# Eiropas Savienības L 364/2021

| | ISSN 1977-0715 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 364 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 64. gadagājums2021. gada 13. oktobris |

ISSN 1977-0715

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 364

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

64. gadagājums2021. gada 13. oktobris

---

| Saturs | | II   Neleģislatīvi akti | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAS |
| | * | Komisijas Regula (ES) 2021/1804 (2021. gada 12. oktobris), ar ko attiecībā uz bentazona maksimālajiem atlieku līmeņiem zirņos ar pākstīm groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 396/2005 II pielikumu (
  1
  ) | 1 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2021/1805 (2021. gada 12. oktobris), ar ko pēc termiņbeigu pārskatīšanas, kas veikta atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2016/1036 11. panta 2. punktam, nosaka galīgo antidempinga maksājumu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes stiepļu stienīšu importam | 14 |

Saturs

II   Neleģislatīvi akti

Lappuse

REGULAS

*

Komisijas Regula (ES) 2021/1804 (2021. gada 12. oktobris), ar ko attiecībā uz bentazona maksimālajiem atlieku līmeņiem zirņos ar pākstīm groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 396/2005 II pielikumu (
  1
  )

1

1

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2021/1805 (2021. gada 12. oktobris), ar ko pēc termiņbeigu pārskatīšanas, kas veikta atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2016/1036 11. panta 2. punktam, nosaka galīgo antidempinga maksājumu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes stiepļu stienīšu importam

14

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ. |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ.

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

II Neleģislatīvi akti

REGULAS

| 13.10.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 364/1 |
| --- | --- | --- | --- |

13.10.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 364/1

---

KOMISIJAS REGULA (ES) 2021/1804

(2021. gada 12. oktobris),

ar ko attiecībā uz bentazona maksimālajiem atlieku līmeņiem zirņos ar pākstīm groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 396/2005 II pielikumu

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 396/2005 (2005. gada 23. februāris), ar ko paredz maksimāli pieļaujamos pesticīdu atlieku līmeņus augu un dzīvnieku izcelsmes pārtikā un barībā un ar ko groza Padomes Direktīvu 91/414/EEK (1), un jo īpaši tās 14. panta 1. punkta a) apakšpunktu,

tā kā:

| (1) | Bentazona maksimālie atlieku līmeņi (MAL) ir noteikti Regulas (EK) Nr. 396/2005 II pielikumā. |
| --- | --- |

(1)

Bentazona maksimālie atlieku līmeņi (MAL) ir noteikti Regulas (EK) Nr. 396/2005 II pielikumā.

| (2) | Ievērojot procedūru saistībā ar atļauju darbīgo vielu bentazonu saturošu augu aizsardzības līdzekli lietot uz zirņiem ar pākstīm, saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 396/2005 6. panta 1. punktu tika iesniegts pieteikums grozīt spēkā esošo MAL. |
| --- | --- |

(2)

Ievērojot procedūru saistībā ar atļauju darbīgo vielu bentazonu saturošu augu aizsardzības līdzekli lietot uz zirņiem ar pākstīm, saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 396/2005 6. panta 1. punktu tika iesniegts pieteikums grozīt spēkā esošo MAL.

| (3) | Attiecīgā dalībvalsts saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 396/2005 8. pantu novērtēja pieteikumu un nosūtīja Komisijai novērtēšanas ziņojumu. |
| --- | --- |

(3)

Attiecīgā dalībvalsts saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 396/2005 8. pantu novērtēja pieteikumu un nosūtīja Komisijai novērtēšanas ziņojumu.

| (4) | Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde (“Iestāde”) pieteikumu un novērtēšanas ziņojumu novērtēja, īpaši izskatot riskus patērētājam un attiecīgos gadījumos dzīvniekiem, un sniedza pamatotu atzinumu par ierosināto MAL (2). Iestāde minēto atzinumu nosūtīja pieteikuma iesniedzējam, Komisijai un dalībvalstīm un darīja to publiski pieejamu. |
| --- | --- |

(4)

Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde (“Iestāde”) pieteikumu un novērtēšanas ziņojumu novērtēja, īpaši izskatot riskus patērētājam un attiecīgos gadījumos dzīvniekiem, un sniedza pamatotu atzinumu par ierosināto MAL (2). Iestāde minēto atzinumu nosūtīja pieteikuma iesniedzējam, Komisijai un dalībvalstīm un darīja to publiski pieejamu.

| (5) | Iestāde secināja, ka, pamatojoties uz patērētāju eksponētības novērtējumu, ko veica 27 konkrētām patērētāju grupām Eiropā, visas prasības par datiem bija izpildītas un pieteikuma iesniedzēja pieprasītais MAL grozījums bija pieņemams no patērētāju drošības viedokļa. Iestāde ņēma vērā jaunākos datus par šīs vielas toksikoloģiskajām īpašībām. Ne mūžilga eksponētība vielai, kas rodas, uzturā lietojot visus pārtikas produktus, kuros varētu būt šī viela, ne īslaicīga eksponētība, kas rodas, uzturā lietojot daudz zirņu ar pākstīm, neliecina par risku pārsniegt pieļaujamo dienas devu vai akūto references devu. |
| --- | --- |

(5)

Iestāde secināja, ka, pamatojoties uz patērētāju eksponētības novērtējumu, ko veica 27 konkrētām patērētāju grupām Eiropā, visas prasības par datiem bija izpildītas un pieteikuma iesniedzēja pieprasītais MAL grozījums bija pieņemams no patērētāju drošības viedokļa. Iestāde ņēma vērā jaunākos datus par šīs vielas toksikoloģiskajām īpašībām. Ne mūžilga eksponētība vielai, kas rodas, uzturā lietojot visus pārtikas produktus, kuros varētu būt šī viela, ne īslaicīga eksponētība, kas rodas, uzturā lietojot daudz zirņu ar pākstīm, neliecina par risku pārsniegt pieļaujamo dienas devu vai akūto references devu.

| (6) | Balstoties uz Iestādes pamatoto atzinumu un ņemot vērā ar izskatāmo jautājumu saistītos faktorus, ierosinātais MAL grozījums atbilst Regulas (EK) Nr. 396/2005 14. panta 2. punkta prasībām. |
| --- | --- |

(6)

Balstoties uz Iestādes pamatoto atzinumu un ņemot vērā ar izskatāmo jautājumu saistītos faktorus, ierosinātais MAL grozījums atbilst Regulas (EK) Nr. 396/2005 14. panta 2. punkta prasībām.

| (7) | Tāpēc būtu attiecīgi jāgroza Regula (EK) Nr. 396/2005. |
| --- | --- |

(7)

Tāpēc būtu attiecīgi jāgroza Regula (EK) Nr. 396/2005.

| (8) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(8)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulas (EK) Nr. 396/2005 II pielikumu groza saskaņā ar šīs regulas pielikumu.

2. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2021. gada 12. oktobrī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētāja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  OV L 70, 16.3.2005., 1. lpp.

1

(2)  Tiešsaistē pieejamie EFSA zinātniskie ziņojumi: http://www.efsa.europa.eu:

2

EFSA

Reasoned opinion on the modification of the existing maximum residue levels for bentazone in beans and peas with and without pods. EFSA Journal 2021;19(1):6376.

Reasoned opinion on the modification of the existing maximum residue levels for bentazone in beans and peas with and without pods. EFSA Journal

---

PIELIKUMS

Regulas (EK) Nr. 396/2005 II pielikumā sleju par bentazonu aizstāj ar šādu:

"
  Pesticīdu atliekas un maksimālie atlieku līmeņi (mg/kg)

| Kods numurs | Produktu grupas un atsevišķu produktu piemēri, uz ko attiecas MAL
   (1) | Bentazona (bentazona, tā sāļu un6-hidroksibentazona (brīvā un konjugētā) un 8-hidroksibentazona (brīvā un konjugētā) summa, kas izteikta kā bentazons) (R) |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| 0100000 | SVAIGI VAI SALDĒTI AUGĻI; KOKU RIEKSTI | 0,03  (*1) |
| 0110000 | Citrusaugļi | |
| 0110010 | Greipfrūti | |
| 0110020 | Apelsīni | |
| 0110030 | Citroni | |
| 0110040 | Laimi | |
| 0110050 | Mandarīni | |
| 0110990 | Citi (2) | |
| 0120000 | Koku rieksti | |
| 0120010 | Mandeles | |
| 0120020 | Brazīlijas rieksti | |
| 0120030 | Indijas rieksti | |
| 0120040 | Kastaņi | |
| 0120050 | Kokosrieksti | |
| 0120060 | Lazdu rieksti | |
| 0120070 | Makadāmijas rieksti | |
| 0120080 | Pekanrieksti | |
| 0120090 | Pīniju rieksti | |
| 0120100 | Pistācijas | |
| 0120110 | Valrieksti | |
| 0120990 | Citi (2) | |
| 0130000 | Sēkleņi | |
| 0130010 | Āboli | |
| 0130020 | Bumbieri | |
| 0130030 | Cidonijas | |
| 0130040 | Mespili | |
| 0130050 | Lokvas/Japānas mespili | |
| 0130990 | Citi (2) | |
| 0140000 | Kauleņi | |
| 0140010 | Aprikozes | |
| 0140020 | Ķirši (saldie) | |
| 0140030 | Persiki | |
| 0140040 | Plūmes | |
| 0140990 | Citi (2) | |
| 0150000 | Ogas un sīkie augļi | |
| 0151000 | a) | vīnogas |

Kods numurs

Produktu grupas un atsevišķu produktu piemēri, uz ko attiecas MAL
   (1)

Bentazona (bentazona, tā sāļu un6-hidroksibentazona (brīvā un konjugētā) un 8-hidroksibentazona (brīvā un konjugētā) summa, kas izteikta kā bentazons) (R)

(1)

(2)

(3)

0100000

SVAIGI VAI SALDĒTI AUGĻI; KOKU RIEKSTI

0,03  (*1)

0110000

Citrusaugļi

0110010

Greipfrūti

0110020

Apelsīni

0110030

Citroni

0110040

Laimi

0110050

Mandarīni

0110990

Citi (2)

0120000

Koku rieksti

0120010

Mandeles

0120020

Brazīlijas rieksti

0120030

Indijas rieksti

0120040

Kastaņi

0120050

Kokosrieksti

0120060

Lazdu rieksti

0120070

Makadāmijas rieksti

0120080

Pekanrieksti

0120090

Pīniju rieksti

0120100

Pistācijas

0120110

Valrieksti

0120990

Citi (2)

0130000

Sēkleņi

0130010

Āboli

0130020

Bumbieri

0130030

Cidonijas

0130040

Mespili

0130050

Lokvas/Japānas mespili

0130990

Citi (2)

0140000

Kauleņi

0140010

Aprikozes

0140020

Ķirši (saldie)

0140030

Persiki

0140040

Plūmes

0140990

Citi (2)

0150000

Ogas un sīkie augļi

0151000

a)

vīnogas

0151010

Galda vīnogas

0151020

Vīna vīnogas

0152000

| b) | zemenes |
| --- | --- |

b)

zemenes

0153000

| c) | ogas uz dzinumiem |
| --- | --- |

c)

ogas uz dzinumiem

0153010

Kazenes

0153020

Ziemeļu kaulenes

0153030

Avenes (sarkanās un dzeltenās)

0153990

Citi (2)

0154000

| d) | pārējie sīkie augļi un ogas |
| --- | --- |

d)

pārējie sīkie augļi un ogas

0154010

Zilenes

0154020

Dzērvenes

0154030

Jāņogas (baltās un sarkanās) un upenes

0154040

Ērkšķogas (dzeltenās, sarkanās un zaļās)

0154050

Mežrožu paaugļi

0154060

Zīdkoka ogas (baltās un melnās)

0154070

Vilkābeles ogas

0154080

Plūškoka ogas

0154990

Citi (2)

0160000

Dažādi augļi

0161000

| a) | ar ēdamu mizu |
| --- | --- |

a)

ar ēdamu mizu

0161010

Dateles

0161020

Vīģes

0161030

Galda olīvas

0161040

Kumkvati

0161050

Karambolas

0161060

Hurmas

0161070

Javas salas plūmes

0161990

Citi (2)

0162000

| b) | mazi, ar neēdamu mizu |
| --- | --- |

b)

mazi, ar neēdamu mizu

0162010

Kivi augļi (dzelteni, sarkani un zaļi)

0162020

Ličī

0162030

Pasifloru augļi

0162040

Opuncijas

0162050

Hrizofilas

0162060

Amerikas hurmas

0162990

Citi (2)

0163000

| c) | lieli, ar neēdamu mizu |
| --- | --- |

c)

lieli, ar neēdamu mizu

0163010

Avokado

0163020

Banāni

0163030

Mango

0163040

Papaijas

0163050

Granātāboli

0163060

Čerimojas

0163070

Gvajaves

0163080

Ananasi

0163090

Maizeskoka augļi

0163100

Duriāni

0163110

Guanabanas

0163990

Citi (2)

0200000

SVAIGI VAI SALDĒTI DĀRZEŅI

0210000

Sakņu un bumbuļu dārzeņi

0211000

| a) | kartupeļi |
| --- | --- |

a)

kartupeļi

0,15

0212000

| b) | tropiskie sakņu un bumbuļu dārzeņi |
| --- | --- |

b)

tropiskie sakņu un bumbuļu dārzeņi

0,03  (*1)

0212010

Manioki

0212020

Batātes

0212030

Jamsi

0212040

Marantas

0212990

Citi (2)

0213000

| c) | pārējie sakņu un bumbuļu dārzeņi, izņemot cukurbietes |
| --- | --- |

c)

pārējie sakņu un bumbuļu dārzeņi, izņemot cukurbietes

0,03  (*1)

0213010

Galda bietes

0213020

Burkāni

0213030

Sakņu selerijas

0213040

Mārrutki

0213050

Topinambūri

0213060

Pastinaki

0213070

Sakņu pētersīļi

0213080

Redīsi

0213090

Puravlapu plostbārži

0213100

Kāļi

0213110

Rāceņi

0213990

Citi (2)

0220000

Sīpolu dārzeņi

0220010

Ķiploki

0,06

0220020

Sīpoli

0,1

0220030

Šalotes

0,06

0220040

Lielie loksīpoli un Velsas sīpoli

0,03  (*1))

0220990

Citi (2)

0,03  (*1)

0230000

Augļu dārzeņi

0231000

| a) | nakteņu dzimtas augi un malvu dzimtas augi |
| --- | --- |

a)

nakteņu dzimtas augi un malvu dzimtas augi

0,03  (*1)

0231010

Tomāti

0231020

Dārzeņpipari/paprika

0231030

Baklažāni

0231040

Okra/“Dāmu pirkstiņi”

0231990

Citi (2)

0232000

| b) | ķirbjaugi ar ēdamu mizu |
| --- | --- |

b)

ķirbjaugi ar ēdamu mizu

0,03  (*1)

0232010

Gurķi

0232020

Pipargurķīši

0232030

Tumšzaļie kabači

0232990

Citi (2)

0233000

| c) | ķirbjaugi ar neēdamu mizu |
| --- | --- |

c)

ķirbjaugi ar neēdamu mizu

0,03  (*1)

0233010

Melones

0233020

Ķirbji

0233030

Arbūzi

0233990

Citi (2)

0234000

| d) | cukurkukurūza |
| --- | --- |

d)

cukurkukurūza

0,3

0239000

| e) | pārējie augļu dārzeņi |
| --- | --- |

e)

pārējie augļu dārzeņi

0,03  (*1)

0240000

Krustziežu dārzeņi (izņemot krustziežu dzimtas augu saknes un jaunās lapiņas)

0,03  (*1)

0241000

| a) | ziedošie krustziežu dzimtas dārzeņi |
| --- | --- |

a)

ziedošie krustziežu dzimtas dārzeņi

0241010

Brokoļi

0241020

Ziedkāposti

0241990

Citi (2)

0242000

| b) | krustziežu dzimtas galviņdārzeņi |
| --- | --- |

b)

krustziežu dzimtas galviņdārzeņi

0242010

Briseles kāposti

0242020

Galviņkāposti

0242990

Citi (2)

0243000

| c) | krustziežu dzimtas lapu dārzeņi |
| --- | --- |

c)

krustziežu dzimtas lapu dārzeņi

0243010

Ķīnas kāposti

0243020

Lapu kāposti

0243990

Citi (2)

0244000

| d) | kolrābji |
| --- | --- |

d)

kolrābji

0250000

Lapu dārzeņi, garšaugi un ēdami ziedi

0251000

| a) | salāti un salātveidīgie |
| --- | --- |

a)

salāti un salātveidīgie

0,03  (*1)

0251010

Salātu baldriņi

0251020

Salāti

0251030

Platlapu cigoriņi/endīvijas

0251040

Kressalāti un citi dīgsti un dzinumi

0251050

Barbarejas

0251060

Sējas pazvērītes/rukolas salāti

0251070

Brūnās sinepes

0251080

Augu (tostarp Brassica ģints sugu) jaunās lapiņas

0251990

Citi (2)

0252000

| b) | spināti un tiem līdzīgu augu lapas |
| --- | --- |

b)

spināti un tiem līdzīgu augu lapas

0,03  (*1)

0252010

Spināti

0252020

Anakampseras

0252030

Mangoldi/lapu bietes

0252990

Citi (2)

0253000

| c) | vīnogulāju lapas |
| --- | --- |

c)

vīnogulāju lapas

0,03  (*1)

0254000

| d) | ūdenskreses |
| --- | --- |

d)

ūdenskreses

0,03  (*1)

0255000

| e) | lapu cigoriņi |
| --- | --- |

e)

lapu cigoriņi

0,03  (*1)

0256000

| f) | garšaugi un ēdami ziedi |
| --- | --- |

f)

garšaugi un ēdami ziedi

10

0256010

Kārveles

0256020

Maurloki

0256030

Lapu selerijas

0256040

Pētersīļi

0256050

Salvijas

0256060

Rozmarīns

0256070

Timiāns

0256080

Baziliks un ēdamie ziedi

0256090

Lauru lapas

0256100

Estragons

0256990

Citi (2)

0260000

Pākšaugi

0260010

Pupas (ar pākstīm)

0,3

0260020

Pupas (bez pākstīm)

0,05

0260030

Zirņi (ar pākstīm)

0,8

0260040

Zirņi (bez pākstīm)

0,05

0260050

Lēcas

0,05

0260990

Citi (2)

0,03  (*1)

0270000

Stublāju dārzeņi

0,03  (*1)

0270010

Sparģeļi

0270020

Lapu artišoki

0270030

Selerijas

0270040

Fenheļi

0270050

Artišoki

0270060

Puravi

0270070

Rabarberi

0270080

Bambusa dzinumi

0270090

Palmu serdes

0270990

Citi (2)

0280000

Sēnes, sūnas un ķērpji

0,03  (*1)

0280010

Kultivētās sēnes

0280020

Savvaļas sēnes

0280990

Sūnas un ķērpji

0290000

Aļģes un prokarioti

0,03  (*1)

0300000

PĀKŠAUGI

0300010

Pupas

0,1

0300020

Lēcas

0,03  (*1)

0300030

Zirņi

1

0300040

Lupīnas

0,03  (*1)

0300990

Citi (2)

0,03  (*1)

0400000

EĻĻAS AUGU SĒKLAS UN AUGĻI

0401000

Eļļas augu sēklas

0401010

Linsēklas

0,2

0401020

Zemesrieksti

0,05

0401030

Magoņu sēklas

0,2

0401040

Sezama sēklas

0,03  (*1)

0401050

Saulespuķu sēklas

0,03  (*1)

0401060

Rapšu sēklas

0,03  (*1)

0401070

Sojas pupas

0,2

0401080

Sinepju sēklas

0,03  (*1)

0401090

Kokvilnas sēklas

0,03  (*1)

0401100

Ķirbju sēklas

0,03  (*1)

0401110

Saflora sēklas

0,03  (*1)

0401120

Gurķenes sēklas

0,03  (*1)

0401130

Sējas idras sēklas

0,03  (*1)

0401140

Kaņepju sēklas

0,03  (*1)

0401150

Rīcinauga sēklas

0,03  (*1)

0401990

Citi (2)

0,03  (*1)

0402000

Eļļas augu augļi

0,03  (*1)

0402010

Olīvas eļļas ražošanai

0402020

Eļļas palmas kodoli

0402030

Eļļas palmas augļi

0402040

Kapoki

0402990

Citi (2)

0500000

GRAUDAUGI

0500010

Mieži

0,1

0500020

Griķi un citi pseidograudaugi

0,03  (*1)

0500030

Kukurūza

0,2

0500040

Prosa

0,08

0500050

Auzas

0,1

0500060

Rīsi

0,1

0500070

Rudzi

0,1

0500080

Sorgo

0,1

0500090

Kvieši

0,1

0500990

Citi (2)

0,03  (*1)

0600000

TĒJAS, KAFIJA, ZĀĻU TĒJAS, KAKAO UN CERATONIJAS

0610000

Tējas

0,1  (*1)

0620000

Kafijas pupiņas

0,1  (*1)

0630000

Zāļu tējas no

0631000

| a) | ziediem |
| --- | --- |

a)

ziediem

0,1  (*1)

0631010

Kumelītes

0631020

Hibisks

0631030

Rozes

0631040

Jasmīns

0631050

Liepa

0631990

Citi (2)

0632000

| b) | lapām un garšaugiem |
| --- | --- |

b)

lapām un garšaugiem

0,3  (*1)

0632010

Zemenes

0632020

Roibosa krūms

0632030

Mate

0632990

Citi (2)

0633000

| c) | saknēm |
| --- | --- |

c)

saknēm

0,1  (*1)

0633010

Baldriāns

0633020

Žeņšeņs

0633990

Citi (2)

0639000

| d) | jebkurām citām auga daļām |
| --- | --- |

d)

jebkurām citām auga daļām

0,1  (*1)

0640000

Kakao pupiņas

0,1  (*1)

0650000

Ceratonija/ceratonijas augļi

0,1  (*1)

0700000

APIŅI

0,1  (*1)

0800000

GARŠVIELAS

0810000

Sēklas

0,1  (*1)

0810010

Anīsa sēklas

0810020

Sējas melnsēklītes

0810030

Smaržīgā selerija

0810040

Koriandrs

0810050

Ķimenes

0810060

Dilles

0810070

Fenhelis

0810080

Grieķu sieramoliņa sēklas

0810090

Muskatrieksts

0810990

Citi (2)

0820000

Augļi

0,1  (*1)

0820010

Jamaikas pipari

0820020

Sičuānas pipari

0820030

Pļavas ķimenes

0820040

Kardamons

0820050

Kadiķogas

0820060

Pipari (baltie, melnie un zaļie)

0820070

Vaniļa

0820080

Tamarinda augļi

0820990

Citi (2)

0830000

Mizas

0,1  (*1)

0830010

Kanēlis

0830990

Citi (2)

0840000

Saknes vai sakneņi

0840010

Lakricas sakne

0,1  (*1)

0840020

Ingvers (10)

0840030

Kurkuma

0,1  (*1)

0840040

Mārrutki (11)

0840990

Citi (2)

0,1  (*1)

0850000

Pumpuri

0,1  (*1)

0850010

Krustnagliņas

0850020

Kaperi

0850990

Citi (2)

0860000

Ziedu drīksnas

0,1  (*1)

0860010

Safrāns

0860990

Citi (2)

0870000

Sēklsedzes

0,1  (*1)

0870010

Muskatrieksta miza

0870990

Citi (2)

0900000

AUGI CUKURA RAŽOŠANAI

0,03  (*1)

0900010

Cukurbiešu saknes

0900020

Cukurniedres

0900030

Cigoriņu saknes

0900990

Citi (2)

1000000

DZĪVNIEKU IZCELSMES PRODUKTI – SAUSZEMES DZĪVNIEKI

1010000

Audi

1011000

| a) | cūku |
| --- | --- |

a)

cūku

1011010

Muskuļi

0,02  (*1)

1011020

Taukaudi

0,02

1011030

Aknas

0,02  (*1)

1011040

Nieres

0,02

1011050

Pārtikai izmantojami subprodukti (kas nav aknas un nieres)

0,02

1011990

Citi (2)

0,02

1012000

| b) | liellopu |
| --- | --- |

b)

liellopu

1012010

Muskuļi

0,02  (*1)

1012020

Taukaudi

0,03

1012030

Aknas

0,03  (*1)

1012040

Nieres

0,15

1012050

Pārtikai izmantojami subprodukti (kas nav aknas un nieres)

0,15

1012990

Citi (2)

0,15

1013000

| c) | aitu |
| --- | --- |

c)

aitu

1013010

Muskuļi

0,02  (*1)

1013020

Taukaudi

0,03

1013030

Aknas

0,04  (*1)

1013040

Nieres

0,15

1013050

Pārtikai izmantojami subprodukti (kas nav aknas un nieres)

0,15

1013990

Citi (2)

0,15

1014000

| d) | kazu |
| --- | --- |

d)

kazu

1014010

Muskuļi

0,02  (*1)

1014020

Taukaudi

0,03

1014030

Aknas

0,05  (*1)

1014040

Nieres

0,15

1014050

Pārtikai izmantojami subprodukti (kas nav aknas un nieres)

0,15

1014990

Citi (2)

0,15

1015000

| e) | zirgu |
| --- | --- |

e)

zirgu

1015010

Muskuļi

0,02  (*1)

1015020

Taukaudi

0,03

1015030

Aknas

0,05  (*1)

1015040

Nieres

0,15

1015050

Pārtikai izmantojami subprodukti (kas nav aknas un nieres)

0,15

1015990

Citi (2)

0,15

1016000

| f) | mājputnu |
| --- | --- |

f)

mājputnu

0,02  (*1)

1016010

Muskuļi

1016020

Taukaudi

1016030

Aknas

1016040

Nieres

1016050

Pārtikai izmantojami subprodukti (kas nav aknas un nieres)

1016990

Citi (2)

1017000

| g) | pārējo lauksaimniecības dzīvnieku |
| --- | --- |

g)

pārējo lauksaimniecības dzīvnieku

1017010

Muskuļi

0,02  (*1)

1017020

Taukaudi

0,03

1017030

Aknas

0,05  (*1)

1017040

Nieres

0,15

1017050

Pārtikai izmantojami subprodukti (kas nav aknas un nieres)

0,15

1017990

Citi (2)

0,15

1020000

Piens

1020010

Liellopi

0,02  (*1)

1020020

Aitas

0,03  (*1)

1020030

Kazas

0,03  (*1)

1020040

Zirgi

0,03  (*1)

1020990

Citi (2)

0,03  (*1)

1030000

Putnu olas

0,02  (*1)

1030010

Vistas

1030020

Pīles

1030030

Zosis

1030040

Paipalas

1030990

Citi (2)

1040000

Medus un pārējie biškopības produkti (7)

0,05  (*1)

1050000

Abinieki un rāpuļi

0,02  (*1)

1060000

Sauszemes bezmugurkaulnieki

0,02  (*1)

1070000

Sauszemes savvaļas mugurkaulnieki

0,02  (*1)

1100000

DZĪVNIEKU IZCELSMES PRODUKTI – ZIVIS, ZIVJU PRODUKTI UN CITI JŪRAS UN SALDŪDENS PĀRTIKAS PRODUKTI (8)

1200000

KULTŪRAUGI VAI KULTŪRAUGU DAĻAS, KO IZMANTO VIENĪGI DZĪVNIEKU BARĪBAI (8)

1300000

APSTRĀDĀTI PĀRTIKAS PRODUKTI (9)

Bentazona (bentazona, tā sāļu un 6-hidroksibentazona (brīvā un konjugētā) un 8-hidroksibentazona (brīvā un konjugētā) summa, kas izteikta kā bentazons) (R)

| (R) | Atlieku definīcija atšķiras šādām pesticīda un koda kombinācijām: bentazons – kodi no 1010000 līdz 1070000, izņemot 1040000: Bentazona, tā sāļu un 6-hidroksibentazona (brīvā un konjugētā) summa, kas izteikta kā bentazons." |
| --- | --- |

(R)

Atlieku definīcija atšķiras šādām pesticīda un koda kombinācijām: bentazons – kodi no 1010000 līdz 1070000, izņemot 1040000: Bentazona, tā sāļu un 6-hidroksibentazona (brīvā un konjugētā) summa, kas izteikta kā bentazons."

---

(*1)  Norāda zemāko analītiski nosakāmo daudzumu.

*1

(1)  Jāiekļauj atsauce uz I pielikumu, kurā redzams pilnīgs to augu un dzīvnieku izcelsmes produktu saraksts, kam piemēro MAL.

1

---

| 13.10.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 364/14 |
| --- | --- | --- | --- |

13.10.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 364/14

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2021/1805

(2021. gada 12. oktobris),

ar ko pēc termiņbeigu pārskatīšanas, kas veikta atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2016/1036 11. panta 2. punktam, nosaka galīgo antidempinga maksājumu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes stiepļu stienīšu importam

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2016/1036 (2016. gada 8. jūnijs) par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Savienības dalībvalstis (1) (“pamatregula”), un jo īpaši tās 11. panta 2. punktu,

tā kā:

1.   PROCEDŪRA

PROCEDŪRA

1.1.   Spēkā esošie pasākumi

Spēkā esošie pasākumi

| (1) | Padome ar Regulu (EK) Nr. 703/2009 (2) noteica galīgo antidempinga maksājumu Ķīnas Tautas Republikas (“ĶTR”) izcelsmes velmētu stiepļu (stiepļu stienīšu) importam (“sākotnējie pasākumi”). Izmeklēšana, kuras rezultātā tika noteikti sākotnējie pasākumi, tālāk tiks saukta par “sākotnējo izmeklēšanu”. |
| --- | --- |

(1)

Padome ar Regulu (EK) Nr. 703/2009 (2) noteica galīgo antidempinga maksājumu Ķīnas Tautas Republikas (“ĶTR”) izcelsmes velmētu stiepļu (stiepļu stienīšu) importam (“sākotnējie pasākumi”). Izmeklēšana, kuras rezultātā tika noteikti sākotnējie pasākumi, tālāk tiks saukta par “sākotnējo izmeklēšanu”.

2

| (2) | Pēc termiņbeigu pārskatīšanas Eiropas Komisija ar Īstenošanas regulu (ES) 2015/1846 (3) atkārtoti noteica galīgos antidempinga pasākumus Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes stiepļu stienīšu importam (“iepriekšējā termiņbeigu pārskatīšana”). |
| --- | --- |

(2)

Pēc termiņbeigu pārskatīšanas Eiropas Komisija ar Īstenošanas regulu (ES) 2015/1846 (3) atkārtoti noteica galīgos antidempinga pasākumus Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes stiepļu stienīšu importam (“iepriekšējā termiņbeigu pārskatīšana”).

3

| (3) | Noteiktie pasākumi bija valsts mēroga procentuālais maksājums ar likmi 24 %, bet vienai uzņēmumu grupai (Valin Group) tika noteikta individuāla maksājuma likme 7,9 % apmērā. |
| --- | --- |

(3)

Noteiktie pasākumi bija valsts mēroga procentuālais maksājums ar likmi 24 %, bet vienai uzņēmumu grupai (Valin Group) tika noteikta individuāla maksājuma likme 7,9 % apmērā.

Valin Group

1.2.   Termiņbeigu pārskatīšanas pieprasījums

Termiņbeigu pārskatīšanas pieprasījums

| (4) | Pēc tam, kad tika publicēts paziņojums par gaidāmajām termiņa beigām (4), Eiropas Komisija (“Komisija”) saņēma pārskatīšanas pieprasījumu atbilstīgi pamatregulas 11. panta 2. punktam. |
| --- | --- |

(4)

Pēc tam, kad tika publicēts paziņojums par gaidāmajām termiņa beigām (4), Eiropas Komisija (“Komisija”) saņēma pārskatīšanas pieprasījumu atbilstīgi pamatregulas 11. panta 2. punktam.

4

| (5) | Pārskatīšanas pieprasījumu 2020. gada 14. jūlijā iesniedza Eiropas Tērauda ražotāju apvienība (“Eurofer”) (“pieprasījuma iesniedzējs”) to Savienības ražotāju vārdā, kuri pārstāv vairāk nekā 60 % no Savienības stiepļu stienīšu kopējā ražošanas apjoma. Pārskatīšanas pieprasījums ir pamatots ar to, ka tad, ja pasākumi zaudētu spēku, dempings un kaitējums Savienības ražošanas nozarei varētu atkārtoties. |
| --- | --- |

(5)

Pārskatīšanas pieprasījumu 2020. gada 14. jūlijā iesniedza Eiropas Tērauda ražotāju apvienība (“Eurofer”) (“pieprasījuma iesniedzējs”) to Savienības ražotāju vārdā, kuri pārstāv vairāk nekā 60 % no Savienības stiepļu stienīšu kopējā ražošanas apjoma. Pārskatīšanas pieprasījums ir pamatots ar to, ka tad, ja pasākumi zaudētu spēku, dempings un kaitējums Savienības ražošanas nozarei varētu atkārtoties.

Eurofer

1.3.   Termiņbeigu pārskatīšanas sākšana

Termiņbeigu pārskatīšanas sākšana

| (6) | Pēc apspriešanās ar komiteju, kas izveidota ar pamatregulas 15. panta 1. punktu, konstatējusi, ka ir pietiekami pierādījumi termiņbeigu pārskatīšanas sākšanai, Komisija 2020. gada 14. oktobrī sāka termiņbeigu pārskatīšanu attiecībā uz Ķīnas Tautas Republikas (“ĶTR” jeb “attiecīgā valsts”) izcelsmes stiepļu stienīšu importu, pamatojoties uz pamatregulas 11. panta 2. punktu. Komisija Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (5) publicēja paziņojumu par procedūras sākšanu (“paziņojums par procedūras sākšanu”). |
| --- | --- |

(6)

Pēc apspriešanās ar komiteju, kas izveidota ar pamatregulas 15. panta 1. punktu, konstatējusi, ka ir pietiekami pierādījumi termiņbeigu pārskatīšanas sākšanai, Komisija 2020. gada 14. oktobrī sāka termiņbeigu pārskatīšanu attiecībā uz Ķīnas Tautas Republikas (“ĶTR” jeb “attiecīgā valsts”) izcelsmes stiepļu stienīšu importu, pamatojoties uz pamatregulas 11. panta 2. punktu. Komisija Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (5) publicēja paziņojumu par procedūras sākšanu (“paziņojums par procedūras sākšanu”).

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

5

1.3.1.   Pārskatīšanas izmeklēšanas periods un attiecīgais periods

Pārskatīšanas izmeklēšanas periods un attiecīgais periods

| (7) | Pārskatīšanas izmeklēšanas periods (“PIP”) aptvēra laikposmu no 2019. gada 1. jūlija līdz 2020. gada 30. jūnijam. Tendences, kas ir svarīgas, lai novērtētu kaitējuma turpināšanās vai atkārtošanās iespējamību, tika pētītas periodam no 2017. gada 1. janvāra līdz pārskatīšanas izmeklēšanas perioda beigām (“attiecīgais periods”). |
| --- | --- |

(7)

Pārskatīšanas izmeklēšanas periods (“PIP”) aptvēra laikposmu no 2019. gada 1. jūlija līdz 2020. gada 30. jūnijam. Tendences, kas ir svarīgas, lai novērtētu kaitējuma turpināšanās vai atkārtošanās iespējamību, tika pētītas periodam no 2017. gada 1. janvāra līdz pārskatīšanas izmeklēšanas perioda beigām (“attiecīgais periods”).

1.3.2.   Ieinteresētās personas

Ieinteresētās personas

| (8) | Paziņojumā par procedūras sākšanu ieinteresētās personas tika aicinātas sazināties ar Komisiju, lai piedalītos izmeklēšanā. Turklāt Komisija par termiņbeigu pārskatīšanas sākšanu īpaši informēja pieprasījuma iesniedzēju, citus zināmos Savienības ražotājus, zināmos ražotājus ĶTR un ĶTR iestādes, zināmos importētājus, lietotājus un tirgotājus, par kuriem bija zināms, ka tos skar termiņbeigu pārskatīšanas sākšana, un aicināja tos piedalīties. |
| --- | --- |

(8)

Paziņojumā par procedūras sākšanu ieinteresētās personas tika aicinātas sazināties ar Komisiju, lai piedalītos izmeklēšanā. Turklāt Komisija par termiņbeigu pārskatīšanas sākšanu īpaši informēja pieprasījuma iesniedzēju, citus zināmos Savienības ražotājus, zināmos ražotājus ĶTR un ĶTR iestādes, zināmos importētājus, lietotājus un tirgotājus, par kuriem bija zināms, ka tos skar termiņbeigu pārskatīšanas sākšana, un aicināja tos piedalīties.

| (9) | Ieinteresētajām personām bija arī iespēja sniegt piezīmes par termiņbeigu pārskatīšanas sākšanu un pieprasīt uzklausīšanu Komisijā un/vai pie tirdzniecības procedūru uzklausīšanas amatpersonas. Neviena ieinteresētā persona piezīmes nesniedza un uzklausīšanu nepieprasīja. |
| --- | --- |

(9)

Ieinteresētajām personām bija arī iespēja sniegt piezīmes par termiņbeigu pārskatīšanas sākšanu un pieprasīt uzklausīšanu Komisijā un/vai pie tirdzniecības procedūru uzklausīšanas amatpersonas. Neviena ieinteresētā persona piezīmes nesniedza un uzklausīšanu nepieprasīja.

1.3.3.   Atlase

Atlase

| (10) | Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija ir norādījusi, ka saskaņā ar pamatregulas 17. pantu tā varētu veikt ieinteresēto personu atlasi. |
| --- | --- |

(10)

Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija ir norādījusi, ka saskaņā ar pamatregulas 17. pantu tā varētu veikt ieinteresēto personu atlasi.

1.3.3.1.   Savienības ražotāju atlase

| (11) | 2020. gada 14. oktobrī Komisija informēja ieinteresētās personas, ka tā provizoriski ir veikusi Savienības ražotāju atlasi. Tā bija izveidojusi izlasi, pamatojoties uz līdzīgā ražojuma ražošanas apjomu pārskatīšanas izmeklēšanas periodā. Šajā izlasē tika iekļauti četri Savienības ražotāji. Izlasē iekļautie Savienības ražotāji saražoja nepilnus 25 % no līdzīgā ražojuma aplēstā kopējā ražošanas apjoma Savienībā, un šī izlase nodrošina arī labu ģeogrāfisko izkliedi. Komisija saskaņā ar pamatregulas 17. panta 2. punktu aicināja ieinteresētās personas sniegt piezīmes par provizorisko izlasi. Noteiktajā termiņā, proti, septiņu dienu laikā pēc paziņojuma par pagaidu izlasi, piezīmes netika saņemtas, līdz ar to provizoriskā izlase tika apstiprināta. Izlase ir Savienības ražošanas nozarei reprezentatīva. |
| --- | --- |

(11)

2020. gada 14. oktobrī Komisija informēja ieinteresētās personas, ka tā provizoriski ir veikusi Savienības ražotāju atlasi. Tā bija izveidojusi izlasi, pamatojoties uz līdzīgā ražojuma ražošanas apjomu pārskatīšanas izmeklēšanas periodā. Šajā izlasē tika iekļauti četri Savienības ražotāji. Izlasē iekļautie Savienības ražotāji saražoja nepilnus 25 % no līdzīgā ražojuma aplēstā kopējā ražošanas apjoma Savienībā, un šī izlase nodrošina arī labu ģeogrāfisko izkliedi. Komisija saskaņā ar pamatregulas 17. panta 2. punktu aicināja ieinteresētās personas sniegt piezīmes par provizorisko izlasi. Noteiktajā termiņā, proti, septiņu dienu laikā pēc paziņojuma par pagaidu izlasi, piezīmes netika saņemtas, līdz ar to provizoriskā izlase tika apstiprināta. Izlase ir Savienības ražošanas nozarei reprezentatīva.

1.3.3.2.   Importētāju atlase

| (12) | Lai izlemtu, vai ir vajadzīga atlase, un vajadzības gadījumā veidotu izlasi, Komisija aicināja nesaistītus importētājus sniegt paziņojumā par procedūras sākšanu norādīto informāciju. |
| --- | --- |

(12)

Lai izlemtu, vai ir vajadzīga atlase, un vajadzības gadījumā veidotu izlasi, Komisija aicināja nesaistītus importētājus sniegt paziņojumā par procedūras sākšanu norādīto informāciju.

| (13) | Nepieteicās un uz atlases veidlapas jautājumiem neatbildēja neviens no zināmajiem importētājiem, ar kuriem sazinājās. |
| --- | --- |

(13)

Nepieteicās un uz atlases veidlapas jautājumiem neatbildēja neviens no zināmajiem importētājiem, ar kuriem sazinājās.

1.3.3.3.   Ķīnas Tautas Republikas ražotāju eksportētāju atlase

| (14) | Lai izlemtu, vai ir nepieciešama atlase, un vajadzības gadījumā veidotu izlasi, Komisija aicināja visus zināmos pārskatāmā ražojuma ražotājus Ķīnas Tautas Republikā sniegt paziņojumā par procedūras sākšanu norādīto informāciju. Turklāt Komisija lūdza Ķīnas Tautas Republikas pārstāvniecību Eiropas Savienībā apzināt citus iespējamus ražotājus, kas būtu ieinteresēti piedalīties izmeklēšanā, un/vai ar tiem sazināties. |
| --- | --- |

(14)

Lai izlemtu, vai ir nepieciešama atlase, un vajadzības gadījumā veidotu izlasi, Komisija aicināja visus zināmos pārskatāmā ražojuma ražotājus Ķīnas Tautas Republikā sniegt paziņojumā par procedūras sākšanu norādīto informāciju. Turklāt Komisija lūdza Ķīnas Tautas Republikas pārstāvniecību Eiropas Savienībā apzināt citus iespējamus ražotājus, kas būtu ieinteresēti piedalīties izmeklēšanā, un/vai ar tiem sazināties.

| (15) | Noteiktajā termiņā nepieteicās neviens uzņēmums no ĶTR. Tādējādi Komisija ar 2020. gada 29. oktobra verbālnotu informēja ĶTR iestādes, ka tā dempinga turpināšanās un/vai atkārtošanās pārbaudē ir iecerējusi saskaņā ar pamatregulas 18. pantu izmantot pieejamos faktus. ĶTR iestādes neatbildēja. |
| --- | --- |

(15)

Noteiktajā termiņā nepieteicās neviens uzņēmums no ĶTR. Tādējādi Komisija ar 2020. gada 29. oktobra verbālnotu informēja ĶTR iestādes, ka tā dempinga turpināšanās un/vai atkārtošanās pārbaudē ir iecerējusi saskaņā ar pamatregulas 18. pantu izmantot pieejamos faktus. ĶTR iestādes neatbildēja.

1.3.4.   Anketas un pārbaudes apmeklējumi

Anketas un pārbaudes apmeklējumi

| (16) | Komisija nosūtīja anketu ĶTR valdībai (“ĶV”). ĶV nesniedza atbildes uz anketas jautājumiem. |
| --- | --- |

(16)

Komisija nosūtīja anketu ĶTR valdībai (“ĶV”). ĶV nesniedza atbildes uz anketas jautājumiem.

| (17) | Neskarot pamatregulas 18. panta piemērošanu, Komisija pārbaudīja visu informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu, lai noteiktu dempinga un kaitējuma turpināšanās vai atkārtošanās iespējamību un Savienības intereses. |
| --- | --- |

(17)

Neskarot pamatregulas 18. panta piemērošanu, Komisija pārbaudīja visu informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu, lai noteiktu dempinga un kaitējuma turpināšanās vai atkārtošanās iespējamību un Savienības intereses.

| (18) | Tā nosūtīja anketas arī izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem un vienam lietotājam, kas pieteicās. Šīs anketas procedūras sākšanas dienā tika darītas pieejamas arī tiešsaistē. |
| --- | --- |

(18)

Tā nosūtīja anketas arī izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem un vienam lietotājam, kas pieteicās. Šīs anketas procedūras sākšanas dienā tika darītas pieejamas arī tiešsaistē.

| (19) | Komisija saņēma atbildes uz anketas jautājumiem no četriem izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem, Savienības ražotāju apvienības un viena lietotāja. |
| --- | --- |

(19)

Komisija saņēma atbildes uz anketas jautājumiem no četriem izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem, Savienības ražotāju apvienības un viena lietotāja.

| (20) | Ņemot vērā Covid-19 uzliesmojumu un dažādu dalībvalstu, kā arī trešo valstu ieviestos pārvietošanās ierobežojumus, Komisija pagaidu posmā nevarēja šādu tiesību subjektu, kas sadarbojās, telpās veikt pārbaudes apmeklējumus saskaņā ar pamatregulas 16. pantu. |
| --- | --- |

(20)

Ņemot vērā Covid-19 uzliesmojumu un dažādu dalībvalstu, kā arī trešo valstu ieviestos pārvietošanās ierobežojumus, Komisija pagaidu posmā nevarēja šādu tiesību subjektu, kas sadarbojās, telpās veikt pārbaudes apmeklējumus saskaņā ar pamatregulas 16. pantu.

Ražotāji Savienībā

Ražotāji Savienībā

| — | Saarstahl AG, Vācija |
| --- | --- |

—

Saarstahl AG, Vācija

Saarstahl AG

| — | RIVA Acier S.A.S., Francija |
| --- | --- |

—

RIVA Acier S.A.S., Francija

RIVA Acier S.A.S.

| — | Moravia Steel a.s., Čehijas Republika |
| --- | --- |

—

Moravia Steel a.s., Čehijas Republika

Moravia Steel a.s.

| — | Ferriere Nord S.p.A., Itālija |
| --- | --- |

—

Ferriere Nord S.p.A., Itālija

Ferriere Nord S.p.A.

Lietotājs

Lietotājs

| — | AGRATI France S.A.S., Francija |
| --- | --- |

—

AGRATI France S.A.S., Francija

AGRATI France S.A.S.

| (21) | Tāpēc Komisija uzskatīja, ka personu sniegtā informācija (tāda kā atbildes uz anketas jautājumiem vai atbildes uz vēstulēm par nepilnībām) ir pienācīgi iesniegta saskaņā ar 2020. gada 16. marta paziņojumu par Covid-19 uzliesmojuma ietekmi uz antidempinga un antisubsidēšanas izmeklēšanām (6). |
| --- | --- |

(21)

Tāpēc Komisija uzskatīja, ka personu sniegtā informācija (tāda kā atbildes uz anketas jautājumiem vai atbildes uz vēstulēm par nepilnībām) ir pienācīgi iesniegta saskaņā ar 2020. gada 16. marta paziņojumu par Covid-19 uzliesmojuma ietekmi uz antidempinga un antisubsidēšanas izmeklēšanām (6).

6

2.   PĀRSKATĀMAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGAIS RAŽOJUMS

PĀRSKATĀMAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGAIS RAŽOJUMS

2.1.   Pārskatāmais ražojums

Pārskatāmais ražojums

| (22) | Pārskatāmais ražojums ir tas pats ražojums, par kuru tika veikta sākotnējā izmeklēšana un iepriekšējā termiņbeigu pārskatīšana, proti, Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes stieņi, karsti velmēti, brīvi tītos saišķos, no dzelzs, neleģētā tērauda vai leģētā tērauda, izņemot nerūsējošo tēraudu, kurus patlaban klasificē ar KN kodiem 7213 10 00, 7213 20 00, 7213 91 10, 7213 91 20, 7213 91 41, 7213 91 49, 7213 91 70, 7213 91 90, 7213 99 10, 7213 99 90, 7227 10 00, 7227 20 00, 7227 90 10, 7227 90 50 un 7227 90 95 (“pārskatāmais ražojums”). |
| --- | --- |

(22)

Pārskatāmais ražojums ir tas pats ražojums, par kuru tika veikta sākotnējā izmeklēšana un iepriekšējā termiņbeigu pārskatīšana, proti, Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes stieņi, karsti velmēti, brīvi tītos saišķos, no dzelzs, neleģētā tērauda vai leģētā tērauda, izņemot nerūsējošo tēraudu, kurus patlaban klasificē ar KN kodiem 7213 10 00, 7213 20 00, 7213 91 10, 7213 91 20, 7213 91 41, 7213 91 49, 7213 91 70, 7213 91 90, 7213 99 10, 7213 99 90, 7227 10 00, 7227 20 00, 7227 90 10, 7227 90 50 un 7227 90 95 (“pārskatāmais ražojums”).

2.2.   Līdzīgais ražojums

Līdzīgais ražojums

| (23) | Kā jau konstatēts sākotnējā izmeklēšanā un iepriekšējā termiņbeigu pārskatīšanā, arī šajā termiņbeigu pārskatīšanas izmeklēšanā apstiprinājās, ka tālāk minētajiem ražojumiem ir vienas un tās pašas fizikālās, ķīmiskās un tehniskās pamatīpašības, kā arī vieni un tie paši pamatlietojumi:






  — | pārskatāmajam ražojumam, |
| --- | --- | --- |

(23)

Kā jau konstatēts sākotnējā izmeklēšanā un iepriekšējā termiņbeigu pārskatīšanā, arī šajā termiņbeigu pārskatīšanas izmeklēšanā apstiprinājās, ka tālāk minētajiem ražojumiem ir vienas un tās pašas fizikālās, ķīmiskās un tehniskās pamatīpašības, kā arī vieni un tie paši pamatlietojumi:

—

pārskatāmajam ražojumam,

| — | ĶTR ražotajam un tās iekšzemes tirgū pārdotajam ražojumam, |
| --- | --- |

—

ĶTR ražotajam un tās iekšzemes tirgū pārdotajam ražojumam,

| — | ražojumam, ko Savienības ražošanas nozare ražo un pārdod Savienībā. |
| --- | --- |

—

ražojumam, ko Savienības ražošanas nozare ražo un pārdod Savienībā.

| (24) | Tādēļ šie ražojumi uzskatāmi par līdzīgiem ražojumiem pamatregulas 1. panta 4. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(24)

Tādēļ šie ražojumi uzskatāmi par līdzīgiem ražojumiem pamatregulas 1. panta 4. punkta nozīmē.

| (25) | 2021. gada 17. jūnijā Komisija izpauda būtiskos faktus un apsvērumus, uz kuru pamata tā bija iecerējusi saglabāt spēkā antidempinga maksājumus. Visām ieinteresētajām personām tika atvēlēts termiņš, kurā tās varēja sniegt piezīmes par izpausto informāciju. |
| --- | --- |

(25)

2021. gada 17. jūnijā Komisija izpauda būtiskos faktus un apsvērumus, uz kuru pamata tā bija iecerējusi saglabāt spēkā antidempinga maksājumus. Visām ieinteresētajām personām tika atvēlēts termiņš, kurā tās varēja sniegt piezīmes par izpausto informāciju.

| (26) | Piezīmes iesniedza tikai Eurofer. Tā piekrita Komisijas izdarītajiem secinājumiem. |
| --- | --- |

(26)

Piezīmes iesniedza tikai Eurofer. Tā piekrita Komisijas izdarītajiem secinājumiem.

Eurofer

3.   DEMPINGS

DEMPINGS

| (27) | Saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu Komisija pārbaudīja, vai pēc spēkā esošo pasākumu termiņa beigām dempings no ĶTR varētu turpināties vai atkārtoties. |
| --- | --- |

(27)

Saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu Komisija pārbaudīja, vai pēc spēkā esošo pasākumu termiņa beigām dempings no ĶTR varētu turpināties vai atkārtoties.

3.1.   Ar pamatregulas 2. panta 6.a punktu noteiktā normālās vērtības noteikšanas procedūra

Ar pamatregulas 2. panta 6.a punktu noteiktā normālās vērtības noteikšanas procedūra

| (28) | Ņemot vērā izmeklēšanas sākumā pieejamos pietiekamos pierādījumus par to, ka varētu pastāvēt nozīmīgi kropļojumi pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta nozīmē, Komisija sāka izmeklēšanu, pamatojoties uz pamatregulas 2. panta 6.a punktu. |
| --- | --- |

(28)

Ņemot vērā izmeklēšanas sākumā pieejamos pietiekamos pierādījumus par to, ka varētu pastāvēt nozīmīgi kropļojumi pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta nozīmē, Komisija sāka izmeklēšanu, pamatojoties uz pamatregulas 2. panta 6.a punktu.

| (29) | Tādēļ, lai savāktu datus, kas beigās būs nepieciešami pamatregulas 2. panta 6.a punkta piemērošanai, Komisija paziņojumā par procedūras sākšanu aicināja ĶTR ražotājus sniegt informāciju par pārskatāmā ražojuma ražošanā izmantotajiem izejresursiem. Neviens ražotājs neiesniedza paziņojuma par procedūras sākšanu III pielikumā prasīto informāciju. |
| --- | --- |

(29)

Tādēļ, lai savāktu datus, kas beigās būs nepieciešami pamatregulas 2. panta 6.a punkta piemērošanai, Komisija paziņojumā par procedūras sākšanu aicināja ĶTR ražotājus sniegt informāciju par pārskatāmā ražojuma ražošanā izmantotajiem izejresursiem. Neviens ražotājs neiesniedza paziņojuma par procedūras sākšanu III pielikumā prasīto informāciju.

| (30) | Lai iegūtu informāciju, ko Komisija uzskatīja par vajadzīgu izmeklēšanai attiecībā uz apgalvotajiem nozīmīgajiem kropļojumiem, tā nosūtīja anketu arī ĶV. Turklāt paziņojuma par procedūras sākšanu 5.3.2. punktā Komisija aicināja visas ieinteresētās personas 37 dienu laikā no dienas, kad Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicēts paziņojums par procedūras sākšanu, darīt zināmu savu viedokli, iesniegt informāciju un sniegt apstiprinošus pierādījumus par pamatregulas 2. panta 6.a punkta piemērošanu. No ĶV netika saņemta atbildes uz anketas jautājumiem, un noteiktajā termiņā netika saņemta informācija par pamatregulas 2. panta 6.a punkta piemērošanu. |
| --- | --- |

(30)

Lai iegūtu informāciju, ko Komisija uzskatīja par vajadzīgu izmeklēšanai attiecībā uz apgalvotajiem nozīmīgajiem kropļojumiem, tā nosūtīja anketu arī ĶV. Turklāt paziņojuma par procedūras sākšanu 5.3.2. punktā Komisija aicināja visas ieinteresētās personas 37 dienu laikā no dienas, kad Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicēts paziņojums par procedūras sākšanu, darīt zināmu savu viedokli, iesniegt informāciju un sniegt apstiprinošus pierādījumus par pamatregulas 2. panta 6.a punkta piemērošanu. No ĶV netika saņemta atbildes uz anketas jautājumiem, un noteiktajā termiņā netika saņemta informācija par pamatregulas 2. panta 6.a punkta piemērošanu.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

| (31) | Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija arī precizēja, ka, ņemot vērā pieejamos pierādījumus, tai, iespējams, būs jāizvēlas attiecīga reprezentatīvā valsts saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunktu, lai noteiktu normālo vērtību, pamatojoties uz neizkropļotām cenām vai atsauces vērtībām. |
| --- | --- |

(31)

Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija arī precizēja, ka, ņemot vērā pieejamos pierādījumus, tai, iespējams, būs jāizvēlas attiecīga reprezentatīvā valsts saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunktu, lai noteiktu normālo vērtību, pamatojoties uz neizkropļotām cenām vai atsauces vērtībām.

| (32) | 2020. gada 25. novembrī Komisija izdeva pirmo paziņojumu par lietas materiāliem (“pirmais paziņojums par lietas materiāliem”), kurā saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punkta e) apakšpunkta otro ievilkumu lūdza ieinteresēto personu viedokli par attiecīgiem avotiem, ko Komisija var izmantot normālās vērtības aprēķināšanai. Minētajā paziņojumā Komisija uzskaitīja visus ražošanas faktorus, kā, materiālus, enerģiju un darbaspēku, ko ražotāji eksportētāji izmanto pārskatāmā ražojuma ražošanā. Turklāt, pamatojoties uz kritērijiem, pēc kuriem izvēlas neizkropļotas cenas vai atsauces vērtības, Komisija apzināja trīs iespējamās reprezentatīvās valstis: Taizemi, Turciju un Peru. |
| --- | --- |

(32)

2020. gada 25. novembrī Komisija izdeva pirmo paziņojumu par lietas materiāliem (“pirmais paziņojums par lietas materiāliem”), kurā saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punkta e) apakšpunkta otro ievilkumu lūdza ieinteresēto personu viedokli par attiecīgiem avotiem, ko Komisija var izmantot normālās vērtības aprēķināšanai. Minētajā paziņojumā Komisija uzskaitīja visus ražošanas faktorus, kā, materiālus, enerģiju un darbaspēku, ko ražotāji eksportētāji izmanto pārskatāmā ražojuma ražošanā. Turklāt, pamatojoties uz kritērijiem, pēc kuriem izvēlas neizkropļotas cenas vai atsauces vērtības, Komisija apzināja trīs iespējamās reprezentatīvās valstis: Taizemi, Turciju un Peru.

| (33) | Komisija aicināja ieinteresētās personas iesniegt piezīmes. Piezīmes tika saņemtas tikai no pieprasījuma iesniedzēja, kas sniedza argumentus pret Turcijas izmantošanu par reprezentatīvo valsti. Pieprasījuma iesniedzējs piedevām apgalvoja, ka Peru būtu labāka reprezentatīvā valsts. |
| --- | --- |

(33)

Komisija aicināja ieinteresētās personas iesniegt piezīmes. Piezīmes tika saņemtas tikai no pieprasījuma iesniedzēja, kas sniedza argumentus pret Turcijas izmantošanu par reprezentatīvo valsti. Pieprasījuma iesniedzējs piedevām apgalvoja, ka Peru būtu labāka reprezentatīvā valsts.

| (34) | Komisija pievērsās minētajām piezīmēm 2021. gada 7. janvāra otrajā paziņojumā par lietas materiāliem (7) (“otrais paziņojums par lietas materiāliem”). Komisija izveidoja arī ražošanas faktoru sarakstu un secināja, ka vispiemērotākā attiecīgā reprezentatīvā valsts pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunkta pirmā ievilkuma nozīmē tobrīd bija Peru. Tā arī informēja ieinteresētās personas, ka noteiks pārdošanas, vispārējās un administratīvās izmaksas (“PVA izmaksas”) un peļņu, pamatojoties uz pieejamo informāciju par uzņēmumu Corporación Aceros Arequipa S.A. (“Aceros Arequipa”), ražotāju reprezentatīvajā valstī. Komisija aicināja ieinteresētās personas iesniegt piezīmes. Komisija nesaņēma piezīmes, kurās būtu iebildumi pret to, ka par reprezentatīvo valsti izraudzīta Peru. |
| --- | --- |

(34)

Komisija pievērsās minētajām piezīmēm 2021. gada 7. janvāra otrajā paziņojumā par lietas materiāliem (7) (“otrais paziņojums par lietas materiāliem”). Komisija izveidoja arī ražošanas faktoru sarakstu un secināja, ka vispiemērotākā attiecīgā reprezentatīvā valsts pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunkta pirmā ievilkuma nozīmē tobrīd bija Peru. Tā arī informēja ieinteresētās personas, ka noteiks pārdošanas, vispārējās un administratīvās izmaksas (“PVA izmaksas”) un peļņu, pamatojoties uz pieejamo informāciju par uzņēmumu Corporación Aceros Arequipa S.A. (“Aceros Arequipa”), ražotāju reprezentatīvajā valstī. Komisija aicināja ieinteresētās personas iesniegt piezīmes. Komisija nesaņēma piezīmes, kurās būtu iebildumi pret to, ka par reprezentatīvo valsti izraudzīta Peru.

7

Corporación Aceros Arequipa S.A.

Aceros Arequipa

3.2.   Ķīnas Tautas Republikas nesadarbošanās

Ķīnas Tautas Republikas nesadarbošanās

| (35) | Kā minēts 15. apsvērumā, neviens Ķīnas ražotājs eksportētājs izmeklēšanā nesadarbojās. |
| --- | --- |

(35)

Kā minēts 15. apsvērumā, neviens Ķīnas ražotājs eksportētājs izmeklēšanā nesadarbojās.

| (36) | Arī šajā izmeklēšanā ĶV nesadarbojās ar Komisiju. Proti, ĶV nesniedza atbildes uz anketas jautājumiem un nepievērsās pieprasījuma iesniedzēja sniegtajiem pierādījumiem lietas materiālos, kā Komisijas dienestu darba dokumentam On Significant Distortions in the Economy of the People’s Republic of China for the Purposes of Trade Defence Investigations (“Ziņojums”) (8). Ievērojot pamatregulas 2. panta 6.a punkta c) apakšpunktu, Komisija tik tiešām ir publicējusi Ziņojumu, kurā apkopota informācija par būtisku valdības iejaukšanos daudzos ekonomikas līmeņos, arī konkrētiem kropļojumiem, kas skar daudzus būtiskus ražošanas faktorus (piem., ar zemi, enerģiju, kapitālu, izejvielām un darbaspēku saistīti kropļojumi), kā arī konkrētas nozares (piem., tērauda un ķīmisko vielu nozari). Procedūras sākumposmā Ziņojums tika iekļauts izmeklēšanas materiālos. Pārskatīšanas pieprasījumā turklāt tika ietverti daži attiecīgi pierādījumi, kas papildina Ziņojumu. Sākot procedūru, ieinteresētās personas tika aicinātas atspēkot šīs izmeklēšanas materiālos ietvertos pierādījumus, sniegt piezīmes par tiem vai papildināt tos. |
| --- | --- |

(36)

Arī šajā izmeklēšanā ĶV nesadarbojās ar Komisiju. Proti, ĶV nesniedza atbildes uz anketas jautājumiem un nepievērsās pieprasījuma iesniedzēja sniegtajiem pierādījumiem lietas materiālos, kā Komisijas dienestu darba dokumentam On Significant Distortions in the Economy of the People’s Republic of China for the Purposes of Trade Defence Investigations (“Ziņojums”) (8). Ievērojot pamatregulas 2. panta 6.a punkta c) apakšpunktu, Komisija tik tiešām ir publicējusi Ziņojumu, kurā apkopota informācija par būtisku valdības iejaukšanos daudzos ekonomikas līmeņos, arī konkrētiem kropļojumiem, kas skar daudzus būtiskus ražošanas faktorus (piem., ar zemi, enerģiju, kapitālu, izejvielām un darbaspēku saistīti kropļojumi), kā arī konkrētas nozares (piem., tērauda un ķīmisko vielu nozari). Procedūras sākumposmā Ziņojums tika iekļauts izmeklēšanas materiālos. Pārskatīšanas pieprasījumā turklāt tika ietverti daži attiecīgi pierādījumi, kas papildina Ziņojumu. Sākot procedūru, ieinteresētās personas tika aicinātas atspēkot šīs izmeklēšanas materiālos ietvertos pierādījumus, sniegt piezīmes par tiem vai papildināt tos.

On Significant Distortions in the Economy of the People’s Republic of China for the Purposes of Trade Defence Investigations

8

| (37) | Ar 2020. gada 29. oktobra un 2020. gada 23. novembra verbālnotām Komisija informēja ĶV, ka sakarā ar ĶTR eksportētāju/ražotāju nesadarbošanos un tā kā ĶV nesniedza atbildes uz anketas jautājumiem vai piezīmes, tā nodomājusi saskaņā ar pamatregulas 18. pantu savus konstatējumus balstīt uz pieejamajiem faktiem. Komisija uzsvēra arī, ka konstatējums, kura pamatā ir pieejamie fakti, attiecīgajai personai varētu būt mazāk labvēlīgs, un aicināja ĶV sniegt piezīmes. Piezīmes netika saņemtas. |
| --- | --- |

(37)

Ar 2020. gada 29. oktobra un 2020. gada 23. novembra verbālnotām Komisija informēja ĶV, ka sakarā ar ĶTR eksportētāju/ražotāju nesadarbošanos un tā kā ĶV nesniedza atbildes uz anketas jautājumiem vai piezīmes, tā nodomājusi saskaņā ar pamatregulas 18. pantu savus konstatējumus balstīt uz pieejamajiem faktiem. Komisija uzsvēra arī, ka konstatējums, kura pamatā ir pieejamie fakti, attiecīgajai personai varētu būt mazāk labvēlīgs, un aicināja ĶV sniegt piezīmes. Piezīmes netika saņemtas.

| (38) | Tāpēc tālāk izklāstītie konstatējumi par dempinga turpināšanās vai atkārtošanās iespējamību saskaņā ar pamatregulas 18. panta 1. punktu tika balstīti uz pieejamajiem faktiem. Komisija paļāvās īpaši uz pārskatīšanas pieprasījumā ietverto informāciju un ieinteresēto personu iesniegto informāciju, to skatot kopā ar citiem informācijas avotiem, kā tirdzniecības statistiku par importu un eksportu (piemēram, no Eurostat un Global Trade Atlas (“GTA”) (9)), kā arī uz tādām datubāzēm kā Dun un Bradstreet (10) un Orbis Bureau van Dijk (11). |
| --- | --- |

(38)

Tāpēc tālāk izklāstītie konstatējumi par dempinga turpināšanās vai atkārtošanās iespējamību saskaņā ar pamatregulas 18. panta 1. punktu tika balstīti uz pieejamajiem faktiem. Komisija paļāvās īpaši uz pārskatīšanas pieprasījumā ietverto informāciju un ieinteresēto personu iesniegto informāciju, to skatot kopā ar citiem informācijas avotiem, kā tirdzniecības statistiku par importu un eksportu (piemēram, no Eurostat un Global Trade Atlas (“GTA”) (9)), kā arī uz tādām datubāzēm kā Dun un Bradstreet (10) un Orbis Bureau van Dijk (11).

Eurostat

Global Trade Atlas

GTA

9

Dun

Bradstreet

10

Orbis Bureau van Dijk

11

3.3.   Normālā vērtība

Normālā vērtība

| (39) | Nesenajās izmeklēšanās, kas skāra tērauda nozari ĶTR (12), Komisija konstatēja, ka pastāv nozīmīgi kropļojumi pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta nozīmē. Šajā izmeklēšanā Komisija secināja, ka, pamatojoties uz pieejamajiem pierādījumiem, ir atbilstīgi piemērot arī pamatregulas 2. panta 6.a punktu. |
| --- | --- |

(39)

Nesenajās izmeklēšanās, kas skāra tērauda nozari ĶTR (12), Komisija konstatēja, ka pastāv nozīmīgi kropļojumi pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta nozīmē. Šajā izmeklēšanā Komisija secināja, ka, pamatojoties uz pieejamajiem pierādījumiem, ir atbilstīgi piemērot arī pamatregulas 2. panta 6.a punktu.

12

| (40) | Minētajās izmeklēšanās Komisija konstatēja, ka ĶTR notiek ievērojama valdības iejaukšanās, kā rezultātā tiek kropļota efektīva tirgus principiem atbilstoša resursu sadale (13). Konkrētāk, Komisija secināja, ka tērauda nozarē, kas ražo galveno izejvielu, kura nepieciešama pārskatāmā ražojuma ražošanai, ĶV ne tikai saglabā īpašumtiesības būtiskā līmenī pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta pirmā ievilkuma nozīmē (14), bet ĶV, izmantojot valsts klātbūtni uzņēmumos, var arī iejaukties cenās un izmaksās pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta otrā ievilkuma nozīmē (15). Turklāt Komisija konstatēja, ka valsts klātbūtne un iejaukšanās finanšu tirgos, kā arī izejvielu un izejresursu nodrošināšanā kropļo tirgu vēl vairāk. Patiešām, kopumā plānošanas sistēma ĶTR nodrošina, ka resursi tiek koncentrēti nozarēs, kuras ĶV atzinusi par stratēģiskām vai citādi politiski nozīmīgām, nevis tiek sadalīti atbilstoši tirgus spēkiem (16). Turklāt Komisija secināja, ka Ķīnas bankrota un īpašuma tiesību akti pienācīgi nedarbojas pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta ceturtā ievilkuma nozīmē un rezultātā, īpaši gadījumos, kad tiek saglabāti maksātnespējīgi uzņēmumi un piešķirtas zemes izmantošanas tiesības ĶTR, rodas kropļojumi (17). Tāpat Komisija konstatēja algu izmaksu kropļojumus tērauda nozarē pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta piektā ievilkuma nozīmē (18), kā arī finanšu tirgu kropļojumus pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta sestā ievilkuma nozīmē, īpaši attiecībā uz kapitāla pieejamību uzņēmumiem ĶTR (19). |
| --- | --- |

(40)

Minētajās izmeklēšanās Komisija konstatēja, ka ĶTR notiek ievērojama valdības iejaukšanās, kā rezultātā tiek kropļota efektīva tirgus principiem atbilstoša resursu sadale (13). Konkrētāk, Komisija secināja, ka tērauda nozarē, kas ražo galveno izejvielu, kura nepieciešama pārskatāmā ražojuma ražošanai, ĶV ne tikai saglabā īpašumtiesības būtiskā līmenī pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta pirmā ievilkuma nozīmē (14), bet ĶV, izmantojot valsts klātbūtni uzņēmumos, var arī iejaukties cenās un izmaksās pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta otrā ievilkuma nozīmē (15). Turklāt Komisija konstatēja, ka valsts klātbūtne un iejaukšanās finanšu tirgos, kā arī izejvielu un izejresursu nodrošināšanā kropļo tirgu vēl vairāk. Patiešām, kopumā plānošanas sistēma ĶTR nodrošina, ka resursi tiek koncentrēti nozarēs, kuras ĶV atzinusi par stratēģiskām vai citādi politiski nozīmīgām, nevis tiek sadalīti atbilstoši tirgus spēkiem (16). Turklāt Komisija secināja, ka Ķīnas bankrota un īpašuma tiesību akti pienācīgi nedarbojas pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta ceturtā ievilkuma nozīmē un rezultātā, īpaši gadījumos, kad tiek saglabāti maksātnespējīgi uzņēmumi un piešķirtas zemes izmantošanas tiesības ĶTR, rodas kropļojumi (17). Tāpat Komisija konstatēja algu izmaksu kropļojumus tērauda nozarē pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta piektā ievilkuma nozīmē (18), kā arī finanšu tirgu kropļojumus pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta sestā ievilkuma nozīmē, īpaši attiecībā uz kapitāla pieejamību uzņēmumiem ĶTR (19).

13

14

15

16

17

18

19

| (41) | Tāpat kā iepriekšējās izmeklēšanās par ĶTR tērauda nozari, šajā izmeklēšanā Komisija pārbaudīja, vai, ņemot vērā to, ka pastāv nozīmīgi kropļojumi pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta nozīmē, ir pareizi izmantot iekšzemes cenas un izmaksas ĶTR. Komisija to darīja, pamatojoties uz lietas materiālos pieejamajiem pierādījumiem, ieskaitot pieprasījumā ietvertos pierādījumus, kā arī Ziņojumā ietvertajiem pierādījumiem, kas balstās uz publiski pieejamiem avotiem. Minētajā analīzē tika pārbaudīta valdības būtiskā iejaukšanās ĶTR ekonomikā kopumā, kā arī tika aplūkota konkrētā tirgus situācija attiecīgajā nozarē, kas ietver pārskatāmo ražojumu. Komisija šos pierādījumus papildināja ar savu pētījumu par dažādiem kritērijiem, kas ir būtiski, lai apstiprinātu nozīmīgu kropļojumu pastāvēšanu ĶTR, ko tā šajā saistībā konstatēja arī savās iepriekšējās izmeklēšanās. |
| --- | --- |

(41)

Tāpat kā iepriekšējās izmeklēšanās par ĶTR tērauda nozari, šajā izmeklēšanā Komisija pārbaudīja, vai, ņemot vērā to, ka pastāv nozīmīgi kropļojumi pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta nozīmē, ir pareizi izmantot iekšzemes cenas un izmaksas ĶTR. Komisija to darīja, pamatojoties uz lietas materiālos pieejamajiem pierādījumiem, ieskaitot pieprasījumā ietvertos pierādījumus, kā arī Ziņojumā ietvertajiem pierādījumiem, kas balstās uz publiski pieejamiem avotiem. Minētajā analīzē tika pārbaudīta valdības būtiskā iejaukšanās ĶTR ekonomikā kopumā, kā arī tika aplūkota konkrētā tirgus situācija attiecīgajā nozarē, kas ietver pārskatāmo ražojumu. Komisija šos pierādījumus papildināja ar savu pētījumu par dažādiem kritērijiem, kas ir būtiski, lai apstiprinātu nozīmīgu kropļojumu pastāvēšanu ĶTR, ko tā šajā saistībā konstatēja arī savās iepriekšējās izmeklēšanās.

| (42) | Pieprasījumā bija ietverta informācija par tērauda nozares 13. piecgades plāna kropļojošo ietekmi uz tērauda ražošanas nozari. Turklāt tajā bija minēti ASV Tirdzniecības departamenta konstatējumi par tērauda ražošanas nozari (20). Turklāt tajā uzsvērta ĶKP loma VU (21) un subsīdiju kropļojošā ietekme, par ko ziņots SVF ziņojumā par valsti Nr. 17/248 un trīs dokumentos, ko sagatavojusi ES Tirdzniecības palāta: 2016/2017 Annual Report, the China Manufacturing 2025 un the European Business in China Position Paper 2016/2017. Pieprasījumā piedevām apgalvots, ka stiepļu stienīšu ražošanā izmantotie izejresursi būtībā ir tie paši, ko izmanto karsti velmēta plakana (“HRF”) oglekļa tērauda ražošanai. Tāpēc pieprasījumā citēti Komisijas konstatējumi Regulā (ES) 2017/969 (22) par subsīdijām HRF ražotājiem. Pieprasījumā piebilsts, ka konstatējumi par kropļojošām subsīdijām tika apstiprināti arī ThinkDesk ziņojumā (23). Pieprasījumā īpaši minēti kropļojumi attiecībā uz zemes izmantošanas tiesībām, enerģiju (elektroenerģiju), preferenciāliem aizdevumiem un citu finansiālu atbalstu un darbaspēku. Turklāt tajā uzskaitīti kropļojumi koksa un koksa ogļu, dzelzsrūdas un lūžņu un ferosakausējumu tirgū. Visbeidzot, pieprasījumā minēta tērauda ražošanas nozarei paredzētā fiskālā atbalsta kropļojošā ietekme un zemie vides standarti Ķīnā. |
| --- | --- |

(42)

Pieprasījumā bija ietverta informācija par tērauda nozares 13. piecgades plāna kropļojošo ietekmi uz tērauda ražošanas nozari. Turklāt tajā bija minēti ASV Tirdzniecības departamenta konstatējumi par tērauda ražošanas nozari (20). Turklāt tajā uzsvērta ĶKP loma VU (21) un subsīdiju kropļojošā ietekme, par ko ziņots SVF ziņojumā par valsti Nr. 17/248 un trīs dokumentos, ko sagatavojusi ES Tirdzniecības palāta: 2016/2017 Annual Report, the China Manufacturing 2025 un the European Business in China Position Paper 2016/2017. Pieprasījumā piedevām apgalvots, ka stiepļu stienīšu ražošanā izmantotie izejresursi būtībā ir tie paši, ko izmanto karsti velmēta plakana (“HRF”) oglekļa tērauda ražošanai. Tāpēc pieprasījumā citēti Komisijas konstatējumi Regulā (ES) 2017/969 (22) par subsīdijām HRF ražotājiem. Pieprasījumā piebilsts, ka konstatējumi par kropļojošām subsīdijām tika apstiprināti arī ThinkDesk ziņojumā (23). Pieprasījumā īpaši minēti kropļojumi attiecībā uz zemes izmantošanas tiesībām, enerģiju (elektroenerģiju), preferenciāliem aizdevumiem un citu finansiālu atbalstu un darbaspēku. Turklāt tajā uzskaitīti kropļojumi koksa un koksa ogļu, dzelzsrūdas un lūžņu un ferosakausējumu tirgū. Visbeidzot, pieprasījumā minēta tērauda ražošanas nozarei paredzētā fiskālā atbalsta kropļojošā ietekme un zemie vides standarti Ķīnā.

20

21

2016/2017 Annual Report, the China Manufacturing 2025

the European Business in China Position Paper 2016/2017

HRF

22

HRF

ThinkDesk

23

| (43) | Kā norādīts 37. apsvērumā, ĶV nesniedza ne piezīmes, ne pierādījumus, kas pamatotu vai atspēkotu pierādījumus, kuri iekļauti lietas materiālos, ieskaitot Ziņojumu un sūdzības iesniedzēja sniegtos papildu pierādījumus, par nozīmīgu kropļojumu pastāvēšanu un/vai par to, vai konkrētajā lietā ir pareizi piemērot pamatregulas 2. panta 6.a punktu. |
| --- | --- |

(43)

Kā norādīts 37. apsvērumā, ĶV nesniedza ne piezīmes, ne pierādījumus, kas pamatotu vai atspēkotu pierādījumus, kuri iekļauti lietas materiālos, ieskaitot Ziņojumu un sūdzības iesniedzēja sniegtos papildu pierādījumus, par nozīmīgu kropļojumu pastāvēšanu un/vai par to, vai konkrētajā lietā ir pareizi piemērot pamatregulas 2. panta 6.a punktu.

| (44) | Tāpat kā iepriekšējās izmeklēšanās par ĶTR tērauda nozari, Komisija pārbaudīja, vai, ņemot vērā to, ka pastāv nozīmīgi kropļojumi pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta nozīmē, ir pareizi izmantot iekšzemes cenas un izmaksas ĶTR. Komisija to darīja, pamatojoties uz lietas materiālos pieejamajiem pierādījumiem, ieskaitot pierādījumus, kuri ietverti Ziņojumā, kas balstās uz publiski pieejamiem avotiem. Minētajā analīzē tika pārbaudīta valdības būtiskā iejaukšanās ĶTR ekonomikā kopumā, kā arī tika aplūkota konkrētā tirgus situācija attiecīgajā nozarē, kas ietver pārskatāmo ražojumu. Komisija šos pierādījumus papildināja ar savu pētījumu par dažādiem kritērijiem, kas ir būtiski, lai apstiprinātu nozīmīgu kropļojumu pastāvēšanu ĶTR, ko tā šajā saistībā konstatēja arī savās iepriekšējās izmeklēšanās. |
| --- | --- |

(44)

Tāpat kā iepriekšējās izmeklēšanās par ĶTR tērauda nozari, Komisija pārbaudīja, vai, ņemot vērā to, ka pastāv nozīmīgi kropļojumi pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta nozīmē, ir pareizi izmantot iekšzemes cenas un izmaksas ĶTR. Komisija to darīja, pamatojoties uz lietas materiālos pieejamajiem pierādījumiem, ieskaitot pierādījumus, kuri ietverti Ziņojumā, kas balstās uz publiski pieejamiem avotiem. Minētajā analīzē tika pārbaudīta valdības būtiskā iejaukšanās ĶTR ekonomikā kopumā, kā arī tika aplūkota konkrētā tirgus situācija attiecīgajā nozarē, kas ietver pārskatāmo ražojumu. Komisija šos pierādījumus papildināja ar savu pētījumu par dažādiem kritērijiem, kas ir būtiski, lai apstiprinātu nozīmīgu kropļojumu pastāvēšanu ĶTR, ko tā šajā saistībā konstatēja arī savās iepriekšējās izmeklēšanās.

| (45) | Konkrēti tērauda nozarē, kas ražo galveno izejvielu, kura nepieciešama stiepļu stienīšu ražošanai, ĶV saglabā īpašumtiesības būtiskā līmenī. Daudzi lielākie ražotāji ir valsts īpašumā. Daži no tiem ir īpaši minēti “Tērauda ražošanas nozares pielāgošanas un modernizācijas plānā 2016.–2020. gadam”. Piemēram, Ķīnas valsts īpašumā esošais uzņēmums Shanxi Taiyuan Iron & Steel Co., Ltd. (“Tisco”) savā tīmekļa vietnē norādījis, ka ir “izcils dzelzs un tērauda milzis”, kas “izaudzis par ārkārtīgi lielu dzelzs un tērauda kompleksu, kurš ir integrēts dzelzs ieguves, dzelzs un tērauda ražošanas, pārstrādes, piegādes un tirdzniecības darījumdarbībā (24)”. Baosteel ir vēl viens nozīmīgs Ķīnas valsts īpašumā esošs uzņēmums, kas nodarbojas ar tērauda izgatavošanu un ir daļa no nesen konsolidētā China Baowu Steel Group Co., Ltd. (iepriekš – Baosteel Group un Wuhan Iron & Steel) (25). Lai gan tiek lēsts, ka nomināli VU un privātā īpašumā esošu uzņēmumu skaits ir gandrīz vienāds, no pieciem Ķīnas tērauda ražotājiem, kas ierindojas starp 10 pasaules lielākajiem tērauda ražotājiem, četri ir VU (26). Vienlaikus, lai gan 10 lielākie ražotāji 2016. gadā saražoja tikai aptuveni 36 % no nozares kopējās produkcijas, ĶV tajā pašā gadā ir izvirzījusi mērķi līdz 2025. gadam konsolidēt 60–70 % no tērauda ražošanas aptuveni desmit lielos uzņēmumos (27). 2019. gada aprīlī ĶV šo nodomu ir paudusi atkārtoti, paziņodama, ka izdod pamatnostādnes par tērauda nozares konsolidāciju (28). Šāda konsolidācija var būt saistīta ar rentablu privātu uzņēmumu piespiedu apvienošanos ar darbībā nesekmīgiem VU (29). Tā kā Ķīnas stiepļu stienīšu eksportētāji nesadarbojās, nebija iespējams noteikt precīzu attiecību starp privātiem un valsts īpašumā esošiem stiepļu stienīšu ražotājiem. Tomēr izmeklēšanā atklājās, ka stiepļu stienīšu nozarē vairāki lielie ražotāji, ieskaitot Baoshan, Shougang, Hesteel, Jiangsu Shagang un Anshan Iron and Steel Group, ir VU. |
| --- | --- |

(45)

Konkrēti tērauda nozarē, kas ražo galveno izejvielu, kura nepieciešama stiepļu stienīšu ražošanai, ĶV saglabā īpašumtiesības būtiskā līmenī. Daudzi lielākie ražotāji ir valsts īpašumā. Daži no tiem ir īpaši minēti “Tērauda ražošanas nozares pielāgošanas un modernizācijas plānā 2016.–2020. gadam”. Piemēram, Ķīnas valsts īpašumā esošais uzņēmums Shanxi Taiyuan Iron & Steel Co., Ltd. (“Tisco”) savā tīmekļa vietnē norādījis, ka ir “izcils dzelzs un tērauda milzis”, kas “izaudzis par ārkārtīgi lielu dzelzs un tērauda kompleksu, kurš ir integrēts dzelzs ieguves, dzelzs un tērauda ražošanas, pārstrādes, piegādes un tirdzniecības darījumdarbībā (24)”. Baosteel ir vēl viens nozīmīgs Ķīnas valsts īpašumā esošs uzņēmums, kas nodarbojas ar tērauda izgatavošanu un ir daļa no nesen konsolidētā China Baowu Steel Group Co., Ltd. (iepriekš – Baosteel Group un Wuhan Iron & Steel) (25). Lai gan tiek lēsts, ka nomināli VU un privātā īpašumā esošu uzņēmumu skaits ir gandrīz vienāds, no pieciem Ķīnas tērauda ražotājiem, kas ierindojas starp 10 pasaules lielākajiem tērauda ražotājiem, četri ir VU (26). Vienlaikus, lai gan 10 lielākie ražotāji 2016. gadā saražoja tikai aptuveni 36 % no nozares kopējās produkcijas, ĶV tajā pašā gadā ir izvirzījusi mērķi līdz 2025. gadam konsolidēt 60–70 % no tērauda ražošanas aptuveni desmit lielos uzņēmumos (27). 2019. gada aprīlī ĶV šo nodomu ir paudusi atkārtoti, paziņodama, ka izdod pamatnostādnes par tērauda nozares konsolidāciju (28). Šāda konsolidācija var būt saistīta ar rentablu privātu uzņēmumu piespiedu apvienošanos ar darbībā nesekmīgiem VU (29). Tā kā Ķīnas stiepļu stienīšu eksportētāji nesadarbojās, nebija iespējams noteikt precīzu attiecību starp privātiem un valsts īpašumā esošiem stiepļu stienīšu ražotājiem. Tomēr izmeklēšanā atklājās, ka stiepļu stienīšu nozarē vairāki lielie ražotāji, ieskaitot Baoshan, Shougang, Hesteel, Jiangsu Shagang un Anshan Iron and Steel Group, ir VU.

Shanxi Taiyuan Iron & Steel Co., Ltd.

Tisco

24

Baosteel

China Baowu Steel Group Co., Ltd.

Baosteel Group

Wuhan Iron & Steel

25

26

27

28

29

Baoshan

Shougang

Hesteel

Jiangsu Shagang

Anshan Iron and Steel Group

| (46) | Attiecībā uz to, ka ĶV ir spējīga iejaukties cenās un izmaksās, izmantojot valsts klātbūtni uzņēmumos pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta otrā ievilkuma nozīmē, izmeklēšanā tika konstatēts, ka pastāv personiski sakari starp pārskatāmā ražojuma ražotājiem un ĶKP, piemēram, ĶKP biedri ir vadības augstākajā rangā vai ir direktoru padomes locekļi vairākos uzņēmumos, kuri ražo stiepļu stienīšus, ieskaitot HBIS Gourp, Jiangsu Shagang, Anshan Iron and Steel Group, Baoshan (Baosteel) un Shougang. |
| --- | --- |

(46)

Attiecībā uz to, ka ĶV ir spējīga iejaukties cenās un izmaksās, izmantojot valsts klātbūtni uzņēmumos pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta otrā ievilkuma nozīmē, izmeklēšanā tika konstatēts, ka pastāv personiski sakari starp pārskatāmā ražojuma ražotājiem un ĶKP, piemēram, ĶKP biedri ir vadības augstākajā rangā vai ir direktoru padomes locekļi vairākos uzņēmumos, kuri ražo stiepļu stienīšus, ieskaitot HBIS Gourp, Jiangsu Shagang, Anshan Iron and Steel Group, Baoshan (Baosteel) un Shougang.

HBIS Gourp

Jiangsu Shagang

Anshan Iron and Steel Group

Baoshan

Baosteel

Shougang

| (47) | Gan uz valsts, gan uz privātā īpašumā esošiem uzņēmumiem stiepļu stienīšu nozarē attiecas stratēģiska uzraudzība un norādes. Tālāk sniegtie piemēri ilustrē minēto tendenci, ka nozarē pieaug ĶV iejaukšanās līmenis. Daudzi stiepļu stienīšu ražotāji savās tīmekļa vietnēs skaidri uzsver partijas veidošanas darbības, partijas biedru dalību uzņēmumu vadībā, kā arī savu piederību pie ĶKP. Izmeklēšanā tika atklātas partijas veidošanas darbības vairākos stiepļu stienīšu ražošanas uzņēmumos, ieskaitot HBIS Group (Hesteel), kuras tīmekļa vietnē uzsvērta partijas komitejas nozīme uzņēmuma darbībā. Jiangsu Shagang, kas ir vēl viens stiepļu stienīšu ražošanas uzņēmums, skaidro – “Kopš uzņēmuma Shagang dibināšanas pirms 45 gadiem tas ir turpinājis padziļināt savas zināšanas, cenšoties integrēt partijas veidošanas darbības vispārējā uzņēmuma attīstības organizācijā, un priekšrocības, ko sniedz partijas organizācija, izmantojis uzņēmuma konkurētspējai un attīstībai,” – un turpina: “Patlaban Shagang partijas komitejā ir 16 vispārējās partijas nodaļas un 66 partijas nodaļas, un partijas biedru skaits pārsniedz 14 % no kopējā darbinieku skaita” (30). Anshan Iron un Steel Group norāda uz partijas veidošanas darbību nozīmi: “Visā uzņēmuma darījumdarbības un vadības jomā, visā uzņēmuma pārvaldības procesā, kā arī katrā uzņēmuma reformu un attīstības posmā sevišķi ir nepieciešams sekot visaptverošai partijas vadībai un to stiprināt, un ir nepieciešams, lai tā plaši atspoguļotos partijas biedru un kadru ideoloģiskajā apziņā. (31)” Citā rakstā uzņēmuma Anshan partijas veidošanas darbības raksturotas šādi: “Partijas nodaļas darba prioritāte ir kalpot centram un iesaistīt partijas biedrus. No šā gada partijas nodaļa ir padziļinājusi programmu “Komunistiskās partijas biedru projekts”, izmantojusi darbinieku iekšējo potenciālu un pūlējusies palīdzēt darbiniekiem ieguldīt savu artavu to darbavietā. Nodaļa izstrādājusi kopumā 12 “Komunistiskās partijas biedru projektus”, kas veiksmīgi atrisinājuši galvenās tehniskās problēmas, kuras ierobežoja ražošanu; sniegti 160 racionalizējoši priekšlikumi, un uzņēmumu grupas līmenī divas progresīvas darbības metodes tika novērtētas kā progresīvas darbības metodes. (32)
  Baoshan (Baosteel) šādi apraksta partijas veidošanas darbības: “Uzņemties galveno pienākumu precīzi un visaptveroši administrēt partiju; vadīt uzņēmuma ideoloģisko un politisko darbu, darbu vienotā frontē, veidot garīgu civilizāciju, veidot tādu korporatīvo kultūru un masu darbu kā arodbiedrības un Komunistiskā jaunatnes līga; virzīt tādas valdības veidošanu, kas līdzinātos partijai un būtu godīga, atbalstīt disciplinārās komitejas uzraudzības pienākumu sekmīgā izpildē” (33). Uzņēmumā Shougang liela nozīme ir arī partijas komitejai. “Shougang partijas komiteja dziļi izprot Sji Dzjiņpina pārdomas par Ķīnai raksturīgo sociālismu jaunajā laikmetā, viscaur īsteno partijas 19. nacionālā kongresa garu, uzstāj uz virziena rādīšanu, vispārējās situācijas vadīšanu un īstenošanas nodrošināšanu, pilnīgu vadošās lomas uzticēšanu partijas komitejai, uzņemas vairāk nekā 40 000 grupā esošo partijas biedru vadīšanu un visos darba aspektos koncentrējas uz partijas veidošanu. (34)” |
| --- | --- |

(47)

Gan uz valsts, gan uz privātā īpašumā esošiem uzņēmumiem stiepļu stienīšu nozarē attiecas stratēģiska uzraudzība un norādes. Tālāk sniegtie piemēri ilustrē minēto tendenci, ka nozarē pieaug ĶV iejaukšanās līmenis. Daudzi stiepļu stienīšu ražotāji savās tīmekļa vietnēs skaidri uzsver partijas veidošanas darbības, partijas biedru dalību uzņēmumu vadībā, kā arī savu piederību pie ĶKP. Izmeklēšanā tika atklātas partijas veidošanas darbības vairākos stiepļu stienīšu ražošanas uzņēmumos, ieskaitot HBIS Group (Hesteel), kuras tīmekļa vietnē uzsvērta partijas komitejas nozīme uzņēmuma darbībā. Jiangsu Shagang, kas ir vēl viens stiepļu stienīšu ražošanas uzņēmums, skaidro – “Kopš uzņēmuma Shagang dibināšanas pirms 45 gadiem tas ir turpinājis padziļināt savas zināšanas, cenšoties integrēt partijas veidošanas darbības vispārējā uzņēmuma attīstības organizācijā, un priekšrocības, ko sniedz partijas organizācija, izmantojis uzņēmuma konkurētspējai un attīstībai,” – un turpina: “Patlaban Shagang partijas komitejā ir 16 vispārējās partijas nodaļas un 66 partijas nodaļas, un partijas biedru skaits pārsniedz 14 % no kopējā darbinieku skaita” (30). Anshan Iron un Steel Group norāda uz partijas veidošanas darbību nozīmi: “Visā uzņēmuma darījumdarbības un vadības jomā, visā uzņēmuma pārvaldības procesā, kā arī katrā uzņēmuma reformu un attīstības posmā sevišķi ir nepieciešams sekot visaptverošai partijas vadībai un to stiprināt, un ir nepieciešams, lai tā plaši atspoguļotos partijas biedru un kadru ideoloģiskajā apziņā. (31)” Citā rakstā uzņēmuma Anshan partijas veidošanas darbības raksturotas šādi: “Partijas nodaļas darba prioritāte ir kalpot centram un iesaistīt partijas biedrus. No šā gada partijas nodaļa ir padziļinājusi programmu “Komunistiskās partijas biedru projekts”, izmantojusi darbinieku iekšējo potenciālu un pūlējusies palīdzēt darbiniekiem ieguldīt savu artavu to darbavietā. Nodaļa izstrādājusi kopumā 12 “Komunistiskās partijas biedru projektus”, kas veiksmīgi atrisinājuši galvenās tehniskās problēmas, kuras ierobežoja ražošanu; sniegti 160 racionalizējoši priekšlikumi, un uzņēmumu grupas līmenī divas progresīvas darbības metodes tika novērtētas kā progresīvas darbības metodes. (32)
  Baoshan (Baosteel) šādi apraksta partijas veidošanas darbības: “Uzņemties galveno pienākumu precīzi un visaptveroši administrēt partiju; vadīt uzņēmuma ideoloģisko un politisko darbu, darbu vienotā frontē, veidot garīgu civilizāciju, veidot tādu korporatīvo kultūru un masu darbu kā arodbiedrības un Komunistiskā jaunatnes līga; virzīt tādas valdības veidošanu, kas līdzinātos partijai un būtu godīga, atbalstīt disciplinārās komitejas uzraudzības pienākumu sekmīgā izpildē” (33). Uzņēmumā Shougang liela nozīme ir arī partijas komitejai. “Shougang partijas komiteja dziļi izprot Sji Dzjiņpina pārdomas par Ķīnai raksturīgo sociālismu jaunajā laikmetā, viscaur īsteno partijas 19. nacionālā kongresa garu, uzstāj uz virziena rādīšanu, vispārējās situācijas vadīšanu un īstenošanas nodrošināšanu, pilnīgu vadošās lomas uzticēšanu partijas komitejai, uzņemas vairāk nekā 40 000 grupā esošo partijas biedru vadīšanu un visos darba aspektos koncentrējas uz partijas veidošanu. (34)”

HBIS Group

Hesteel

Jiangsu Shagang

Shagang

Shagang

30

Anshan Iron

Steel Group

31

Anshan

32

Baoshan

Baosteel

33

Shougang

Shougang

34

| (48) | Turklāt stiepļu stienīšu nozarē ir spēkā diskriminējoša politika, saskaņā ar kuru priekšroka tiek dota iekšzemes ražotājiem vai citādi tiek ietekmēts tirgus pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta trešā ievilkuma nozīmē. |
| --- | --- |

(48)

Turklāt stiepļu stienīšu nozarē ir spēkā diskriminējoša politika, saskaņā ar kuru priekšroka tiek dota iekšzemes ražotājiem vai citādi tiek ietekmēts tirgus pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta trešā ievilkuma nozīmē.

| (49) | Lai gan stiepļu stienīšu ražošana ir specializēta nozare un izmeklēšanā nebija iespējams identificēt konkrētus politikas dokumentus, ar kuriem tiek vadīta tieši stiepļu stienīšu nozares attīstība, stiepļu stienīšu nozare pati par sevi saņem ieguvumu no valdības norādēm un iejaukšanās attiecībā uz galveno stiepļu stienīšu ražošanas izejvielu, proti, dzelzi un neleģēto tēraudu.
  ĶV uzskata, ka tērauda ražošanas nozare ir nozīmīga nozare (35). Tas ir apstiprināts daudzos plānos, direktīvās un citos tērauda nozarei veltītos dokumentos, kas tiek izdoti valsts, reģionālā un pašvaldību līmenī, piemēram, “Tērauda ražošanas nozares pielāgošanas un modernizācijas plānā 2016.–2020. gadam” (spēkā izmeklēšanas periodā). Plānā noteikts, ka tērauda ražošanas nozare ir “būtisks Ķīnas ekonomikas pamatsektors un valsts stūrakmens”
   (36). Tajā izvirzītie galvenie uzdevumi un mērķi aptver visus nozares attīstības aspektus (37). Ekonomikas un sociālās attīstības 13. piecgades plānā (38), kurš ir piemērojams IP laikā, ir paredzēts atbalsts uzņēmumiem, kas ražo augstas kvalitātes tērauda izstrādājumu veidus (39). Plāns ir vērsts arī uz to, lai nodrošinātu ražojumu kvalitāti, izturību un uzticamību, atbalstot uzņēmumus, kas izmanto tehnoloģijas, kuras saistītas ar tīra tērauda ražošanu, precīzo velmēšanu un kvalitātes uzlabošanu (40). Rūpniecības pārstrukturēšanas virzības katalogā (2011. gada redakcija) (2013. gada grozījumi) (41) (“Katalogs”) tērauda ražošanas nozare ir iekļauta veicināmo nozaru sarakstā. |
| --- | --- |

(49)

Lai gan stiepļu stienīšu ražošana ir specializēta nozare un izmeklēšanā nebija iespējams identificēt konkrētus politikas dokumentus, ar kuriem tiek vadīta tieši stiepļu stienīšu nozares attīstība, stiepļu stienīšu nozare pati par sevi saņem ieguvumu no valdības norādēm un iejaukšanās attiecībā uz galveno stiepļu stienīšu ražošanas izejvielu, proti, dzelzi un neleģēto tēraudu.

ĶV uzskata, ka tērauda ražošanas nozare ir nozīmīga nozare (35). Tas ir apstiprināts daudzos plānos, direktīvās un citos tērauda nozarei veltītos dokumentos, kas tiek izdoti valsts, reģionālā un pašvaldību līmenī, piemēram, “Tērauda ražošanas nozares pielāgošanas un modernizācijas plānā 2016.–2020. gadam” (spēkā izmeklēšanas periodā). Plānā noteikts, ka tērauda ražošanas nozare ir “būtisks Ķīnas ekonomikas pamatsektors un valsts stūrakmens”
   (36). Tajā izvirzītie galvenie uzdevumi un mērķi aptver visus nozares attīstības aspektus (37). Ekonomikas un sociālās attīstības 13. piecgades plānā (38), kurš ir piemērojams IP laikā, ir paredzēts atbalsts uzņēmumiem, kas ražo augstas kvalitātes tērauda izstrādājumu veidus (39). Plāns ir vērsts arī uz to, lai nodrošinātu ražojumu kvalitāti, izturību un uzticamību, atbalstot uzņēmumus, kas izmanto tehnoloģijas, kuras saistītas ar tīra tērauda ražošanu, precīzo velmēšanu un kvalitātes uzlabošanu (40). Rūpniecības pārstrukturēšanas virzības katalogā (2011. gada redakcija) (2013. gada grozījumi) (41) (“Katalogs”) tērauda ražošanas nozare ir iekļauta veicināmo nozaru sarakstā.

35

36

37

38

39

40

41

| (50) | Dzelzs ir otrā svarīgā izejviela, ko izmanto stiepļu stienīšu ražošanā. Uz dzelzsrūdu IP laikā attiecās nacionālais derīgo izrakteņu plāns 2016.–2020. gadam. Plānā cita starpā bija paredzēts “nodrošināt uzņēmumu koncentrāciju un attīstīt lielas un vidējas raktuves, kas spēj konkurēt tirgū”, “nodrošināt vietējo resursu pārraudzību tā, lai tie tiktu koncentrēti liela mēroga ieguves grupās”, “mazināt slogu dzelzsrūdas uzņēmumiem, palielināt iekšzemes dzelzsrūdas uzņēmumu konkurētspēju”, “pienācīgi kontrolēt 1 000 metrus dziļo raktuvju un maza mēroga zemas kvalitātes dzelzsrūdas raktuvju izveidi”. |
| --- | --- |

(50)

Dzelzs ir otrā svarīgā izejviela, ko izmanto stiepļu stienīšu ražošanā. Uz dzelzsrūdu IP laikā attiecās nacionālais derīgo izrakteņu plāns 2016.–2020. gadam. Plānā cita starpā bija paredzēts “nodrošināt uzņēmumu koncentrāciju un attīstīt lielas un vidējas raktuves, kas spēj konkurēt tirgū”, “nodrošināt vietējo resursu pārraudzību tā, lai tie tiktu koncentrēti liela mēroga ieguves grupās”, “mazināt slogu dzelzsrūdas uzņēmumiem, palielināt iekšzemes dzelzsrūdas uzņēmumu konkurētspēju”, “pienācīgi kontrolēt 1 000 metrus dziļo raktuvju un maza mēroga zemas kvalitātes dzelzsrūdas raktuvju izveidi”.

| (51) | Dzelzsrūda ir minēta arī tērauda 13. piecgades plānā 2016.–2020. gadam, kas bija spēkā pārskatīšanas izmeklēšanas periodā. Plānā attiecībā uz dzelzsrūdu iecerēts “turpināt atbalstīt izpētes darbus galvenajās derīgo izrakteņu teritorijās valstī, [..] atbalstīt vairākus esošus un ļoti konkurētspējīgus vietējos dzelzsrūdas uzņēmumus, pateicoties plašākai un intensīvākai izstrādei [..], un stiprināt vietējo derīgo izrakteņu bāzu nozīmi attiecībā uz (piegādes) drošību.” |
| --- | --- |

(51)

Dzelzsrūda ir minēta arī tērauda 13. piecgades plānā 2016.–2020. gadam, kas bija spēkā pārskatīšanas izmeklēšanas periodā. Plānā attiecībā uz dzelzsrūdu iecerēts “turpināt atbalstīt izpētes darbus galvenajās derīgo izrakteņu teritorijās valstī, [..] atbalstīt vairākus esošus un ļoti konkurētspējīgus vietējos dzelzsrūdas uzņēmumus, pateicoties plašākai un intensīvākai izstrādei [..], un stiprināt vietējo derīgo izrakteņu bāzu nozīmi attiecībā uz (piegādes) drošību.”

| (52) | Dzelzsrūdas nozare ir klasificēta kā stratēģiska jaunveidotā nozare (“SJN”), tādēļ uz to attiecas SJN 13. piecgades plāns. Arī dzelzsrūda, čuguns un ferosakausējumi ir uzskaitīti NDRC 2019. gada Rūpniecības pielāgojumu ievirzes katalogā. Ferosakausējumi ir minēti Rūpniecības un informācijas tehnoloģiju ministrijas (“MIIT”) 2018. gada Rūpniecības attīstības un pārneses ievirzes katalogā. |
| --- | --- |

(52)

Dzelzsrūdas nozare ir klasificēta kā stratēģiska jaunveidotā nozare (“SJN”), tādēļ uz to attiecas SJN 13. piecgades plāns. Arī dzelzsrūda, čuguns un ferosakausējumi ir uzskaitīti NDRC 2019. gada Rūpniecības pielāgojumu ievirzes katalogā. Ferosakausējumi ir minēti Rūpniecības un informācijas tehnoloģiju ministrijas (“MIIT”) 2018. gada Rūpniecības attīstības un pārneses ievirzes katalogā.

NDRC

MIIT

| (53) | Kā redzams iepriekš minētajos piemēros par tēraudu, dzelzi un ferosakausējumiem – svarīgām stiepļu stienīšu ražošanā izmantotajām izejvielām –, ĶV lielā mērā pārrauga stiepļu stienīšu nozares attīstību saskaņā ar daudziem dažādiem politikas instrumentiem un direktīvām un kontrolē praktiski visus nozares attīstības un darbības aspektus. Tādējādi stiepļu stienīšu ražošanas nozare saņem ieguvumu no valdības norādēm un iejaukšanās attiecībā uz galvenajām stiepļu stienīšu ražošanas izejvielām, proti, dzelzi un neleģēto tēraudu. |
| --- | --- |

(53)

Kā redzams iepriekš minētajos piemēros par tēraudu, dzelzi un ferosakausējumiem – svarīgām stiepļu stienīšu ražošanā izmantotajām izejvielām –, ĶV lielā mērā pārrauga stiepļu stienīšu nozares attīstību saskaņā ar daudziem dažādiem politikas instrumentiem un direktīvām un kontrolē praktiski visus nozares attīstības un darbības aspektus. Tādējādi stiepļu stienīšu ražošanas nozare saņem ieguvumu no valdības norādēm un iejaukšanās attiecībā uz galvenajām stiepļu stienīšu ražošanas izejvielām, proti, dzelzi un neleģēto tēraudu.

| (54) | Papildus iepriekš minētajam, stiepļu stienīšu ražotāji ir arī valsts subsīdiju saņēmēji, kas skaidri norāda uz valsts interesi šajā nozarē. Izmeklēšanas laikā Komisija konstatēja, ka vairāki stiepļu stienīšu ražotāji, to skaitā HBIS Group (42), Jiangsu Shagang (43), Anshan Iron and Steel grupa (44), Baoshan/Baosteel (45) un Shougang (46), guva labumu no tiešām valsts subsīdijām. |
| --- | --- |

(54)

Papildus iepriekš minētajam, stiepļu stienīšu ražotāji ir arī valsts subsīdiju saņēmēji, kas skaidri norāda uz valsts interesi šajā nozarē. Izmeklēšanas laikā Komisija konstatēja, ka vairāki stiepļu stienīšu ražotāji, to skaitā HBIS Group (42), Jiangsu Shagang (43), Anshan Iron and Steel grupa (44), Baoshan/Baosteel (45) un Shougang (46), guva labumu no tiešām valsts subsīdijām.

HBIS Group

42

Jiangsu Shagang

43

Anshan Iron and Steel

44

Baoshan/Baosteel

45

Shougang

46

| (55) | Kopumā ĶV ir noteikusi pasākumus, kuru mērķis ir panākt, lai ekonomikas dalībnieki ievērotu valsts politikas mērķus, proti, atbalstīt veicināmās nozares, arī tērauda, dzelzs un ferosakausējumu – stiepļu stienīšu izgatavošanā izmantoto galveno izejvielu – ražošanu. Šādi pasākumi traucē tirgus spēkiem brīvi darboties. |
| --- | --- |

(55)

Kopumā ĶV ir noteikusi pasākumus, kuru mērķis ir panākt, lai ekonomikas dalībnieki ievērotu valsts politikas mērķus, proti, atbalstīt veicināmās nozares, arī tērauda, dzelzs un ferosakausējumu – stiepļu stienīšu izgatavošanā izmantoto galveno izejvielu – ražošanu. Šādi pasākumi traucē tirgus spēkiem brīvi darboties.

| (56) | Pašreizējā izmeklēšanā nav atklāti pierādījumi, ka iepriekš 40. apsvērumā minētā stiepļu stienīšu nozarē notiekošā bankrota un īpašuma tiesību diskriminējoša piemērošana vai neatbilstīga izpilde pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta ceturto ievilkuma nozīmē neietekmētu pārskatāmā ražojuma ražotājus. |
| --- | --- |

(56)

Pašreizējā izmeklēšanā nav atklāti pierādījumi, ka iepriekš 40. apsvērumā minētā stiepļu stienīšu nozarē notiekošā bankrota un īpašuma tiesību diskriminējoša piemērošana vai neatbilstīga izpilde pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta ceturto ievilkuma nozīmē neietekmētu pārskatāmā ražojuma ražotājus.

| (57) | Stiepļu stienīšu nozari ietekmē arī algu izmaksu kropļojumi pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta piektā ievilkuma nozīmē, kas arī minēti iepriekš 40. apsvērumā. Minētie kropļojumi ietekmē nozari gan tieši (pārskatāmā ražojuma ražošanā vai galveno izejresursu ražošanā), gan netieši (kad nozarei ir pieejams kapitāls vai izejresursi no uzņēmumiem, uz kuriem attiecas tā pati ĶTR darba tiesību sistēma) (47). |
| --- | --- |

(57)

Stiepļu stienīšu nozari ietekmē arī algu izmaksu kropļojumi pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta piektā ievilkuma nozīmē, kas arī minēti iepriekš 40. apsvērumā. Minētie kropļojumi ietekmē nozari gan tieši (pārskatāmā ražojuma ražošanā vai galveno izejresursu ražošanā), gan netieši (kad nozarei ir pieejams kapitāls vai izejresursi no uzņēmumiem, uz kuriem attiecas tā pati ĶTR darba tiesību sistēma) (47).

47

| (58) | Turklāt pašreizējā izmeklēšanā netika iesniegti pierādījumi, kas liecinātu, ka stiepļu stienīšu nozari nav skārusi valdības iejaukšanās finanšu sistēmā pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta sestā ievilkuma nozīmē, kas arī minēta iepriekš 40. apsvērumā. Tāpēc būtiskā valdības iejaukšanās finanšu sistēmā izraisa to, ka visos līmeņos tiek nopietni ietekmēti tirgus apstākļi. |
| --- | --- |

(58)

Turklāt pašreizējā izmeklēšanā netika iesniegti pierādījumi, kas liecinātu, ka stiepļu stienīšu nozari nav skārusi valdības iejaukšanās finanšu sistēmā pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta sestā ievilkuma nozīmē, kas arī minēta iepriekš 40. apsvērumā. Tāpēc būtiskā valdības iejaukšanās finanšu sistēmā izraisa to, ka visos līmeņos tiek nopietni ietekmēti tirgus apstākļi.

| (59) | Visbeidzot, Komisija atgādina, ka stiepļu stienīšu ražošanai ir vajadzīgi vairāku veidu izejresursi. Kad stiepļu stienīšu ražotāji tos iegādājas vai slēdz līgumus par tiem, cenas, ko viņi samaksā (un kas tiek reģistrētas kā izmaksas), ir pakļautas tiem pašiem sistēmiskajiem kropļojumiem, kas minēti iepriekš. Piemēram, izejresursu piegādātāji nodarbina darbaspēku, kurš ir pakļauts kropļojumiem, tie var aizņemties naudu, kas ir pakļauta finanšu nozares/kapitāla sadales kropļojumiem, un tie ir pakļauti plānošanas sistēmai, kas tiek piemērota visos valdības līmeņos un nozarēs. |
| --- | --- |

(59)

Visbeidzot, Komisija atgādina, ka stiepļu stienīšu ražošanai ir vajadzīgi vairāku veidu izejresursi. Kad stiepļu stienīšu ražotāji tos iegādājas vai slēdz līgumus par tiem, cenas, ko viņi samaksā (un kas tiek reģistrētas kā izmaksas), ir pakļautas tiem pašiem sistēmiskajiem kropļojumiem, kas minēti iepriekš. Piemēram, izejresursu piegādātāji nodarbina darbaspēku, kurš ir pakļauts kropļojumiem, tie var aizņemties naudu, kas ir pakļauta finanšu nozares/kapitāla sadales kropļojumiem, un tie ir pakļauti plānošanas sistēmai, kas tiek piemērota visos valdības līmeņos un nozarēs.

| (60) | Rezultātā ne vien nav pareizi izmantot stiepļu stienīšu pārdošanas cenas iekšzemes tirgū pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunkta nozīmē, bet arī visas izejresursu izmaksas (ieskaitot izejvielas, enerģiju, zemi, finansējumu, darbaspēku utt.) ir skartas tāpēc, ka cenas veidošanu ietekmē būtiska valdības iejaukšanās, kā aprakstīts Ziņojuma A un B daļā. Valdības iejaukšanās, kas aprakstīta saistībā ar kapitāla, zemes, darbaspēka, enerģijas un izejvielu sadali, ir izplatīta visā ĶTR. Tas nozīmē, ka, piemēram, izejresursi, kas paši ir ražoti Ķīnas Tautas Republikā, apvienojot vairākus ražošanas faktorus, nav pasargāti no nozīmīgiem kropļojumiem. Tas pats attiecas uz izejresursu izejresursiem un tā tālāk. |
| --- | --- |

(60)

Rezultātā ne vien nav pareizi izmantot stiepļu stienīšu pārdošanas cenas iekšzemes tirgū pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunkta nozīmē, bet arī visas izejresursu izmaksas (ieskaitot izejvielas, enerģiju, zemi, finansējumu, darbaspēku utt.) ir skartas tāpēc, ka cenas veidošanu ietekmē būtiska valdības iejaukšanās, kā aprakstīts Ziņojuma A un B daļā. Valdības iejaukšanās, kas aprakstīta saistībā ar kapitāla, zemes, darbaspēka, enerģijas un izejvielu sadali, ir izplatīta visā ĶTR. Tas nozīmē, ka, piemēram, izejresursi, kas paši ir ražoti Ķīnas Tautas Republikā, apvienojot vairākus ražošanas faktorus, nav pasargāti no nozīmīgiem kropļojumiem. Tas pats attiecas uz izejresursu izejresursiem un tā tālāk.

| (61) | Ne Ķīnas valdība, ne ražotāji eksportētāji šajā izmeklēšanā nav snieguši pierādījumus vai argumentus par pretējo. |
| --- | --- |

(61)

Ne Ķīnas valdība, ne ražotāji eksportētāji šajā izmeklēšanā nav snieguši pierādījumus vai argumentus par pretējo.

| (62) | Kopumā pieejamie pierādījumi liecina, ka pārskatāmā ražojuma cenas vai izmaksas, arī izejvielu, enerģijas un darbaspēka izmaksas, nav noteiktas brīvā tirgus spēku ietekmē, tāpēc ka tās skar būtiska valdības iejaukšanās pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta nozīmē, kā par to liecina viena vai vairāku attiecīgo minētajā noteikumā uzskaitīto faktoru faktiskā vai potenciālā ietekme. Tādējādi, kā arī ņemot vērā to, ka ĶV nesadarbojās, Komisija secināja, ka šajā lietā normālās vērtības noteikšanai nav pareizi izmantot iekšzemes cenas un izmaksas. Tāpēc Komisija, kā izklāstīts tālāk, noteica normālo vērtību, pamatojoties vienīgi uz ražošanas un pārdošanas izmaksām, kas atspoguļo neizkropļotas cenas vai atsauces vērtības, t. i., šajā gadījumā saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunktu pamatojoties uz atbilstošām ražošanas un pārdošanas izmaksām attiecīgā reprezentatīvā valstī. |
| --- | --- |

(62)

Kopumā pieejamie pierādījumi liecina, ka pārskatāmā ražojuma cenas vai izmaksas, arī izejvielu, enerģijas un darbaspēka izmaksas, nav noteiktas brīvā tirgus spēku ietekmē, tāpēc ka tās skar būtiska valdības iejaukšanās pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta nozīmē, kā par to liecina viena vai vairāku attiecīgo minētajā noteikumā uzskaitīto faktoru faktiskā vai potenciālā ietekme. Tādējādi, kā arī ņemot vērā to, ka ĶV nesadarbojās, Komisija secināja, ka šajā lietā normālās vērtības noteikšanai nav pareizi izmantot iekšzemes cenas un izmaksas. Tāpēc Komisija, kā izklāstīts tālāk, noteica normālo vērtību, pamatojoties vienīgi uz ražošanas un pārdošanas izmaksām, kas atspoguļo neizkropļotas cenas vai atsauces vērtības, t. i., šajā gadījumā saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunktu pamatojoties uz atbilstošām ražošanas un pārdošanas izmaksām attiecīgā reprezentatīvā valstī.

3.3.1.   Reprezentatīvā valsts

Reprezentatīvā valsts

3.3.1.1.   Vispārīgas piezīmes

| (63) | Reprezentatīvās valsts izvēle, ievērojot pamatregulas 2. panta 6.a punktu, tika balstīta uz šādiem kritērijiem:






  — | līdzīgs ekonomiskās attīstības līmenis kā ĶTR. Šim nolūkam Komisija, pamatojoties uz Pasaules Bankas datubāzi (48), izmantoja valstis, kuru nacionālais kopienākums uz vienu iedzīvotāju ir līdzīgs kā ĶTR, |
| --- | --- | --- |

(63)

Reprezentatīvās valsts izvēle, ievērojot pamatregulas 2. panta 6.a punktu, tika balstīta uz šādiem kritērijiem:

—

līdzīgs ekonomiskās attīstības līmenis kā ĶTR. Šim nolūkam Komisija, pamatojoties uz Pasaules Bankas datubāzi (48), izmantoja valstis, kuru nacionālais kopienākums uz vienu iedzīvotāju ir līdzīgs kā ĶTR,

48

| — | pārskatāmā ražojuma ražošana minētajā valstī, |
| --- | --- |

—

pārskatāmā ražojuma ražošana minētajā valstī,

| — | attiecīgo datu publiska pieejamība reprezentatīvajā valstī, |
| --- | --- |

—

attiecīgo datu publiska pieejamība reprezentatīvajā valstī,

| — | ja ir vairākas iespējamās reprezentatīvās valstis, tad priekšroku attiecīgā gadījumā dod valstij ar pienācīga līmeņa sociālo un vides aizsardzību. |
| --- | --- |

—

ja ir vairākas iespējamās reprezentatīvās valstis, tad priekšroku attiecīgā gadījumā dod valstij ar pienācīga līmeņa sociālo un vides aizsardzību.

| (64) | Kā paskaidrots 3.1. iedaļā, saistībā ar lietas materiāliem Komisija izdeva divus tādus paziņojumus par normālās vērtības noteikšanas avotiem, ar kuriem ieinteresētās personas tiek informētas par to, ka tā nodomājusi par reprezentatīvo valsti izmantot Peru. |
| --- | --- |

(64)

Kā paskaidrots 3.1. iedaļā, saistībā ar lietas materiāliem Komisija izdeva divus tādus paziņojumus par normālās vērtības noteikšanas avotiem, ar kuriem ieinteresētās personas tiek informētas par to, ka tā nodomājusi par reprezentatīvo valsti izmantot Peru.

3.3.1.2.   Avoti, kas izmantoti neizkropļotu izmaksu noteikšanai

| (65) | Pamatojoties uz lēmumu izmantot Peru par reprezentatīvo valsti, Komisija otrajā paziņojumā par lietas materiāliem informēja ieinteresētās personas, ka, lai noteiktu neizkropļotas izmaksas lielākajai daļai ražošanas faktoru, tā izmantos GTA (49). Turklāt tā izmantos datus no Peru Enerģētikā un ieguves rūpniecībā veikto ieguldījumu uzraudzības aģentūras (Osinergmin) (50) par dabasgāzes un elektroenerģijas rūpnieciskajām cenām, no Valsts Sanitārijas pakalpojumu uzraudzības aģentūras (Sunass) (51) par ūdens rūpnieciskā patēriņa cenām un no SDO (52) par darbaspēka izmaksām. Tā izmantoja arī Peru uzņēmuma Aceros Arequipa (53) finanšu datus, lai noteiktu neizkropļotās PVA izmaksas un peļņu. |
| --- | --- |

(65)

Pamatojoties uz lēmumu izmantot Peru par reprezentatīvo valsti, Komisija otrajā paziņojumā par lietas materiāliem informēja ieinteresētās personas, ka, lai noteiktu neizkropļotas izmaksas lielākajai daļai ražošanas faktoru, tā izmantos GTA (49). Turklāt tā izmantos datus no Peru Enerģētikā un ieguves rūpniecībā veikto ieguldījumu uzraudzības aģentūras (Osinergmin) (50) par dabasgāzes un elektroenerģijas rūpnieciskajām cenām, no Valsts Sanitārijas pakalpojumu uzraudzības aģentūras (Sunass) (51) par ūdens rūpnieciskā patēriņa cenām un no SDO (52) par darbaspēka izmaksām. Tā izmantoja arī Peru uzņēmuma Aceros Arequipa (53) finanšu datus, lai noteiktu neizkropļotās PVA izmaksas un peļņu.

GTA

49

Osinergmin

50

Sunass

51

52

Aceros Arequipa

53

3.3.2.   Neizkropļotas izmaksas un atsauces vērtības

Neizkropļotas izmaksas un atsauces vērtības

3.3.2.1.   Saliktās normālās vērtības noteikšanai izmantotie dati

| (66) | Komisija izveidoja tādu ražošanas faktoru un avotu sarakstu, kurus paredzēts izmantot visiem ražošanas faktoriem, kā materiāliem, enerģijai un darbaspēkam, ko ražotāji eksportētāji izmanto pārskatāmā ražojuma ražošanā. Komisija nesaņēma piezīmes par ražošanas faktoru sarakstu. |
| --- | --- |

(66)

Komisija izveidoja tādu ražošanas faktoru un avotu sarakstu, kurus paredzēts izmantot visiem ražošanas faktoriem, kā materiāliem, enerģijai un darbaspēkam, ko ražotāji eksportētāji izmanto pārskatāmā ražojuma ražošanā. Komisija nesaņēma piezīmes par ražošanas faktoru sarakstu.

| (67) | Ņemot vērā lietas materiālos pieejamo informāciju un pamatojoties uz pārskatīšanas pieprasījumu un pieprasījuma iesniedzēja vēlāk iesniegto informāciju, tika identificēti šādi ražošanas faktori un, attiecīgā gadījumā, HS kodi:

  1. tabula


  Ražošanas faktori un informācijas avoti









  Ražošanas faktors | HS kodi | Vērtība
  (RMB) | Vienība |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Izejvielas | | | |
| Sagataves – dzelzs vai neleģētā tērauda pusfabrikāti | 7207 11
  7207 20 | 3,23
  3,23 | kg |
| Darbaspēks | | | |
| Darbaspēka algas apstrādes rūpniecībā | [Neattiecas] | 23,684 | Stundas |
| Enerģija | | | |
| Elektroenerģija | [Neattiecas] | 0,441–0,492 (54) | kWh |
| Dabasgāze | [Neattiecas] | 0,733–0,819 (55) | m3 |
| Ūdens | [Neattiecas] | 4,84 | m3 |
| Blakusprodukti/atlikumi | | | |
| Atkritumi un lūžņi | 7204 10
  7204 41
  7204 29
  7204 49 | 2,39
  2,39
  2,82
  1,96 | kg |

(67)

Ņemot vērā lietas materiālos pieejamo informāciju un pamatojoties uz pārskatīšanas pieprasījumu un pieprasījuma iesniedzēja vēlāk iesniegto informāciju, tika identificēti šādi ražošanas faktori un, attiecīgā gadījumā, HS kodi:

1. tabula

1. tabula

Ražošanas faktori un informācijas avoti

Ražošanas faktori un informācijas avoti

Ražošanas faktors

HS kodi

Vērtība

(RMB)

Vienība

Izejvielas

Izejvielas

Sagataves – dzelzs vai neleģētā tērauda pusfabrikāti

7207 11

7207 20

3,23

3,23

kg

Darbaspēks

Darbaspēks

Darbaspēka algas apstrādes rūpniecībā

[Neattiecas]

23,684

Stundas

Enerģija

Enerģija

Elektroenerģija

[Neattiecas]

0,441–0,492 (54)

54

kWh

Dabasgāze

[Neattiecas]

0,733–0,819 (55)

55

m3

3

Ūdens

[Neattiecas]

4,84

m3

3

Blakusprodukti/atlikumi

Blakusprodukti/atlikumi

Atkritumi un lūžņi

7204 10

7204 41

7204 29

7204 49

2,39

2,39

2,82

1,96

kg

3.3.2.2.   Izejvielas un lūžņi

| (68) | Kā paskaidrots pirmajā paziņojumā par lietas materiāliem, informācija, kas Komisijai pieejama no pārskatīšanas pieprasījuma un iepriekšējās termiņbeigu izmeklēšanas un sākotnējās izmeklēšanas, norāda uz to, ka Ķīnas stiepļu stienīšu ražotājiem parasti ir divi atšķirīgi stiepļu stienīšu ražošanas procesi. Pirmais ir integrēts domnas process, kurā uzņēmums no izejvielām ražo sagataves, kuras pēc tam tiek pārstrādātas stiepļu stienīšos. Otrais – elektriskā loka krāsns – process sākas nevis ar izejvielām, bet gan ar sagatavēm, kuras tiek pārstrādātas stiepļu stienīšos. Tā kā neviens Ķīnas stiepļu stienīšu ražotājs nesadarbojās un ņemot vērā informācijas pieejamību un pieejamos faktu, Komisija ražošanas faktoru analīzi balstīja tikai uz neintegrēto ražošanas procesu, kas sākas ar sagatavēm. |
| --- | --- |

(68)

Kā paskaidrots pirmajā paziņojumā par lietas materiāliem, informācija, kas Komisijai pieejama no pārskatīšanas pieprasījuma un iepriekšējās termiņbeigu izmeklēšanas un sākotnējās izmeklēšanas, norāda uz to, ka Ķīnas stiepļu stienīšu ražotājiem parasti ir divi atšķirīgi stiepļu stienīšu ražošanas procesi. Pirmais ir integrēts domnas process, kurā uzņēmums no izejvielām ražo sagataves, kuras pēc tam tiek pārstrādātas stiepļu stienīšos. Otrais – elektriskā loka krāsns – process sākas nevis ar izejvielām, bet gan ar sagatavēm, kuras tiek pārstrādātas stiepļu stienīšos. Tā kā neviens Ķīnas stiepļu stienīšu ražotājs nesadarbojās un ņemot vērā informācijas pieejamību un pieejamos faktu, Komisija ražošanas faktoru analīzi balstīja tikai uz neintegrēto ražošanas procesu, kas sākas ar sagatavēm.

| (69) | Attiecībā uz izejvielām un lūžņiem Komisija paļāvās uz importa cenām Peru. Importa cena reprezentatīvajā valstī tika noteikta kā vidējā svērtā vienības cena importam no visām trešām valstīm, izņemot Ķīnu (56). Komisija nolēma izslēgt importu no Ķīnas uz Peru, jo pastāv nozīmīgi kropļojumi saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunktu. Tā kā nav pierādījumu par to, ka tie paši kropļojumi tādā pašā mērā neietekmē eksportam paredzētos ražojumus, Komisija uzskatīja, ka šīs cenas ietekmē tie paši kropļojumi. |
| --- | --- |

(69)

Attiecībā uz izejvielām un lūžņiem Komisija paļāvās uz importa cenām Peru. Importa cena reprezentatīvajā valstī tika noteikta kā vidējā svērtā vienības cena importam no visām trešām valstīm, izņemot Ķīnu (56). Komisija nolēma izslēgt importu no Ķīnas uz Peru, jo pastāv nozīmīgi kropļojumi saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunktu. Tā kā nav pierādījumu par to, ka tie paši kropļojumi tādā pašā mērā neietekmē eksportam paredzētos ražojumus, Komisija uzskatīja, ka šīs cenas ietekmē tie paši kropļojumi.

56

| (70) | Pārskatīšanas izmeklēšanas periodā viena veida sagataves (HS kods 7207 11) un divu veidu lūžņi (HS kodi 7204 10 un 7204 41) Peru importēti netika vai importētie daudzumi nebija ievērojami. Tas nozīmē, ka nelielo importa daudzumu dēļ importa cenas vai nu nebija, vai arī tā nebija reprezentatīva. Komisija, lai minētajiem ražošanas faktoriem noteiktu neizkropļotu cenu, pārbaudīja, kādā mērā cenu līmeņi atšķiras attiecīgi abiem sagatavju veidiem un četriem lūžņu veidiem. To darot, Komisija aplūkoja minēto izejvielu importa cenas vairākās citās valstīs, piemēram, Brazīlijā, Krievijā, Kanādā un Ukrainā, kā arī datus, ko pieprasījuma iesniedzējs izmantojis pārskatīšanas pieprasījumā. |
| --- | --- |

(70)

Pārskatīšanas izmeklēšanas periodā viena veida sagataves (HS kods 7207 11) un divu veidu lūžņi (HS kodi 7204 10 un 7204 41) Peru importēti netika vai importētie daudzumi nebija ievērojami. Tas nozīmē, ka nelielo importa daudzumu dēļ importa cenas vai nu nebija, vai arī tā nebija reprezentatīva. Komisija, lai minētajiem ražošanas faktoriem noteiktu neizkropļotu cenu, pārbaudīja, kādā mērā cenu līmeņi atšķiras attiecīgi abiem sagatavju veidiem un četriem lūžņu veidiem. To darot, Komisija aplūkoja minēto izejvielu importa cenas vairākās citās valstīs, piemēram, Brazīlijā, Krievijā, Kanādā un Ukrainā, kā arī datus, ko pieprasījuma iesniedzējs izmantojis pārskatīšanas pieprasījumā.

| (71) | Caurmērā nebija būtiskas cenu starpības ne starp abu veidu sagatavēm, ne starp četriem lūžņu veidiem. Turklāt, lai gan ar HS kodu 7207 11 klasificēto sagatavju importa cena vairākās valstīs bija augstāka nekā ar HS kodu 7207 20 klasificēto sagatavju importa cena, citās valstīs tā bija zemāka. Tādas pašas cenu starpības tika novērotas četriem lūžņu veidiem. Turklāt pēc Komisijai pieejamās informācijas par pārskatāmā ražojuma ražotāju eksportētāju izmantoto dažāda veida sagatavju vai lūžņu daudzumiem nebija iespējams tos iedalīt apakštipos. Informācijā, ko pieprasījuma iesniedzējs sniedzis pārskatīšanas pieprasījumā un vēlāk iesniegtajā informācijā, ir redzami izmantotie abu veidu sagatavju, kopā ņemtu, kopējie daudzumi un izmantotie dažādu veidu lūžņu, kopā ņemtu, kopējie daudzumi. |
| --- | --- |

(71)

Caurmērā nebija būtiskas cenu starpības ne starp abu veidu sagatavēm, ne starp četriem lūžņu veidiem. Turklāt, lai gan ar HS kodu 7207 11 klasificēto sagatavju importa cena vairākās valstīs bija augstāka nekā ar HS kodu 7207 20 klasificēto sagatavju importa cena, citās valstīs tā bija zemāka. Tādas pašas cenu starpības tika novērotas četriem lūžņu veidiem. Turklāt pēc Komisijai pieejamās informācijas par pārskatāmā ražojuma ražotāju eksportētāju izmantoto dažāda veida sagatavju vai lūžņu daudzumiem nebija iespējams tos iedalīt apakštipos. Informācijā, ko pieprasījuma iesniedzējs sniedzis pārskatīšanas pieprasījumā un vēlāk iesniegtajā informācijā, ir redzami izmantotie abu veidu sagatavju, kopā ņemtu, kopējie daudzumi un izmantotie dažādu veidu lūžņu, kopā ņemtu, kopējie daudzumi.

| (72) | Ņemot vērā cenu svārstības un to, ka importa cenas abiem sagatavju veidiem un četriem lūžņu veidiem caurmērā bija līdzīgas, Komisija nolēma izmantot tikai to sagatavju un lūžņu cenas, kuri pārskatīšanas izmeklēšanas periodā ievērojamos daudzumos tika importēti Peru. Tas nozīmē, ka sagatavju cena tika balstīta uz to sagatavju cenu, kas klasificētas ar HS kodu 7207 20, un lūžņu cena bija vidējā cena lūžņiem, kas klasificēti ar HS kodiem 7204 29 un 7204 49. |
| --- | --- |

(72)

Ņemot vērā cenu svārstības un to, ka importa cenas abiem sagatavju veidiem un četriem lūžņu veidiem caurmērā bija līdzīgas, Komisija nolēma izmantot tikai to sagatavju un lūžņu cenas, kuri pārskatīšanas izmeklēšanas periodā ievērojamos daudzumos tika importēti Peru. Tas nozīmē, ka sagatavju cena tika balstīta uz to sagatavju cenu, kas klasificētas ar HS kodu 7207 20, un lūžņu cena bija vidējā cena lūžņiem, kas klasificēti ar HS kodiem 7204 29 un 7204 49.

| (73) | Komisija centās noteikt neizkropļotu cenu stiepļu stienīšu ražošanā izmantotajām izejvielām ar piegādi līdz ražotāja eksportētāja rūpnīcas vārtiem. Tālab tā piemēroja reprezentatīvās valsts ievedmuitas nodokli katrai attiecīgajai izcelsmes valstij. Parasti pie minētajām importa cenām būtu jāpieskaita arī iekšzemes transporta cenas. Tomēr, ņemot vērā konstatējumu 3.5. apsvērumā, kā arī šīs termiņbeigu pārskatīšanas izmeklēšanas raksturu, kurā galvenā uzmanība pievērsta konstatējumam, vai pārskatīšanas izmeklēšanas periodā dempings ir turpinājies vai varētu atkārtoties, nevis tā precīza lieluma noteikšanai, Komisija nolēma, ka nav nepieciešamas korekcijas attiecībā uz iekšzemes transportu. Šādas korekcijas tikai palielinātu normālo vērtību un līdz ar to dempinga starpību. |
| --- | --- |

(73)

Komisija centās noteikt neizkropļotu cenu stiepļu stienīšu ražošanā izmantotajām izejvielām ar piegādi līdz ražotāja eksportētāja rūpnīcas vārtiem. Tālab tā piemēroja reprezentatīvās valsts ievedmuitas nodokli katrai attiecīgajai izcelsmes valstij. Parasti pie minētajām importa cenām būtu jāpieskaita arī iekšzemes transporta cenas. Tomēr, ņemot vērā konstatējumu 3.5. apsvērumā, kā arī šīs termiņbeigu pārskatīšanas izmeklēšanas raksturu, kurā galvenā uzmanība pievērsta konstatējumam, vai pārskatīšanas izmeklēšanas periodā dempings ir turpinājies vai varētu atkārtoties, nevis tā precīza lieluma noteikšanai, Komisija nolēma, ka nav nepieciešamas korekcijas attiecībā uz iekšzemes transportu. Šādas korekcijas tikai palielinātu normālo vērtību un līdz ar to dempinga starpību.

| (74) | Izejvielu izmaksās kā atkritumu un lūžņu daļa, izteikta procentos, tika iekļautas izejmateriālu (piemēram, blakusproduktu, kas nav lūžņi) izmaksas, kuru ietekme bija nenozīmīga. No pārskatīšanas pieprasījumā sniegtās informācijas izriet, ka minēto citu izejvielu faktiskās izmaksas veidoja nenozīmīgu daļu no kopējām faktiskajām izgatavošanas izmaksām. Turklāt palīgmateriāli tika izteikti kā daļa no kopējām izejvielu izmaksām un attiecināti uz neizkropļotām kopējām izejvielu izmaksām. |
| --- | --- |

(74)

Izejvielu izmaksās kā atkritumu un lūžņu daļa, izteikta procentos, tika iekļautas izejmateriālu (piemēram, blakusproduktu, kas nav lūžņi) izmaksas, kuru ietekme bija nenozīmīga. No pārskatīšanas pieprasījumā sniegtās informācijas izriet, ka minēto citu izejvielu faktiskās izmaksas veidoja nenozīmīgu daļu no kopējām faktiskajām izgatavošanas izmaksām. Turklāt palīgmateriāli tika izteikti kā daļa no kopējām izejvielu izmaksām un attiecināti uz neizkropļotām kopējām izejvielu izmaksām.

3.3.2.3.   Darbaspēks

| (75) | Komisija, lai noteiktu darbaspēka izmaksu atsauces vērtību, izmantoja SDO statistikas datus par stundu skaitu, ko vidēji nedēļā faktiski nostrādā viens nodarbinātais, un par darba ņēmēju mēneša izpeļņu ražošanā pārskatīšanas izmeklēšanas periodā (57). Izmantojot šos datus, Komisija aprēķināja stundas algas likmi ražošanā, kurai pieskaitīja ar darbaspēku saistītas papildu izmaksas (sociālā nodrošinājuma un bezdarba apdrošināšanas iemaksas, ko veic darba devējs) (58). |
| --- | --- |

(75)

Komisija, lai noteiktu darbaspēka izmaksu atsauces vērtību, izmantoja SDO statistikas datus par stundu skaitu, ko vidēji nedēļā faktiski nostrādā viens nodarbinātais, un par darba ņēmēju mēneša izpeļņu ražošanā pārskatīšanas izmeklēšanas periodā (57). Izmantojot šos datus, Komisija aprēķināja stundas algas likmi ražošanā, kurai pieskaitīja ar darbaspēku saistītas papildu izmaksas (sociālā nodrošinājuma un bezdarba apdrošināšanas iemaksas, ko veic darba devējs) (58).

57

58

3.3.2.4.   Enerģija

| (76) | Lai noteiktu gāzes un elektroenerģijas izmaksu atsauces vērtību, Komisija izmantoja Osinergmin noteiktās salīdzināmās cenas. |
| --- | --- |

(76)

Lai noteiktu gāzes un elektroenerģijas izmaksu atsauces vērtību, Komisija izmantoja Osinergmin noteiktās salīdzināmās cenas.

Osinergmin

| (77) | Salīdzināmās cenas dabasgāzei katru mēnesi nosaka Osinergmin, un tās ir viegli pieejamas tās tīmekļa vietnē (59). |
| --- | --- |

(77)

Salīdzināmās cenas dabasgāzei katru mēnesi nosaka Osinergmin, un tās ir viegli pieejamas tās tīmekļa vietnē (59).

Osinergmin

59

| (78) | Elektroenerģijas salīdzināmā cena ir atkarīga no reģiona, kur elektroenerģiju piegādā. Saskaņā ar Aceros Arequipa gada pārskatu, tā ražošana tiek koncentrēta uzņēmuma ražotnē, kas atrodas Pisko (Ikā). Maksimālās elektroenerģijas cenas, ko iekasē Pisko esošais elektroenerģijas uzņēmums, arī nosaka Osinergmin un ir viegli pieejamas. Šī informācija bija pietiekami detalizēta, lai noskaidrotu elektroenerģijas cenu un sadales sistēmas izmantošanas cenu, ko katru mēnesi maksā rūpnieciskie lietotāji (60). |
| --- | --- |

(78)

Elektroenerģijas salīdzināmā cena ir atkarīga no reģiona, kur elektroenerģiju piegādā. Saskaņā ar Aceros Arequipa gada pārskatu, tā ražošana tiek koncentrēta uzņēmuma ražotnē, kas atrodas Pisko (Ikā). Maksimālās elektroenerģijas cenas, ko iekasē Pisko esošais elektroenerģijas uzņēmums, arī nosaka Osinergmin un ir viegli pieejamas. Šī informācija bija pietiekami detalizēta, lai noskaidrotu elektroenerģijas cenu un sadales sistēmas izmantošanas cenu, ko katru mēnesi maksā rūpnieciskie lietotāji (60).

Aceros Arequipa

Osinergmin

60

| (79) | Ūdens cena, kuru vietējais uzņēmums (Emapisco), kas atrodas Pisko, iekasē no rūpnieciskajiem lietotājiem, ir balstīta uz salīdzināmajām cenām, kuras noteikusi Sunass pārskatā par 2018.–2023. gada periodu, kas pieejams tiešsaistē (61). |
| --- | --- |

(79)

Ūdens cena, kuru vietējais uzņēmums (Emapisco), kas atrodas Pisko, iekasē no rūpnieciskajiem lietotājiem, ir balstīta uz salīdzināmajām cenām, kuras noteikusi Sunass pārskatā par 2018.–2023. gada periodu, kas pieejams tiešsaistē (61).

Emapisco

Sunass

61

3.3.2.5.   Ražošanas pieskaitāmās izmaksas, PVA izmaksas, peļņa un amortizācija

| (80) | Lai noteiktu neizkropļotu ražošanas pieskaitāmo izmaksu vērtību un ņemot vērā to, ka Ķīnas ražotāji eksportētāji nesadarbojās, Komisija izmantoja pieejamos faktus saskaņā ar pamatregulas 18. pantu. Tādējādi, pamatojoties uz pieprasījuma iesniedzēja sniegtajiem Savienības ražotāju datiem, Komisija noteica ražošanas pieskaitāmo izmaksu un tiešo izgatavošanas izmaksu attiecību. Pēc tam, lai iegūtu neizkropļotu ražošanas pieskaitāmo izmaksu vērtību, šo procentuālo daļu piemēroja neizkropļotajai tiešo izgatavošanas izmaksu vērtībai. |
| --- | --- |

(80)

Lai noteiktu neizkropļotu ražošanas pieskaitāmo izmaksu vērtību un ņemot vērā to, ka Ķīnas ražotāji eksportētāji nesadarbojās, Komisija izmantoja pieejamos faktus saskaņā ar pamatregulas 18. pantu. Tādējādi, pamatojoties uz pieprasījuma iesniedzēja sniegtajiem Savienības ražotāju datiem, Komisija noteica ražošanas pieskaitāmo izmaksu un tiešo izgatavošanas izmaksu attiecību. Pēc tam, lai iegūtu neizkropļotu ražošanas pieskaitāmo izmaksu vērtību, šo procentuālo daļu piemēroja neizkropļotajai tiešo izgatavošanas izmaksu vērtībai.

| (81) | Lai noteiktu neizkropļotas un samērīgas PVA izmaksas un peļņu, Komisija paļāvās uz uzņēmuma Aceros Arequipa (62) revidētajos pārskatos sniegtajiem 2019. gada finanšu datiem. |
| --- | --- |

(81)

Lai noteiktu neizkropļotas un samērīgas PVA izmaksas un peļņu, Komisija paļāvās uz uzņēmuma Aceros Arequipa (62) revidētajos pārskatos sniegtajiem 2019. gada finanšu datiem.

Aceros Arequipa

62

3.3.2.6.   Normālās vērtības aprēķins

| (82) | Pamatojoties uz iepriekš minēto, Komisija saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunktu noteica salikto normālo vērtību EXW līmenī. |
| --- | --- |

(82)

Pamatojoties uz iepriekš minēto, Komisija saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunktu noteica salikto normālo vērtību EXW līmenī.

| (83) | Vispirms Komisija noteica neizkropļotas izgatavošanas izmaksas. Tā kā ražotāji eksportētāji nesadarbojās, tad Komisija izmantoja informāciju, ko pārskatīšanas pieprasījumā par katra faktora (materiālu, elektroenerģijas un darbaspēka) izmantošanu stiepļu stienīšu ražošanai bija sniedzis pieprasījuma iesniedzējs. Komisija reizināja izmantošanas koeficientus ar neizkropļotām vienības izmaksām reprezentatīvajā valstī Peru. |
| --- | --- |

(83)

Vispirms Komisija noteica neizkropļotas izgatavošanas izmaksas. Tā kā ražotāji eksportētāji nesadarbojās, tad Komisija izmantoja informāciju, ko pārskatīšanas pieprasījumā par katra faktora (materiālu, elektroenerģijas un darbaspēka) izmantošanu stiepļu stienīšu ražošanai bija sniedzis pieprasījuma iesniedzējs. Komisija reizināja izmantošanas koeficientus ar neizkropļotām vienības izmaksām reprezentatīvajā valstī Peru.

| (84) | Kad tika noteiktas neizkropļotas izgatavošanas izmaksas, Komisija pieskaitīja ražošanas pieskaitāmās izmaksas, PVA izmaksas un peļņu, kā norādīts 3.3.2.5. iedaļā. Ražošanas pieskaitāmās izmaksas tika noteiktas, pamatojoties uz pieprasījuma iesniedzēja sniegtajiem datiem. PVA izmaksas un peļņa tika noteikta, pamatojoties uz Aceros Arequipa finanšu pārskatiem. Neizkropļotajām izgatavošanas izmaksām Komisija pieskaitīja šādas pozīcijas:






  — | ražošanas pieskaitāmās izmaksas, kuras pavisam veidoja 12–18 % no tiešajām izgatavošanas izmaksām (63), |
| --- | --- | --- |

(84)

Kad tika noteiktas neizkropļotas izgatavošanas izmaksas, Komisija pieskaitīja ražošanas pieskaitāmās izmaksas, PVA izmaksas un peļņu, kā norādīts 3.3.2.5. iedaļā. Ražošanas pieskaitāmās izmaksas tika noteiktas, pamatojoties uz pieprasījuma iesniedzēja sniegtajiem datiem. PVA izmaksas un peļņa tika noteikta, pamatojoties uz Aceros Arequipa finanšu pārskatiem. Neizkropļotajām izgatavošanas izmaksām Komisija pieskaitīja šādas pozīcijas:

Aceros Arequipa

—

ražošanas pieskaitāmās izmaksas, kuras pavisam veidoja 12–18 % no tiešajām izgatavošanas izmaksām (63),

63

| — | PVA izmaksas un citas izmaksas, kas veidoja 11,03 % no Aceros Arequipa pārdošanas izmaksām, un |
| --- | --- |

—

PVA izmaksas un citas izmaksas, kas veidoja 11,03 % no Aceros Arequipa pārdošanas izmaksām, un

Aceros Arequipa

| — | peļņu, kas bija 11,14 % no pārdoto preču izmaksām un ko guva Aceros Arequipa. |
| --- | --- |

—

peļņu, kas bija 11,14 % no pārdoto preču izmaksām un ko guva Aceros Arequipa.

Aceros Arequipa

| (85) | Pamatojoties uz to, Komisija saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunktu noteica normālo vērtību EXW cenas līmenī. |
| --- | --- |

(85)

Pamatojoties uz to, Komisija saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunktu noteica normālo vērtību EXW cenas līmenī.

3.3.3.   Dempinga turpināšanās

Dempinga turpināšanās

| (86) | Ņemot vērā, ka ĶTR ražotāji eksportētāji nesadarbojās, eksporta cena tika noteikta, saskaņā ar pamatregulas 18. pantu pamatojoties uz pieejamajiem faktiem. Lai noteiktu eksporta cenas, Komisija centās izmantot pieejamos Eurostat statistikas datus. |
| --- | --- |

(86)

Ņemot vērā, ka ĶTR ražotāji eksportētāji nesadarbojās, eksporta cena tika noteikta, saskaņā ar pamatregulas 18. pantu pamatojoties uz pieejamajiem faktiem. Lai noteiktu eksporta cenas, Komisija centās izmantot pieejamos Eurostat statistikas datus.

Eurostat

| (87) | Tomēr, pēc Eurostat datiem, pārskatīšanas izmeklēšanas periodā no ĶTR tika importētas tikai 75 tonnas stiepļu stienīšu jeb mazāk nekā 1 % no kopējā importa apjoma. Šis apjoms ir nenozīmīgs salīdzinājumā ar kopējo patēriņu Savienībā (18 826 155 tonnu). Tāpēc Komisija secināja, ka minētie mazie apjomi nav pietiekams pamats dempinga analīzes turpināšanai. Tāpēc Komisija izmeklēšanā galveno uzmanību pievērsa dempinga atkārtošanās iespējamībai tad, ja pasākumi zaudētu spēku. |
| --- | --- |

(87)

Tomēr, pēc Eurostat datiem, pārskatīšanas izmeklēšanas periodā no ĶTR tika importētas tikai 75 tonnas stiepļu stienīšu jeb mazāk nekā 1 % no kopējā importa apjoma. Šis apjoms ir nenozīmīgs salīdzinājumā ar kopējo patēriņu Savienībā (18 826 155 tonnu). Tāpēc Komisija secināja, ka minētie mazie apjomi nav pietiekams pamats dempinga analīzes turpināšanai. Tāpēc Komisija izmeklēšanā galveno uzmanību pievērsa dempinga atkārtošanās iespējamībai tad, ja pasākumi zaudētu spēku.

Eurostat

3.4.   Dempinga atkārtošanās iespējamība

Dempinga atkārtošanās iespējamība

| (88) | Ņemot vērā apsvērumus 86. un 87. apsvērumā, Komisija analizēja arī to, vai dempings varētu atkārtoties tad, ja pasākumi zaudētu spēku. Tādējādi tika analizēti šādi elementi: Ķīnas stiepļu stienīšu cena eksportam uz pārējām pasaules valstīm, Ķīnas ražošanas jauda un neizmantotā jauda, Ķīnas eksportētāju uzvedība citos tirgos un Savienības tirgus pievilcīgums. |
| --- | --- |

(88)

Ņemot vērā apsvērumus 86. un 87. apsvērumā, Komisija analizēja arī to, vai dempings varētu atkārtoties tad, ja pasākumi zaudētu spēku. Tādējādi tika analizēti šādi elementi: Ķīnas stiepļu stienīšu cena eksportam uz pārējām pasaules valstīm, Ķīnas ražošanas jauda un neizmantotā jauda, Ķīnas eksportētāju uzvedība citos tirgos un Savienības tirgus pievilcīgums.

3.5.   Salīdzinājums starp normālo vērtību un cenu eksportam uz pārējām pasaules valstīm

Salīdzinājums starp normālo vērtību un cenu eksportam uz pārējām pasaules valstīm

| (89) | Tā kā Ķīnas ražotāji eksportētāji nesadarbojās, Komisijai saskaņā ar pamatregulas 18. pantu bija jāpaļaujas uz pieejamajiem faktiem, lai noteiktu cenas eksportam no ĶTR uz citu trešo valstu tirgiem. Tā kā trūka citas ticamas informācijas, Komisija izmantoja eksporta datus no GTA. |
| --- | --- |

(89)

Tā kā Ķīnas ražotāji eksportētāji nesadarbojās, Komisijai saskaņā ar pamatregulas 18. pantu bija jāpaļaujas uz pieejamajiem faktiem, lai noteiktu cenas eksportam no ĶTR uz citu trešo valstu tirgiem. Tā kā trūka citas ticamas informācijas, Komisija izmantoja eksporta datus no GTA.

GTA

| (90) | GTA liecina, ka pārskatīšanas izmeklēšanas periodā ĶTR uz pasaules valstīm eksportēja vairāk nekā 3 699 934 tonnas stiepļu stienīšu. Tas atbilst gandrīz 20 % no kopējā Savienības patēriņa tajā pašā periodā. Tālāk 2. tabulā apkopoti skaitliskie rādītāji par Ķīnas eksporta apjoma ziņā piecām lielākajām valstīm, kurās pārskatīšanas izmeklēšanas periodā nonāca gandrīz 65 % no kopējā eksporta no Ķīnas.

  2. tabula


  Stiepļu stienīšu eksports no Ķīnas uz pārējām pasaules valstīm (apjoms (t) un cenas (EUR/t))












  Valsts | Apjoms 2018. g. | 2018. g. vidējā cena | Apjoms 2019. g. | 2019. g. vidējā cena | Apjoms PIP laikā | Vidējā cena PIP laikā |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Dienvidkoreja | 816 301 | 498 | 902 953 | 461 | 849 193 | 446 |
| Taizeme | 724 536 | 496 | 643 022 | 466 | 633 517 | 455 |
| Indonēzija | 470 161 | 523 | 407 158 | 498 | 411 668 | 470 |
| Vjetnama | 472 460 | 500 | 393 555 | 482 | 301 005 | 471 |
| Filipīnas | 714 053 | 471 | 373 321 | 447 | 187 523 | 449 |
| Avots: GTA |

(90)

GTA liecina, ka pārskatīšanas izmeklēšanas periodā ĶTR uz pasaules valstīm eksportēja vairāk nekā 3 699 934 tonnas stiepļu stienīšu. Tas atbilst gandrīz 20 % no kopējā Savienības patēriņa tajā pašā periodā. Tālāk 2. tabulā apkopoti skaitliskie rādītāji par Ķīnas eksporta apjoma ziņā piecām lielākajām valstīm, kurās pārskatīšanas izmeklēšanas periodā nonāca gandrīz 65 % no kopējā eksporta no Ķīnas.

GTA

2. tabula

2. tabula

Stiepļu stienīšu eksports no Ķīnas uz pārējām pasaules valstīm (apjoms (t) un cenas (EUR/t))

Stiepļu stienīšu eksports no Ķīnas uz pārējām pasaules valstīm (apjoms (t) un cenas (EUR/t))

Valsts

Apjoms 2018. g.

2018. g. vidējā cena

Apjoms 2019. g.

2019. g. vidējā cena

Apjoms PIP laikā

Vidējā cena PIP laikā

Dienvidkoreja

816 301

498

902 953

461

849 193

446

Taizeme

724 536

496

643 022

466

633 517

455

Indonēzija

470 161

523

407 158

498

411 668

470

Vjetnama

472 460

500

393 555

482

301 005

471

Filipīnas

714 053

471

373 321

447

187 523

449

Avots: GTA

Avots:

| (91) | Konstatēts, ka pārskatīšanas izmeklēšanas periodā vidējā eksporta cena katrai no iepriekš minētajām valstīm bija par vairāk nekā 40 procentiem zemāka nekā normālā vērtība, kas noteikta 85. apsvērumā. Tas norādīja – ja imports no ĶTR Savienībā nonāktu tādā līmenī, tad pārdošana notiktu par tādām cenām, kas ir izteiktā dempinga līmenī. |
| --- | --- |

(91)

Konstatēts, ka pārskatīšanas izmeklēšanas periodā vidējā eksporta cena katrai no iepriekš minētajām valstīm bija par vairāk nekā 40 procentiem zemāka nekā normālā vērtība, kas noteikta 85. apsvērumā. Tas norādīja – ja imports no ĶTR Savienībā nonāktu tādā līmenī, tad pārdošana notiktu par tādām cenām, kas ir izteiktā dempinga līmenī.

| (92) | Skaitliskie rādītāji arī rāda, ka pēdējos gados eksporta apjomi no Ķīnas ir samazinājušies kopā ar globālā eksporta apjomiem un globālo pieprasījumu. Tomēr, kā paskaidrots 3.5.1. iedaļā tālāk, neizmantotā jauda ievērojami pārsniedza vietējo pieprasījumu ĶTR, savukārt nesenie paziņojumi presei liecina, ka pieprasījums pēc pārskatāmā ražojuma pasaulē pieaug un turpinās augt nākamajā gadā (64). Turklāt ĶTR joprojām ir viena no desmit valstīm, kurās ir viszemākās stiepļu stienīšu eksporta cenas. |
| --- | --- |

(92)

Skaitliskie rādītāji arī rāda, ka pēdējos gados eksporta apjomi no Ķīnas ir samazinājušies kopā ar globālā eksporta apjomiem un globālo pieprasījumu. Tomēr, kā paskaidrots 3.5.1. iedaļā tālāk, neizmantotā jauda ievērojami pārsniedza vietējo pieprasījumu ĶTR, savukārt nesenie paziņojumi presei liecina, ka pieprasījums pēc pārskatāmā ražojuma pasaulē pieaug un turpinās augt nākamajā gadā (64). Turklāt ĶTR joprojām ir viena no desmit valstīm, kurās ir viszemākās stiepļu stienīšu eksporta cenas.

64

| (93) | Visbeidzot, 2021. gada preses ziņojumi liecina, ka palielinās atšķirības starp Ķīnas iekšzemes tirgu un eksporta tirgu. Lai gan vietējais pieprasījums samazinās, tādējādi nospiežot vietējās cenas, eksporta tirgus arvien vairāk piesaista Ķīnas ražotājus (65). |
| --- | --- |

(93)

Visbeidzot, 2021. gada preses ziņojumi liecina, ka palielinās atšķirības starp Ķīnas iekšzemes tirgu un eksporta tirgu. Lai gan vietējais pieprasījums samazinās, tādējādi nospiežot vietējās cenas, eksporta tirgus arvien vairāk piesaista Ķīnas ražotājus (65).

65

3.5.1.   Ražošanas jauda un neizmantotā jauda ĶTR

Ražošanas jauda un neizmantotā jauda ĶTR

| (94) | Pamatojoties uz pieprasījuma iesniedzēja sniegtajiem datiem, to vidū datiem no Mysteel (66), pašlaik Ķīnas stiepļu stienīšu ražošanas apjoms ir augstākā līmenī nekā pēdējās termiņbeigu pārskatīšanas brīdī. Kopš 2016. gada ražošanas apjoms palielinājies līdz ražošanas līmenim, kas 2019. gadā bija 155–165 miljonu tonnu robežās, vairāk nekā astoņas reizes pārsniedzot kopējo Savienības ražošanas apjomu. |
| --- | --- |

(94)

Pamatojoties uz pieprasījuma iesniedzēja sniegtajiem datiem, to vidū datiem no Mysteel (66), pašlaik Ķīnas stiepļu stienīšu ražošanas apjoms ir augstākā līmenī nekā pēdējās termiņbeigu pārskatīšanas brīdī. Kopš 2016. gada ražošanas apjoms palielinājies līdz ražošanas līmenim, kas 2019. gadā bija 155–165 miljonu tonnu robežās, vairāk nekā astoņas reizes pārsniedzot kopējo Savienības ražošanas apjomu.

Mysteel

66

| (95) | Pārskatīšanas pieprasījumā lēsts, ka Ķīnas ražotāju neizmantotā jauda ir aptuveni 90 miljoni tonnu. Pieprasījuma iesniedzējs norāda, ka liela daļa jaudas ir Ķīnas stiepļu stienīšu tirgus jaunienācējiem. Ņemot vērā lielo jaudas pārpalikumu, šādi jaunienācēji arvien biežāk pievērsīsies eksporta tirgum, sevišķi sakarā ar vietējā pieprasījuma samazināšanos, kā izklāstīts 93. apsvērumā. Ņemot vērā ĶTR nesadarbošanos, bija grūti iegūt papildu informāciju šajā jautājumā. Tomēr, ņemot vērā iepriekšējā apsvērumā minēto augsto ražošanas līmeni salīdzinājumā ar Eiropas un pasaules skaitliskajiem rādītājiem, ĶTR varētu viegli ietekmēt starptautiskos tirgus, pat neizmantojot savu neizmantoto jaudu. |
| --- | --- |

(95)

Pārskatīšanas pieprasījumā lēsts, ka Ķīnas ražotāju neizmantotā jauda ir aptuveni 90 miljoni tonnu. Pieprasījuma iesniedzējs norāda, ka liela daļa jaudas ir Ķīnas stiepļu stienīšu tirgus jaunienācējiem. Ņemot vērā lielo jaudas pārpalikumu, šādi jaunienācēji arvien biežāk pievērsīsies eksporta tirgum, sevišķi sakarā ar vietējā pieprasījuma samazināšanos, kā izklāstīts 93. apsvērumā. Ņemot vērā ĶTR nesadarbošanos, bija grūti iegūt papildu informāciju šajā jautājumā. Tomēr, ņemot vērā iepriekšējā apsvērumā minēto augsto ražošanas līmeni salīdzinājumā ar Eiropas un pasaules skaitliskajiem rādītājiem, ĶTR varētu viegli ietekmēt starptautiskos tirgus, pat neizmantojot savu neizmantoto jaudu.

3.5.2.   Savienības tirgus pievilcība

Savienības tirgus pievilcība

| (96) | Tā kā Savienības tirgū cenu līmenis ir augstāks salīdzinājumā ar Ķīnas pārdošanas cenām, kuras konstatētas citās trešās valstīs, kā parādīts 2. tabulā, Savienības tirgus ir uzskatāms par pievilcīgu Ķīnas ražotājiem. Daudzos eksporta tirgos esošie aizsargpasākumi vēl vairāk palielina Savienības tirgus pievilcīgumu (67). Tādējādi var pamatoti sagaidīt, ka tad, ja pasākumi zaudētu spēku, Ķīnas eksports uz Savienības tirgu atsāktos ievērojamos apjomos. Šajā sakarā būtu jāatgādina, ka pirms sākotnējo pasākumu noteikšanas 2008. gadā Ķīnas pārdošanas apjomi Savienības tirgū sasniedza 1,1 miljonu tonnu salīdzinājumā ar 75 tonnām pārskatīšanas izmeklēšanas perioda laikā. |
| --- | --- |

(96)

Tā kā Savienības tirgū cenu līmenis ir augstāks salīdzinājumā ar Ķīnas pārdošanas cenām, kuras konstatētas citās trešās valstīs, kā parādīts 2. tabulā, Savienības tirgus ir uzskatāms par pievilcīgu Ķīnas ražotājiem. Daudzos eksporta tirgos esošie aizsargpasākumi vēl vairāk palielina Savienības tirgus pievilcīgumu (67). Tādējādi var pamatoti sagaidīt, ka tad, ja pasākumi zaudētu spēku, Ķīnas eksports uz Savienības tirgu atsāktos ievērojamos apjomos. Šajā sakarā būtu jāatgādina, ka pirms sākotnējo pasākumu noteikšanas 2008. gadā Ķīnas pārdošanas apjomi Savienības tirgū sasniedza 1,1 miljonu tonnu salīdzinājumā ar 75 tonnām pārskatīšanas izmeklēšanas perioda laikā.

67

3.6.   Secinājums par dempinga atkārtošanās iespējamību

Secinājums par dempinga atkārtošanās iespējamību

| (97) | Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija secina, ka dempinga atkārtošanās iespējamība pastāv tad, ja spēkā esošie pasākumi zaudētu spēku. Ja pasākumi zaudētu spēku, uz lielu dempinga atkārtošanās iespējamību sevišķi norāda Ķīnā noteikto normālo vērtību līmenis, ražotāja, kas sadarbojās, eksporta cenas uz trešo valstu tirgiem, Savienības tirgus pievilcīgums un ievērojamas ražošanas jaudas pieejamība ĶTR. |
| --- | --- |

(97)

Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija secina, ka dempinga atkārtošanās iespējamība pastāv tad, ja spēkā esošie pasākumi zaudētu spēku. Ja pasākumi zaudētu spēku, uz lielu dempinga atkārtošanās iespējamību sevišķi norāda Ķīnā noteikto normālo vērtību līmenis, ražotāja, kas sadarbojās, eksporta cenas uz trešo valstu tirgiem, Savienības tirgus pievilcīgums un ievērojamas ražošanas jaudas pieejamība ĶTR.

4.   KAITĒJUMS

KAITĒJUMS

4.1.   Savienības ražošanas nozares definīcija un Savienības ražošanas apjoms

Savienības ražošanas nozares definīcija un Savienības ražošanas apjoms

| (98) | Attiecīgajā periodā līdzīgo izstrādājumu Savienībā ražoja 62 ražotāji. Tie veido “Savienības ražošanas nozari” pamatregulas 4. panta 1. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(98)

Attiecīgajā periodā līdzīgo izstrādājumu Savienībā ražoja 62 ražotāji. Tie veido “Savienības ražošanas nozari” pamatregulas 4. panta 1. punkta nozīmē.

| (99) | Tika aprēķināts, ka pārskatīšanas izmeklēšanas periodā kopējais Savienības ražošanas apjoms bija apmēram 18,3 miljoni tonnu. Šo skaitlisko rādītāju Komisija noteica, pamatojoties uz visu pieejamo informāciju par Savienības ražošanas nozari, piemēram, informāciju, ko sniedza pieprasījuma iesniedzējs (68). Kā norādīts 11. apsvērumā, izlasē tika iekļauti četri Savienības ražotāji, kas ražo gandrīz 25 % no līdzīgā ražojuma kopējā Savienības ražošanas apjoma. |
| --- | --- |

(99)

Tika aprēķināts, ka pārskatīšanas izmeklēšanas periodā kopējais Savienības ražošanas apjoms bija apmēram 18,3 miljoni tonnu. Šo skaitlisko rādītāju Komisija noteica, pamatojoties uz visu pieejamo informāciju par Savienības ražošanas nozari, piemēram, informāciju, ko sniedza pieprasījuma iesniedzējs (68). Kā norādīts 11. apsvērumā, izlasē tika iekļauti četri Savienības ražotāji, kas ražo gandrīz 25 % no līdzīgā ražojuma kopējā Savienības ražošanas apjoma.

68

| (100) | Komisija konstatēja, ka daļa no Savienības ražotāju kopējā ražošanas apjoma bija paredzēta ierobežotajam tirgum, kā parādīts tālāk 3. tabulā. Attiecīgajā periodā ierobežotais tirgus palielinājās par 5 procentpunktiem, pārskatīšanas izmeklēšanas periodā sasniedzot 13,5 % no Savienības patēriņa. Komisija pārbaudīja dažus ar ES ražošanas nozari saistītos ekonomiskos rādītājus, pamatojoties tikai uz brīvā tirgus datiem. Minētie rādītāji ir pārdošanas apjoms un pārdošanas cenas Savienības tirgū; tirgus daļa; eksporta apjoms; cenas un rentabilitāte. Attiecībā uz citiem rādītājiem, kā ražošanas apjoms, jauda, ražīgums, nodarbinātība un algas, tālāk aplūkotie skaitliskie rādītāji attiecas uz visu saimniecisko darbību, tāpēc nodalīšana nebija pamatota. |
| --- | --- |

(100)

Komisija konstatēja, ka daļa no Savienības ražotāju kopējā ražošanas apjoma bija paredzēta ierobežotajam tirgum, kā parādīts tālāk 3. tabulā. Attiecīgajā periodā ierobežotais tirgus palielinājās par 5 procentpunktiem, pārskatīšanas izmeklēšanas periodā sasniedzot 13,5 % no Savienības patēriņa. Komisija pārbaudīja dažus ar ES ražošanas nozari saistītos ekonomiskos rādītājus, pamatojoties tikai uz brīvā tirgus datiem. Minētie rādītāji ir pārdošanas apjoms un pārdošanas cenas Savienības tirgū; tirgus daļa; eksporta apjoms; cenas un rentabilitāte. Attiecībā uz citiem rādītājiem, kā ražošanas apjoms, jauda, ražīgums, nodarbinātība un algas, tālāk aplūkotie skaitliskie rādītāji attiecas uz visu saimniecisko darbību, tāpēc nodalīšana nebija pamatota.

4.2.   Patēriņš Savienībā

Patēriņš Savienībā

| (101) | Komisija noteica patēriņu Savienībā, pamatojoties uz a) Eurofer datiem par Savienības ražošanas nozares līdzīgā ražojuma pārdošanas apjomu Savienībā, salīdzinot tos ar izlasē iekļauto Savienības ražotāju datiem; b) Eurostat datiem par pārskatāmā ražojuma importu no visām trešām valstīm. |
| --- | --- |

(101)

Komisija noteica patēriņu Savienībā, pamatojoties uz a) Eurofer datiem par Savienības ražošanas nozares līdzīgā ražojuma pārdošanas apjomu Savienībā, salīdzinot tos ar izlasē iekļauto Savienības ražotāju datiem; b) Eurostat datiem par pārskatāmā ražojuma importu no visām trešām valstīm.

Eurofer

Eurostat

| (102) | Patēriņam Savienībā bija šāda dinamika.

  3. tabula


  Patēriņš Savienībā (t)
   (69) | 2017 | 2018 | 2019 | PIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kopējais patēriņš Savienībā | 20 365 727 | 21 318 592 | 20 219 432 | 18 821 504 |
| Indekss (2017. gads = 100) | 100 | 105 | 99 | 92 |
| Ierobežotais tirgus | 2 426 375 | 2 724 231 | 2 535 896 | 2 545 577 |
| Indekss (2017. gads = 100) | 100 | 112 | 105 | 105 |
| Brīvais tirgus | 17 939 352 | 18 594 360 | 17 683 536 | 16 275 927 |
| Indekss (2017. gads = 100) | 100 | 104 | 99 | 91 |
| Avots: Eurofer un Eurostat |

(102)

Patēriņam Savienībā bija šāda dinamika.

3. tabula

3. tabula

Patēriņš Savienībā (t)
   (69)

Patēriņš Savienībā (t)

69

2017

2018

2019

PIP

Kopējais patēriņš Savienībā

20 365 727

21 318 592

20 219 432

18 821 504

Indekss (2017. gads = 100)

Indekss

100

105

99

92

Ierobežotais tirgus

2 426 375

2 724 231

2 535 896

2 545 577

Indekss (2017. gads = 100)

Indekss

100

112

105

105

Brīvais tirgus

17 939 352

18 594 360

17 683 536

16 275 927

Indekss (2017. gads = 100)

Indekss

100

104

99

91

Avots: Eurofer un Eurostat

Avots

Eurofer

Eurostat

| (103) | Visā attiecīgajā periodā patēriņš Savienības brīvajā tirgū samazinājās par 9 %. No detalizētas analīzes izriet, ka 2017.–2018. gadā patēriņš Savienības brīvajā tirgū palielinājās par 4 % no aptuveni 17,9 miljoniem tonnu līdz 18,6 miljoniem tonnu, bet 2019. gadā samazinājās par 5 % un pārskatīšanas izmeklēšanas periodā samazinājās vēl par 8 procentpunktiem līdz 16,3 miljoniem tonnu. Līdzīga tendence bija vērojama arī kopējam patēriņam Savienībā, kas pēc 2018. gada kāpuma 2019. gadā piedzīvoja kritumu, kurš pārskatīšanas izmeklēšanas periodā turpinājās Covid-19 pandēmijas dēļ, kura izraisīja stiepļu stienīšu kopējā patēriņa samazināšanos, īpaši automobiļu rūpniecības un būvniecības nozarē. |
| --- | --- |

(103)

Visā attiecīgajā periodā patēriņš Savienības brīvajā tirgū samazinājās par 9 %. No detalizētas analīzes izriet, ka 2017.–2018. gadā patēriņš Savienības brīvajā tirgū palielinājās par 4 % no aptuveni 17,9 miljoniem tonnu līdz 18,6 miljoniem tonnu, bet 2019. gadā samazinājās par 5 % un pārskatīšanas izmeklēšanas periodā samazinājās vēl par 8 procentpunktiem līdz 16,3 miljoniem tonnu. Līdzīga tendence bija vērojama arī kopējam patēriņam Savienībā, kas pēc 2018. gada kāpuma 2019. gadā piedzīvoja kritumu, kurš pārskatīšanas izmeklēšanas periodā turpinājās Covid-19 pandēmijas dēļ, kura izraisīja stiepļu stienīšu kopējā patēriņa samazināšanos, īpaši automobiļu rūpniecības un būvniecības nozarē.

4.3.   Imports no attiecīgās valsts

Imports no attiecīgās valsts

4.3.1.   Importa no attiecīgās valsts apjoms un tirgus daļa

Importa no attiecīgās valsts apjoms un tirgus daļa

| (104) | Importa apjomu Komisija noteica, pamatojoties uz Eurostat datiem. Importa tirgus daļu noteica, pamatojoties uz Savienības patēriņu, kas izklāstīts 102. apsvērumā. |
| --- | --- |

(104)

Importa apjomu Komisija noteica, pamatojoties uz Eurostat datiem. Importa tirgus daļu noteica, pamatojoties uz Savienības patēriņu, kas izklāstīts 102. apsvērumā.

Eurostat

| (105) | Importam no attiecīgās valsts bija šāda dinamika.

  4. tabula


  Importa apjoms (t) un tirgus daļa
   (70) | 2017 | 2018 | 2019 | PIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Importa apjoms no attiecīgās valsts (t) | 556 | 44 | 47 | 75 |
| Indekss (2017. gads = 100) | 100 | 8 | 8 | 14 |
| Tirgus daļa (%) | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 |
| Avots: Eurostat |

(105)

Importam no attiecīgās valsts bija šāda dinamika.

4. tabula

4. tabula

Importa apjoms (t) un tirgus daļa
   (70)

Importa apjoms (t) un tirgus daļa

70

2017

2018

2019

PIP

Importa apjoms no attiecīgās valsts (t)

556

44

47

75

Indekss (2017. gads = 100)

Indekss

100

8

8

14

Tirgus daļa (%)

0,0

0,0

0,0

0,0

Avots: Eurostat

Avots

Eurostat

| (106) | Lai gan sākotnējās izmeklēšanā periodā Ķīnas importa tirgus daļa bija 5 % (1,1 miljons tonnu), šā importa, pēc Eurostat datiem, Savienības tirgū faktiski vairs nav. Importa apjoms no ĶTR attiecīgajā periodā samazinājās no 556 tonnām līdz 75 tonnām. |
| --- | --- |

(106)

Lai gan sākotnējās izmeklēšanā periodā Ķīnas importa tirgus daļa bija 5 % (1,1 miljons tonnu), šā importa, pēc Eurostat datiem, Savienības tirgū faktiski vairs nav. Importa apjoms no ĶTR attiecīgajā periodā samazinājās no 556 tonnām līdz 75 tonnām.

Eurostat

| (107) | Uzņēmums ar 7,9 % maksājuma likmi ir saistīts ar ArcelorMittal grupu un, saskaņā ar sūdzības iesniedzēju sniegto informāciju, vairs neražo ievērojamus daudzumus stiepļu stienīšu. Tomēr arī pārējie ĶTR ražotāji eksportētāji vairs nepārdod savus ražojumus Savienībā. Stiepļu stienīšu tirgus šķiet ļoti jutīgs pret cenu izmaiņām, un, tā kā cena spēkā esošā antidempinga maksājuma ietekmē pieauga par 24 %, Ķīnas eksportētāji zaudēja interesi par Savienības tirgu. |
| --- | --- |

(107)

Uzņēmums ar 7,9 % maksājuma likmi ir saistīts ar ArcelorMittal grupu un, saskaņā ar sūdzības iesniedzēju sniegto informāciju, vairs neražo ievērojamus daudzumus stiepļu stienīšu. Tomēr arī pārējie ĶTR ražotāji eksportētāji vairs nepārdod savus ražojumus Savienībā. Stiepļu stienīšu tirgus šķiet ļoti jutīgs pret cenu izmaiņām, un, tā kā cena spēkā esošā antidempinga maksājuma ietekmē pieauga par 24 %, Ķīnas eksportētāji zaudēja interesi par Savienības tirgu.

ArcelorMittal

4.3.2.   Importa no attiecīgās valsts cenas un cenu samazinājums

Importa no attiecīgās valsts cenas un cenu samazinājums

| (108) | Ņemot vērā ļoti zemos importa apjomus no ĶTR, šā importa cenas nevarēja pilnvērtīgi analizēt. |
| --- | --- |

(108)

Ņemot vērā ļoti zemos importa apjomus no ĶTR, šā importa cenas nevarēja pilnvērtīgi analizēt.

| (109) | Tā kā ĶTR ražotāji eksportētāji nesadarbojās un ņemot vērā ļoti nelielos daudzumus, kas Savienībā importēti no ĶTR, par pārskatīšanas izmeklēšanas periodu nevarēja noteikt ticamas importa cenas un tādēļ nebija iespējams pilnvērtīgi aprēķināt cenu samazinājumu. Šādos apstākļos Komisija noteica ĶTR izcelsmes importa izraisītu cenu samazinājumu pārskatīšanas izmeklēšanas periodā, salīdzinot:






  (1) | pārskatāmā ražojuma vidējās svērtās pārdošanas cenas, ko izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem Savienības tirgū maksājuši nesaistīti klienti (koriģētas EXW līmenī), un |
| --- | --- | --- |

(109)

Tā kā ĶTR ražotāji eksportētāji nesadarbojās un ņemot vērā ļoti nelielos daudzumus, kas Savienībā importēti no ĶTR, par pārskatīšanas izmeklēšanas periodu nevarēja noteikt ticamas importa cenas un tādēļ nebija iespējams pilnvērtīgi aprēķināt cenu samazinājumu. Šādos apstākļos Komisija noteica ĶTR izcelsmes importa izraisītu cenu samazinājumu pārskatīšanas izmeklēšanas periodā, salīdzinot:

(1)

pārskatāmā ražojuma vidējās svērtās pārdošanas cenas, ko izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem Savienības tirgū maksājuši nesaistīti klienti (koriģētas EXW līmenī), un

| (2) | ĶTR ražotā un pārējām pasaules valstīm pārdotā pārskatāmā ražojuma atbilstīgās vidējās svērtās cenas, kas noteiktas CIF līmenī, ar attiecīgām korekcijām, veiktām, lai ņemtu vērā pēcimportēšanas izmaksas. Citas informācijas nebija, tādēļ tika lēsts, ka šīs izmaksas ir 1 % no CIF vērtības (71). |
| --- | --- |

(2)

ĶTR ražotā un pārējām pasaules valstīm pārdotā pārskatāmā ražojuma atbilstīgās vidējās svērtās cenas, kas noteiktas CIF līmenī, ar attiecīgām korekcijām, veiktām, lai ņemtu vērā pēcimportēšanas izmaksas. Citas informācijas nebija, tādēļ tika lēsts, ka šīs izmaksas ir 1 % no CIF vērtības (71).

71

| (110) | Salīdzinājuma rezultāts tika izteikts procentos no izlasē iekļauto Savienības ražotāju apgrozījuma pārskatīšanas izmeklēšanas periodā. Tas liecināja, ka vidējā svērtā cenu samazinājuma starpība attiecīgajai valstij bija 4,5 %. Tāpēc, ja pasākumi zaudētu spēku, tad Savienības tirgū var sagaidīt līdzīgu pārdošanu par zemāku cenu. |
| --- | --- |

(110)

Salīdzinājuma rezultāts tika izteikts procentos no izlasē iekļauto Savienības ražotāju apgrozījuma pārskatīšanas izmeklēšanas periodā. Tas liecināja, ka vidējā svērtā cenu samazinājuma starpība attiecīgajai valstij bija 4,5 %. Tāpēc, ja pasākumi zaudētu spēku, tad Savienības tirgū var sagaidīt līdzīgu pārdošanu par zemāku cenu.

4.4.   Imports no trešām valstīm, izņemot ĶTR

Imports no trešām valstīm, izņemot ĶTR

| (111) | Pārskatāmā ražojuma imports no trešām valstīm, izņemot ĶTR, bija galvenokārt no Turcijas, Krievijas, Baltkrievijas un Šveices. |
| --- | --- |

(111)

Pārskatāmā ražojuma imports no trešām valstīm, izņemot ĶTR, bija galvenokārt no Turcijas, Krievijas, Baltkrievijas un Šveices.

| (112) | (Apkopotajam) importa apjomam, kā arī tirgus daļai un cenu tendencēm pārskatāmā ražojuma importam no citām trešām valstīm bija šāda dinamika.

  5. tabula


  Imports no trešām valstīm











  Valsts | | 2017 | 2018 | 2019 | PIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Turcija | Apjoms (t) | 441 408 | 921 060 | 458 996 | 329 613 |
| Indekss (2017. gads = 100) | 100 | 209 | 104 | 75 |
| Tirgus daļa brīvajā tirgū (%) | 2,5 | 5,0 | 2,6 | 2,0 |
| Indekss (2017. gads = 100) | 100 | 201 | 105 | 82 |
| Vidējā cena (EUR/t) | 468 | 513 | 475 | 473 |
| Indekss (2017. gads = 100) | 100 | 110 | 101 | 101 |
| Krievija | Apjoms (t) | 349 011 | 368 158 | 249 488 | 331 194 |
| Indekss (2017. gads = 100) | 100 | 105 | 71 | 95 |
| Tirgus daļa brīvajā tirgū (%) | 1,9 | 2,0 | 1,4 | 2,0 |
| Indekss (2017. gads = 100) | 100 | 102 | 73 | 105 |
| Vidējā cena (EUR/t) | 444 | 497 | 464 | 434 |
| Indekss (2017. gads = 100) | 100 | 112 | 104 | 98 |
| Baltkrievija | Apjoms (t) | 282 422 | 195 380 | 243 772 | 257 688 |
| Indekss (2017. gads = 100) | 100 | 69 | 86 | 91 |
| Tirgus daļa brīvajā tirgū (%) | 1,6 | 1,1 | 1,4 | 1,6 |
| Indekss (2017. gads = 100) | 100 | 67 | 88 | 101 |
| Vidējā cena (EUR/t) | 425 | 519 | 478 | 459 |
| Indekss (2017. gads = 100) | 100 | 122 | 112 | 108 |
| Citas trešās valstis | Apjoms (t) | 1 142 592 | 1 192 067 | 1 024 468 | 1 111 213 |
| Indekss (2017. gads = 100) | 100 | 104 | 90 | 97 |
| Tirgus daļa brīvajā tirgū (%) | 6,4 | 6,4 | 5,8 | 6,8 |
| Indekss (2017. gads = 100) | 100 | 101 | 91 | 107 |
| Vidējā cena (EUR/t) | 519 | 595 | 550 | 516 |
| Indekss (2017. gads = 100) | 100 | 115 | 106 | 99 |
| Visas trešās valstis kopā, izņemot ĶTR | Apjoms (t) | 2 215 433 | 2 676 664 | 1 976 724 | 2 029 708 |
| Indekss (2017. gads = 100) | 100 | 121 | 89 | 92 |
| Tirgus daļa brīvajā tirgū (%) | 12,3 | 14,4 | 11,2 | 12,5 |
| Indekss (2017. gads = 100) | 100 | 117 | 91 | 101 |
| Vidējā cena (EUR/t) | 485 | 548 | 513 | 488 |
| Indekss (2017. gads = 100) | 100 | 113 | 106 | 101 |
| Avots: Eurostat |

(112)

(Apkopotajam) importa apjomam, kā arī tirgus daļai un cenu tendencēm pārskatāmā ražojuma importam no citām trešām valstīm bija šāda dinamika.

5. tabula

5. tabula

Imports no trešām valstīm

Imports no trešām valstīm

Valsts

2017

2018

2019

PIP

Turcija

Apjoms (t)

441 408

921 060

458 996

329 613

Indekss (2017. gads = 100)

Indekss

100

209

104

75

Tirgus daļa brīvajā tirgū (%)

2,5

5,0

2,6

2,0

Indekss (2017. gads = 100)

Indekss

100

201

105

82

Vidējā cena (EUR/t)

468

513

475

473

Indekss (2017. gads = 100)

Indekss

100

110

101

101

Krievija

Apjoms (t)

349 011

368 158

249 488

331 194

Indekss (2017. gads = 100)

Indekss

100

105

71

95

Tirgus daļa brīvajā tirgū (%)

1,9

2,0

1,4

2,0

Indekss (2017. gads = 100)

Indekss

100

102

73

105

Vidējā cena (EUR/t)

444

497

464

434

Indekss (2017. gads = 100)

Indekss

100

112

104

98

Baltkrievija

Apjoms (t)

282 422

195 380

243 772

257 688

Indekss (2017. gads = 100)

Indekss

100

69

86

91

Tirgus daļa brīvajā tirgū (%)

1,6

1,1

1,4

1,6

Indekss (2017. gads = 100)

Indekss

100

67

88

101

Vidējā cena (EUR/t)

425

519

478

459

Indekss (2017. gads = 100)

Indekss

100

122

112

108

Citas trešās valstis

Apjoms (t)

1 142 592

1 192 067

1 024 468

1 111 213

Indekss (2017. gads = 100)

Indekss

100

104

90

97

Tirgus daļa brīvajā tirgū (%)

6,4

6,4

5,8

6,8

Indekss (2017. gads = 100)

Indekss

100

101

91

107

Vidējā cena (EUR/t)

519

595

550

516

Indekss (2017. gads = 100)

Indekss

100

115

106

99

Visas trešās valstis kopā, izņemot ĶTR

Apjoms (t)

2 215 433

2 676 664

1 976 724

2 029 708

Indekss (2017. gads = 100)

Indekss

100

121

89

92

Tirgus daļa brīvajā tirgū (%)

12,3

14,4

11,2

12,5

Indekss (2017. gads = 100)

Indekss

100

117

91

101

Vidējā cena (EUR/t)

485

548

513

488

Indekss (2017. gads = 100)

Indekss

100

113

106

101

Avots: Eurostat

| (113) | Attiecīgajā periodā kopējais pārskatāmā ražojuma imports no trešām valstīm, kas nav attiecīgā valsts, samazinājās par 8 % (no 2,21 līdz 2,03 miljoniem tonnu) atbilstoši tādai pašai lejupējai tendencei, kāda bija 3. tabulā norādītajam patēriņam Savienības brīvā tirgū. Tomēr attiecīgajā periodā trešās valstis saglabāja tirgus daļu brīvajā tirgū, lielā mērā pateicoties tam, ka cenas pastāvīgi bija zemākas par cenām, ko prasīja Savienības ražošanas nozare, kura tajā pašā periodā zaudēja tirgus daļu brīvajā tirgū, kā minēts 7. tabulā. |
| --- | --- |

(113)

Attiecīgajā periodā kopējais pārskatāmā ražojuma imports no trešām valstīm, kas nav attiecīgā valsts, samazinājās par 8 % (no 2,21 līdz 2,03 miljoniem tonnu) atbilstoši tādai pašai lejupējai tendencei, kāda bija 3. tabulā norādītajam patēriņam Savienības brīvā tirgū. Tomēr attiecīgajā periodā trešās valstis saglabāja tirgus daļu brīvajā tirgū, lielā mērā pateicoties tam, ka cenas pastāvīgi bija zemākas par cenām, ko prasīja Savienības ražošanas nozare, kura tajā pašā periodā zaudēja tirgus daļu brīvajā tirgū, kā minēts 7. tabulā.

4.5.   Savienības ražošanas nozares ekonomiskais stāvoklis

Savienības ražošanas nozares ekonomiskais stāvoklis

4.5.1.   Vispārīgas piezīmes

Vispārīgas piezīmes

| (114) | Savienības ražošanas nozares ekonomiskais stāvoklis tika novērtēts, izvērtējot visus tos ekonomikas rādītājus, kuri raksturo Savienības ražošanas nozares stāvokli attiecīgajā periodā. |
| --- | --- |

(114)

Savienības ražošanas nozares ekonomiskais stāvoklis tika novērtēts, izvērtējot visus tos ekonomikas rādītājus, kuri raksturo Savienības ražošanas nozares stāvokli attiecīgajā periodā.

| (115) | Kā minēts 11. apsvērumā, lai novērtētu Savienības ražošanas nozares ekonomisko stāvokli, tika izmantota atlase. |
| --- | --- |

(115)

Kā minēts 11. apsvērumā, lai novērtētu Savienības ražošanas nozares ekonomisko stāvokli, tika izmantota atlase.

| (116) | Lai noteiktu kaitējumu, Komisija nošķīra makroekonomiskos un mikroekonomiskos kaitējuma rādītājus. Komisija izvērtēja makroekonomiskos rādītājus, pamatojoties uz Eurofer atbildē ietvertajiem datiem, kas attiecās uz Savienības ražošanas nozares līdzīgā ražojuma pārdošanas apjomu Savienībā un kas tika salīdzinoši pārbaudīti ar izlasē iekļauto Savienības ražotāju datiem. Komisija izvērtēja mikroekonomiskos rādītājus, pamatojoties uz atbildēs uz anketas jautājumiem iekļautajiem datiem, kas attiecas uz izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem. Abas datu kopas tika atzītas par Savienības ražošanas nozares ekonomiskajam stāvoklim reprezentatīvām. |
| --- | --- |

(116)

Lai noteiktu kaitējumu, Komisija nošķīra makroekonomiskos un mikroekonomiskos kaitējuma rādītājus. Komisija izvērtēja makroekonomiskos rādītājus, pamatojoties uz Eurofer atbildē ietvertajiem datiem, kas attiecās uz Savienības ražošanas nozares līdzīgā ražojuma pārdošanas apjomu Savienībā un kas tika salīdzinoši pārbaudīti ar izlasē iekļauto Savienības ražotāju datiem. Komisija izvērtēja mikroekonomiskos rādītājus, pamatojoties uz atbildēs uz anketas jautājumiem iekļautajiem datiem, kas attiecas uz izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem. Abas datu kopas tika atzītas par Savienības ražošanas nozares ekonomiskajam stāvoklim reprezentatīvām.

Eurofer

| (117) | Makroekonomiskie rādītāji ir šādi: ražošanas apjoms, ražošanas jauda, jaudas izmantojums, pārdošanas apjoms, tirgus daļa, izaugsme, nodarbinātība, ražīgums, dempinga starpības lielums un atgūšanās no iepriekšējā dempinga. |
| --- | --- |

(117)

Makroekonomiskie rādītāji ir šādi: ražošanas apjoms, ražošanas jauda, jaudas izmantojums, pārdošanas apjoms, tirgus daļa, izaugsme, nodarbinātība, ražīgums, dempinga starpības lielums un atgūšanās no iepriekšējā dempinga.

| (118) | Mikroekonomiskie rādītāji ir šādi: vienības vidējās cenas, vienības izmaksas, darbaspēka izmaksas, krājumi, rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi, ienākums no ieguldījumiem un spēja piesaistīt kapitālu. |
| --- | --- |

(118)

Mikroekonomiskie rādītāji ir šādi: vienības vidējās cenas, vienības izmaksas, darbaspēka izmaksas, krājumi, rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi, ienākums no ieguldījumiem un spēja piesaistīt kapitālu.

4.5.2.   Makroekonomiskie rādītāji (72)

Makroekonomiskie rādītāji

72

4.5.2.1.   Ražošanas apjoms, ražošanas jauda un jaudas izmantojums

| (119) | Attiecīgajā periodā kopējam Savienības ražošanas apjomam, ražošanas jaudai un jaudas izmantojumam bija šāda dinamika.

  6. tabula


  Ražošanas apjoms, ražošanas jauda un jaudas izmantojums | 2017 | 2018 | 2019 | PIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ražošanas apjoms (t) | 20 101 565 | 20 670 532 | 19 942 245 | 18 298 579 |
| Indekss (2017. gads = 100) | 100 | 103 | 99 | 91 |
| Ražošanas jauda (t) | 25 860 247 | 25 875 427 | 26 941 347 | 27 300 050 |
| Indekss (2017. gads = 100) | 100 | 100 | 104 | 106 |
| Jaudas izmantojums (%) | 78 | 80 | 74 | 67 |
| Indekss (2017. gads = 100) | 100 | 103 | 95 | 86 |
| Avots: Eurofer un izlasē iekļautie Savienības ražotāji |

(119)

Attiecīgajā periodā kopējam Savienības ražošanas apjomam, ražošanas jaudai un jaudas izmantojumam bija šāda dinamika.

6. tabula

6. tabula

Ražošanas apjoms, ražošanas jauda un jaudas izmantojums

Ražošanas apjoms, ražošanas jauda un jaudas izmantojums

2017

2018

2019

PIP

Ražošanas apjoms (t)

20 101 565

20 670 532

19 942 245

18 298 579

Indekss (2017. gads = 100)

Indekss

100

103

99

91

Ražošanas jauda (t)

25 860 247

25 875 427

26 941 347

27 300 050

Indekss (2017. gads = 100)

Indekss

100

100

104

106

Jaudas izmantojums (%)

78

80

74

67

Indekss (2017. gads = 100)

Indekss

100

103

95

86

Avots: Eurofer un izlasē iekļautie Savienības ražotāji

Avots

Eurofer

| (120) | Ražošanas apjoms pirmo reizi palielinājās 2018. gadā sakarā ar ierobežotā tirgus izplešanos. Tas, līdzīgi Savienības patēriņa sarukumam, samazinājās 2019. gadā un vēl vairāk – izmeklēšanas periodā, kad Covid-19 pandēmijas dēļ samazinājās stiepļu stienīšu kopējais patēriņš. Pārskatīšanas izmeklēšanas periodā ražošanas apjoms samazinājās par 9 %. |
| --- | --- |

(120)

Ražošanas apjoms pirmo reizi palielinājās 2018. gadā sakarā ar ierobežotā tirgus izplešanos. Tas, līdzīgi Savienības patēriņa sarukumam, samazinājās 2019. gadā un vēl vairāk – izmeklēšanas periodā, kad Covid-19 pandēmijas dēļ samazinājās stiepļu stienīšu kopējais patēriņš. Pārskatīšanas izmeklēšanas periodā ražošanas apjoms samazinājās par 9 %.

| (121) | Attiecīgajā periodā ražošanas jauda palielinājās. Tā kā ražošanas apjoms kopumā samazinājās un jauda palielinājās, attiecīgajā periodā jaudas izmantojumam bija lejupēja tendence (-14 %). |
| --- | --- |

(121)

Attiecīgajā periodā ražošanas jauda palielinājās. Tā kā ražošanas apjoms kopumā samazinājās un jauda palielinājās, attiecīgajā periodā jaudas izmantojumam bija lejupēja tendence (-14 %).

4.5.2.2.   Pārdošanas apjoms un tirgus daļa

| (122) | Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjomam un tirgus daļai attiecīgajā periodā bija šāda dinamika.

  7. tabula


  Pārdošanas apjoms un tirgus daļa | 2017 | 2018 | 2019 | PIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kopējais pārdošanas apjoms Savienībā gan brīvajā tirgū, gan ierobežotajā tirgū (t) | 18 149 739 | 18 641 884 | 18 242 661 | 16 791 721 |
| Indekss (2017. gads = 100) | 100 | 103 | 101 | 93 |
| Pārdošana ierobežotajā tirgū un izmantošana pašu vajadzībām | 2 426 375 | 2 724 231 | 2 535 896 | 2 545 577 |
| Indekss (2017. gads = 100) | 100 | 112 | 105 | 105 |
| Pārdošana ierobežotajā tirgū un izmantošana pašu vajadzībām, % no kopējā pārdošanas apjoma tirgū (%) | 13,4 | 14,6 | 13,9 | 15,2 |
| Indekss (2017. gads = 100) | 100 | 109 | 104 | 113 |
| Pārdošana brīvajā tirgū | 15 723 364 | 15 917 652 | 15 706 766 | 14 246 144 |
| Indekss (2017. gads = 100) | 100 | 101 | 100 | 91 |
| Pārdošanas brīvajā tirgū tirgus daļa (%) | 87,6 | 85,6 | 88,8 | 87,5 |
| Indekss (2017. gads = 100) | 100 | 98 | 101 | 100 |
| Avots: Eurofer un izlasē iekļautie Savienības ražotāji |

(122)

Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjomam un tirgus daļai attiecīgajā periodā bija šāda dinamika.

7. tabula

7. tabula

Pārdošanas apjoms un tirgus daļa

Pārdošanas apjoms un tirgus daļa

2017

2018

2019

PIP

Kopējais pārdošanas apjoms Savienībā gan brīvajā tirgū, gan ierobežotajā tirgū (t)

18 149 739

18 641 884

18 242 661

16 791 721

Indekss (2017. gads = 100)

Indekss

100

103

101

93

Pārdošana ierobežotajā tirgū un izmantošana pašu vajadzībām

2 426 375

2 724 231

2 535 896

2 545 577

Indekss (2017. gads = 100)

Indekss

100

112

105

105

Pārdošana ierobežotajā tirgū un izmantošana pašu vajadzībām, % no kopējā pārdošanas apjoma tirgū (%)

13,4

14,6

13,9

15,2

Indekss (2017. gads = 100)

Indekss

100

109

104

113

Pārdošana brīvajā tirgū

15 723 364

15 917 652

15 706 766

14 246 144

Indekss (2017. gads = 100)

100

101

100

91

Pārdošanas brīvajā tirgū tirgus daļa (%)

87,6

85,6

88,8

87,5

Indekss (2017. gads = 100)

100

98

101

100

Avots: Eurofer un izlasē iekļautie Savienības ražotāji

Avots

Eurofer

| (123) | Attiecīgajā periodā kopējais pārdošanas apjoms ES uzrādīja lejupēju tendenci (-7 %), lai gan 2017.–2018. gadā tas bija palielinājies par 3 %. |
| --- | --- |

(123)

Attiecīgajā periodā kopējais pārdošanas apjoms ES uzrādīja lejupēju tendenci (-7 %), lai gan 2017.–2018. gadā tas bija palielinājies par 3 %.

| (124) | Attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozares kopējais pārdošanas apjoms brīvajā tirgū samazinājās par gandrīz 1,5 miljoniem tonnu. Lai gan 2018. gadā patēriņš sasniedza augstāko līmeni (+ 3 %), tas jau uzrādīja lejupēju tendenci (-2 %), kas turpinājās 2019. gadā un pārskatīšanas izmeklēšanas periodā. Kopumā pārdošanas apjoms ES brīvajā tirgū samazinājās par 9 %. |
| --- | --- |

(124)

Attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozares kopējais pārdošanas apjoms brīvajā tirgū samazinājās par gandrīz 1,5 miljoniem tonnu. Lai gan 2018. gadā patēriņš sasniedza augstāko līmeni (+ 3 %), tas jau uzrādīja lejupēju tendenci (-2 %), kas turpinājās 2019. gadā un pārskatīšanas izmeklēšanas periodā. Kopumā pārdošanas apjoms ES brīvajā tirgū samazinājās par 9 %.

| (125) | Attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozares pārdošanas brīvajā tirgū tirgus daļa saglabājās diezgan stabila. Pārdošanas brīvajā tirgū daļa 2017.–2019. gadā palielinājās par 1 %, bet pārskatīšanas izmeklēšanas periodā samazinājās par 1,3 procentpunktiem. |
| --- | --- |

(125)

Attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozares pārdošanas brīvajā tirgū tirgus daļa saglabājās diezgan stabila. Pārdošanas brīvajā tirgū daļa 2017.–2019. gadā palielinājās par 1 %, bet pārskatīšanas izmeklēšanas periodā samazinājās par 1,3 procentpunktiem.

4.5.2.3.   Izaugsme

| (126) | Patēriņa samazināšanās apstākļos Savienības ražošanas nozare zaudēja ne tikai pārdošanas apjomus ES, bet arī tirgus daļu brīvajā tirgū. Tāpēc attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozarē izaugsme nebija vērojama. |
| --- | --- |

(126)

Patēriņa samazināšanās apstākļos Savienības ražošanas nozare zaudēja ne tikai pārdošanas apjomus ES, bet arī tirgus daļu brīvajā tirgū. Tāpēc attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozarē izaugsme nebija vērojama.

4.5.2.4.   Nodarbinātība un ražīgums

| (127) | Nodarbinātībai un ražīgumam attiecīgajā periodā bija šāda dinamika.

  8. tabula


  Nodarbinātība un ražīgums | 2017 | 2018 | 2019 | PIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nodarbināto skaits | 10 271 | 10 530 | 11 125 | 10 853 |
| Indekss (2017. gads = 100) | 100 | 103 | 108 | 106 |
| Ražīgums (vienība/darbinieks) | 1 957 | 1 963 | 1 793 | 1 686 |
| Indekss (2017. gads = 100) | 100 | 100 | 92 | 86 |
| Avots: Eurofer un izlasē iekļautie Savienības ražotāji |

(127)

Nodarbinātībai un ražīgumam attiecīgajā periodā bija šāda dinamika.

8. tabula

8. tabula

Nodarbinātība un ražīgums

Nodarbinātība un ražīgums

2017

2018

2019

PIP

Nodarbināto skaits

10 271

10 530

11 125

10 853

Indekss (2017. gads = 100)

Indekss

100

103

108

106

Ražīgums (vienība/darbinieks)

1 957

1 963

1 793

1 686

Indekss (2017. gads = 100)

Indekss

100

100

92

86

Avots: Eurofer un izlasē iekļautie Savienības ražotāji

Avots

Eurofer

| (128) | Savienības ražošanas nozarei ir izdevies saglabāt un pat palielināt pārskatāmā ražojuma ražošanā iesaistīto nodarbināto skaitu, kurš laikposmā no 2017. gada līdz PIP palielinājās par 6 %. |
| --- | --- |

(128)

Savienības ražošanas nozarei ir izdevies saglabāt un pat palielināt pārskatāmā ražojuma ražošanā iesaistīto nodarbināto skaitu, kurš laikposmā no 2017. gada līdz PIP palielinājās par 6 %.

| (129) | Savienības ražošanas nozares darbaspēka ražīgumam, ko mēra kā izlaidi (t) uz vienu nodarbināto, Covid-19 pandēmijas rezultātā attiecīgajā periodā bija lejupēja tendence (-14 %), tāpēc stiepļu stienīšu ražošanas apjoms kopumā samazinājās. Ražīguma samazinājums, kas salīdzinājumā ar nodarbināto skaita pieaugumu bija ievērojams, ir skaidrojams ar lielāku ražošanas apjoma samazinājumu, kas savukārt saistīts arī ar to, ka samazinājies pārdoto Savienības ražošanas nozares ražojumu apjoms un pieprasījums pēc tiem. |
| --- | --- |

(129)

Savienības ražošanas nozares darbaspēka ražīgumam, ko mēra kā izlaidi (t) uz vienu nodarbināto, Covid-19 pandēmijas rezultātā attiecīgajā periodā bija lejupēja tendence (-14 %), tāpēc stiepļu stienīšu ražošanas apjoms kopumā samazinājās. Ražīguma samazinājums, kas salīdzinājumā ar nodarbināto skaita pieaugumu bija ievērojams, ir skaidrojams ar lielāku ražošanas apjoma samazinājumu, kas savukārt saistīts arī ar to, ka samazinājies pārdoto Savienības ražošanas nozares ražojumu apjoms un pieprasījums pēc tiem.

4.5.2.5.   Dempinga starpības lielums un atgūšanās no iepriekšējā dempinga

| (130) | Attiecīgajai valstij sākotnējā izmeklēšanā noteiktā dempinga starpība ievērojami pārsniedza de minimis apjomu. Kā izklāstīts iepriekš, attiecīgajā periodā nebija importa par dempinga cenām no attiecīgās valsts, tādējādi nevarēja novērtēt dempinga starpības lielumu. |
| --- | --- |

(130)

Attiecīgajai valstij sākotnējā izmeklēšanā noteiktā dempinga starpība ievērojami pārsniedza de minimis apjomu. Kā izklāstīts iepriekš, attiecīgajā periodā nebija importa par dempinga cenām no attiecīgās valsts, tādējādi nevarēja novērtēt dempinga starpības lielumu.

de minimis

| (131) | Iepriekšējā termiņbeigu pārskatīšanā tika secināts, ka Savienības ražošanas nozare joprojām ir ļoti nestabila un tai nodarīts kaitējums. Pašreizējās termiņbeigu pārskatīšanas izmeklēšanas attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozarē bija pazīmes, kuras liecina par atgūšanos no iepriekšējā dempinga ietekmes, bet visi galvenie kaitējuma rādītāji pēc tam, kad tie 2017.–2019. gadā bija saglabājušies samērā stabili, Covid-19 pandēmijas rezultātā pārskatīšanas izmeklēšanas periodā samazinājās tāpat kā Savienības patēriņš. Tādējādi Savienības ražošanas nozare joprojām ir ļoti neaizsargāta pret kaitējumu, ko Savienības tirgū nodara jebkurš imports par dempinga cenām, un tad, ja pasākumi tiktu atcelti, sagaidāmā dempinga ietekme uz Savienības ražošanas nozari būtu ievērojama tādēļ, ka cenas eksportam no ĶTR uz trešām valstīm samazinās, kā minēts 90. un 91. apsvērumā. |
| --- | --- |

(131)

Iepriekšējā termiņbeigu pārskatīšanā tika secināts, ka Savienības ražošanas nozare joprojām ir ļoti nestabila un tai nodarīts kaitējums. Pašreizējās termiņbeigu pārskatīšanas izmeklēšanas attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozarē bija pazīmes, kuras liecina par atgūšanos no iepriekšējā dempinga ietekmes, bet visi galvenie kaitējuma rādītāji pēc tam, kad tie 2017.–2019. gadā bija saglabājušies samērā stabili, Covid-19 pandēmijas rezultātā pārskatīšanas izmeklēšanas periodā samazinājās tāpat kā Savienības patēriņš. Tādējādi Savienības ražošanas nozare joprojām ir ļoti neaizsargāta pret kaitējumu, ko Savienības tirgū nodara jebkurš imports par dempinga cenām, un tad, ja pasākumi tiktu atcelti, sagaidāmā dempinga ietekme uz Savienības ražošanas nozari būtu ievērojama tādēļ, ka cenas eksportam no ĶTR uz trešām valstīm samazinās, kā minēts 90. un 91. apsvērumā.

4.5.3.   Mikroekonomiskie rādītāji (73)

Mikroekonomiskie rādītāji

73

4.5.3.1.   Cenas un faktori, kas tās ietekmē

| (132) | Attiecīgajā periodā vienības vidējām pārdošanas cenām nesaistītiem klientiem Savienībā un izlasē iekļauto Savienības ražotāju vienības vidējām ražošanas izmaksām bija šāda dinamika.

  9. tabula


  Pārdošanas cenas Savienībā | 2017 | 2018 | 2019 | PIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vidējā vienības pārdošanas cena brīvajā tirgū (EUR/t) | 529 | 604 | 560 | 521 |
| Indekss (2017. gads = 100) | 100 | 114 | 106 | 98 |
| Vienības ražošanas izmaksas (EUR/t) | 523 | 564 | 591 | 575 |
| Indekss (2017. gads = 100) | 100 | 108 | 113 | 110 |
| Avots: izlasē iekļautie Savienības ražotāji |

(132)

Attiecīgajā periodā vienības vidējām pārdošanas cenām nesaistītiem klientiem Savienībā un izlasē iekļauto Savienības ražotāju vienības vidējām ražošanas izmaksām bija šāda dinamika.

9. tabula

9. tabula

Pārdošanas cenas Savienībā

Pārdošanas cenas Savienībā

2017

2018

2019

PIP

Vidējā vienības pārdošanas cena brīvajā tirgū (EUR/t)

529

604

560

521

Indekss (2017. gads = 100)

Indekss

100

114

106

98

Vienības ražošanas izmaksas (EUR/t)

523

564

591

575

Indekss (2017. gads = 100)

Indekss

100

108

113

110

Avots: izlasē iekļautie Savienības ražotāji

Avots

| (133) | Visā attiecīgajā periodā pārdošanas cenas Savienības tirgū nesaistītām personām (brīvajā tirgū) samazinājās par 2 %. Detalizēta analīze rāda, ka no 2017. gada līdz 2018. gadam pārdošanas cenas palielinājās par 14 %, bet 2019. gadā samazinājās par 8 procentpunktiem un pārskatīšanas izmeklēšanas periodā samazinājās vēl par 8 procentpunktiem. Līdz 2019. gadam pārdošanas cenu pieaugums zināmā mērā atbilda tam, kā mainījās ražošanas izmaksas, kuras laikposmā no 2017. gada līdz 2019. gadam palielinājās par 13 %, tomēr aizvien pārsniedzot vidējo pārdošanas cenu. Pārskatīšanas izmeklēšanas periodā ražošanas izmaksas samazinājās par 3 procentpunktiem. Kopumā attiecīgajā periodā vidējā pārdošanas cena samazinājās par 2 %, savukārt ražošanas izmaksas palielinājās par 10 %, tādējādi Savienības ražošanas nozare nespēja palielināt pārdošanas cenu, lai segtu ražošanas izmaksu pieaugumu. |
| --- | --- |

(133)

Visā attiecīgajā periodā pārdošanas cenas Savienības tirgū nesaistītām personām (brīvajā tirgū) samazinājās par 2 %. Detalizēta analīze rāda, ka no 2017. gada līdz 2018. gadam pārdošanas cenas palielinājās par 14 %, bet 2019. gadā samazinājās par 8 procentpunktiem un pārskatīšanas izmeklēšanas periodā samazinājās vēl par 8 procentpunktiem. Līdz 2019. gadam pārdošanas cenu pieaugums zināmā mērā atbilda tam, kā mainījās ražošanas izmaksas, kuras laikposmā no 2017. gada līdz 2019. gadam palielinājās par 13 %, tomēr aizvien pārsniedzot vidējo pārdošanas cenu. Pārskatīšanas izmeklēšanas periodā ražošanas izmaksas samazinājās par 3 procentpunktiem. Kopumā attiecīgajā periodā vidējā pārdošanas cena samazinājās par 2 %, savukārt ražošanas izmaksas palielinājās par 10 %, tādējādi Savienības ražošanas nozare nespēja palielināt pārdošanas cenu, lai segtu ražošanas izmaksu pieaugumu.

4.5.3.2.   Darbaspēka izmaksas

| (134) | Izlasē iekļauto Savienības ražotāju vidējām darbaspēka izmaksām attiecīgajā periodā bija šāda dinamika.

  10. tabula


  Vidējās darbaspēka izmaksas uz vienu nodarbināto | 2017 | 2018 | 2019 | PIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vidējās darbaspēka izmaksas uz vienu nodarbināto (EUR) | 56 548 | 59 747 | 58 983 | 56 665 |
| Indekss (2017. gads = 100) | 100 | 106 | 104 | 100 |
| Avots: izlasē iekļautie Savienības ražotāji |

(134)

Izlasē iekļauto Savienības ražotāju vidējām darbaspēka izmaksām attiecīgajā periodā bija šāda dinamika.

10. tabula

10. tabula

Vidējās darbaspēka izmaksas uz vienu nodarbināto

Vidējās darbaspēka izmaksas uz vienu nodarbināto

2017

2018

2019

PIP

Vidējās darbaspēka izmaksas uz vienu nodarbināto (EUR)

56 548

59 747

58 983

56 665

Indekss (2017. gads = 100)

Indekss

100

106

104

100

Avots: izlasē iekļautie Savienības ražotāji

Avots

| (135) | Vidējās darbaspēka izmaksas uz vienu nodarbināto vispirms 2017. gadā un 2018. gadā palielinājās, bet 2019. gadā un pārskatīšanas izmeklēšanas periodā tās pakāpeniski samazinājās. Kopumā no 2017. gada līdz pārskatīšanas izmeklēšanas periodam vidējās darbaspēka izmaksas uz vienu nodarbināto palika nemainīgas. |
| --- | --- |

(135)

Vidējās darbaspēka izmaksas uz vienu nodarbināto vispirms 2017. gadā un 2018. gadā palielinājās, bet 2019. gadā un pārskatīšanas izmeklēšanas periodā tās pakāpeniski samazinājās. Kopumā no 2017. gada līdz pārskatīšanas izmeklēšanas periodam vidējās darbaspēka izmaksas uz vienu nodarbināto palika nemainīgas.

4.5.3.3.   Krājumi

| (136) | Izlasē iekļauto Savienības ražotāju krājumu līmenim attiecīgajā periodā bija šāda dinamika.

  11. tabula


  Krājumi | 2017 | 2018 | 2019 | PIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Krājumi perioda beigās (t) | 363 501 | 444 814 | 417 212 | 420 511 |
| Indekss (2017. gads = 100) | 100 | 122 | 115 | 116 |
| Krājumi perioda beigās, procentos no ražošanas apjoma (%) | 6,8 | 8,2 | 8,3 | 9,5 |
| Indekss (2017. gads = 100) | 100 | 122 | 123 | 140 |
| Avots: izlasē iekļautie Savienības ražotāji |

(136)

Izlasē iekļauto Savienības ražotāju krājumu līmenim attiecīgajā periodā bija šāda dinamika.

11. tabula

11. tabula

Krājumi

Krājumi

2017

2018

2019

PIP

Krājumi perioda beigās (t)

363 501

444 814

417 212

420 511

Indekss (2017. gads = 100)

100

122

115

116

Krājumi perioda beigās, procentos no ražošanas apjoma (%)

6,8

8,2

8,3

9,5

Indekss (2017. gads = 100)

100

122

123

140

Avots: izlasē iekļautie Savienības ražotāji

Avots

| (137) | No 2017. gada līdz PIP Savienības ražošanas nozares krājumi palielinājās, tomēr saglabājās pastāvīgi zem 10 % no gada ražošanas apjoma visā attiecīgajā periodā. Lielais krājumu pieaugums (par 40 %) procentos no ražošanas apjoma laikposmā no 2017. gada līdz PIP zināmā mērā sekoja 120. apsvērumā minētajam ražošanas apjoma samazinājumam, un ES ražotāji nespēja realizēt savu produkciju, jo kopumā Savienības patēriņam bija līdzīga lejupēja tendence, kāda minēta 103. apsvērumā. |
| --- | --- |

(137)

No 2017. gada līdz PIP Savienības ražošanas nozares krājumi palielinājās, tomēr saglabājās pastāvīgi zem 10 % no gada ražošanas apjoma visā attiecīgajā periodā. Lielais krājumu pieaugums (par 40 %) procentos no ražošanas apjoma laikposmā no 2017. gada līdz PIP zināmā mērā sekoja 120. apsvērumā minētajam ražošanas apjoma samazinājumam, un ES ražotāji nespēja realizēt savu produkciju, jo kopumā Savienības patēriņam bija līdzīga lejupēja tendence, kāda minēta 103. apsvērumā.

4.5.3.4.   Rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi, ienākums no ieguldījumiem un spēja piesaistīt kapitālu

| (138) | Izlasē iekļauto Savienības ražotāju rentabilitātei, naudas plūsmai, ieguldījumiem un ienākumam no ieguldījumiem attiecīgajā periodā bija šāda dinamika.

  12. tabula


  Rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi un ienākums no ieguldījumiem | 2017 | 2018 | 2019 | PIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nesaistītiem klientiem Savienībā veiktās pārdošanas rentabilitāte (% no pārdošanas apgrozījuma) | 1,2 | 6,5 | -5,4 | -10,4 |
| Indekss (2017. gads = 100) | 100 | 530 | - 546 | - 952 |
| Naudas plūsma (EUR) | 62 999 177 | 158 497 581 | -32 609 909 | -73 869 927 |
| Indekss (2017. gads = 100) | 100 | 252 | - 152 | - 217 |
| Ieguldījumi (EUR) | 57 591 654 | 50 424 514 | 76 852 470 | 65 369 090 |
| Indekss (2017. gads = 100) | 100 | 88 | 133 | 114 |
| Ienākums no ieguldījumiem (%) | 1,4 | 8,1 | -5,5 | -8,5 |
| Indekss (2017. gads = 100) | 100 | 576 | - 495 | - 705 |
| Avots: izlasē iekļautie Savienības ražotāji |

(138)

Izlasē iekļauto Savienības ražotāju rentabilitātei, naudas plūsmai, ieguldījumiem un ienākumam no ieguldījumiem attiecīgajā periodā bija šāda dinamika.

12. tabula

12. tabula

Rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi un ienākums no ieguldījumiem

Rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi un ienākums no ieguldījumiem

2017

2018

2019

PIP

Nesaistītiem klientiem Savienībā veiktās pārdošanas rentabilitāte (% no pārdošanas apgrozījuma)

1,2

6,5

-5,4

-10,4

Indekss (2017. gads = 100)

Indekss

100

530

- 546

- 952

Naudas plūsma (EUR)

62 999 177

158 497 581

-32 609 909

-73 869 927

Indekss (2017. gads = 100)

Indekss

100

252

- 152

- 217

Ieguldījumi (EUR)

57 591 654

50 424 514

76 852 470

65 369 090

Indekss (2017. gads = 100)

Indekss

100

88

133

114

Ienākums no ieguldījumiem (%)

1,4

8,1

-5,5

-8,5

Indekss (2017. gads = 100)

Indekss

100

576

- 495

- 705

Avots: izlasē iekļautie Savienības ražotāji

Avots

| (139) | Komisija noteica izlasē iekļauto Savienības ražotāju rentabilitāti, tīro peļņu pirms nodokļu nomaksas no līdzīgā ražojuma pārdošanas nesaistītiem klientiem Savienībā izsakot procentos no šīs pārdošanas apgrozījuma. |
| --- | --- |

(139)

Komisija noteica izlasē iekļauto Savienības ražotāju rentabilitāti, tīro peļņu pirms nodokļu nomaksas no līdzīgā ražojuma pārdošanas nesaistītiem klientiem Savienībā izsakot procentos no šīs pārdošanas apgrozījuma.

| (140) | Rentabilitāte 2018. gadā vispirms palielinājās, tāpēc ka pārdošanas cenas nesaistītām personām (brīvajā tirgū) palielinājās līdz tādam līmenim, kas pārsniedza ražošanas izmaksu pieaugumu. 2019. gadā rentabilitāte samazinājās, un PIP laikā atbilstoši līdzīgai pārdošanas cenu samazināšanās tendencei, kas izklāstīta 133. apsvērumā, tā samazinājās vēl vairāk. Savienības ražošanas nozares negatīvais peļņas procents 2019. gadā un attiecīgajā periodā ir skaidrojams ar to, ka vienības ražošanas izmaksas saglabājās virs vidējās pārdošanas cenas. Kā parādīts iepriekš 9. tabulā, starpība starp vienības ražošanas izmaksām un vidējo pārdošanas cenu pārskatīšanas izmeklēšanas periodā turpināja palielināties. Kopumā stiepļu stienīšu Savienības patēriņa samazinājums Covid-19 pandēmijas rezultātā un zināmā mērā tādas konkurences dēļ, ko tirgū radīja imports no citām trešām valstīm par cenām, kas ir pastāvīgi zemākas par Savienības ražošanas nozares cenām, neļāva Savienības ražošanas nozarei noteikt pārdošanas cenas tādā līmenī, kas ļautu segt vismaz ražošanas izmaksas. |
| --- | --- |

(140)

Rentabilitāte 2018. gadā vispirms palielinājās, tāpēc ka pārdošanas cenas nesaistītām personām (brīvajā tirgū) palielinājās līdz tādam līmenim, kas pārsniedza ražošanas izmaksu pieaugumu. 2019. gadā rentabilitāte samazinājās, un PIP laikā atbilstoši līdzīgai pārdošanas cenu samazināšanās tendencei, kas izklāstīta 133. apsvērumā, tā samazinājās vēl vairāk. Savienības ražošanas nozares negatīvais peļņas procents 2019. gadā un attiecīgajā periodā ir skaidrojams ar to, ka vienības ražošanas izmaksas saglabājās virs vidējās pārdošanas cenas. Kā parādīts iepriekš 9. tabulā, starpība starp vienības ražošanas izmaksām un vidējo pārdošanas cenu pārskatīšanas izmeklēšanas periodā turpināja palielināties. Kopumā stiepļu stienīšu Savienības patēriņa samazinājums Covid-19 pandēmijas rezultātā un zināmā mērā tādas konkurences dēļ, ko tirgū radīja imports no citām trešām valstīm par cenām, kas ir pastāvīgi zemākas par Savienības ražošanas nozares cenām, neļāva Savienības ražošanas nozarei noteikt pārdošanas cenas tādā līmenī, kas ļautu segt vismaz ražošanas izmaksas.

| (141) | Neto naudas plūsma ir Savienības ražotāju spēja pašiem finansēt savu darbību. Neto naudas plūsmai lielā mērā bija rentabilitātei atbilstoša dinamika, un 2018. gadā tā sākotnēji uzlabojās, bet ievērojami samazinājās 2019. gadā un PIP laikā, kad attiecīgajā periodā rentabilitāte bija viszemākajā līmenī. |
| --- | --- |

(141)

Neto naudas plūsma ir Savienības ražotāju spēja pašiem finansēt savu darbību. Neto naudas plūsmai lielā mērā bija rentabilitātei atbilstoša dinamika, un 2018. gadā tā sākotnēji uzlabojās, bet ievērojami samazinājās 2019. gadā un PIP laikā, kad attiecīgajā periodā rentabilitāte bija viszemākajā līmenī.

| (142) | Attiecīgajā periodā ieguldījumi nedaudz palielinājās (par 14 %), kas vēl skaidrāk parāda Savienības ražošanas nozares sarežģīto finansiālo stāvokli. |
| --- | --- |

(142)

Attiecīgajā periodā ieguldījumi nedaudz palielinājās (par 14 %), kas vēl skaidrāk parāda Savienības ražošanas nozares sarežģīto finansiālo stāvokli.

| (143) | Ienākums no ieguldījumiem ir peļņa, kas izteikta procentos no ieguldījumu neto uzskaites vērtības. Attiecīgajā periodā tā dinamika bija negatīva, proti, no 1,4 % 2017. gadā līdz -8,5 % pārskatīšanas izmeklēšanas periodā. Šāda dinamika bija vērojama pēc tam, kad samazinājās Savienības ražošanas nozares rentabilitāte. |
| --- | --- |

(143)

Ienākums no ieguldījumiem ir peļņa, kas izteikta procentos no ieguldījumu neto uzskaites vērtības. Attiecīgajā periodā tā dinamika bija negatīva, proti, no 1,4 % 2017. gadā līdz -8,5 % pārskatīšanas izmeklēšanas periodā. Šāda dinamika bija vērojama pēc tam, kad samazinājās Savienības ražošanas nozares rentabilitāte.

4.6.   Secinājums par kaitējumu

Secinājums par kaitējumu

| (144) | Attiecīgajā periodā lielākajai daļai makroekonomisko rādītāju, kā ražošanas apjomam, jaudas izmantojumam, pārdošanas apjomam ES tirgū, tirgus daļai, ražīgumam, bija negatīva tendence. Tikai jaudas un nodarbinātības jomā bija vērojama mazliet pozitīva tendence. Attiecīgajā periodā līdzīga negatīva tendence bija lielākajai daļai mikroekonomisko rādītāju, kā pārdošanas cenām ES brīvajā tirgū, ražošanas izmaksām, rentabilitātei, krājumiem perioda beigās, naudas plūsmai un ienākumiem no ieguldījumiem. Tikai ieguldījumiem bija pozitīva tendence pēc tam, kad izlasē iekļautie ražotāji bija veikuši ieguldījumus, lai saglabātu konkurētspēju un sekotu jaunākajām ražojumu izmaiņām. To pašu kaitējuma rādītāju dinamika bija negatīva arī laikā no 2017. gada līdz 2019. gadam, proti, pirms Covid-19 pandēmijas sākuma. |
| --- | --- |

(144)

Attiecīgajā periodā lielākajai daļai makroekonomisko rādītāju, kā ražošanas apjomam, jaudas izmantojumam, pārdošanas apjomam ES tirgū, tirgus daļai, ražīgumam, bija negatīva tendence. Tikai jaudas un nodarbinātības jomā bija vērojama mazliet pozitīva tendence. Attiecīgajā periodā līdzīga negatīva tendence bija lielākajai daļai mikroekonomisko rādītāju, kā pārdošanas cenām ES brīvajā tirgū, ražošanas izmaksām, rentabilitātei, krājumiem perioda beigās, naudas plūsmai un ienākumiem no ieguldījumiem. Tikai ieguldījumiem bija pozitīva tendence pēc tam, kad izlasē iekļautie ražotāji bija veikuši ieguldījumus, lai saglabātu konkurētspēju un sekotu jaunākajām ražojumu izmaiņām. To pašu kaitējuma rādītāju dinamika bija negatīva arī laikā no 2017. gada līdz 2019. gadam, proti, pirms Covid-19 pandēmijas sākuma.

| (145) | Turklāt konkurence, ko radīja imports no trešām valstīm, kas nav attiecīgā valsts, un cenu spiediens vēl vairāk pasliktināja Savienības ražošanas nozares rentabilitāti, kurai pārskatīšanas izmeklēšanas periodā bija negatīvs peļņas procents -10,4 %. Samazinājās arī naudas plūsma un ienākums no ieguldījumiem, apgrūtinot Savienības ražošanas nozarei kapitāla piesaistīšanu un izaugsmi. |
| --- | --- |

(145)

Turklāt konkurence, ko radīja imports no trešām valstīm, kas nav attiecīgā valsts, un cenu spiediens vēl vairāk pasliktināja Savienības ražošanas nozares rentabilitāti, kurai pārskatīšanas izmeklēšanas periodā bija negatīvs peļņas procents -10,4 %. Samazinājās arī naudas plūsma un ienākums no ieguldījumiem, apgrūtinot Savienības ražošanas nozarei kapitāla piesaistīšanu un izaugsmi.

| (146) | Pamatojoties uz iepriekš minēto, Komisija secināja, ka pārskatīšanas izmeklēšanas periodā Savienības ražošanas nozarei ir nodarīts būtisks kaitējums pamatregulas 3. panta 5. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(146)

Pamatojoties uz iepriekš minēto, Komisija secināja, ka pārskatīšanas izmeklēšanas periodā Savienības ražošanas nozarei ir nodarīts būtisks kaitējums pamatregulas 3. panta 5. punkta nozīmē.

| (147) | Komisija novērtēja, vai pastāv cēloņsakarība starp importu no attiecīgās valsts un Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu. |
| --- | --- |

(147)

Komisija novērtēja, vai pastāv cēloņsakarība starp importu no attiecīgās valsts un Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu.

| (148) | Importa apjomi no attiecīgās valsts visā attiecīgajā periodā saglabājās nenozīmīgā līmenī. |
| --- | --- |

(148)

Importa apjomi no attiecīgās valsts visā attiecīgajā periodā saglabājās nenozīmīgā līmenī.

| (149) | Turklāt imports par zemām cenām no trešām valstīm, kas nav attiecīgā valsti, piemēram, no Turcijas, Krievijas un Baltkrievijas, izraisīja spēcīgu cenu spiedienu uz Savienības ražošanas nozari. Piemēram, Savienības ražošanas nozares vidējā pārdošanas cena nesaistītiem klientiem pārskatīšanas izmeklēšanas periodā bija 521 EUR/t, savukārt no Turcijas importēto ražojumu vidējā pārdošanas cena bija 473 EUR/t, bet no Krievijas importētajiem ražojumiem – 434 EUR/t. |
| --- | --- |

(149)

Turklāt imports par zemām cenām no trešām valstīm, kas nav attiecīgā valsti, piemēram, no Turcijas, Krievijas un Baltkrievijas, izraisīja spēcīgu cenu spiedienu uz Savienības ražošanas nozari. Piemēram, Savienības ražošanas nozares vidējā pārdošanas cena nesaistītiem klientiem pārskatīšanas izmeklēšanas periodā bija 521 EUR/t, savukārt no Turcijas importēto ražojumu vidējā pārdošanas cena bija 473 EUR/t, bet no Krievijas importētajiem ražojumiem – 434 EUR/t.

| (150) | Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija secināja, ka Savienības ražošanas nozarei nodarīto būtisko kaitējumu nebūtu varējis izraisīt imports no ĶTR tā ļoti ierobežotā apjoma dēļ. |
| --- | --- |

(150)

Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija secināja, ka Savienības ražošanas nozarei nodarīto būtisko kaitējumu nebūtu varējis izraisīt imports no ĶTR tā ļoti ierobežotā apjoma dēļ.

| (151) | Tāpēc Komisija sīkāk pārbaudīja iespējamību, ka pasākumu atcelšanas gadījumā varētu atkārtoties kaitējums, ko sākotnēji radīja imports par dempinga cenām no ĶTR. |
| --- | --- |

(151)

Tāpēc Komisija sīkāk pārbaudīja iespējamību, ka pasākumu atcelšanas gadījumā varētu atkārtoties kaitējums, ko sākotnēji radīja imports par dempinga cenām no ĶTR.

5.   IESPĒJAMĪBA, KA PASĀKUMU ATCELŠANAS GADĪJUMĀ VARĒTU ATKĀRTOTIES KAITĒJUMS, KO SĀKOTNĒJI RADĪJA IMPORTS PAR DEMPINGA CENĀM NO ĶTR

IESPĒJAMĪBA, KA PASĀKUMU ATCELŠANAS GADĪJUMĀ VARĒTU ATKĀRTOTIES KAITĒJUMS, KO SĀKOTNĒJI RADĪJA IMPORTS PAR DEMPINGA CENĀM NO ĶTR

| (152) | Komisija 146. apsvērumā secināja, ka Savienības ražošanas nozarei pārskatīšanas izmeklēšanas periodā ir nodarīts būtisks kaitējums. 150. apsvērumā Komisija secināja arī, ka pārskatīšanas izmeklēšanas periodā konstatēto kaitējumu Savienības ražošanas nozares nevarēja būt izraisījis imports par dempinga cenām no ĶTR, jo tā apjoms bija ļoti ierobežots. Tāpēc Komisija saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu novērtēja, vai tad, ja pasākumi zaudētu spēku, varētu atkārtoties kaitējums, ko sākotnēji radīja imports par dempinga cenām no ĶTR. |
| --- | --- |

(152)

Komisija 146. apsvērumā secināja, ka Savienības ražošanas nozarei pārskatīšanas izmeklēšanas periodā ir nodarīts būtisks kaitējums. 150. apsvērumā Komisija secināja arī, ka pārskatīšanas izmeklēšanas periodā konstatēto kaitējumu Savienības ražošanas nozares nevarēja būt izraisījis imports par dempinga cenām no ĶTR, jo tā apjoms bija ļoti ierobežots. Tāpēc Komisija saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu novērtēja, vai tad, ja pasākumi zaudētu spēku, varētu atkārtoties kaitējums, ko sākotnēji radīja imports par dempinga cenām no ĶTR.

| (153) | Šajā sakarā Komisija pārbaudīja ražošanas jaudu un neizmantoto jaudu attiecīgajā valstī, saikni starp eksporta cenām uz trešām valstīm un cenu līmeni Savienībā un potenciālā šo valstu izcelsmes importa un tā cenu līmeņa ietekmi uz Savienības ražošanas nozares stāvokli, ja pasākumi zaudētu spēku. |
| --- | --- |

(153)

Šajā sakarā Komisija pārbaudīja ražošanas jaudu un neizmantoto jaudu attiecīgajā valstī, saikni starp eksporta cenām uz trešām valstīm un cenu līmeni Savienībā un potenciālā šo valstu izcelsmes importa un tā cenu līmeņa ietekmi uz Savienības ražošanas nozares stāvokli, ja pasākumi zaudētu spēku.

5.1.   Neizmantotā jauda ĶTR un Savienības tirgus pievilcīgums

Neizmantotā jauda ĶTR un Savienības tirgus pievilcīgums

| (154) | Kā jau aprakstīts 94. un 95. apsvērumā, ĶTR ražotājiem eksportētājiem ir ievērojama neizmantotā jauda, kas kopā būtiski pārsniedz pašreizējos ražošanas apjomus un iekšējo pieprasījumu šajā valstī (74), un šo neizmantoto jaudu varētu izmantot, lai ražotu pārskatāmo ražojumu eksportam uz Savienību, ja pasākumi zaudētu spēku. Daudzumi, ko Ķīnas ražotāji eksportētāji varētu eksportēt, ir ievērojami salīdzinājumā ar ES tirgus lielumu. Patiešām, neizmantotā jauda ir aptuveni 5 reizes lielāka nekā kopējais patēriņš Savienībā pārskatīšanas izmeklēšanas periodā. |
| --- | --- |

(154)

Kā jau aprakstīts 94. un 95. apsvērumā, ĶTR ražotājiem eksportētājiem ir ievērojama neizmantotā jauda, kas kopā būtiski pārsniedz pašreizējos ražošanas apjomus un iekšējo pieprasījumu šajā valstī (74), un šo neizmantoto jaudu varētu izmantot, lai ražotu pārskatāmo ražojumu eksportam uz Savienību, ja pasākumi zaudētu spēku. Daudzumi, ko Ķīnas ražotāji eksportētāji varētu eksportēt, ir ievērojami salīdzinājumā ar ES tirgus lielumu. Patiešām, neizmantotā jauda ir aptuveni 5 reizes lielāka nekā kopējais patēriņš Savienībā pārskatīšanas izmeklēšanas periodā.

74

| (155) | Kā aprakstīts 91. apsvērumā un 2. tabulā, Ķīnas ražotāji eksportētāji uz saviem galvenajiem trešo valstu tirgiem eksportēja par dempinga cenām, kas vidēji bija par 10–15 % zemākas nekā Savienības ražotāju vidējās pārdošanas cenas Savienības tirgū. Tāpēc, ņemot vērā cenu līmeni eksportam no ĶTR uz citiem trešo valstu tirgiem, eksports uz Savienību Ķīnas eksportētājiem varētu būt daudz pievilcīgāks. Tādējādi var pamatoti sagaidīt, ka pasākumu atcelšanas gadījumā Ķīnas ražotāji eksportētāji atsāktu eksportēt lielus pārskatāmā ražojuma apjomus uz Savienību. Šo pieņēmumu vēl vairāk pastiprina tas, ka ĶTR ir pieejama ievērojama neizmantotā jauda. |
| --- | --- |

(155)

Kā aprakstīts 91. apsvērumā un 2. tabulā, Ķīnas ražotāji eksportētāji uz saviem galvenajiem trešo valstu tirgiem eksportēja par dempinga cenām, kas vidēji bija par 10–15 % zemākas nekā Savienības ražotāju vidējās pārdošanas cenas Savienības tirgū. Tāpēc, ņemot vērā cenu līmeni eksportam no ĶTR uz citiem trešo valstu tirgiem, eksports uz Savienību Ķīnas eksportētājiem varētu būt daudz pievilcīgāks. Tādējādi var pamatoti sagaidīt, ka pasākumu atcelšanas gadījumā Ķīnas ražotāji eksportētāji atsāktu eksportēt lielus pārskatāmā ražojuma apjomus uz Savienību. Šo pieņēmumu vēl vairāk pastiprina tas, ka ĶTR ir pieejama ievērojama neizmantotā jauda.

5.2.   Potenciālā importa no ĶTR ietekme uz Savienības ražošanas nozares stāvokli, ja pasākumi zaudētu spēku

Potenciālā importa no ĶTR ietekme uz Savienības ražošanas nozares stāvokli, ja pasākumi zaudētu spēku

| (156) | Kā paskaidrots 4.3.2. iedaļā, lai noteiktu, kā imports no ĶTR ietekmētu Savienības ražošanas nozari pasākumu izbeigšanas gadījumā, Komisija analizēja cenu samazinājumu gadījumā, ja nebūtu antidempinga pasākumu. |
| --- | --- |

(156)

Kā paskaidrots 4.3.2. iedaļā, lai noteiktu, kā imports no ĶTR ietekmētu Savienības ražošanas nozari pasākumu izbeigšanas gadījumā, Komisija analizēja cenu samazinājumu gadījumā, ja nebūtu antidempinga pasākumu.

| (157) | Komisija 110. apsvērumā norādīja, ka cenu samazinājuma aprēķins liecina, ka vidējā svērtā cenu samazinājuma starpība ir 4,5 %. |
| --- | --- |

(157)

Komisija 110. apsvērumā norādīja, ka cenu samazinājuma aprēķins liecina, ka vidējā svērtā cenu samazinājuma starpība ir 4,5 %.

| (158) | Turklāt Komisija veica simulāciju, lai labāk novērtētu ĶTR izcelsmes importa iespējamo ietekmi uz Savienības ražošanas nozares finansiālo stāvokli. Tika modelēti divi scenāriji, proti, ievērojams importa pieaugums no ĶTR, i) kas neietekmē Savienības ražošanas nozares pārdošanas cenas nesaistītiem klientiem, un ii) pārdošanas cenu kritums Savienībā pieaugošās konkurences dēļ. Turklāt, lai noteiktu hipotētiskās ražošanas izmaksas, Komisija ņēma vērā nemainīgo izmaksu daļu izlasē iekļauto Savienības ražotāju kopējās ražošanas izmaksās. |
| --- | --- |

(158)

Turklāt Komisija veica simulāciju, lai labāk novērtētu ĶTR izcelsmes importa iespējamo ietekmi uz Savienības ražošanas nozares finansiālo stāvokli. Tika modelēti divi scenāriji, proti, ievērojams importa pieaugums no ĶTR, i) kas neietekmē Savienības ražošanas nozares pārdošanas cenas nesaistītiem klientiem, un ii) pārdošanas cenu kritums Savienībā pieaugošās konkurences dēļ. Turklāt, lai noteiktu hipotētiskās ražošanas izmaksas, Komisija ņēma vērā nemainīgo izmaksu daļu izlasē iekļauto Savienības ražotāju kopējās ražošanas izmaksās.

| (159) | Šajā sakarā Komisija pieņēma, ka patēriņš Savienībā saglabāsies tāds pats kā PIP laikā, proti, 18,8 miljoni tonnu, un ka ĶTR ražotāji eksportētāji eksportēs uz Savienību daudzumus, kas atbilst ĶTR tirgus daļai 5 % apmērā kā sākotnējā IP, t. i., 0,94 miljonus tonnu. |
| --- | --- |

(159)

Šajā sakarā Komisija pieņēma, ka patēriņš Savienībā saglabāsies tāds pats kā PIP laikā, proti, 18,8 miljoni tonnu, un ka ĶTR ražotāji eksportētāji eksportēs uz Savienību daudzumus, kas atbilst ĶTR tirgus daļai 5 % apmērā kā sākotnējā IP, t. i., 0,94 miljonus tonnu.

| (160) | Komisija arī pieņēma, ka 20 % no kopējā importa no ĶTR ietekmētu Savienības ražošanas nozari un atlikušie 80 % ietekmētu importu no citām trešām valstīm. Šī simulācija tika balstīta uz izlasē iekļauto Savienības ražotāju iesniegtajiem datiem un ir ļoti piesardzīga pieeja, kas ņem vērā to, ka vidējās pārdošanas cenas importam no citām trešām valstīm ir zemākas par Savienības ražošanas nozares vidējo pārdošanas cenu. Tas nozīmē, ka pārskatāmā ražojuma imports par dempinga cenām no ĶTR, visticamāk, vispirms iegūtu tirgus daļu uz Savienības ražošanas nozares rēķina, pirms tas pārņemtu citu trešo valstu eksporta uz Savienību tirgus daļa. Pat saskaņā ar šo piesardzīgo pieņēmumu Savienības ražošanas nozare ciestu zaudējumus līdz pat 23 % apmērā, kā parādīts tālāk. Izdarot jebkuru citu pieņēmumu (piem., 50 %–50 %), zaudējumi būtu daudz lielāki, kā rezultātā vēl vairāk pasliktinātos Savienības ražošanas nozares rentabilitāte. |
| --- | --- |

(160)

Komisija arī pieņēma, ka 20 % no kopējā importa no ĶTR ietekmētu Savienības ražošanas nozari un atlikušie 80 % ietekmētu importu no citām trešām valstīm. Šī simulācija tika balstīta uz izlasē iekļauto Savienības ražotāju iesniegtajiem datiem un ir ļoti piesardzīga pieeja, kas ņem vērā to, ka vidējās pārdošanas cenas importam no citām trešām valstīm ir zemākas par Savienības ražošanas nozares vidējo pārdošanas cenu. Tas nozīmē, ka pārskatāmā ražojuma imports par dempinga cenām no ĶTR, visticamāk, vispirms iegūtu tirgus daļu uz Savienības ražošanas nozares rēķina, pirms tas pārņemtu citu trešo valstu eksporta uz Savienību tirgus daļa. Pat saskaņā ar šo piesardzīgo pieņēmumu Savienības ražošanas nozare ciestu zaudējumus līdz pat 23 % apmērā, kā parādīts tālāk. Izdarot jebkuru citu pieņēmumu (piem., 50 %–50 %), zaudējumi būtu daudz lielāki, kā rezultātā vēl vairāk pasliktinātos Savienības ražošanas nozares rentabilitāte.

| (161) | Pirmajā scenārijā, kurā tiek saglabātas tādas pašas pārdošanas cenas kā pārskatīšanas izmeklēšanas periodā, Savienības ražošanas nozares rentabilitāte samazinātos par 72 % jeb par 7,5 procentpunktiem, proti, no -10,4 % līdz -17,9 %. |
| --- | --- |

(161)

Pirmajā scenārijā, kurā tiek saglabātas tādas pašas pārdošanas cenas kā pārskatīšanas izmeklēšanas periodā, Savienības ražošanas nozares rentabilitāte samazinātos par 72 % jeb par 7,5 procentpunktiem, proti, no -10,4 % līdz -17,9 %.

| (162) | Tika konstatēts, ka otrajā scenārijā, samazinoties cenām, sekas varētu būt ļoti postošas. Ja cenas Savienībā samazinātos līdz Ķīnas eksporta cenu līmenim uz trešām valstīm (aprēķinātā CIF cena ar piegādi līdz ES robežai ir 499 EUR/t), peļņa samazinātos no -10,4 % līdz -23,2 %. |
| --- | --- |

(162)

Tika konstatēts, ka otrajā scenārijā, samazinoties cenām, sekas varētu būt ļoti postošas. Ja cenas Savienībā samazinātos līdz Ķīnas eksporta cenu līmenim uz trešām valstīm (aprēķinātā CIF cena ar piegādi līdz ES robežai ir 499 EUR/t), peļņa samazinātos no -10,4 % līdz -23,2 %.

| (163) | Abos scenārijos Ķīnas importa par zemām cenām ievērojamā pieauguma ietekmē tiktu ievērojami palielināts kaitējums, kas jau nodarīts Savienības ražošanas nozarei. |
| --- | --- |

(163)

Abos scenārijos Ķīnas importa par zemām cenām ievērojamā pieauguma ietekmē tiktu ievērojami palielināts kaitējums, kas jau nodarīts Savienības ražošanas nozarei.

| (164) | Pamatojoties uz to un ņemot vērā pašreizējo nestabilo situāciju Savienības ražošanas nozarē, Komisija secina, ka tad, ja nebūtu pasākumu, ļoti iespējams, ievērojami pieaugtu imports no ĶTR par dempinga cenām, kas rada kaitējumu, un varētu atkārtoties būtisks kaitējums, un Savienības ražošanas nozares stāvoklis, kas jau ir nestabils, rezultātā dramatiski pasliktinātos, apdraudot tās izdzīvošanu. |
| --- | --- |

(164)

Pamatojoties uz to un ņemot vērā pašreizējo nestabilo situāciju Savienības ražošanas nozarē, Komisija secina, ka tad, ja nebūtu pasākumu, ļoti iespējams, ievērojami pieaugtu imports no ĶTR par dempinga cenām, kas rada kaitējumu, un varētu atkārtoties būtisks kaitējums, un Savienības ražošanas nozares stāvoklis, kas jau ir nestabils, rezultātā dramatiski pasliktinātos, apdraudot tās izdzīvošanu.

| (165) | Pamatojoties uz iepriekš minēto, Komisija secina, ka pastāv iespējamība, ka tad, ja pasākumi tiktu atcelti, kaitējums, kuru sākotnēji radīja imports no ĶTR, varētu atkārtoties. |
| --- | --- |

(165)

Pamatojoties uz iepriekš minēto, Komisija secina, ka pastāv iespējamība, ka tad, ja pasākumi tiktu atcelti, kaitējums, kuru sākotnēji radīja imports no ĶTR, varētu atkārtoties.

6.   SAVIENĪBAS INTERESES

SAVIENĪBAS INTERESES

| (166) | Saskaņā ar pamatregulas 21. pantu Komisija pārbaudīja, vai spēkā esošo antidempinga pasākumu saglabāšana nebūtu pretrunā Savienības interesēm kopumā. Nosakot Savienības intereses, tika ņemtas vērā visas dažādās saistītās intereses, tostarp Savienības ražošanas nozares, importētāju, izplatītāju un lietotāju intereses. |
| --- | --- |

(166)

Saskaņā ar pamatregulas 21. pantu Komisija pārbaudīja, vai spēkā esošo antidempinga pasākumu saglabāšana nebūtu pretrunā Savienības interesēm kopumā. Nosakot Savienības intereses, tika ņemtas vērā visas dažādās saistītās intereses, tostarp Savienības ražošanas nozares, importētāju, izplatītāju un lietotāju intereses.

| (167) | Visām ieinteresētajām personām tika dota iespēja paust viedokli saskaņā ar pamatregulas 21. panta 2. punktu. |
| --- | --- |

(167)

Visām ieinteresētajām personām tika dota iespēja paust viedokli saskaņā ar pamatregulas 21. panta 2. punktu.

6.1.   Savienības ražošanas nozares intereses

Savienības ražošanas nozares intereses

| (168) | Lai gan spēkā esošie antidempinga pasākumi lielā mērā neļāva importam par dempinga cenām no attiecīgajām valstīm ienākt Savienības tirgū, pārskatīšanas izmeklēšanas periodā Savienības ražošanas nozarei tika nodarīts būtisks kaitējums un tās stāvoklis ir nestabils, ko apstiprina kaitējuma rādītāju negatīvās tendences. |
| --- | --- |

(168)

Lai gan spēkā esošie antidempinga pasākumi lielā mērā neļāva importam par dempinga cenām no attiecīgajām valstīm ienākt Savienības tirgū, pārskatīšanas izmeklēšanas periodā Savienības ražošanas nozarei tika nodarīts būtisks kaitējums un tās stāvoklis ir nestabils, ko apstiprina kaitējuma rādītāju negatīvās tendences.

| (169) | Pamatojoties uz iepriekš minēto, Komisija konstatēja, ka pastāv liela iespējamība, ka tad, ja pasākumi zaudētu spēku, kaitējums, kuru sākotnēji radīja imports no šīs valsts, varētu atkārtoties. ĶTR izcelsmes importa par dempinga cenām pieplūdums ievērojamos apjomos nodarītu vēl lielāku kaitējumu Savienības ražošanas nozarei. Tas pasliktinātu jau tā ļoti nestabilo Savienības ražošanas nozares ekonomisko stāvokli un apdraudētu tās dzīvotspēju. |
| --- | --- |

(169)

Pamatojoties uz iepriekš minēto, Komisija konstatēja, ka pastāv liela iespējamība, ka tad, ja pasākumi zaudētu spēku, kaitējums, kuru sākotnēji radīja imports no šīs valsts, varētu atkārtoties. ĶTR izcelsmes importa par dempinga cenām pieplūdums ievērojamos apjomos nodarītu vēl lielāku kaitējumu Savienības ražošanas nozarei. Tas pasliktinātu jau tā ļoti nestabilo Savienības ražošanas nozares ekonomisko stāvokli un apdraudētu tās dzīvotspēju.

| (170) | Tāpēc Komisija secināja, ka pret ĶTR noteikto antidempinga pasākumu saglabāšana ir Savienības ražošanas nozares interesēs. |
| --- | --- |

(170)

Tāpēc Komisija secināja, ka pret ĶTR noteikto antidempinga pasākumu saglabāšana ir Savienības ražošanas nozares interesēs.

6.2.   Nesaistītu importētāju, tirgotāju un lietotāju intereses

Nesaistītu importētāju, tirgotāju un lietotāju intereses

| (171) | Komisija sazinājās ar visiem zināmajiem nesaistītajiem importētājiem, tirgotājiem un lietotājiem. Kā minēts 19. apsvērumā, Komisija no kāda lietotāja saņēma vienu atbildi uz anketas jautājumiem. Šis lietotājs paskaidroja, ka tirgum ir vajadzīga zināma cenu stabilitāte, tādējādi tas nevar atļauties destabilizējošo ietekmi, ko rada imports par dempinga cenām. |
| --- | --- |

(171)

Komisija sazinājās ar visiem zināmajiem nesaistītajiem importētājiem, tirgotājiem un lietotājiem. Kā minēts 19. apsvērumā, Komisija no kāda lietotāja saņēma vienu atbildi uz anketas jautājumiem. Šis lietotājs paskaidroja, ka tirgum ir vajadzīga zināma cenu stabilitāte, tādējādi tas nevar atļauties destabilizējošo ietekmi, ko rada imports par dempinga cenām.

| (172) | Turklāt iepriekšējā termiņbeigu pārskatīšanā un sākotnējā izmeklēšanā Savienības interešu analīze neliecināja par pasākumu negatīvo ietekmi uz importētājiem, tirgotājiem un lietotājiem un tika secināts, ka pasākumu noteikšana lietotāju darbību kopumā ietekmētu ļoti ierobežoti. Pirmkārt, vairākums lietotāju stiepļu stienīšus pērk no avotiem ārpus ĶTR, un šādu avotu ir daudz. Otrkārt, pasākumu noteikšanas iespējamo ietekmi būtu jāskata, ņemot vērā lejupējos ražojumus, kuriem ir augsta pievienotā vērtība. Pamatojoties uz to, tiek secināts, ka pasākumu saglabāšanai nebūs negatīvas ietekmes uz lietotāju pašreizējo stāvokli. |
| --- | --- |

(172)

Turklāt iepriekšējā termiņbeigu pārskatīšanā un sākotnējā izmeklēšanā Savienības interešu analīze neliecināja par pasākumu negatīvo ietekmi uz importētājiem, tirgotājiem un lietotājiem un tika secināts, ka pasākumu noteikšana lietotāju darbību kopumā ietekmētu ļoti ierobežoti. Pirmkārt, vairākums lietotāju stiepļu stienīšus pērk no avotiem ārpus ĶTR, un šādu avotu ir daudz. Otrkārt, pasākumu noteikšanas iespējamo ietekmi būtu jāskata, ņemot vērā lejupējos ražojumus, kuriem ir augsta pievienotā vērtība. Pamatojoties uz to, tiek secināts, ka pasākumu saglabāšanai nebūs negatīvas ietekmes uz lietotāju pašreizējo stāvokli.

| (173) | Pamatojoties uz iepriekš minēto, nekas neliecināja par to, ka pasākumu saglabāšanai būtu tāda ievērojama negatīva ietekme uz importētājiem un lietotājiem, kura atsvērtu pasākumu pozitīvo ietekmi uz Savienības ražošanas nozari. |
| --- | --- |

(173)

Pamatojoties uz iepriekš minēto, nekas neliecināja par to, ka pasākumu saglabāšanai būtu tāda ievērojama negatīva ietekme uz importētājiem un lietotājiem, kura atsvērtu pasākumu pozitīvo ietekmi uz Savienības ražošanas nozari.

6.3.   Secinājums par Savienības interesēm

Secinājums par Savienības interesēm

| (174) | Pamatojoties uz iepriekš minēto, Komisija secināja, ka nav pārliecinošu ar Savienības interesēm saistītu iemeslu, kāpēc nevajadzētu saglabāt spēkā esošos pasākumus, kas noteikti ĶTR izcelsmes pārskatāmā ražojuma importam. |
| --- | --- |

(174)

Pamatojoties uz iepriekš minēto, Komisija secināja, ka nav pārliecinošu ar Savienības interesēm saistītu iemeslu, kāpēc nevajadzētu saglabāt spēkā esošos pasākumus, kas noteikti ĶTR izcelsmes pārskatāmā ražojuma importam.

7.   ANTIDEMPINGA PASĀKUMI

ANTIDEMPINGA PASĀKUMI

| (175) | Pamatojoties uz Komisijas secinājumiem par dempinga turpināšanos, tā kaitējuma atkārtošanos, ko sākotnēji radīja imports par dempinga cenām no attiecīgās valsts, un Savienības interesēm, Komisija konstatē, ka antidempinga pasākumi, kas noteikti stiepļu stienīšu importam no ĶTR, būtu jāsaglabā. |
| --- | --- |

(175)

Pamatojoties uz Komisijas secinājumiem par dempinga turpināšanos, tā kaitējuma atkārtošanos, ko sākotnēji radīja imports par dempinga cenām no attiecīgās valsts, un Savienības interesēm, Komisija konstatē, ka antidempinga pasākumi, kas noteikti stiepļu stienīšu importam no ĶTR, būtu jāsaglabā.

| (176) | Individuālās uzņēmumu antidempinga maksājuma likmes, kas noteiktas šajā regulā, ir piemērojamas tikai tāda ĶTR izcelsmes pārskatāmā ražojuma importam, ko ražojuši tiesību subjekti, kuru nosaukums ir norādīts. Uz tādu pārskatāmā ražojuma importu, kuru ražojis kāds cits, šīs regulas rezolutīvajā daļā konkrēti neminēts uzņēmums, arī subjekti, kas ir saistīti ar konkrēti minētajiem subjektiem, būtu jāattiecina maksājuma likme, kas piemērojama “visiem pārējiem uzņēmumiem”. Uz to nebūtu jāattiecina individuālās antidempinga maksājuma likmes. |
| --- | --- |

(176)

Individuālās uzņēmumu antidempinga maksājuma likmes, kas noteiktas šajā regulā, ir piemērojamas tikai tāda ĶTR izcelsmes pārskatāmā ražojuma importam, ko ražojuši tiesību subjekti, kuru nosaukums ir norādīts. Uz tādu pārskatāmā ražojuma importu, kuru ražojis kāds cits, šīs regulas rezolutīvajā daļā konkrēti neminēts uzņēmums, arī subjekti, kas ir saistīti ar konkrēti minētajiem subjektiem, būtu jāattiecina maksājuma likme, kas piemērojama “visiem pārējiem uzņēmumiem”. Uz to nebūtu jāattiecina individuālās antidempinga maksājuma likmes.

| (177) | Ja uzņēmums pēc tam maina kāda sava subjekta nosaukumu, tas var pieprasīt, lai tam piemērotu minētās individuālās antidempinga maksājuma likmes. Šāds pieprasījums ir jāadresē Komisijai (75). Pieprasījumā ir jāietver visa attiecīgā informācija, kas ļauj apliecināt, ka šāda maiņa neietekmē uzņēmuma tiesības izmantot tam piemērojamo maksājuma likmi. |
| --- | --- |

(177)

Ja uzņēmums pēc tam maina kāda sava subjekta nosaukumu, tas var pieprasīt, lai tam piemērotu minētās individuālās antidempinga maksājuma likmes. Šāds pieprasījums ir jāadresē Komisijai (75). Pieprasījumā ir jāietver visa attiecīgā informācija, kas ļauj apliecināt, ka šāda maiņa neietekmē uzņēmuma tiesības izmantot tam piemērojamo maksājuma likmi.

75

| (178) | Visas ieinteresētās personas tika informētas par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, uz kuru pamata tika plānots ieteikt, lai spēkā esošie pasākumi attiecībā uz pārskatāmā ražojuma importu no ĶTR tiktu saglabāti. Pēc informēšanas minētajām personām arī deva laiku, lai tās varētu paust viedokli. Komisija ir izvērtējusi visas saņemtās piezīmes. |
| --- | --- |

(178)

Visas ieinteresētās personas tika informētas par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, uz kuru pamata tika plānots ieteikt, lai spēkā esošie pasākumi attiecībā uz pārskatāmā ražojuma importu no ĶTR tiktu saglabāti. Pēc informēšanas minētajām personām arī deva laiku, lai tās varētu paust viedokli. Komisija ir izvērtējusi visas saņemtās piezīmes.

| (179) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, kuru sniegusi komiteja, kas izveidota ar Regulas (ES) 2016/1036 15. panta 1. punktu. |
| --- | --- |

(179)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, kuru sniegusi komiteja, kas izveidota ar Regulas (ES) 2016/1036 15. panta 1. punktu.

| (180) | Ņemot vērā Regulas (ES, Euratom) 2018/1046 (76) 109. pantu, ja summa ir jāatmaksā pēc Eiropas Savienības Tiesas sprieduma, tad procentu likme ir likme, ko Eiropas Centrālā banka piemēro savām galvenajām refinansēšanas operācijām un kas ir publicēta Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša C sērijā katra mēneša pirmajā kalendārajā dienā, |
| --- | --- |

(180)

Ņemot vērā Regulas (ES, Euratom) 2018/1046 (76) 109. pantu, ja summa ir jāatmaksā pēc Eiropas Savienības Tiesas sprieduma, tad procentu likme ir likme, ko Eiropas Centrālā banka piemēro savām galvenajām refinansēšanas operācijām un kas ir publicēta Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša C sērijā katra mēneša pirmajā kalendārajā dienā,

76

Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

1.   Ar šo tiek noteikts galīgais antidempinga maksājums par tādu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes stieņu importu, kas ir karsti velmēti, brīvi tītos saišķos, no dzelzs, neleģētā tērauda vai leģētā tērauda, izņemot nerūsējošo tēraudu, un ko patlaban klasificē ar KN kodiem 7213 10 00, 7213 20 00, 7213 91 10, 7213 91 20, 7213 91 41, 7213 91 49, 7213 91 70, 7213 91 90, 7213 99 10, 7213 99 90, 7227 10 00, 7227 20 00, 7227 90 10, 7227 90 50 un 7227 90 95.

2.   Galīgā antidempinga maksājuma likme, ko piemēro tālāk uzskaitīto uzņēmumu ražoto 1. punktā aprakstīto ražojumu neto cenai ar piegādi līdz Savienības robežai pirms nodokļa nomaksas, ir šāda:

| Uzņēmums | Antidempinga maksājums | Taric papildu kods |
| --- | --- | --- |
| Valin Group | 7,9 % | A930 |
| Visi pārējie uzņēmumi | 24,0 % | A999 |

Uzņēmums

Antidempinga maksājums

Taric papildu kods

Valin Group

7,9 %

A930

Visi pārējie uzņēmumi

24,0 %

A999

3.   Šā panta 2. punktā norādītajam uzņēmumam individuālo maksājuma likmi piemēro tikai tad, ja dalībvalstu muitas dienestiem tiek uzrādīts derīgs komercrēķins ar šādu apliecinājumu, kuru datējusi un parakstījusi šo rēķinu izdevušās struktūras amatpersona un kurā norādīts tās vārds, uzvārds un ieņemamais amats: “Es, apakšā parakstījies, apliecinu, ka šajā rēķinā norādītos eksportam uz Eiropas Savienību pārdotos (apjoms) stiepļu stienīšus ir ražojis (uzņēmuma nosaukums un adrese) (Taric papildu kods) Ķīnas Tautas Republikā. Apliecinu, ka šajā rēķinā sniegtā informācija ir pilnīga un pareiza.” Ja šāds rēķins netiek uzrādīts, piemēro “visiem pārējiem uzņēmumiem” noteikto maksājuma likmi.

4.   Ja nav noteikts citādi, piemēro spēkā esošos noteikumus par muitas nodokļiem.

2. pants

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2021. gada 12. oktobrī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētāja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  OV L 176, 30.6.2016., 21. lpp.

1

(2)  Padomes Regula (EK) Nr. 703/2009 (2009. gada 27. jūlijs), ar ko nosaka galīgu antidempinga maksājumu un galīgi iekasē pagaidu maksājumu, kas noteikts Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes velmētu stiepļu importam, un ar ko izbeidz procedūru attiecībā uz Moldovas Republikas un Turcijas izcelsmes velmētu stiepļu importu (OV L 203, 5.8.2009., 1. lpp.).

2

(3)  Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2015/1846 (2015. gada 14. oktobris), ar ko pēc termiņbeigu pārskatīšanas atbilstīgi Padomes Regulas (EK) Nr. 1225/2009 11. panta 2. punktam nosaka galīgo antidempinga maksājumu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes stiepļu stienīšu importam (OV L 268, 15.10.2015., 9. lpp.).

3

(4)  Paziņojums par konkrētu antidempinga pasākumu gaidāmajām termiņa beigām (OV C 35, 3.2.2020., 3. lpp.).

4

(5)  Paziņojums par Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes stiepļu stienīšu importam piemērojamo antidempinga pasākumu termiņbeigu pārskatīšanas sākšanu (OV C 342, 14.10.2020., 23. lpp.).

5

(6)  Paziņojums par Covid-19 uzliesmojuma ietekmi uz antidempinga un antisubsidēšanas izmeklēšanām (OV C 86, 16.3.2020., 6. lpp.).

6

(7)  Šis paziņojums bija pārstrādāta 2020. gada 22. decembra otrā paziņojuma redakcija, jo administratīvas kļūdas dēļ pirmajā redakcijā netika ņemtas vērā pieprasījuma iesniedzēja piezīmes.

7

(8)  Komisijas dienestu darba dokuments On Significant Distortions in the Economy of the People’s Republic of China for the Purposes of Trade Defence Investigations, (20.12.2017.), SWD (2017) 483 final.

8

On Significant Distortions in the Economy of the People’s Republic of China for the Purposes of Trade Defence Investigations

(9)  https://www.gtis.com/gta/secure/htscty_wta.cfm

9

(10)  https://www.dnb.com/

10

(11)  https://orbis4.bvdinfo.com/version-201866/orbis/Companies

11

(12)  Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2021/635 (2021. gada 16. aprīlis), ar ko pēc termiņbeigu pārskatīšanas, kas veikta saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2016/1036 11. panta 2. punktu, nosaka galīgo antidempinga maksājumu konkrētu Baltkrievijas, Ķīnas Tautas Republikas un Krievijas izcelsmes metinātu dzelzs vai neleģēta tērauda cauruļu un cauruļvadu importam (OV L 132, 19.4.2021., 145. lpp.), un Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2020/508 (2020. gada 7. aprīlis), ar ko nosaka pagaidu antidempinga maksājumu konkrētu Indonēzijas, Ķīnas Tautas Republikas un Taivānas izcelsmes karsti velmētu nerūsējošā tērauda lokšņu un ruļļu importam (OV L 110, 8.4.2020., 3. lpp.).

12

(13)  Sk. Īstenošanas regulas (ES) 2021/635 149. un 150. apsvērumu un Īstenošanas regulas (ES) 2020/508 158. un 159. apsvērumu.

13

(14)  Sk. Īstenošanas regulas (ES) 2021/635 115.–118. apsvērumu un Īstenošanas regulas (ES) 2020/508 122.–127. apsvērumu.

14

(15)  Sk. Īstenošanas regulas (ES) 2021/635 119.–122. apsvērumu un Īstenošanas regulas (ES) 2020/508 128.–132. apsvērumu. Var uzskatīt, ka Ķīnas tiesību aktos paredzētās attiecīgo valsts iestāžu tiesības iecelt un atcelt no amata VU galveno vadību atspoguļo atbilstīgās īpašuma tiesības, turklāt ĶKP pirmorganizācijas gan valsts, gan privātā īpašumā esošos uzņēmumos ir vēl viens nozīmīgs kanāls, pa kuru valsts var iejaukties darījumdarbības lēmumu pieņemšanā. Saskaņā ar ĶTR uzņēmumu tiesībām ĶKP organizācija ir jāizveido ikvienā uzņēmumā (ar vismaz trim ĶKP biedriem, kā noteikts ĶKP konstitūcijā) un uzņēmums nodrošina partijas organizācijas darbībai vajadzīgos apstākļus. Izrādās, ka pagātnē šī prasība ne vienmēr tika ievērota vai stingri izpildīta. Tomēr vismaz kopš 2016. gada ĶKP politiska principa veidā ir pastiprinājusi pretenzijas uz darījumdarbības lēmumu kontroli valsts īpašumā esošajos uzņēmumos. Tiek ziņots arī, ka ĶKP izdara spiedienu uz privātiem uzņēmumiem, lai tie priekšplānā izvirzītu “patriotismu” un ievērotu partijas disciplīnu. Ir saņemta informācija, ka 2017. gadā partijas pirmorganizācijas bija 70 procentos no aptuveni 1,86 miljoniem privātā īpašumā esošajiem uzņēmumiem un pieaug spiediens nodrošināt, lai ĶKP organizācijām būtu izšķirīga ietekme darījumdarbības lēmumu pieņemšanā attiecīgajos uzņēmumos. Minētie noteikumi ir vispārēji piemērojami visā Ķīnas ekonomikā – visās nozarēs, ieskaitot stiepļu stienīšu ražotājus un to izejresursu piegādātājus.

15

(16)  Sk. Īstenošanas regulas (ES) 2021/635 123.–129. apsvērumu un Īstenošanas regulas (ES) 2020/508 133.–138. apsvērumu.

16

(17)  Sk. Īstenošanas regulas (ES) 2021/635 130.–133. apsvērumu un Īstenošanas regulas (ES) 2020/508 139.–142. apsvērumu.

17

(18)  Sk. Īstenošanas regulas (ES) 2021/635 134. un 135. apsvērumu un Īstenošanas regulas (ES) 2020/508 143. un 144. apsvērumu.

18

(19)  Sk. Īstenošanas regulas (ES) 2021/635 136.–145. apsvērumu un Īstenošanas regulas (ES) 2020/508 145.–154. apsvērumu.

19

(20)  Pieprasījumā citēts Amerikas Savienoto Valstu Tirdzniecības departamenta ziņojumā China’s status as a non-market economy, A-570-053, 26 October 2017, 57. lpp.

20

China’s status as a non-market economy

(21)  Sūdzībā citēts Financial Times raksts China’s Communist Party writes itself into company law, 14 August 2017.

21

Financial Times

(22)  Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2017/969 (2017. gada 8. jūnijs), ar kuru nosaka galīgos kompensācijas maksājumus konkrētu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes karsti velmētu plakanu dzelzs, neleģētā tērauda vai cita leģētā tērauda velmējumu importam un ar kuru groza Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2017/649, ar ko nosaka galīgo antidempinga maksājumu konkrētu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes karsti velmētu plakanu dzelzs, neleģētā tērauda vai cita leģētā tērauda velmējumu importam (OV L 146, 9.6.2017., 17. lpp.).

22

(23)  
  ThinkDesk ziņojums “Analysis of state-business interaction and subsidization in the hot-rolled flat (HRF) segment of the Chinese steel industry”, 28 February 2016.

23

ThinkDesk

(24)  
  TISCO, “Uzņēmuma profils”, http://en.tisco.com.cn/CompanyProfile/20151027095855836705.html (pēdējoreiz skatīts 2020. gada 2. martā).

24

TISCO

(25)  
  Baowu, “Uzņēmuma profils”, http://www.baowugroup.com/en/contents/5273/102759.html (pēdējoreiz skatīts 2021. gada 6. maijā).

25

Baowu

(26)  Ziņojums, 14. nodaļa, 358. lpp. 51 % privāto uzņēmumu un 49 % VU ražošanas apjoma ziņā un 44 % VU un 56 % privāto uzņēmumu jaudas ziņā.

26

(27)  Pieejams vietnē www.gov.cn/zhengce/content/2016-02/04/content_5039353.htm (pēdējoreiz skatīts 2021. gada 6. maijā); https://policycn.com/policy_ticker/higher-expectations-for-large-scale-steel-enterprise/?iframe=1&secret=c8uthafuthefra4e (pēdējoreiz skatīts 2021. gada 6. maijā); www.xinhuanet.com/english/2019-04/23/c_138001574.htm (pēdējoreiz skatīts 2021. gada 6. maijā).

27

(28)  Pieejams vietnē http://www.xinhuanet.com/english/2019-04/23/c_138001574.htm (pēdējoreiz skatīts 2021. gada 6. maijā) un http://www.jjckb.cn/2019-04/23/c_137999653.htm (pēdējoreiz skatīts 2021. gada 6. maijā).

28

(29)  Piem., privātā uzņēmuma Rizhao un VU Shandong Iron and Steel apvienošanās 2009. gadā. Sk. Beijing steel report, 58. lpp., un 2019. gada jūnijā China Baowu Steel Group iegūto Magang Steel vairākuma daļu, sk. https://www.ft.com/content/a7c93fae-85bc-11e9-a028-86cea8523dc2 (pēdējoreiz skatīts 2021. gada 6. maijā).

29

Rizhao

Shandong Iron and Steel

Beijing steel report

China Baowu Steel Group

Magang Steel

(30)  Sk. Xinhua Network paziņojumu presei: “
  Shagang Group: Party building leads to high-quality development and creates a model for party building in non-public enterprises”, 25 December 2020, http://www.js.xinhuanet.com/2020-12/25/c_1126907346.htm (pēdējoreiz skatīts 2021. gada 6. maijā).

30

Xinhua Network

Shagang Group

(31)  Sk. rakstu Anshan tīmekļa vietnē “Anshan Iron and Steel builds and strengthens the party building work model”, 13 June 2018: http://www.ansteelgroup.com/ddjs/2020-03-26-02-58-29/3167-2020-04-26-02-24-53 (pēdējoreiz skatīts 2021. gada 6. maijā).

31

Anshan

(32)  Sk. rakstu Anshan tīmekļa vietnē “Keep employees’ passion for entrepreneurship”, 14 January 2019: http://www.ansteelgroup.com/ddjs/2020-03-26-02-58-29/3166-bczggscydjq (pēdējoreiz skatīts 2021. gada 6. maijā).

32

Anshan

(33)  Sk. Articles of Association of Baoshan, Article 133.4: http://static.sse.com.cn//disclosure/listedinfo/announcement/c/2021-01-08/600019_20210108_8.pdf (pēdējoreiz skatīts 2021. gada 6. maijā).

33

Articles of Association of Baoshan, Article 133.4

(34)  Sk. Shougang tīmekļa vietni: https://www.shougang.com.cn/sgweb/html/ddjs/ (pēdējoreiz skatīts 2021. gada 6. maijā).

34

Shougang

(35)  Ziņojums, III daļa, 14. nodaļa, 346. lpp. un nākamās lpp.

35

(36)  Tērauda ražošanas nozares pielāgošanas un modernizācijas plāna ievads.

36

(37)  Ziņojums, 14. nodaļa, 347. lpp.

37

(38)  Ķīnas Tautas Republikas ekonomiskās un sociālās attīstības 13. piecgades plāns (2016–2020), pieejams vietnē https://en.ndrc.gov.cn/newsrelease_8232/201612/P020191101481868235378.pdf (pēdējoreiz skatīts 2021. gada 6. maijā).

38

(39)  Ziņojums, 14. nodaļa, 349. lpp.

39

(40)  Ziņojums, 14. nodaļa, 352. lpp.

40

(41)  Rūpniecības pārstrukturēšanas virzības katalogs (2011. gada redakcija) (2013. gada grozījumi), kas 2011. gada 27. martā izdots ar Valsts attīstības un reformu komisijas Rīkojumu Nr. 9 un grozīts saskaņā ar Valsts attīstības un reformu komisijas lēmumu par attiecīgo noteikumu grozījumiem Rūpniecības pārstrukturēšanas virzības katalogā (2011. gada redakcija), kurš izdots 2013. gada 16. februārī ar Valsts attīstības un reformu komisijas Rīkojumu Nr. 21.

41

(42)  Sk. 2018. gada pārskatu, 66. lpp.: http://pdf.dfcfw.com/pdf/H2_AN201908201344693765_1.pdf.

42

(43)  Sk. 2019. gada pārskatu, 62. un 67. lpp.: https://www.shclearing.com/xxpl/cwbg/nb/202006/t20200630_705111.html.

43

(44)  Sk. 2019. gada pārskatu, 93. lpp.: https://www.shclearing.com/xxpl/cwbg/nb/202005/t20200529_691364.html un 2018. gada pārskatu, 104. lpp.: http://pdf.dfcfw.com/pdf/H2_AN201905011325247353_1.pdf.

44

(45)  Sk. 2019. gada pārskatu, 181. un 187. lpp.: http://static.cninfo.com.cn/finalpage/2020-04-29/1207654234.PDF.

45

(46)  Sk. 2019. gada pārskatu, 121. un 129. lpp.: https://www.shougang.com.cn/u/cms/www/202004/29163130go9a.pdf.

46

(47)  Sk. Komisijas Īstenošanas regulas (ES) 2021/635 134. un 135. apsvērumu un Komisijas Īstenošanas regulas (ES) 2020/508 143. un 144. apsvērumu.

47

(48)  
  World Bank Open Data – Upper Middle Income, https://data.worldbank.org/income-level/upper-middle-income (pēdējoreiz skatīts 2020. gada 13. oktobrī).

48

World Bank Open Data – Upper Middle Income

(49)  Sk. 38. apsvērumu.

49

(50)  https://www.osinergmin.gob.pe/seccion/institucional/regulacion-tarifaria/pliegos-tarifarios/electricidad, pēdējoreiz skatīts 2021. gada 20. janvārī, https://www.osinergmin.gob.pe/seccion/institucional/regulacion-tarifaria/pliegos-tarifarios/gas-natural, pēdējoreiz skatīts 2021. gada 20. janvārī.

50

(51)  https://www.sunass.gob.pe/prestadores/empresas-prestadoras/estudios-tarifarios/, pēdējoreiz skatīts 2021. gada 20. janvārī.

51

(52)  https://ilostat.ilo.org/topics/labour-costs/, pēdējoreiz skatīts 2021. gada 20. janvārī.

52

(53)  Sk. 28. apsvērumu.

53

(54)  Mēneša cenas, kas ietilpst šajā diapazonā.

54

(55)  Mēneša cenas, kas ietilpst šajā diapazonā.

55

(56)  Parasti netiek iekļauti arī importa dati par importu reprezentatīvajā valstī no Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2015/755 (OV L 123, 19.5.2015., 33. lpp.) 1. pielikumā minētajām valstīm, kas nav PTO dalībvalstis. Tomēr, tā kā pārskatīšanas izmeklēšanas periodā Peru no nevienas no iepriekš minētajām valstīm neimportēja nevienu no iepriekš minētajiem ražošanas faktoriem, 1. tabulā uzskaitīto ražošanas faktoru gadījumā imports no citām trešām valstīm sasniedza 100 procentus no kopējiem apjomiem, kas importēti Peru.

56

(57)  https://ilostat.ilo.org/data/country-profiles/, pēdējoreiz skatīts 2021. gada 20. janvārī.

57

(58)  https://cdn.www.gob.pe/uploads/document/file/320807/IF-161-2018-MTPE-2-14.1.pdf 2. lpp., kā arī https://www.oecd-ilibrary.org/docserver/9789264305823-en.pdf?expires=1611133368&id=id&accname=oid031827&checksum=AD488AE7705661410076E3EC1D21F9F5, 88. lpp., pēdējoreiz skatīts 2021. gada 20. janvārī.

58

(59)  https://www.osinergmin.gob.pe/seccion/institucional/regulacion-tarifaria/pliegos-tarifarios/gas-natural, pēdējoreiz skatīts 2021. gada 20. janvārī.

59

(60)  https://www.osinergmin.gob.pe/seccion/institucional/regulacion-tarifaria/pliegos-tarifarios/electricidad, pēdējoreiz skatīts 2021. gada 20. janvārī.

60

(61)  https://www.sunass.gob.pe/wp-content/uploads/2020/09/emapisco_fina_261218.pdf, pēdējoreiz skatīts 2021. gada 20. janvārī.

61

(62)  https://investors.acerosarequipa.com/storage/memorias/July2020/sk9JvC6DOo51hCmXhDQ2.pdf, pēdējoreiz skatīts 2021. gada 20. janvārī.

62

(63)  Šie dati ir sniegti diapazonos, lai aizsargātu sensitīvas komercinformācijas konfidencialitāti saskaņā ar pamatregulas 19. pantu.

63

(64)  https://www.metalbulletin.com/Article/3972213/Search-results/FOCUS-Chinas-steel-exports-expected-to-rise-in-2021.html, pēdējoreiz skatīts 2021. gada 1. februārī.

64

(65)  https://www.kallanish.com/en/steel-news/market-reports/article-details/chinese-wire-rod-exports-diverge-from-domestic-market-0121/, pēdējoreiz skatīts 2021. gada 1. februārī.

65

(66)  https://www.mysteel.net/. Līdzīgi skaitliskie rādītāji redzami citos pieprasījuma iesniedzēja minētajos avotos, kā CRU un Worldsteel.

66

CRU un Worldsteel

(67)  Pasākumus pret stiepļu stienīšiem no ĶTR noteica, piemēram, Austrālija, Indija, Indonēzija, Meksika, Dienvidkoreja un Amerikas Savienotās Valstis.

67

(68)  Ražošanas apjoma pamatā ir ES27 dati, jo 2021. gada 1. janvārī Apvienotā Karaliste vairs nebija Eiropas Savienības dalībvalsts.

68

(69)  Patēriņa pamatā ir ES27 dati, kas neiekļauj datus par Apvienoto Karalisti.

69

(70)  Importa apjoma pamatā ir ES27 dati, kas neiekļauj datus par Apvienoto Karalisti.

70

(71)  Sk. 128. apsvērumu Komisijas Īstenošanas regulā (ES) 2019/566 (2019. gada 9. aprīlis), ar ko pēc termiņbeigu pārskatīšanas, kas veikta saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2016/1036 11. panta 2. punktu, nosaka galīgo antidempinga maksājumu konkrētu Krievijas Federācijas, Korejas Republikas un Malaizijas izcelsmes cauruļu savienotājelementu importam un izbeidz izmeklēšanu attiecībā uz tā paša ražojuma importu, kura izcelsme ir Turcijas Republikā (OV L 99, 10.4.2019., 9. lpp.).

71

(72)  Makroekonomisko rādītāju pamatā ir ES27 dati, kas neiekļauj datus par Apvienoto Karalisti.

72

(73)  Mikroekonomisko rādītāju pamatā ir ES28 dati, kas iekļauj datus par Apvienoto Karalisti. Ņemot vērā to, ka pārdošanas apjoms uz Apvienoto Karalisti izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem veidoja tikai 1,5 %, secinājumi par būtisku kaitējumu nebūtu mainījušies.

73

(74)  Pārskatīšanas izmeklēšanas periodā neizmantotā jauda ĶTR vairāk nekā piecas reizes pārsniedz kopējo patēriņu Savienībā brīvajā tirgū.

74

(75)  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, Rue de la Loi 170, 1040 Brussels, Belgium.

75

(76)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES, Euratom) 2018/1046 (2018. gada 18. jūlijs) par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, ar kuru groza Regulas (ES) Nr. 1296/2013, (ES) Nr. 1301/2013, (ES) Nr. 1303/2013, (ES) Nr. 1304/2013, (ES) Nr. 1309/2013, (ES) Nr. 1316/2013, (ES) Nr. 223/2014, (ES) Nr. 283/2014 un Lēmumu Nr. 541/2014/ES un atceļ Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 (OV L 193, 30.7.2018., 1. lpp.).

76

---