# Euroopa Liidu L 366/2021

| | ISSN 1977-0650 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 366 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 64. aastakäik15. oktoober 2021 |

ISSN 1977-0650

Euroopa Liidu

Teataja

L 366

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

64. aastakäik15. oktoober 2021

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | RAHVUSVAHELISED LEPINGUD |
| | * | Teave Euroopa–Vahemere piirkonna lepingule (millega luuakse assotsiatsioon ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Tuneesia Vabariigi vahel) Horvaatia Vabariigi Euroopa Liiduga ühinemise arvesse võtmiseks lisatud protokolli jõustumise kohta | 1 |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Komisjoni määrus (EL) 2021/1810, 14. oktoober 2021, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 396/2005 II lisa seoses mustikates, jõhvikates, sõstrates ja karusmarjades esinevate tsüprodiniili jääkide piirnormidega (
  1
  ) | 2 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2021/1811, 14. oktoober 2021, millega kehtestatakse ajutine dumpinguvastane tollimaks Hiina Rahvavabariigist pärit kaltsiumsilitsiidi impordi suhtes | 17 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2021/1812, 14. oktoober 2021, millega kehtestatakse ajutine dumpinguvastane tollimaks teatavate Hiina Rahvavabariigist pärit grafiitelektroodisüsteemide impordi suhtes | 62 |
| | | OTSUSED |
| | * | Komisjoni rakendusotsus (EL) 2021/1813, 14. oktoober 2021, millega muudetakse rakendusotsust (EL) 2019/436 seoses õhusõidukite maapealsete teenindusseadmete, kraanade, kaevandustööriistade ja muude masinate harmoneeritud standarditega, mis on koostatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2006/42/EÜ toetuseks, ning tunnistatakse kehtetuks komisjoni rakendusotsus (EL) 2015/27 (
  1
  ) | 109 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

RAHVUSVAHELISED LEPINGUD

*

Teave Euroopa–Vahemere piirkonna lepingule (millega luuakse assotsiatsioon ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Tuneesia Vabariigi vahel) Horvaatia Vabariigi Euroopa Liiduga ühinemise arvesse võtmiseks lisatud protokolli jõustumise kohta

1

MÄÄRUSED

*

Komisjoni määrus (EL) 2021/1810, 14. oktoober 2021, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 396/2005 II lisa seoses mustikates, jõhvikates, sõstrates ja karusmarjades esinevate tsüprodiniili jääkide piirnormidega (
  1
  )

1

2

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2021/1811, 14. oktoober 2021, millega kehtestatakse ajutine dumpinguvastane tollimaks Hiina Rahvavabariigist pärit kaltsiumsilitsiidi impordi suhtes

17

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2021/1812, 14. oktoober 2021, millega kehtestatakse ajutine dumpinguvastane tollimaks teatavate Hiina Rahvavabariigist pärit grafiitelektroodisüsteemide impordi suhtes

62

OTSUSED

*

Komisjoni rakendusotsus (EL) 2021/1813, 14. oktoober 2021, millega muudetakse rakendusotsust (EL) 2019/436 seoses õhusõidukite maapealsete teenindusseadmete, kraanade, kaevandustööriistade ja muude masinate harmoneeritud standarditega, mis on koostatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2006/42/EÜ toetuseks, ning tunnistatakse kehtetuks komisjoni rakendusotsus (EL) 2015/27 (
  1
  )

1

109

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

RAHVUSVAHELISED LEPINGUD

| 15.10.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 366/1 |
| --- | --- | --- | --- |

15.10.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 366/1

---

Teave Euroopa–Vahemere piirkonna lepingule (millega luuakse assotsiatsioon ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Tuneesia Vabariigi vahel) Horvaatia Vabariigi Euroopa Liiduga ühinemise arvesse võtmiseks lisatud protokolli jõustumise kohta

Eespool nimetatud Euroopa Liidu ja Tuneesia Vabariigi vaheline protokoll, millele kirjutati alla 27. juulil 2020 Brüsselis, jõustus 1. augustil 2021.

---

MÄÄRUSED

| 15.10.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 366/2 |
| --- | --- | --- | --- |

15.10.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 366/2

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) 2021/1810,

14. oktoober 2021,

millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 396/2005 II lisa seoses mustikates, jõhvikates, sõstrates ja karusmarjades esinevate tsüprodiniili jääkide piirnormidega

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. veebruari 2005. aasta määrust (EÜ) nr 396/2005 taimses ja loomses toidus ja söödas või nende pinnal esinevate pestitsiidide jääkide piirnormide ja nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ muutmise kohta, (1) eriti selle artikli 14 lõike 1 punkti a,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Tsüprodiniili jääkide piirnormid on sätestatud määruse (EÜ) nr 396/2005 II lisas. |
| --- | --- |

(1)

Tsüprodiniili jääkide piirnormid on sätestatud määruse (EÜ) nr 396/2005 II lisas.

| (2) | Seoses kasutusloa andmise menetlusega toimeainet tsüprodiniili sisaldava taimekaitsevahendi kasutamiseks mustikate, jõhvikate, sõstrate ja karusmarjade puhul on esitatud määruse (EÜ) nr 396/2005 artikli 6 lõike 1 kohane taotlus muuta kehtivat jääkide piirnormi. |
| --- | --- |

(2)

Seoses kasutusloa andmise menetlusega toimeainet tsüprodiniili sisaldava taimekaitsevahendi kasutamiseks mustikate, jõhvikate, sõstrate ja karusmarjade puhul on esitatud määruse (EÜ) nr 396/2005 artikli 6 lõike 1 kohane taotlus muuta kehtivat jääkide piirnormi.

| (3) | Vastavalt määruse (EÜ) nr 396/2005 artiklile 8 hindas taotlust asjaomane liikmesriik ja hindamisaruanne edastati komisjonile. |
| --- | --- |

(3)

Vastavalt määruse (EÜ) nr 396/2005 artiklile 8 hindas taotlust asjaomane liikmesriik ja hindamisaruanne edastati komisjonile.

| (4) | Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „toiduohutusamet“) hindas taotlust ja hindamisaruannet, uurides eelkõige ohtu tarbijatele ja vajaduse korral ka ohtu loomadele, ning esitas põhjendatud arvamuse (2) jääkide kavandatud piirnormide kohta. Toiduohutusamet edastas kõnealuse arvamuse taotlejale, komisjonile ja liikmesriikidele ning tegi selle üldsusele kättesaadavaks. |
| --- | --- |

(4)

Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „toiduohutusamet“) hindas taotlust ja hindamisaruannet, uurides eelkõige ohtu tarbijatele ja vajaduse korral ka ohtu loomadele, ning esitas põhjendatud arvamuse (2) jääkide kavandatud piirnormide kohta. Toiduohutusamet edastas kõnealuse arvamuse taotlejale, komisjonile ja liikmesriikidele ning tegi selle üldsusele kättesaadavaks.

| (5) | Toiduohutusamet tegi järelduse, et kõik nõuded andmete osas on täidetud ja et taotleja soovitud muudatus jääkide piirnormide kohta on tarbijaohutuse seisukohalt vastuvõetav vastavalt tarbija kokkupuute hinnangule Euroopa 27 spetsiifilise tarbijarühma kohta. Toiduohutusamet võttis arvesse kõige uuemat teavet aine toksikoloogiliste omaduste kohta. Tarbijate eluaegsel kokkupuutel kõnealuse ainega kõigi sellist ainet sisaldada võivate toiduainete tarbimisel ei teki ohtu ületada aktsepteeritavat päevadoosi. Lisaks jõudis toiduohutusamet järeldusele, et akuutse standarddoosi kehtestamine ei ole vajalik, kuna kõnealuse aine puhul on ägeda mürgisuse oht väike. |
| --- | --- |

(5)

Toiduohutusamet tegi järelduse, et kõik nõuded andmete osas on täidetud ja et taotleja soovitud muudatus jääkide piirnormide kohta on tarbijaohutuse seisukohalt vastuvõetav vastavalt tarbija kokkupuute hinnangule Euroopa 27 spetsiifilise tarbijarühma kohta. Toiduohutusamet võttis arvesse kõige uuemat teavet aine toksikoloogiliste omaduste kohta. Tarbijate eluaegsel kokkupuutel kõnealuse ainega kõigi sellist ainet sisaldada võivate toiduainete tarbimisel ei teki ohtu ületada aktsepteeritavat päevadoosi. Lisaks jõudis toiduohutusamet järeldusele, et akuutse standarddoosi kehtestamine ei ole vajalik, kuna kõnealuse aine puhul on ägeda mürgisuse oht väike.

| (6) | Kui võtta aluseks toiduohutusameti põhjendatud arvamus ja arvestada käsitletava küsimuse puhul olulisi tegureid, on jääkide piirnormide pakutud muudatus kooskõlas määruse (EÜ) nr 396/2005 artikli 14 lõike 2 nõuetega. |
| --- | --- |

(6)

Kui võtta aluseks toiduohutusameti põhjendatud arvamus ja arvestada käsitletava küsimuse puhul olulisi tegureid, on jääkide piirnormide pakutud muudatus kooskõlas määruse (EÜ) nr 396/2005 artikli 14 lõike 2 nõuetega.

| (7) | Määrust (EÜ) nr 396/2005 tuleks seepärast vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(7)

Määrust (EÜ) nr 396/2005 tuleks seepärast vastavalt muuta.

| (8) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(8)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 396/2005 II lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 14. oktoober 2021

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 70, 16.3.2005, lk 1.

1

(2)  Toiduohutusameti teaduslikud aruanded on kättesaadavad aadressil: http://www.efsa.europa.eu:

2

„Reasoned opinion on the modification of the existing maximum residue levels for cyprodinil in blueberries, cranberries, currants and gooseberries“ (Põhjendatud arvamus tsüprodiniili jääkide kehtivate piirnormide muutmise kohta mustikate, jõhvikate, sõstrate ja karusmarjade puhul). EFSA Journal 2021; 19(3):6499.

---

LISA

Määruse (EÜ) nr 396/2005 II lisas asendatakse tsüprodiniili käsitlev veerg järgmisega:

"Pestitsiidide jäägid ja jääkide piirnormid (mg/kg)

| Kood-number | Rühmad ja näited üksiktoodete kohta, mille suhtes kohaldatakse jääkide piirnorme
   (1) | Tsüprodiniil (R) (F) |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| 0100000 | VÄRSKE VÕI KÜLMUTATUD PUUVILI; PÄHKLID | |
| 0110000 | Tsitrusviljad | 0,02  (*1) |
| 0110010 | Greibid | |
| 0110020 | Apelsinid | |
| 0110030 | Sidrunid | |
| 0110040 | Laimid | |
| 0110050 | Mandariinid | |
| 0110990 | Muud | |
| 0120000 | Pähklid | |
| 0120010 | Mandlid | 0,02  (*1)(+) |
| 0120020 | Brasiilia pähklid | 0,04 |
| 0120030 | Kašupähklid | 0,04 |
| 0120040 | Kastanid | 0,04 |
| 0120050 | Kookospähklid | 0,04 |
| 0120060 | Sarapuupähklid | 0,04 |
| 0120070 | Makadaamiapähklid | 0,04 |
| 0120080 | Pekanipähklid | 0,04 |
| 0120090 | Piiniapähklid | 0,04 |
| 0120100 | Pistaatsiapähklid | 0,02  (*1) |
| 0120110 | Kreeka pähklid | 0,04 |
| 0120990 | Muud | 0,04 |
| 0130000 | Õunviljad | 2 |
| 0130010 | Õunad | |
| 0130020 | Pirnid | |
| 0130030 | Küdooniad | |
| 0130040 | Astelpihlaka viljad | |
| 0130050 | Nisperod / jaapani villpöörise viljad | |
| 0130990 | Muud | |
| 0140000 | Luuviljad | 2 |
| 0140010 | Aprikoosid | |
| 0140020 | Maguskirsid | |
| 0140030 | Virsikud | |
| 0140040 | Ploomid | |
| 0140990 | Muud | |
| 0150000 | Marjad ja väikesed puuviljad | |
| 0151000 | a) | Viinamarjad |

Kood-number

Rühmad ja näited üksiktoodete kohta, mille suhtes kohaldatakse jääkide piirnorme
   (1)

Tsüprodiniil (R) (F)

(1)

(2)

(3)

0100000

VÄRSKE VÕI KÜLMUTATUD PUUVILI; PÄHKLID

0110000

Tsitrusviljad

0,02  (*1)

0110010

Greibid

0110020

Apelsinid

0110030

Sidrunid

0110040

Laimid

0110050

Mandariinid

0110990

Muud

0120000

Pähklid

0120010

Mandlid

0,02  (*1)(+)

0120020

Brasiilia pähklid

0,04

0120030

Kašupähklid

0,04

0120040

Kastanid

0,04

0120050

Kookospähklid

0,04

0120060

Sarapuupähklid

0,04

0120070

Makadaamiapähklid

0,04

0120080

Pekanipähklid

0,04

0120090

Piiniapähklid

0,04

0120100

Pistaatsiapähklid

0,02  (*1)

0120110

Kreeka pähklid

0,04

0120990

Muud

0,04

0130000

Õunviljad

2

0130010

Õunad

0130020

Pirnid

0130030

Küdooniad

0130040

Astelpihlaka viljad

0130050

Nisperod / jaapani villpöörise viljad

0130990

Muud

0140000

Luuviljad

2

0140010

Aprikoosid

0140020

Maguskirsid

0140030

Virsikud

0140040

Ploomid

0140990

Muud

0150000

Marjad ja väikesed puuviljad

0151000

a)

Viinamarjad

3

0151010

Lauaviinamarjad

0151020

Veiniviinamarjad

0152000

| b) | Maasikad |
| --- | --- |

b)

Maasikad

5

0153000

| c) | Koguviljad |
| --- | --- |

c)

Koguviljad

0153010

Pamplid

3

0153020

Põldmurakad

0,02  (*1)

0153030

Vaarikad (punased ja kollased)

3

0153990

Muud

0,02  (*1)

0154000

| d) | Muud väikesed puuviljad ja marjad |
| --- | --- |

d)

Muud väikesed puuviljad ja marjad

0154010

Mustikad

8

0154020

Jõhvikad

8

0154030

Sõstrad (mustad, punased ja valged)

8

0154040

Karusmarjad (rohelised, punased ja kollased)

8

0154050

Kibuvitsamarjad

3

0154060

Mooruspuu marjad (mustad ja valged)

3

0154070

Õun-viirpuu marjad

3

0154080

Musta leedri marjad

3

0154990

Muud

3

0160000

Mitmesugused puuviljad

0161000

| a) | Söödava koorega |
| --- | --- |

a)

Söödava koorega

0161010

Datlid

0,02  (*1)

0161020

Viigimarjad

0,02  (*1)

0161030

Lauaoliivid

0,02  (*1)

0161040

Kinkanid

0,02  (*1)

0161050

Tähtviljad

0,02  (*1)

0161060

Hurmaad

2

0161070

Jambolanid

0,02  (*1)

0161990

Muud

0,02  (*1)

0162000

| b) | Mittesöödava koorega, väikesed |
| --- | --- |

b)

Mittesöödava koorega, väikesed

0,02  (*1)

0162010

Kiivid (rohelised, punased, kollased)

0162020

Litšid

0162030

Granadillid/marakujad

0162040

Kaktusviljad

0162050

Hariliku kuldlehiku viljad

0162060

Virgiinia persimonid

0162990

Muud

0163000

| c) | Mittesöödava koorega, suured |
| --- | --- |

c)

Mittesöödava koorega, suured

0163010

Avokaadod

1

0163020

Banaanid

0,02  (*1)

0163030

Mangod

0,02  (*1)

0163040

Papaiad

0,02  (*1)

0163050

Granaatõunad

5

0163060

Suhkurannoonad

0,02  (*1)

0163070

Guajaavid

1,5

0163080

Ananassid

0,02  (*1)

0163090

Hõlmise leivapuu viljad

0,02  (*1)

0163100

Durianid

0,02  (*1)

0163110

Oga-annoonad

0,02  (*1)

0163990

Muud

0,02  (*1)

0200000

VÄRSKE VÕI KÜLMUTATUD KÖÖGIVILI

0210000

Juur- ja mugulköögivili

0211000

| a) | Kartulid |
| --- | --- |

a)

Kartulid

0,02  (*1)

0212000

| b) | Troopiline juur- ja mugulköögivili |
| --- | --- |

b)

Troopiline juur- ja mugulköögivili

0,02  (*1)

0212010

Kassaava/jahumanioki juured

0212020

Bataat

0212030

Jamss

0212040

Roogmaranta

0212990

Muud

0213000

| c) | Muu juur- ja mugulköögivili, v.a suhkrupeet |
| --- | --- |

c)

Muu juur- ja mugulköögivili, v.a suhkrupeet

0213010

Söögipeet

1,5

0213020

Porgand

1,5

0213030

Juurseller

0,3

0213040

Mädarõigas

1,5

0213050

Maapirn

0,02  (*1)

0213060

Pastinaak

1,5

0213070

Juurpetersell

1,5

0213080

Redis

0,3

0213090

Aed-piimjuur

1,5

0213100

Kaalikas

0,02  (*1)

0213110

Naeris

0,02  (*1)

0213990

Muud

0,02  (*1)

0220000

Sibulköögivili

0220010

Küüslauk

0,07

0220020

Sibul

0,3

0220030

Pesasibul

0,07

0220040

Roheline sibul ja talisibul

0,8

0220990

Muud

0,02  (*1)

0230000

Viliköögivili

0231000

| a) | Maavitsalised |
| --- | --- |

a)

Maavitsalised

0231010

Tomat

1,5

0231020

Harilik paprika

1,5

0231030

Baklažaan

1,5

0231040

Söödav muskushibisk

0,02  (*1)

0231990

Muud

0,02  (*1)

0232000

| b) | Kõrvitsalised – söödava koorega |
| --- | --- |

b)

Kõrvitsalised – söödava koorega

0,5

0232010

Kurk

0232020

Kornišon

0232030

Kabatšokk

0232990

Muud

0233000

| c) | Kõrvitsalised – mittesöödava koorega |
| --- | --- |

c)

Kõrvitsalised – mittesöödava koorega

0,6

0233010

Melon

0233020

Suureviljaline kõrvits

0233030

Arbuus

0233990

Muud

0234000

| d) | Suhkrumais |
| --- | --- |

d)

Suhkrumais

0,02  (*1)

0239000

| e) | Muu viliköögivili |
| --- | --- |

e)

Muu viliköögivili

0,02  (*1)

0240000

Kapsasköögivili (v.a juured ja noorlehtedega põllukultuurid)

0241000

| a) | Õisikkapsad |
| --- | --- |

a)

Õisikkapsad

2

0241010

Spargelkapsas

0241020

Lillkapsas

0241990

Muud

0242000

| b) | Peakapsad |
| --- | --- |

b)

Peakapsad

0242010

Rooskapsas

0,02  (*1)

0242020

Peakapsas

0,7

0242990

Muud

0,02  (*1)

0243000

| c) | Lehtkapsad |
| --- | --- |

c)

Lehtkapsad

0,02  (*1)

0243010

Pekingi lehtnaeris / petsai

0243020

Kähar lehtkapsas ja söödakapsas

0243990

Muud

0244000

| d) | Nuikapsad |
| --- | --- |

d)

Nuikapsad

0,02  (*1)

0250000

Lehtköögivili, maitsetaimed ja söödavad õied

0251000

| a) | Aedsalat ja muud salatitaimed |
| --- | --- |

a)

Aedsalat ja muud salatitaimed

15

0251010

Põldkännak

0251020

Aedsalat

0251030

Sile endiiviasigur / eskariool

0251040

Salatkress ning muud idandid ja võrsed

0251050

Ameerika kollakas

0251060

Põld-võõrkapsas/rukola

0251070

Kapsas-lehtsinep

0251080

Noorlehtedega põllukultuurid (sh Brassica liigid)

0251990

Muud

0252000

| b) | Spinat ja muu samalaadne (lehed) |
| --- | --- |

b)

Spinat ja muu samalaadne (lehed)

15

0252010

Spinat

0252020

Harilik portulak

0252030

Lehtpeet

0252990

Muud

0253000

| c) | Hariliku viinapuu ja sarnaste liikide lehed |
| --- | --- |

c)

Hariliku viinapuu ja sarnaste liikide lehed

0,02  (*1)

0254000

| d) | Ürt-allikkerss |
| --- | --- |

d)

Ürt-allikkerss

0,02  (*1)

0255000

| e) | Salatsigur |
| --- | --- |

e)

Salatsigur

0,06

0256000

| f) | Maitsetaimed ja söödavad õied |
| --- | --- |

f)

Maitsetaimed ja söödavad õied

40

0256010

Aed-harakputk

0256020

Murulauk

0256030

Lehtseller

0256040

Petersell

0256050

Aedsalvei

0256060

Rosmariin

0256070

Aed-liivatee

0256080

Vürtsbasiilik ja söödavad õied

0256090

Loorberilehed

0256100

Estragon

0256990

Muud

0260000

Kaunköögivili

0260010

Oad (kaunadega)

2

0260020

Oad (kaunadeta)

0,08

0260030

Herned (kaunadega)

2

0260040

Herned (kaunadeta)

0,08

0260050

Läätsed

0,2

0260990

Muud

0,02  (*1)

0270000

Varsköögivili

0270010

Spargel

0,02  (*1)

0270020

Kardi

0,02  (*1)

0270030

Varsseller

30

0270040

Salat-apteegitill

4

0270050

Harilik artišokk

4

0270060

Porrulauk

0,02  (*1)

0270070

Rabarber

2

0270080

Bambusevõrsed

0,02  (*1)

0270090

Palmipungad

0,02  (*1)

0270990

Muud

0,02  (*1)

0280000

Seened, samblad ja samblikud

0,02  (*1)

0280010

Kultuurseened

0280020

Metsaseened

0280990

Samblad ja samblikud

0290000

Vetikad ja prokarüoodid

0,02  (*1)

0300000

KAUNVILI

0300010

Oad

0,2

0300020

Läätsed

0,02  (*1)

0300030

Herned

0,1

0300040

Lupiinid/lupiinioad

0,1

0300990

Muud

0,02  (*1)

0400000

ÕLISEEMNED JA ÕLIVILI

0401000

Õliseemned

0401010

Linaseemned

0,02  (*1)

0401020

Maapähklid

0,02  (*1)

0401030

Unimagunaseemned

0,02  (*1)

0401040

Seesamiseemned

0,02  (*1)

0401050

Päevalilleseemned

0,02  (*1)

0401060

Rapsiseemned

0,02

0401070

Sojaoad

0,02  (*1)

0401080

Sinepiseemned

0,02  (*1)

0401090

Puuvillaseemned

0,02  (*1)

0401100

Kõrvitsaseemned

0,02  (*1)

0401110

Värvisafloori seemned

0,02  (*1)

0401120

Hariliku kurgirohu seemned

0,02  (*1)

0401130

Põldtudra seemned

0,02  (*1)

0401140

Kanepiseemned

0,02  (*1)

0401150

Riitsinuseseemned

0,02  (*1)

0401990

Muud

0,02  (*1)

0402000

Õlivili

0,02  (*1)

0402010

Oliivid õli tootmiseks

0402020

Õlipalmi tuumad

0402030

Õlipalmi viljad

0402040

Hariliku kapokipuu viljad

0402990

Muud

0500000

TERAVILI

0500010

Oder

4

0500020

Tatar ja muu ebateravili

0,02  (*1)

0500030

Mais

0,02  (*1)

0500040

Harilik hirss

0,02  (*1)

0500050

Kaer

4

0500060

Riis

0,02  (*1)

0500070

Rukis

0,5

0500080

Harilik sorgo

0,02  (*1)

0500090

Nisu

0,5

0500990

Muud

0,02  (*1)

0600000

TEED, KOHV, TAIMETEED, KAKAO JA JAANIKAUNAD

0610000

Teed

0,1  (*1)

0620000

Kohvioad

0,1  (*1)

0630000

Taimeteed

0631000

| a) | Õitest |
| --- | --- |

a)

Õitest

0,1  (*1)

0631010

Kummel

0631020

Hapu hibisk

0631030

Roos

0631040

Jasmiin

0631050

Pärn

0631990

Muud

0632000

| b) | Lehtedest ja ürtidest |
| --- | --- |

b)

Lehtedest ja ürtidest

0,1  (*1)

0632010

Maasikas

0632020

Tee-punapõõsas

0632030

Matepuu

0632990

Muud

0633000

| c) | Juurtest |
| --- | --- |

c)

Juurtest

1,5 (+)

0633010

Palderjan

(+)

0633020

Ženženn

(+)

0633990

Muud

(+)

0639000

| d) | Muudest taimeosadest |
| --- | --- |

d)

Muudest taimeosadest

0,1  (*1)

0640000

Kakaooad

0,1  (*1)

0650000

Jaanikaunad/jaanileivad

0,1  (*1)

0700000

HUMAL

0,1  (*1)

0800000

MAITSEAINED

0810000

Seemned

0,1  (*1)

0810010

Aniis

0810020

Pärsia köömen

0810030

Seller

0810040

Koriander

0810050

Harilik vürtsköömen

0810060

Aedtill

0810070

Harilik apteegitill

0810080

Põld-lambalääts

0810090

Muskaatpähkel

0810990

Muud

0820000

Viljad

0,1  (*1)

0820010

Piment

0820020

Jaapani pipar

0820030

Köömen

0820040

Kardemon

0820050

Kadakamarjad

0820060

Pipar (must, roheline ja valge)

0820070

Vanill

0820080

Tamarind

0820990

Muud

0830000

Puukoor

0,1  (*1)

0830010

Kaneel

0830990

Muud

0840000

Juured ja risoomid

0840010

Lagritsa-magusjuur

1,5 (+)

0840020

Harilik ingver

0840030

Harilik kollajuur / kurkum

1,5 (+)

0840040

Mädarõigas

0840990

Muud

1,5 (+)

0850000

Pungad

0,1  (*1)

0850010

Nelk

0850020

Kappar

0850990

Muud

0860000

Õie emakasuue

0,1  (*1)

0860010

Safran

0860990

Muud

0870000

Seemnerüü

0,1  (*1)

0870010

Muskaatõis

0870990

Muud

0900000

SUHKRUTAIMED

0,02  (*1)

0900010

Suhkrupeedi juured

0900020

Harilik suhkruroog

0900030

Juursigur

0900990

Muud

1000000

LOOMSED TOOTED – MAISMAALOOMAD

1010000

Koed

(+)

1011000

| a) | Sead |
| --- | --- |

a)

Sead

0,02  (*1)(+)

1011010

Lihaskude

(+)

1011020

Rasvkude

(+)

1011030

Maks

(+)

1011040

Neerud

(+)

1011050

Söödav rups (v.a maks ja neerud)

(+)

1011990

Muud

(+)

1012000

| b) | Veised |
| --- | --- |

b)

Veised

1012010

Lihaskude

0,02  (*1)(+)

1012020

Rasvkude

0,02  (*1)(+)

1012030

Maks

0,05 (+)

1012040

Neerud

0,05 (+)

1012050

Söödav rups (v.a maks ja neerud)

0,02  (*1)(+)

1012990

Muud

0,02  (*1)(+)

1013000

| c) | Lambad |
| --- | --- |

c)

Lambad

1013010

Lihaskude

0,02  (*1)(+)

1013020

Rasvkude

0,02  (*1)(+)

1013030

Maks

0,05 (+)

1013040

Neerud

0,05 (+)

1013050

Söödav rups (v.a maks ja neerud)

0,02  (*1)(+)

1013990

Muud

0,02  (*1)(+)

1014000

| d) | Kitsed |
| --- | --- |

d)

Kitsed

1014010

Lihaskude

0,02  (*1)(+)

1014020

Rasvkude

0,02  (*1)(+)

1014030

Maks

0,05 (+)

1014040

Neerud

0,05 (+)

1014050

Söödav rups (v.a maks ja neerud)

0,02  (*1)(+)

1014990

Muud

0,02  (*1)(+)

1015000

| e) | Hobuslased |
| --- | --- |

e)

Hobuslased

1015010

Lihaskude

0,02  (*1)(+)

1015020

Rasvkude

0,02  (*1)(+)

1015030

Maks

0,05 (+)

1015040

Neerud

0,05 (+)

1015050

Söödav rups (v.a maks ja neerud)

0,02  (*1)(+)

1015990

Muud

0,02  (*1)(+)

1016000

| f) | Kodulinnud |
| --- | --- |

f)

Kodulinnud

0,02  (*1)(+)

1016010

Lihaskude

(+)

1016020

Rasvkude

(+)

1016030

Maks

(+)

1016040

Neerud

1016050

Söödav rups (v.a maks ja neerud)

(+)

1016990

Muud

(+)

1017000

| g) | Muud põllumajanduslikud maismaaloomad |
| --- | --- |

g)

Muud põllumajanduslikud maismaaloomad

1017010

Lihaskude

0,02  (*1)(+)

1017020

Rasvkude

0,02  (*1)(+)

1017030

Maks

0,05 (+)

1017040

Neerud

0,05 (+)

1017050

Söödav rups (v.a maks ja neerud)

0,02  (*1)(+)

1017990

Muud

0,02  (*1)(+)

1020000

Piim

0,02  (*1)(+)

1020010

Veised

(+)

1020020

Lambad

(+)

1020030

Kitsed

(+)

1020040

Hobused

1020990

Muud

1030000

Linnumunad

0,02  (*1)(+)

1030010

Kanad

(+)

1030020

Pardid

(+)

1030030

Haned

(+)

1030040

Vutid

(+)

1030990

Muud

(+)

1040000

Mesi ja muud mesindustooted

0,05  (*1)

1050000

Kahepaiksed ja roomajad

0,02  (*1)

1060000

Selgrootud maismaaloomad

0,02  (*1)

1070000

Vabas looduses elavad maismaaselgroogsed

0,02  (*1)

1100000

LOOMSED TOOTED — KALA, KALATOOTED JA MUUD MEREVEE JA MAGEVEE TOIDUAINED (8)

1200000

ÜKSNES LOOMASÖÖDAKS KASUTATAVAD TOOTED VÕI NENDE OSAD (8)

1300000

TÖÖDELDUD TOIDUAINED (9)

Tsüprodiniil (R) (F)

| (R) | Jääkide määratlus on erinev pestitsiidi ja koodnumbri järgmise kombinatsiooni puhul: tsüprodiniil – kood 1000000, välja arvatud koodid 1020000 ja 1040000: tsüprodiniil (tsüprodiniili ja CGA 304075 (vaba) summa, väljendatud tsüprodiniilina); tsüprodiniil – kood 1020000: tsüprodiniil (tsüprodiniili ja CGA 304075 (vaba ja konjugeeritud) summa, väljendatud tsüprodiniilina) |
| --- | --- |

(R)

| (F) | = rasvas lahustuv |
| --- | --- |

(F)

Euroopa Toiduohutusamet on kindlaks teinud, et teave analüüsimeetodite ja/või kinnitavate meetodite kohta ei ole täies ulatuses kättesaadav. Jääkide piirnormide läbivaatamisel võtab komisjon arvesse esimeses lauses osutatud teavet, kui see oli esitatud hiljemalt 14. märtsiks 2017, või nimetatud kuupäevaks selle teabe esitamata jätmise korral selle puudumist.

0120010 Mandlid

0633000 c) juured

0633010 Palderjan

0633020 Ženženn

0633990 Muud (2)

0840010 Lagritsa-magusjuur

0840030 Kollajuur / kurkum

0840990 Muud (2)

1000000 LOOMSED TOOTED – MAISMAALOOMAD

1010000 Koed

1011000 a) sead

1011010 Lihaskude

1011020 Rasvkude

1011030 Maks

1011040 Neerud

1011050 Söödav rups (v.a maks ja neerud)

1011990 Muud (2)

1012000 b) veised

1012010 Lihaskude

1012020 Rasvkude

1012030 Maks

1012040 Neerud

1012050 Söödav rups (v.a maks ja neerud)

1012990 Muud (2)

1013000 c) lambad

1013010 Lihaskude

1013020 Rasvkude

1013030 Maks

1013040 Neerud

1013050 Söödav rups (v.a maks ja neerud)

1013990 Muud (2)

1014000 d) kitsed

1014010 Lihaskude

1014020 Rasvkude

1014030 Maks

1014040 Neerud

1014050 Söödav rups (v.a maks ja neerud)

1014990 Muud (2)

1015000 e) hobuslased

1015010 Lihaskude

1015020 Rasvkude

1015030 Maks

1015040 Neerud

1015050 Söödav rups (v.a maks ja neerud)

1015990 Muud (2)

1016000 f) kodulinnud

1016010 Lihaskude

1016020 Rasvkude

1016030 Maks

1016050 Söödav rups (v.a maks ja neerud)

1016990 Muud (2)

1017000 g) muud põllumajanduslikud maismaaloomad

1017010 Lihaskude

1017020 Rasvkude

1017030 Maks

1017040 Neerud

1017050 Söödav rups (v.a maks ja neerud)

1017990 Muud (2)

1020000 Piim

1020010 Veised

1020020 Lambad

1020030 Kitsed

1030000 Linnumunad

1030010 Kanad

1030020 Pardid

1030030 Haned

1030040 Vutid

1030990 Muud (2)"

---

(*1)  Tähistab alumist analüütilist määramispiiri.

*1

(1)  Selliste taimsete ja loomsete toodete täielik loetelu, mille puhul kohaldatakse jääkide piirnorme, on esitatud I lisas.

1

---

| 15.10.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 366/17 |
| --- | --- | --- | --- |

15.10.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 366/17

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2021/1811,

14. oktoober 2021,

millega kehtestatakse ajutine dumpinguvastane tollimaks Hiina Rahvavabariigist pärit kaltsiumsilitsiidi impordi suhtes

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2016. aasta määrust (EL) 2016/1036 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Liidu liikmed (1) (edaspidi „alusmäärus“), eriti selle artiklit 7,

olles konsulteerinud liikmesriikidega

ning arvestades järgmist:

1.   MENETLUS

MENETLUS

1.1.   Algatamine

Algatamine

| (1) | Euroopa Komisjon (edaspidi „komisjon“) algatas 18. veebruaril 2021. aastal alusmääruse artikli 5 alusel dumpinguvastase uurimise seoses Hiina Rahvavabariigist (edaspidi „asjaomane riik“, „HRV“ või „Hiina“) pärit kaltsiumsilitsiidi impordiga liitu. Komisjon avaldas uurimise algatamise teate (edaspidi „algatamisteade“) Euroopa Liidu Teatajas (2). |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Komisjon (edaspidi „komisjon“) algatas 18. veebruaril 2021. aastal alusmääruse artikli 5 alusel dumpinguvastase uurimise seoses Hiina Rahvavabariigist (edaspidi „asjaomane riik“, „HRV“ või „Hiina“) pärit kaltsiumsilitsiidi impordiga liitu. Komisjon avaldas uurimise algatamise teate (edaspidi „algatamisteade“) Euroopa Liidu Teatajas (2).

Euroopa Liidu Teatajas

2

| (2) | Komisjon algatas uurimise kaebuse põhjal, mille esitas 4. jaanuaril 2021. aastal Euroalliages (edaspidi „kaebuse esitaja“). Kaebus esitati liidu kaltsiumsilitsiidi tootmisharu nimel alusmääruse artikli 5 lõike 4 tähenduses. Kaebus sisaldas tõendeid dumpingu ja sellest tulenenud olulise kahju kohta, mida käsitati piisava põhjusena uurimise algatamiseks. |
| --- | --- |

(2)

Komisjon algatas uurimise kaebuse põhjal, mille esitas 4. jaanuaril 2021. aastal Euroalliages (edaspidi „kaebuse esitaja“). Kaebus esitati liidu kaltsiumsilitsiidi tootmisharu nimel alusmääruse artikli 5 lõike 4 tähenduses. Kaebus sisaldas tõendeid dumpingu ja sellest tulenenud olulise kahju kohta, mida käsitati piisava põhjusena uurimise algatamiseks.

| (3) | Alusmääruse artikli 14 lõike 5a kohaselt peaks komisjon registreerima dumpinguvastase uurimisega hõlmatud impordi eelavalikustamise perioodil, välja arvatud juhul, kui tal on artikli 5 tähenduses piisavaid tõendeid selle kohta, et artikli 10 lõike 4 punkti c või d nõuded ei ole täidetud. |
| --- | --- |

(3)

Alusmääruse artikli 14 lõike 5a kohaselt peaks komisjon registreerima dumpinguvastase uurimisega hõlmatud impordi eelavalikustamise perioodil, välja arvatud juhul, kui tal on artikli 5 tähenduses piisavaid tõendeid selle kohta, et artikli 10 lõike 4 punkti c või d nõuded ei ole täidetud.

| (4) | Käesoleval juhul ei taotlenud kaebuse esitaja impordi registreerimist ja komisjon leidis, et punkti d nõuded ei ole täidetud, sest lisaks uurimisperioodil kahju tekitanud impordi tasemele ei olnud import edaspidi märgatavalt suurenenud. Eurostati andmete kohaselt vähenes Hiinast pärit impordi maht esimese nelja kuu jooksul pärast uurimise algatamist (st 2021. aasta märtsist juunini) 86 % võrreldes samade kuudega uurimisperioodil. Kuuarvestuses vähenes keskmine Hiinast pärit impordi maht esimese nelja kuu jooksul pärast uurimise algatamist 74 % võrreldes kuu keskmise impordiga uurimisperioodil. Seetõttu ei registreerinud komisjon importi eelavalikustamise perioodil. |
| --- | --- |

(4)

Käesoleval juhul ei taotlenud kaebuse esitaja impordi registreerimist ja komisjon leidis, et punkti d nõuded ei ole täidetud, sest lisaks uurimisperioodil kahju tekitanud impordi tasemele ei olnud import edaspidi märgatavalt suurenenud. Eurostati andmete kohaselt vähenes Hiinast pärit impordi maht esimese nelja kuu jooksul pärast uurimise algatamist (st 2021. aasta märtsist juunini) 86 % võrreldes samade kuudega uurimisperioodil. Kuuarvestuses vähenes keskmine Hiinast pärit impordi maht esimese nelja kuu jooksul pärast uurimise algatamist 74 % võrreldes kuu keskmise impordiga uurimisperioodil. Seetõttu ei registreerinud komisjon importi eelavalikustamise perioodil.

1.2.   Huvitatud isikud

Huvitatud isikud

| (5) | Algatamisteates kutsus komisjon huvitatud isikuid üles uurimises osalemiseks komisjoniga ühendust võtma. Lisaks teatas komisjon uurimise algatamisest eraldi kaebuse esitajale, teadaolevatele liidu tootjatele, HRV teadaolevatele eksportivatele tootjatele, HRV ametiasutustele, teadaolevatele importijatele, tarnijatele ja kasutajatele ning teadaolevalt asjassepuutuvatele ühendustele ning kutsus neid uurimises osalema. |
| --- | --- |

(5)

Algatamisteates kutsus komisjon huvitatud isikuid üles uurimises osalemiseks komisjoniga ühendust võtma. Lisaks teatas komisjon uurimise algatamisest eraldi kaebuse esitajale, teadaolevatele liidu tootjatele, HRV teadaolevatele eksportivatele tootjatele, HRV ametiasutustele, teadaolevatele importijatele, tarnijatele ja kasutajatele ning teadaolevalt asjassepuutuvatele ühendustele ning kutsus neid uurimises osalema.

| (6) | Huvitatud isikutel oli võimalus esitada uurimise algatamise kohta märkusi ning taotleda komisjonilt ja/või kaubandusmenetluses ärakuulamise eest vastutavalt ametnikult enda ärakuulamist. |
| --- | --- |

(6)

Huvitatud isikutel oli võimalus esitada uurimise algatamise kohta märkusi ning taotleda komisjonilt ja/või kaubandusmenetluses ärakuulamise eest vastutavalt ametnikult enda ärakuulamist.

| (7) | Uurimise selles etapis ärakuulamist ei taotletud. |
| --- | --- |

(7)

Uurimise selles etapis ärakuulamist ei taotletud.

1.3.   Algatamise kohta esitatud märkused

Algatamise kohta esitatud märkused

| (8) | Komisjon sai menetluse algatamise kohta märkused Euroferilt ja Saksamaa terasetootjate liidult (Wirtschaftsvereinigung Stahl), kes taotlesid uurimise lõpetamist. |
| --- | --- |

(8)

Komisjon sai menetluse algatamise kohta märkused Euroferilt ja Saksamaa terasetootjate liidult (Wirtschaftsvereinigung Stahl), kes taotlesid uurimise lõpetamist.

| (9) | Eurofer väitis, et liidu tootmisharu nõrkade tulemuste peamine põhjus oli terasetootmise vähenemine, mitte Hiinast pärit import, ning seega ei tõendatud kaebuses põhjuslikku seost Hiinast pärit impordi ja liidu tootmisharu olukorra vahel. Eurofer väitis ka, et kaebuse esitaja ei esitanud mingit teavet selle kohta, mil määral saavad kaltsiumsilitsiidi tootjad samade masinatega toota muid rauasulameid. Peale selle väitis Eurofer, et kaebuse esitaja ei ole dumpinguhinnaga impordi kõrval nõuetekohaselt analüüsinud muid tegureid, mis võisid olla liidu kaltsiumsilitsiidi tootmisharu olukorra põhjuseks, nagu COVID-19 pandeemia ja seos liigse terasetootmisvõimsusega. Lisaks väitis Eurofer, et Hiinast pärit impordi väidetav suurenemine ei lähe kokku Eurostati/COMEXTi impordiandmetega CN-koodi 7202 99 80 kohta. Nende andmete kohaselt ei ole Hiinast pärit impordi kasv uurimisperioodil ilmne, samas kui Brasiiliast pärit import kasvas märksa rohkem. Kasumlikkuse osas väitsid Eurofer ja Saksamaa terasetootjate liit, et kasumlikkuse vähenemine oli enam kui kümne aasta pikkuse perioodi rängima majanduskriisi loogiline tagajärg. Euroferi väitel olid kaebuse esitaja kehvad tulemused tingitud üldisest majandusolukorrast, mitte impordist. Kulude osas märkis Eurofer, et erinevalt kaebuse esitaja väidetust energiakulud uurimisperioodil vähenesid ega saanud seega olla omahinna kasvu põhjustavaks teguriks. Euroferi sõnul ei ole ka püsikulud kasvanud, kuna terasenõudlus on vähenenud. Saksamaa terasetootjate liit lisas, et arvesse tuleb võtta ka seda, et Hiina sulamielementide tootjatel on sulamite tootmisel olulised suhtelised kulueelised tänu väiksematele energia- ja tööjõukuludele ning oma tooraineallikatele. Kõik see kinnitavat, et kasumlikkuse vähenemine ei tulenenud Hiinast pärit impordist, vaid oli üldise majandusolukorra ja COVID-19 pandeemia loogiline tagajärg. |
| --- | --- |

(9)

Eurofer väitis, et liidu tootmisharu nõrkade tulemuste peamine põhjus oli terasetootmise vähenemine, mitte Hiinast pärit import, ning seega ei tõendatud kaebuses põhjuslikku seost Hiinast pärit impordi ja liidu tootmisharu olukorra vahel. Eurofer väitis ka, et kaebuse esitaja ei esitanud mingit teavet selle kohta, mil määral saavad kaltsiumsilitsiidi tootjad samade masinatega toota muid rauasulameid. Peale selle väitis Eurofer, et kaebuse esitaja ei ole dumpinguhinnaga impordi kõrval nõuetekohaselt analüüsinud muid tegureid, mis võisid olla liidu kaltsiumsilitsiidi tootmisharu olukorra põhjuseks, nagu COVID-19 pandeemia ja seos liigse terasetootmisvõimsusega. Lisaks väitis Eurofer, et Hiinast pärit impordi väidetav suurenemine ei lähe kokku Eurostati/COMEXTi impordiandmetega CN-koodi 7202 99 80 kohta. Nende andmete kohaselt ei ole Hiinast pärit impordi kasv uurimisperioodil ilmne, samas kui Brasiiliast pärit import kasvas märksa rohkem. Kasumlikkuse osas väitsid Eurofer ja Saksamaa terasetootjate liit, et kasumlikkuse vähenemine oli enam kui kümne aasta pikkuse perioodi rängima majanduskriisi loogiline tagajärg. Euroferi väitel olid kaebuse esitaja kehvad tulemused tingitud üldisest majandusolukorrast, mitte impordist. Kulude osas märkis Eurofer, et erinevalt kaebuse esitaja väidetust energiakulud uurimisperioodil vähenesid ega saanud seega olla omahinna kasvu põhjustavaks teguriks. Euroferi sõnul ei ole ka püsikulud kasvanud, kuna terasenõudlus on vähenenud. Saksamaa terasetootjate liit lisas, et arvesse tuleb võtta ka seda, et Hiina sulamielementide tootjatel on sulamite tootmisel olulised suhtelised kulueelised tänu väiksematele energia- ja tööjõukuludele ning oma tooraineallikatele. Kõik see kinnitavat, et kasumlikkuse vähenemine ei tulenenud Hiinast pärit impordist, vaid oli üldise majandusolukorra ja COVID-19 pandeemia loogiline tagajärg.

| (10) | Kaebuses tuvastati hindade allalöömine teatavate tehingute andmete põhjal, mis olid selles etapis kaebuse esitajale kättesaadavad parimad andmed. Eurofer kritiseeris seda meetodit ja juhtis tähelepanu ka asjaolule, et hindade allalöömise puhul tuleks arvesse võtta seda, kas toodet müüdi lahtiselt või täidisega traadi kujul. |
| --- | --- |

(10)

Kaebuses tuvastati hindade allalöömine teatavate tehingute andmete põhjal, mis olid selles etapis kaebuse esitajale kättesaadavad parimad andmed. Eurofer kritiseeris seda meetodit ja juhtis tähelepanu ka asjaolule, et hindade allalöömise puhul tuleks arvesse võtta seda, kas toodet müüdi lahtiselt või täidisega traadi kujul.

| (11) | Komisjoni analüüsi kohaselt ei ole ükski eespool esitatud väidetest, olenemata sellest, kas need on faktiliselt õiged või mitte, piisav selleks, et seada kahtluse alla järeldus, et kaebus sisaldab piisavalt tõendeid, mis näitavad, et vaatlusaluse toote import liitu toimus dumpinguhindadega ja et see näis põhjustavat liidu tootjatele olulist kahju. Need asjaolud tehti kindlaks parimate tõendite põhjal, mis olid kaebuse esitajale sel ajal kättesaadavad, ning need on piisavalt representatiivsed ja usaldusväärsed. Euroferi ja Saksamaa terasetootjate liidu väiteid uuriti uurimise käigus üksikasjalikult ning neid käsitletakse täiendavalt allpool. |
| --- | --- |

(11)

Komisjoni analüüsi kohaselt ei ole ükski eespool esitatud väidetest, olenemata sellest, kas need on faktiliselt õiged või mitte, piisav selleks, et seada kahtluse alla järeldus, et kaebus sisaldab piisavalt tõendeid, mis näitavad, et vaatlusaluse toote import liitu toimus dumpinguhindadega ja et see näis põhjustavat liidu tootjatele olulist kahju. Need asjaolud tehti kindlaks parimate tõendite põhjal, mis olid kaebuse esitajale sel ajal kättesaadavad, ning need on piisavalt representatiivsed ja usaldusväärsed. Euroferi ja Saksamaa terasetootjate liidu väiteid uuriti uurimise käigus üksikasjalikult ning neid käsitletakse täiendavalt allpool.

| (12) | Eeltoodu põhjal sedastas komisjon, et kaebus sisaldab piisavaid tõendeid dumpingu, kahju ja põhjusliku seose olemasolu kohta ning seega on alusmääruse artikli 5 lõikes 2 sätestatud nõuded täidetud. |
| --- | --- |

(12)

Eeltoodu põhjal sedastas komisjon, et kaebus sisaldab piisavaid tõendeid dumpingu, kahju ja põhjusliku seose olemasolu kohta ning seega on alusmääruse artikli 5 lõikes 2 sätestatud nõuded täidetud.

1.4.   Väljavõtteline uuring

Väljavõtteline uuring

| (13) | Algatamisteates märkis komisjon, et ta võib vastavalt alusmääruse artiklile 17 teha teatavat liiki huvitatud isikute põhjal väljavõttelise uuringu. |
| --- | --- |

(13)

Algatamisteates märkis komisjon, et ta võib vastavalt alusmääruse artiklile 17 teha teatavat liiki huvitatud isikute põhjal väljavõttelise uuringu.

1.4.1.   Liidu tootjad

Liidu tootjad

| (14) | Komisjon märkis algatamisteates, et ta teeb küsimustiku kättesaadavaks kahele ainsale teadaolevale liidu tootjale, kelleks on OFZ, a.s. ja Ferropem. Sellele vaatamata kutsus komisjon ka võimalikke teisi liidu tootjaid endast komisjonile teada andma ja küsimustikku taotlema hiljemalt 7 päeva jooksul pärast algatamisteate avaldamist. |
| --- | --- |

(14)

Komisjon märkis algatamisteates, et ta teeb küsimustiku kättesaadavaks kahele ainsale teadaolevale liidu tootjale, kelleks on OFZ, a.s. ja Ferropem. Sellele vaatamata kutsus komisjon ka võimalikke teisi liidu tootjaid endast komisjonile teada andma ja küsimustikku taotlema hiljemalt 7 päeva jooksul pärast algatamisteate avaldamist.

| (15) | Ükski teine liidu tootja ei andnud endast komisjonile teada. Seega moodustavad nimetatud kaks liidu tootjat 100 % liidu tootmisharust. |
| --- | --- |

(15)

Ükski teine liidu tootja ei andnud endast komisjonile teada. Seega moodustavad nimetatud kaks liidu tootjat 100 % liidu tootmisharust.

1.4.2.   Importijatest valimi moodustamine

Importijatest valimi moodustamine

| (16) | Selleks et otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ja vajaduse korral moodustada valim, palus komisjon sõltumatutel importijatel esitada algatamisteates nimetatud teabe. |
| --- | --- |

(16)

Selleks et otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ja vajaduse korral moodustada valim, palus komisjon sõltumatutel importijatel esitada algatamisteates nimetatud teabe.

| (17) | Nõutud teabe esitasid neli sõltumatut importijat (Affival SAS, Coftech GmbH, Sider Trading SpA, SKW Stahl-Metallurgie GmbH), kes nõustusid enda kaasamisega valimisse. Kuna vastuseid oli nii vähe, otsustas komisjon, et valimi moodustamine ei ole vajalik. Komisjon kutsus nelja nimetatud äriühingut üles täitma importijatele mõeldud küsimustiku. |
| --- | --- |

(17)

Nõutud teabe esitasid neli sõltumatut importijat (Affival SAS, Coftech GmbH, Sider Trading SpA, SKW Stahl-Metallurgie GmbH), kes nõustusid enda kaasamisega valimisse. Kuna vastuseid oli nii vähe, otsustas komisjon, et valimi moodustamine ei ole vajalik. Komisjon kutsus nelja nimetatud äriühingut üles täitma importijatele mõeldud küsimustiku.

1.4.3.   HRV eksportivate tootjatest valimi moodustamine

HRV eksportivate tootjatest valimi moodustamine

| (18) | Selleks et otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ja vajaduse korral moodustada valim, palus komisjon kõigil teadaolevatel HRV eksportivatel tootjatel esitada algatamisteates nimetatud teabe. Peale selle palus komisjon Hiina Rahvavabariigi esindusel Euroopa Liidu juures teha kindlaks muud eksportivad tootjad, kes võiksid olla huvitatud uurimises osalemisest, ja/või võtta nendega ühendust. |
| --- | --- |

(18)

Selleks et otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ja vajaduse korral moodustada valim, palus komisjon kõigil teadaolevatel HRV eksportivatel tootjatel esitada algatamisteates nimetatud teabe. Peale selle palus komisjon Hiina Rahvavabariigi esindusel Euroopa Liidu juures teha kindlaks muud eksportivad tootjad, kes võiksid olla huvitatud uurimises osalemisest, ja/või võtta nendega ühendust.

| (19) | Kolm HRV eksportivat tootjat esitasid nõutud teabe ja nõustusid valimisse kaasamisega. Kuna vastuseid oli nii vähe, otsustas komisjon, et valimi moodustamine ei ole vajalik. |
| --- | --- |

(19)

Kolm HRV eksportivat tootjat esitasid nõutud teabe ja nõustusid valimisse kaasamisega. Kuna vastuseid oli nii vähe, otsustas komisjon, et valimi moodustamine ei ole vajalik.

1.5.   Küsimustiku vastused ja kontrollkäigud

Küsimustiku vastused ja kontrollkäigud

| (20) | Komisjon saatis Hiina Rahvavabariigi valitsusele (edaspidi „Hiina valitsus“) küsimustiku oluliste moonutuste esinemise kohta HRVs alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b tähenduses. |
| --- | --- |

(20)

Komisjon saatis Hiina Rahvavabariigi valitsusele (edaspidi „Hiina valitsus“) küsimustiku oluliste moonutuste esinemise kohta HRVs alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b tähenduses.

| (21) | Lisaks esitas kaebuse esitaja kaebuses piisavalt tõendeid tooraineturgude moonutuste kohta HRVs seoses vaatlusaluse tootega. Nagu algatamisteates märgitud, hõlmas uurimine seega neid tooraineturgude moonutusi, et teha kindlaks, kas kohaldada HRV suhtes alusmääruse artikli 7 lõikeid 2a ja 2b. Sel põhjusel saatis komisjon Hiina valitsusele selle kohta lisaküsimustiku. |
| --- | --- |

(21)

Lisaks esitas kaebuse esitaja kaebuses piisavalt tõendeid tooraineturgude moonutuste kohta HRVs seoses vaatlusaluse tootega. Nagu algatamisteates märgitud, hõlmas uurimine seega neid tooraineturgude moonutusi, et teha kindlaks, kas kohaldada HRV suhtes alusmääruse artikli 7 lõikeid 2a ja 2b. Sel põhjusel saatis komisjon Hiina valitsusele selle kohta lisaküsimustiku.

| (22) | Liidu tootjatele, sõltumatutele importijatele, kasutajatele ja eksportivatele tootjatele mõeldud küsimustikud tehti menetluse algatamise päeval internetis (3) kättesaadavaks. |
| --- | --- |

(22)

Liidu tootjatele, sõltumatutele importijatele, kasutajatele ja eksportivatele tootjatele mõeldud küsimustikud tehti menetluse algatamise päeval internetis (3) kättesaadavaks.

3

| (23) | Komisjon sai küsimustikule vastused kahelt liidu tootjalt, kahelt liidu importijalt (Affival ja Coftech), kahelt kasutajalt (AFV Acciaierie Beltrame S.p.A. ja Filo d.o.o.) ning kolmelt koostööd tegevalt eksportivalt tootjalt (Ningxia Ketong New Material Technology Co., Ltd., Ningxia Shun Tai Smelting Co., Ltd. ja temaga seotud kaupleja Overseas Metallurgy Co., Ltd. ning Shaanxi Shenghua Metallurgy-Chemical Co., Ltd.). |
| --- | --- |

(23)

Komisjon sai küsimustikule vastused kahelt liidu tootjalt, kahelt liidu importijalt (Affival ja Coftech), kahelt kasutajalt (AFV Acciaierie Beltrame S.p.A. ja Filo d.o.o.) ning kolmelt koostööd tegevalt eksportivalt tootjalt (Ningxia Ketong New Material Technology Co., Ltd., Ningxia Shun Tai Smelting Co., Ltd. ja temaga seotud kaupleja Overseas Metallurgy Co., Ltd. ning Shaanxi Shenghua Metallurgy-Chemical Co., Ltd.).

| (24) | Komisjon kogus ja võrdles kõiki andmeid, mida ta dumpingu, sellest tuleneva kahju ja liidu huvide esialgseks kindlakstegemiseks vajalikuks pidas. COVID-19 pandeemia puhkemise ja sellega toimetulemiseks võetud meetmete („COVID-19 teade“) (4) tõttu ei olnud komisjonil võimalik teha kontrollkäike koostööd tegevate äriühingute valdustesse. Selle asemel tegi komisjon videokonverentsi teel alljärgnevalt loetletud äriühingute esitatud teabe kaugristkontrolli: |
| --- | --- |

(24)

Komisjon kogus ja võrdles kõiki andmeid, mida ta dumpingu, sellest tuleneva kahju ja liidu huvide esialgseks kindlakstegemiseks vajalikuks pidas. COVID-19 pandeemia puhkemise ja sellega toimetulemiseks võetud meetmete („COVID-19 teade“) (4) tõttu ei olnud komisjonil võimalik teha kontrollkäike koostööd tegevate äriühingute valdustesse. Selle asemel tegi komisjon videokonverentsi teel alljärgnevalt loetletud äriühingute esitatud teabe kaugristkontrolli:

4

liidu tootjad

liidu tootjad

| — | OFZ, a.s., Istebné, Slovakkia |
| --- | --- |

—

OFZ, a.s., Istebné, Slovakkia

| — | Ferropem, Chambéry, Prantsusmaa |
| --- | --- |

—

Ferropem, Chambéry, Prantsusmaa

importijad

importijad

| — | Affival SAS, Solesmes, Prantsusmaa |
| --- | --- |

—

Affival SAS, Solesmes, Prantsusmaa

HRV eksportivad tootjad

HRV eksportivad tootjad

| — | Ningxia Ketong New Material Technology Co., Ltd. (edaspidi „Ketong“) |
| --- | --- |

—

Ningxia Ketong New Material Technology Co., Ltd. (edaspidi „Ketong“)

| — | Ningxia Shun Tai Smelting Co., Ltd. ja temaga seotud kaupleja Overseas Metallurgy Co., Ltd. (edaspidi „Shun Tai“) |
| --- | --- |

—

Ningxia Shun Tai Smelting Co., Ltd. ja temaga seotud kaupleja Overseas Metallurgy Co., Ltd. (edaspidi „Shun Tai“)

| — | Shaanxi Shenghua Metallurgy-Chemical Co., Ltd. (edaspidi „Shenghua“) |
| --- | --- |

—

Shaanxi Shenghua Metallurgy-Chemical Co., Ltd. (edaspidi „Shenghua“)

1.6.   Uurimisperiood ja vaatlusalune periood

Uurimisperiood ja vaatlusalune periood

| (25) | Dumpingu ja kahju uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2020 kuni 31. detsembrini 2020 (edaspidi „uurimisperiood“). Kahju hindamise seisukohast oluliste suundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2017 kuni uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood“). |
| --- | --- |

(25)

Dumpingu ja kahju uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2020 kuni 31. detsembrini 2020 (edaspidi „uurimisperiood“). Kahju hindamise seisukohast oluliste suundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2017 kuni uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood“).

2.   VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE

VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE

2.1.   Vaatlusalune toode

Vaatlusalune toode

| (26) | Vaatlusalune toode on sulam või ühend, mille massist moodustab vähemalt 16 % kaltsium, vähemalt 45 % räni, alla 14 % raud ja kuni 10 % muud elemendid, mis tarnitakse pakendamata või pakendatuna kottidesse või teraskanistritesse, mähituna teraslehtedesse või traaditäidisena või muul viisil ning mis on pärit HRVst ja kuulub praegu CN-koodide ex 7202 99 80 ja ex 2850 00 60 (TARICi koodid 7202998030 ja 2850006091) alla (edaspidi „vaatlusalune toode“). Tavaliselt nimetatakse seda kaltsiumsilitsiidiks. |
| --- | --- |

(26)

Vaatlusalune toode on sulam või ühend, mille massist moodustab vähemalt 16 % kaltsium, vähemalt 45 % räni, alla 14 % raud ja kuni 10 % muud elemendid, mis tarnitakse pakendamata või pakendatuna kottidesse või teraskanistritesse, mähituna teraslehtedesse või traaditäidisena või muul viisil ning mis on pärit HRVst ja kuulub praegu CN-koodide ex 7202 99 80 ja ex 2850 00 60 (TARICi koodid 7202998030 ja 2850006091) alla (edaspidi „vaatlusalune toode“). Tavaliselt nimetatakse seda kaltsiumsilitsiidiks.

| (27) | Kaltsiumsilitsiidi kasutatakse spetsiaalsete metallisulamite valmistamiseks. Kaltsiumsilitsiidi sisaldavaid sulameid kasutatakse kõrgkvaliteetse terase tootmisel hapniku ja väävli eemaldamiseks. |
| --- | --- |

(27)

Kaltsiumsilitsiidi kasutatakse spetsiaalsete metallisulamite valmistamiseks. Kaltsiumsilitsiidi sisaldavaid sulameid kasutatakse kõrgkvaliteetse terase tootmisel hapniku ja väävli eemaldamiseks.

2.2.   Samasugune toode

Samasugune toode

| (28) | Uurimine näitas, et järgmistel toodetel on samasugused põhilised füüsikalised, keemilised ja tehnilised omadused ning samasugused põhilised kasutusotstarbed:






  — | vaatlusalune toode; |
| --- | --- | --- |

(28)

Uurimine näitas, et järgmistel toodetel on samasugused põhilised füüsikalised, keemilised ja tehnilised omadused ning samasugused põhilised kasutusotstarbed:

—

vaatlusalune toode;

| — | toode, mida toodetakse ja müüakse HRV siseturul; ning |
| --- | --- |

—

toode, mida toodetakse ja müüakse HRV siseturul; ning

| — | toode, mida toodab liidu tootmisharu ja mida müüakse liidu turul. |
| --- | --- |

—

toode, mida toodab liidu tootmisharu ja mida müüakse liidu turul.

| (29) | Seetõttu otsustas komisjon selles etapis, et nende toodete puhul on tegemist samasuguste toodetega alusmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses. |
| --- | --- |

(29)

Seetõttu otsustas komisjon selles etapis, et nende toodete puhul on tegemist samasuguste toodetega alusmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses.

2.3.   Toote määratlusega seotud väited

Toote määratlusega seotud väited

| (30) | Komisjonile ei esitatud toote määratlusega seotud väited. |
| --- | --- |

(30)

Komisjonile ei esitatud toote määratlusega seotud väited.

3.   DUMPINGUHINNAGA MÜÜK

DUMPINGUHINNAGA MÜÜK

3.1.   Normaalväärtuse kindlaksmääramine alusmääruse artikli 2 lõike 6a alusel

Normaalväärtuse kindlaksmääramine alusmääruse artikli 2 lõike 6a alusel

| (31) | Arvestades uurimise algatamise ajal kättesaadavaid piisavaid tõendeid, mis osutavad HRVs oluliste moonutuste esinemisele alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b tähenduses, pidas komisjon asjakohaseks algatada uurimine selle riigi eksportivate tootjate suhtes, võttes arvesse alusmääruse artikli 2 lõiget 6a. |
| --- | --- |

(31)

Arvestades uurimise algatamise ajal kättesaadavaid piisavaid tõendeid, mis osutavad HRVs oluliste moonutuste esinemisele alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b tähenduses, pidas komisjon asjakohaseks algatada uurimine selle riigi eksportivate tootjate suhtes, võttes arvesse alusmääruse artikli 2 lõiget 6a.

| (32) | Selleks et koguda vajalikke andmeid alusmääruse artikli 2 lõike 6a kohaldamiseks, kutsus komisjon algatamisteates kõiki Hiina eksportivaid tootjaid üles esitama teavet kaltsiumsilitsiidi tootmiseks kasutatavate sisendite kohta. Asjakohase teabe esitasid kolm Hiina eksportivat tootjat. |
| --- | --- |

(32)

Selleks et koguda vajalikke andmeid alusmääruse artikli 2 lõike 6a kohaldamiseks, kutsus komisjon algatamisteates kõiki Hiina eksportivaid tootjaid üles esitama teavet kaltsiumsilitsiidi tootmiseks kasutatavate sisendite kohta. Asjakohase teabe esitasid kolm Hiina eksportivat tootjat.

| (33) | Komisjon saatis Hiina valitsusele küsimustiku, et saada teavet, mida ta pidas vajalikuks, et uurida väidetavaid olulisi moonutusi. Lisaks kutsus komisjon algatamisteate punktis 5.3.2 kõiki huvitatud isikuid üles tegema 37 päeva jooksul pärast algatamisteate avaldamist Euroopa Liidu Teatajas teatavaks oma seisukohad ning esitama teabe ja kinnitavad tõendid alusmääruse artikli 2 lõike 6a kohaldamise kohta. Hiina valitsus ei esitanud küsitud teavet. Seejärel teatas komisjon Hiina valitsusele, et kasutab HRVs oluliste moonutuste esinemise kindlakstegemiseks kättesaadavaid fakte alusmääruse artikli 18 tähenduses. |
| --- | --- |

(33)

Komisjon saatis Hiina valitsusele küsimustiku, et saada teavet, mida ta pidas vajalikuks, et uurida väidetavaid olulisi moonutusi. Lisaks kutsus komisjon algatamisteate punktis 5.3.2 kõiki huvitatud isikuid üles tegema 37 päeva jooksul pärast algatamisteate avaldamist Euroopa Liidu Teatajas teatavaks oma seisukohad ning esitama teabe ja kinnitavad tõendid alusmääruse artikli 2 lõike 6a kohaldamise kohta. Hiina valitsus ei esitanud küsitud teavet. Seejärel teatas komisjon Hiina valitsusele, et kasutab HRVs oluliste moonutuste esinemise kindlakstegemiseks kättesaadavaid fakte alusmääruse artikli 18 tähenduses.

Euroopa Liidu Teatajas

| (34) | Algatamisteate punktis 5.3.2 leidis komisjon, et alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti a kohaselt võiks moonutamata hindade või võrdlusaluste põhjal normaalväärtuse arvutamise võrdlusriigiks olla Brasiilia. Lisaks teatas komisjon, et uurib alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti a esimeses taandes sätestatud kriteeriumide alusel teisigi võimalikke sobivaid võrdlusriike. |
| --- | --- |

(34)

Algatamisteate punktis 5.3.2 leidis komisjon, et alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti a kohaselt võiks moonutamata hindade või võrdlusaluste põhjal normaalväärtuse arvutamise võrdlusriigiks olla Brasiilia. Lisaks teatas komisjon, et uurib alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti a esimeses taandes sätestatud kriteeriumide alusel teisigi võimalikke sobivaid võrdlusriike.

| (35) | 7. mail 2021 saatis komisjon huvitatud isikutele teate (edaspidi „esimene teade“) asjakohaste allikate kohta, mida ta kavatses normaalväärtuse kindlaksmääramiseks kasutada. Komisjon loetles selles teates kõik tootmistegurid, nagu toorained, tööjõud ja energia, mida kaltsiumsilitsiidi tootmisel kasutatakse. Lisaks nimetas komisjon võimalike võrdlusriikidena Brasiiliat ja Argentinat. Komisjon sai märkusi kaebuse esitajalt ning eksportivatelt tootjatelt Ketongilt ja Shenghualt. Neid märkusi analüüsitakse üksikasjalikult põhjendustes 93–119. |
| --- | --- |

(35)

7. mail 2021 saatis komisjon huvitatud isikutele teate (edaspidi „esimene teade“) asjakohaste allikate kohta, mida ta kavatses normaalväärtuse kindlaksmääramiseks kasutada. Komisjon loetles selles teates kõik tootmistegurid, nagu toorained, tööjõud ja energia, mida kaltsiumsilitsiidi tootmisel kasutatakse. Lisaks nimetas komisjon võimalike võrdlusriikidena Brasiiliat ja Argentinat. Komisjon sai märkusi kaebuse esitajalt ning eksportivatelt tootjatelt Ketongilt ja Shenghualt. Neid märkusi analüüsitakse üksikasjalikult põhjendustes 93–119.

| (36) | 14. juunil 2021 saatis komisjon huvitatud isikutele veel ühe teate (edaspidi „teine teade“) asjakohaste allikate kohta, mida ta kavatses normaalväärtuse kindlaksmääramiseks kasutada, käsitades võrdlusriigina Brasiiliat. Samuti teavitas ta huvitatud isikuid sellest, et määrab müügi-, üld- ja halduskulud ning kasumi kindlaks võrdlusriigi tootja Rima Industrial S.A. (edaspidi „Rima Industrial“) kohta kättesaadava teabe põhjal. Teises teates käsitleti ka esimese teate kohta saadud märkusi. Teise teate kohta saadi märkusi kaebuse esitajalt ning eksportivatelt tootjatelt Ketongilt ja Shenghualt. Neid märkusi analüüsitakse üksikasjalikult põhjendustes 122–136. |
| --- | --- |

(36)

14. juunil 2021 saatis komisjon huvitatud isikutele veel ühe teate (edaspidi „teine teade“) asjakohaste allikate kohta, mida ta kavatses normaalväärtuse kindlaksmääramiseks kasutada, käsitades võrdlusriigina Brasiiliat. Samuti teavitas ta huvitatud isikuid sellest, et määrab müügi-, üld- ja halduskulud ning kasumi kindlaks võrdlusriigi tootja Rima Industrial S.A. (edaspidi „Rima Industrial“) kohta kättesaadava teabe põhjal. Teises teates käsitleti ka esimese teate kohta saadud märkusi. Teise teate kohta saadi märkusi kaebuse esitajalt ning eksportivatelt tootjatelt Ketongilt ja Shenghualt. Neid märkusi analüüsitakse üksikasjalikult põhjendustes 122–136.

3.2.   Normaalväärtus

Normaalväärtus

| (37) | Alusmääruse artikli 2 lõikes 1 on sätestatud, et „normaalväärtuse aluseks võetakse tavaliselt ekspordiriigi sõltumatute klientide poolt tavapärases kaubandustegevuses makstud või makstavad hinnad“. |
| --- | --- |

(37)

Alusmääruse artikli 2 lõikes 1 on sätestatud, et „normaalväärtuse aluseks võetakse tavaliselt ekspordiriigi sõltumatute klientide poolt tavapärases kaubandustegevuses makstud või makstavad hinnad“.

| (38) | Samas on alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktis a sätestatud, et „[k]ui [...] tehakse kindlaks, et ekspordiriigis punkti b kohaste oluliste moonutuste tõttu ei ole asjakohane kasutada selle riigi hindu ega kulusid, arvutatakse normaalväärtus üksnes moonutamata hindu või võrdlusaluseid kajastavate tootmis- ja müügikulude põhjal“ ning see „hõlmab moonutamata ja põhjendatud haldus-, müügi- ja üldkulusummat ning kasumisummat“. |
| --- | --- |

(38)

Samas on alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktis a sätestatud, et „[k]ui [...] tehakse kindlaks, et ekspordiriigis punkti b kohaste oluliste moonutuste tõttu ei ole asjakohane kasutada selle riigi hindu ega kulusid, arvutatakse normaalväärtus üksnes moonutamata hindu või võrdlusaluseid kajastavate tootmis- ja müügikulude põhjal“ ning see „hõlmab moonutamata ja põhjendatud haldus-, müügi- ja üldkulusummat ning kasumisummat“.

| (39) | Nagu allpool täpsemalt selgitatud, jõudis komisjon käesolevas uurimises järeldusele, et olemasolevate tõendite põhjal ning Hiina valitsuse koostööst keeldumist (nagu on märgitud põhjenduses 33) arvesse võttes on alusmääruse artikli 2 lõike 6a kohaldamine asjakohane. |
| --- | --- |

(39)

Nagu allpool täpsemalt selgitatud, jõudis komisjon käesolevas uurimises järeldusele, et olemasolevate tõendite põhjal ning Hiina valitsuse koostööst keeldumist (nagu on märgitud põhjenduses 33) arvesse võttes on alusmääruse artikli 2 lõike 6a kohaldamine asjakohane.

3.2.1.   Oluliste moonutuste olemasolu

Oluliste moonutuste olemasolu

| (40) | Hiljutises uurimises, mis oli seotud HRVst pärit ferrosiliitsiumiga, mille tootjad kuuluvad rauasulamite sektorisse sarnaselt kaltsiumsilitsiidi tootjatega, (5) leidis komisjon, et nimetatud sektoris esinevad olulised moonutused alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b tähenduses. Komisjon järeldas selles uurimises, et kättesaadavate tõendite põhjal on alusmääruse artikli 2 lõike 6a kohaldamine asjakohane. |
| --- | --- |

(40)

Hiljutises uurimises, mis oli seotud HRVst pärit ferrosiliitsiumiga, mille tootjad kuuluvad rauasulamite sektorisse sarnaselt kaltsiumsilitsiidi tootjatega, (5) leidis komisjon, et nimetatud sektoris esinevad olulised moonutused alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b tähenduses. Komisjon järeldas selles uurimises, et kättesaadavate tõendite põhjal on alusmääruse artikli 2 lõike 6a kohaldamine asjakohane.

5

| (41) | Selle uurimise käigus leidis komisjon, et HRVs esineb ulatuslikku riigi sekkumist, mis moonutab ressursside tõhusat eraldamist kooskõlas turupõhimõtetega (6). Eelkõige jõudis komisjon järeldusele, et oluline osa ferrosiliitsiumi sektorist on jätkuvalt Hiina valitsuse omanduses alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b esimese taande tähenduses (7) ning lisaks sellele on Hiina valitsusel võimalik mõjutada hindu ja kulusid riigi esindatuse kaudu ettevõtetes alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b teise taande tähenduses (8). Lisaks leidis komisjon, et riigi esindatus ja sekkumine finantsturgudel ning tooraine ja sisendite tarnimisel avaldab täiendavat turgu moonutavat mõju. Üldiselt suunatakse HRV plaanimissüsteemi tulemusena ressursid sektoritesse, mille Hiina valitsus on kuulutanud strateegiliseks või muul viisil poliitiliselt tähtsaks, mitte ei eraldata neid kooskõlas turujõududega (9). Lisaks jõudis komisjon järeldusele, et Hiina pankroti- ja asjaõigusnormid ei toimi alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b neljanda taande mõistes nõuetekohaselt ning põhjustavad seetõttu eelkõige HRVs maksejõuetute äriühingute tegevuses hoidmisel ning maakasutusõiguste andmisel moonutusi (10). Samuti leidis komisjon ferrosiliitsiumisektoris palgakulude moonutusi alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b viienda taande tähenduses (11) ning finantsturgude moonutusi alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b kuuenda taande tähenduses, eelkõige seoses HRV ettevõtjate juurdepääsuga kapitalile (12). Kuna kasutatavad sisendid ja tootmisprotsess on väga sarnased, kehtivad need järeldused suures osas ka kaltsiumsilitsiidisektori kohta, mis moodustab rauasulamite sektori osa. |
| --- | --- |

(41)

Selle uurimise käigus leidis komisjon, et HRVs esineb ulatuslikku riigi sekkumist, mis moonutab ressursside tõhusat eraldamist kooskõlas turupõhimõtetega (6). Eelkõige jõudis komisjon järeldusele, et oluline osa ferrosiliitsiumi sektorist on jätkuvalt Hiina valitsuse omanduses alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b esimese taande tähenduses (7) ning lisaks sellele on Hiina valitsusel võimalik mõjutada hindu ja kulusid riigi esindatuse kaudu ettevõtetes alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b teise taande tähenduses (8). Lisaks leidis komisjon, et riigi esindatus ja sekkumine finantsturgudel ning tooraine ja sisendite tarnimisel avaldab täiendavat turgu moonutavat mõju. Üldiselt suunatakse HRV plaanimissüsteemi tulemusena ressursid sektoritesse, mille Hiina valitsus on kuulutanud strateegiliseks või muul viisil poliitiliselt tähtsaks, mitte ei eraldata neid kooskõlas turujõududega (9). Lisaks jõudis komisjon järeldusele, et Hiina pankroti- ja asjaõigusnormid ei toimi alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b neljanda taande mõistes nõuetekohaselt ning põhjustavad seetõttu eelkõige HRVs maksejõuetute äriühingute tegevuses hoidmisel ning maakasutusõiguste andmisel moonutusi (10). Samuti leidis komisjon ferrosiliitsiumisektoris palgakulude moonutusi alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b viienda taande tähenduses (11) ning finantsturgude moonutusi alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b kuuenda taande tähenduses, eelkõige seoses HRV ettevõtjate juurdepääsuga kapitalile (12). Kuna kasutatavad sisendid ja tootmisprotsess on väga sarnased, kehtivad need järeldused suures osas ka kaltsiumsilitsiidisektori kohta, mis moodustab rauasulamite sektori osa.

6

7

8

9

10

11

12

| (42) | Nagu ka HRV ferrosiliitsiumisektorit käsitlevas uurimises, vaatles komisjon käesolevas uurimises, kas HRV omamaiste hindade ja kulude kasutamine on asjakohane, arvestades oluliste moonutuste olemasolu alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b tähenduses. Komisjon tegi seda toimikus sisalduvate tõendite alusel, sealhulgas tõendite alusel, mis on esitatud kaebuses ja aruandes ning mis põhinevad avalikult kättesaadavatel allikatel. Analüüsis käsitleti riigi ulatuslikku sekkumist HRV majandusse üldiselt, aga ka konkreetset turuolukorda asjaomases sektoris, sealhulgas seoses vaatlusaluse tootega. Komisjon täiendas neid tõendeid omaenda uuringutega mitmesuguste asjakohaste kriteeriumide kohta, mille alusel saab kinnitada oluliste moonutuste olemasolu HRVs, nagu tuvastati ka komisjoni varasemates selleteemalistes uuringutes. |
| --- | --- |

(42)

Nagu ka HRV ferrosiliitsiumisektorit käsitlevas uurimises, vaatles komisjon käesolevas uurimises, kas HRV omamaiste hindade ja kulude kasutamine on asjakohane, arvestades oluliste moonutuste olemasolu alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b tähenduses. Komisjon tegi seda toimikus sisalduvate tõendite alusel, sealhulgas tõendite alusel, mis on esitatud kaebuses ja aruandes ning mis põhinevad avalikult kättesaadavatel allikatel. Analüüsis käsitleti riigi ulatuslikku sekkumist HRV majandusse üldiselt, aga ka konkreetset turuolukorda asjaomases sektoris, sealhulgas seoses vaatlusaluse tootega. Komisjon täiendas neid tõendeid omaenda uuringutega mitmesuguste asjakohaste kriteeriumide kohta, mille alusel saab kinnitada oluliste moonutuste olemasolu HRVs, nagu tuvastati ka komisjoni varasemates selleteemalistes uuringutes.

| (43) | Käesoleval juhul on kaebuses viidatud aruandele, eelkõige moonutustele energiasektoris ja teatavate mineraalsete sisendite tarnimisel. Lisaks esitas kaebuse esitaja ka uuringu riigi põhjustatud turumoonutuste kohta Hiina rauasulamite ja silitsiidi tootmisharudes. Kõnealuses uuringus on dokumenteeritud, et Hiina rauasulamite tootmisharu tegutseb riikliku range suunamise ja meelevaldse sekkumise tingimustes, ning järeldatud, et Hiina selle valdkonna äriühingud „tegutsevad moonutatud turukeskkonnas, kus konkurentsijõududel ei võimaldata siseturgu kujundada ega seda ülemaailmsete turgudega kooskõlla viia“. Nimetatud uuring lisati uurimise algatamise etapis uurimistoimikusse. Ükski huvitatud isik, sealhulgas Hiina valitsus ja eksportivad tootjad, ei esitanud selle uuringu kohta märkusi. Kaebus sisaldas ka viiteid OECD andmestikule tööstustoorme ekspordipiirangute kohta. |
| --- | --- |

(43)

Käesoleval juhul on kaebuses viidatud aruandele, eelkõige moonutustele energiasektoris ja teatavate mineraalsete sisendite tarnimisel. Lisaks esitas kaebuse esitaja ka uuringu riigi põhjustatud turumoonutuste kohta Hiina rauasulamite ja silitsiidi tootmisharudes. Kõnealuses uuringus on dokumenteeritud, et Hiina rauasulamite tootmisharu tegutseb riikliku range suunamise ja meelevaldse sekkumise tingimustes, ning järeldatud, et Hiina selle valdkonna äriühingud „tegutsevad moonutatud turukeskkonnas, kus konkurentsijõududel ei võimaldata siseturgu kujundada ega seda ülemaailmsete turgudega kooskõlla viia“. Nimetatud uuring lisati uurimise algatamise etapis uurimistoimikusse. Ükski huvitatud isik, sealhulgas Hiina valitsus ja eksportivad tootjad, ei esitanud selle uuringu kohta märkusi. Kaebus sisaldas ka viiteid OECD andmestikule tööstustoorme ekspordipiirangute kohta.

tegutsevad moonutatud turukeskkonnas, kus konkurentsijõududel ei võimaldata siseturgu kujundada ega seda ülemaailmsete turgudega kooskõlla viia

| (44) | Teatav osa kaltsiumsilitsiidisektorist on jätkuvalt Hiina valitsuse omandis ja kontrolli all alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b esimese taande tähenduses. Uurimise käigus tehti kindlaks, et üks koostööd tegev eksportiv tootja – Shenghua – kuulub 65 % ulatuses Shaanxi Metallurgical & Mining Group Co.-le, mis omakorda on riigi omanduses oleva Shaanxi Non-ferrous Metals Holding Group Co. tütarettevõtja (13). Äriühing tunnistab, et on riigile kuuluva ettevõtte mõju all ja saab kasu riigi tugevast toetusest (14). Kuigi ülejäänud kaks koostööd tegevat eksportivat tootjat paistavad olevat eraomandis, näib, et ühel neist, nimelt äriühingul Ningxia Shun Tai Smelting, on tihedad sidemed kohalike ametiasutustega: see asub Zhongwei tööstuspargis, mis võimaldab sealsetele äriühingutele mitmeid soodustusi, nagu maksuvähendused või madalamad elektrihinnad (15). Tööstuspargi veebisaidil on ka märgitud, et „Ningxia Shuntai Smelting Company projekt, mis hõlmab kaltsiumsilitsiidisulami sukelkaarahju ja heitsoojusenergia tootmist, on Zhongwei kohaliku omavalitsuse üks peamisi investeeringute edendamise projekte“. |
| --- | --- |

(44)

Teatav osa kaltsiumsilitsiidisektorist on jätkuvalt Hiina valitsuse omandis ja kontrolli all alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b esimese taande tähenduses. Uurimise käigus tehti kindlaks, et üks koostööd tegev eksportiv tootja – Shenghua – kuulub 65 % ulatuses Shaanxi Metallurgical & Mining Group Co.-le, mis omakorda on riigi omanduses oleva Shaanxi Non-ferrous Metals Holding Group Co. tütarettevõtja (13). Äriühing tunnistab, et on riigile kuuluva ettevõtte mõju all ja saab kasu riigi tugevast toetusest (14). Kuigi ülejäänud kaks koostööd tegevat eksportivat tootjat paistavad olevat eraomandis, näib, et ühel neist, nimelt äriühingul Ningxia Shun Tai Smelting, on tihedad sidemed kohalike ametiasutustega: see asub Zhongwei tööstuspargis, mis võimaldab sealsetele äriühingutele mitmeid soodustusi, nagu maksuvähendused või madalamad elektrihinnad (15). Tööstuspargi veebisaidil on ka märgitud, et „Ningxia Shuntai Smelting Company projekt, mis hõlmab kaltsiumsilitsiidisulami sukelkaarahju ja heitsoojusenergia tootmist, on Zhongwei kohaliku omavalitsuse üks peamisi investeeringute edendamise projekte“.

13

14

15

Ningxia Shuntai Smelting Company projekt, mis hõlmab kaltsiumsilitsiidisulami sukelkaarahju ja heitsoojusenergia tootmist, on Zhongwei kohaliku omavalitsuse üks peamisi investeeringute edendamise projekte

| (45) | Kuna ükski teine vaatlusalust toodet valmistav Hiina eksportija koostööd ei teinud, ei olnud võimalik era- ja riigiomandis olevate kaltsiumsilitsiiditootjate suhtarvu täpsemalt kindlaks määrata. |
| --- | --- |

(45)

Kuna ükski teine vaatlusalust toodet valmistav Hiina eksportija koostööd ei teinud, ei olnud võimalik era- ja riigiomandis olevate kaltsiumsilitsiiditootjate suhtarvu täpsemalt kindlaks määrata.

| (46) | Lisaks leidis uurimisel kinnitust, et suur osa elektrienergia (mis on kaltsiumsilitsiidi tootmisel peamine tootmistegur) sektorist on jätkuvalt Hiina valitsuse omandis alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b esimese taande tähenduses. Nagu komisjon oma aruandes märkis, iseloomustab Hiina elektriturgu riigile kuuluvate ettevõtete aktiivne osalemine tarneahela eri etappides ning 2017. aastal kuulus ligikaudu 50 % tootmisvõimsusest riigile ja kogu ülekandevõrk on riigile kuuluvate ettevõtete omandis (16). |
| --- | --- |

(46)

Lisaks leidis uurimisel kinnitust, et suur osa elektrienergia (mis on kaltsiumsilitsiidi tootmisel peamine tootmistegur) sektorist on jätkuvalt Hiina valitsuse omandis alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b esimese taande tähenduses. Nagu komisjon oma aruandes märkis, iseloomustab Hiina elektriturgu riigile kuuluvate ettevõtete aktiivne osalemine tarneahela eri etappides ning 2017. aastal kuulus ligikaudu 50 % tootmisvõimsusest riigile ja kogu ülekandevõrk on riigile kuuluvate ettevõtete omandis (16).

16

| (47) | Mis puudutab Hiina valitsuse võimalust mõjutada hindu ja kulusid riigi esindatuse kaudu äriühingutes alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b teise taande tähenduses, siis tegi komisjon uurimise käigus kindlaks isiklikud sidemed Hiina Kommunistliku Partei (HKP) ja vähemalt ühe vaatlusalust toodet tootva äriühingu vahel. Shenghua tegevjuht ja 35 % suuruse osaluse omanik on ühtlasi parteisekretär (17). |
| --- | --- |

(47)

Mis puudutab Hiina valitsuse võimalust mõjutada hindu ja kulusid riigi esindatuse kaudu äriühingutes alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b teise taande tähenduses, siis tegi komisjon uurimise käigus kindlaks isiklikud sidemed Hiina Kommunistliku Partei (HKP) ja vähemalt ühe vaatlusalust toodet tootva äriühingu vahel. Shenghua tegevjuht ja 35 % suuruse osaluse omanik on ühtlasi parteisekretär (17).

17

| (48) | Kaltsiumsilitsiidisektoris on nii riigile kuuluvad kui ka eraettevõtted poliitilise järelevalve ja juhtimise all. Sarnaselt teistele HRV majandussektoritele on selle sektori tootjad sunnitud korraldama parteitööd ning tagama tiheda seotuse Hiina Kommunistliku Partei ja selle ideoloogiaga. Järgmine näide illustreerib Hiina valitsuse üha suuremat sekkumist kaltsiumsilitsiidisektorisse, nagu eespool kirjeldatud. Uurimise käigus ilmnes, et äriühingus Shenghua toimub ulatuslik parteitöö. Tootja veebisaidil kirjeldatakse parteitööd ja selle rolli äriühingus väga selgelt: „Shaanxi Shenghua Metallurgical Chemical Co., Ltd. parteikomitee korraldas 17. juulil juhtrühma neljanda koolituse. Koosolekut juhatas parteisekretär ja tegevdirektor Wei Xinhua. Koosolekul osalesid parteikomitee liikmed, muude komiteede liikmed ja parteiharude sekretärid. Koosolekul tutvustas parteikomitee asesekretär Yang Hui koolitusmaterjali Hiina Kommunistliku Partei põhikirja kohta, mis võeti vastu Hiina Kommunistliku Partei 19. rahvakongressil, ning juhtis 1. juulil toimunud tunnustamiskonverentsil metallurgiakontserni esimehe poolt peetud kõne „Joondugem parimate järgi ja arendagem sulatustööstust koos edasi“ ühist käsitlemist. Osalised vahetasid mõtteid ja arutlesid selle üle, kuidas täita parteiliikme kohustusi ja oma ülesandeid. [...] [Wei Xinhua] esitas juhtrühmale ja parteiseltsimeestele mitu nõudmist: 1. arendada end pidevalt edasi, lugedes hoolega partei põhikirja; [...] 2. tugevdada ideoloogiat ja usku, järgida vankumatult äriühingu parteikomitee juhtnööre, kanda edasi Yan’ani vaimsust ja järjekindluse ideed ning suunata oma energia tööülesannetele, et täita oma kohustusi ja teha ettevõttes head tööd; [...] 4. uurida oma tööstiiliga seotud probleeme ja kõrvaldada need kooskõlas partei põhikirja ja distsipliiniga. Kõik harud peavad tegema head tööd parteiliikmete ja töötajate ideoloogilisel harimisel ning tugevdama nende ustavust parteile. [...] Äriühingu distsipliinikontrolli komitee ning distsipliinikontrolli- ja järelevalveteenistus peavad rangelt täitma oma järelevalveülesandeid“ (18). |
| --- | --- |

(48)

Kaltsiumsilitsiidisektoris on nii riigile kuuluvad kui ka eraettevõtted poliitilise järelevalve ja juhtimise all. Sarnaselt teistele HRV majandussektoritele on selle sektori tootjad sunnitud korraldama parteitööd ning tagama tiheda seotuse Hiina Kommunistliku Partei ja selle ideoloogiaga. Järgmine näide illustreerib Hiina valitsuse üha suuremat sekkumist kaltsiumsilitsiidisektorisse, nagu eespool kirjeldatud. Uurimise käigus ilmnes, et äriühingus Shenghua toimub ulatuslik parteitöö. Tootja veebisaidil kirjeldatakse parteitööd ja selle rolli äriühingus väga selgelt: „Shaanxi Shenghua Metallurgical Chemical Co., Ltd. parteikomitee korraldas 17. juulil juhtrühma neljanda koolituse. Koosolekut juhatas parteisekretär ja tegevdirektor Wei Xinhua. Koosolekul osalesid parteikomitee liikmed, muude komiteede liikmed ja parteiharude sekretärid. Koosolekul tutvustas parteikomitee asesekretär Yang Hui koolitusmaterjali Hiina Kommunistliku Partei põhikirja kohta, mis võeti vastu Hiina Kommunistliku Partei 19. rahvakongressil, ning juhtis 1. juulil toimunud tunnustamiskonverentsil metallurgiakontserni esimehe poolt peetud kõne „Joondugem parimate järgi ja arendagem sulatustööstust koos edasi“ ühist käsitlemist. Osalised vahetasid mõtteid ja arutlesid selle üle, kuidas täita parteiliikme kohustusi ja oma ülesandeid. [...] [Wei Xinhua] esitas juhtrühmale ja parteiseltsimeestele mitu nõudmist: 1. arendada end pidevalt edasi, lugedes hoolega partei põhikirja; [...] 2. tugevdada ideoloogiat ja usku, järgida vankumatult äriühingu parteikomitee juhtnööre, kanda edasi Yan’ani vaimsust ja järjekindluse ideed ning suunata oma energia tööülesannetele, et täita oma kohustusi ja teha ettevõttes head tööd; [...] 4. uurida oma tööstiiliga seotud probleeme ja kõrvaldada need kooskõlas partei põhikirja ja distsipliiniga. Kõik harud peavad tegema head tööd parteiliikmete ja töötajate ideoloogilisel harimisel ning tugevdama nende ustavust parteile. [...] Äriühingu distsipliinikontrolli komitee ning distsipliinikontrolli- ja järelevalveteenistus peavad rangelt täitma oma järelevalveülesandeid“ (18).

Shaanxi Shenghua Metallurgical Chemical Co., Ltd. parteikomitee korraldas 17. juulil juhtrühma neljanda koolituse. Koosolekut juhatas parteisekretär ja tegevdirektor Wei Xinhua. Koosolekul osalesid parteikomitee liikmed, muude komiteede liikmed ja parteiharude sekretärid. Koosolekul tutvustas parteikomitee asesekretär Yang Hui koolitusmaterjali Hiina Kommunistliku Partei põhikirja kohta, mis võeti vastu Hiina Kommunistliku Partei 19. rahvakongressil, ning juhtis 1. juulil toimunud tunnustamiskonverentsil metallurgiakontserni esimehe poolt peetud kõne „Joondugem parimate järgi ja arendagem sulatustööstust koos edasi“ ühist käsitlemist. Osalised vahetasid mõtteid ja arutlesid selle üle, kuidas täita parteiliikme kohustusi ja oma ülesandeid. [...] [Wei Xinhua] esitas juhtrühmale ja parteiseltsimeestele mitu nõudmist: 1. arendada end pidevalt edasi, lugedes hoolega partei põhikirja; [...] 2. tugevdada ideoloogiat ja usku, järgida vankumatult äriühingu parteikomitee juhtnööre, kanda edasi Yan’ani vaimsust ja järjekindluse ideed ning suunata oma energia tööülesannetele, et täita oma kohustusi ja teha ettevõttes head tööd; [...] 4. uurida oma tööstiiliga seotud probleeme ja kõrvaldada need kooskõlas partei põhikirja ja distsipliiniga. Kõik harud peavad tegema head tööd parteiliikmete ja töötajate ideoloogilisel harimisel ning tugevdama nende ustavust parteile. [...] Äriühingu distsipliinikontrolli komitee ning distsipliinikontrolli- ja järelevalveteenistus peavad rangelt täitma oma järelevalveülesandeid

18

| (49) | Samuti tehti kindlaks, et kaltsiumsilitsiidisektoris rakendatakse poliitikat, mis soodustab omamaiseid tootjaid või mõjutab muul viisil turgu alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b kolmanda taande tähenduses. |
| --- | --- |

(49)

Samuti tehti kindlaks, et kaltsiumsilitsiidisektoris rakendatakse poliitikat, mis soodustab omamaiseid tootjaid või mõjutab muul viisil turgu alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b kolmanda taande tähenduses.

| (50) | See tootmisharu koos muude rauasulamite allsektoritega, millel on oluline roll terasetootmises, on Hiina valitsuse jaoks tähtis sektor. Täpsemalt leidis komisjon, et kõnealust sektorit käsitatakse Ningxia provintsis soodustatud tootmisharuna, mis nähtub riikliku arengu- ja reformikomisjoni 2020. aasta lääneprovintside soodustatud tootmisharude kataloogist (19). |
| --- | --- |

(50)

See tootmisharu koos muude rauasulamite allsektoritega, millel on oluline roll terasetootmises, on Hiina valitsuse jaoks tähtis sektor. Täpsemalt leidis komisjon, et kõnealust sektorit käsitatakse Ningxia provintsis soodustatud tootmisharuna, mis nähtub riikliku arengu- ja reformikomisjoni 2020. aasta lääneprovintside soodustatud tootmisharude kataloogist (19).

lääneprovintside soodustatud tootmisharude kataloogist

19

| (51) | Ka kaltsiumsilitsiidi tootmiseks vajalike sisendite kohta on eri tasanditel välja antud mitmeid kavasid, korraldusi ja muid dokumente. Need osutavad riigi sekkumise tasemele kõnealuste sisendite turgudel. |
| --- | --- |

(51)

Ka kaltsiumsilitsiidi tootmiseks vajalike sisendite kohta on eri tasanditel välja antud mitmeid kavasid, korraldusi ja muid dokumente. Need osutavad riigi sekkumise tasemele kõnealuste sisendite turgudel.

| (52) | Mis puudutab elektrienergiat, mis moodustab suurima osa sisendkuludest, nagu komisjon oma aruandes sedastas, siis elektrihinnad ei ole HRVs turupõhised ja neid mõjutavad samuti olulised moonutused (tsentraliseeritud hinnakujunduse, hindade diferentseerimise ja elektrienergia otseostude tõttu) (20). Kuigi Hiina energiaturul on toimunud mitmeid muutusi ja reforme, (21) ei ole mõned energiasüsteemi puhul olulised hinnad ikka veel turupõhised. Valitsus tunnistab, et hinnad on jätkuvalt suures osas riigi kontrolli all: „Praegune elektrihindade korraldus põhineb endiselt valitsuse määratud hindadel. Hindade korrigeerimine jääb sageli kulude muutustest maha ning elektritarbimise kulusid on raske õigeaegselt ja asjakohaselt kajastada [...] Tõhusat konkurentsimehhanismi elektrienergia müügiks ei ole veel kehtestatud, elektritootmisettevõtete ja kasutajate vahelisi turutehinguid on vähe ning turule on keeruline anda otsustavat rolli ressursside jaotamisel“ (22). Turu nõrkuse tõttu, mille põhjused on seotud riigiga, on tehtud uusi katseid turgu korraldada, mis kajastuvad mitmetes haldusdokumentides. Näiteks avaldas riiklik arengu- ja reformikomisjon 2020. aasta novembris teatise 2021. aastal keskmise tähtajaga ja pikaajaliste elektrilepingute sõlmimise edendamise kohta (23). Selle dokumendi kohaselt tuleks „seada eesmärgiks tagada, et lepingujärgne elektrikogus moodustab vähemalt 80 % viimase kolme aasta keskmisest kogusest“, ning seoses hinnakujundusega tuleks „kohaliku turu eeskirjades kehtestada hälvete arveldamise mehhanism [...], et käsitleda mittevastavusi lepingujärgse elektrikoguse ja tegeliku rakendamise vahel“ ning „parandada keskmise ja pika tähtajaga tehinguhindade mehhanismi. Kõikides kohtades tuleb rangelt rakendada valitsuse heakskiidetud elektrienergia ülekande- ja jaotushindu.“
  Teatis sisaldab ka konkreetseid eeskirju rakendamise kohta, nähes ette lepingute sõlmimise jälgimise mehhanismi ning lepingute järelevalve, avalikustamise ja täitmise tagamise (24). Lisaks avaldas riiginõukogu 2021. aasta jaanuaris riikliku arengu- ja reformikomisjoni arvamuse linnades vee-, elektri- ja küttevarustuse tasude standardimise kohta eesmärgiga edendada sektoris kvaliteedi arengut. Teatis sisaldab konkreetseid eeskirju riikliku hinnakujunduse kohta: „[...] Projektide puhul, mille suhtes kohaldatakse valitsuse kehtestatud hinnakujundust või valitsuse kehtestatud tariife, tuleb mõistlikult määrata kindlaks kulude koosseis, tugevdada kulude järelevalvet ja kontrolli, parandada hinnakujundusmehhanismi ja määrata teaduslikult kindlaks hinnatase. [...]“ Teatise peamiste eesmärkide hulgas viidatakse konkreetselt valitsuse sisendimehhanismile seoses hinnakujundusega ning hinnakujundusmeetodite valdkondlikule diferentseerimisele: „2025. aastaks tuleb saavutada selged tulemused veevarustus-, elektri-, gaasi- ja küttesektori tasude korrastamisel ja standardimisel. Tuleb luua teadusliku, standarditud ja läbipaistva hinnakujundusmehhanismi alus ning parandada veelgi valitsuse sisendimehhanismi. Märkimisväärselt tuleb parandada seotud sektorite suhtes kohaldatavaid hinnakujundusmeetodeid, kulude järelevalve ja kontrollimise meetodeid, hinnakäitumist ja teenuste üldist hõlmavust, samuti vee-, elektri-, kütte- ning muude toodete ja teenuste pakkumise kvaliteeti ja tõhusust“ (25). |
| --- | --- |

(52)

Mis puudutab elektrienergiat, mis moodustab suurima osa sisendkuludest, nagu komisjon oma aruandes sedastas, siis elektrihinnad ei ole HRVs turupõhised ja neid mõjutavad samuti olulised moonutused (tsentraliseeritud hinnakujunduse, hindade diferentseerimise ja elektrienergia otseostude tõttu) (20). Kuigi Hiina energiaturul on toimunud mitmeid muutusi ja reforme, (21) ei ole mõned energiasüsteemi puhul olulised hinnad ikka veel turupõhised. Valitsus tunnistab, et hinnad on jätkuvalt suures osas riigi kontrolli all: „Praegune elektrihindade korraldus põhineb endiselt valitsuse määratud hindadel. Hindade korrigeerimine jääb sageli kulude muutustest maha ning elektritarbimise kulusid on raske õigeaegselt ja asjakohaselt kajastada [...] Tõhusat konkurentsimehhanismi elektrienergia müügiks ei ole veel kehtestatud, elektritootmisettevõtete ja kasutajate vahelisi turutehinguid on vähe ning turule on keeruline anda otsustavat rolli ressursside jaotamisel“ (22). Turu nõrkuse tõttu, mille põhjused on seotud riigiga, on tehtud uusi katseid turgu korraldada, mis kajastuvad mitmetes haldusdokumentides. Näiteks avaldas riiklik arengu- ja reformikomisjon 2020. aasta novembris teatise 2021. aastal keskmise tähtajaga ja pikaajaliste elektrilepingute sõlmimise edendamise kohta (23). Selle dokumendi kohaselt tuleks „seada eesmärgiks tagada, et lepingujärgne elektrikogus moodustab vähemalt 80 % viimase kolme aasta keskmisest kogusest“, ning seoses hinnakujundusega tuleks „kohaliku turu eeskirjades kehtestada hälvete arveldamise mehhanism [...], et käsitleda mittevastavusi lepingujärgse elektrikoguse ja tegeliku rakendamise vahel“ ning „parandada keskmise ja pika tähtajaga tehinguhindade mehhanismi. Kõikides kohtades tuleb rangelt rakendada valitsuse heakskiidetud elektrienergia ülekande- ja jaotushindu.“
  Teatis sisaldab ka konkreetseid eeskirju rakendamise kohta, nähes ette lepingute sõlmimise jälgimise mehhanismi ning lepingute järelevalve, avalikustamise ja täitmise tagamise (24). Lisaks avaldas riiginõukogu 2021. aasta jaanuaris riikliku arengu- ja reformikomisjoni arvamuse linnades vee-, elektri- ja küttevarustuse tasude standardimise kohta eesmärgiga edendada sektoris kvaliteedi arengut. Teatis sisaldab konkreetseid eeskirju riikliku hinnakujunduse kohta: „[...] Projektide puhul, mille suhtes kohaldatakse valitsuse kehtestatud hinnakujundust või valitsuse kehtestatud tariife, tuleb mõistlikult määrata kindlaks kulude koosseis, tugevdada kulude järelevalvet ja kontrolli, parandada hinnakujundusmehhanismi ja määrata teaduslikult kindlaks hinnatase. [...]“ Teatise peamiste eesmärkide hulgas viidatakse konkreetselt valitsuse sisendimehhanismile seoses hinnakujundusega ning hinnakujundusmeetodite valdkondlikule diferentseerimisele: „2025. aastaks tuleb saavutada selged tulemused veevarustus-, elektri-, gaasi- ja küttesektori tasude korrastamisel ja standardimisel. Tuleb luua teadusliku, standarditud ja läbipaistva hinnakujundusmehhanismi alus ning parandada veelgi valitsuse sisendimehhanismi. Märkimisväärselt tuleb parandada seotud sektorite suhtes kohaldatavaid hinnakujundusmeetodeid, kulude järelevalve ja kontrollimise meetodeid, hinnakäitumist ja teenuste üldist hõlmavust, samuti vee-, elektri-, kütte- ning muude toodete ja teenuste pakkumise kvaliteeti ja tõhusust“ (25).

20

21

Praegune elektrihindade korraldus põhineb endiselt valitsuse määratud hindadel. Hindade korrigeerimine jääb sageli kulude muutustest maha ning elektritarbimise kulusid on raske õigeaegselt ja asjakohaselt kajastada [...] Tõhusat konkurentsimehhanismi elektrienergia müügiks ei ole veel kehtestatud, elektritootmisettevõtete ja kasutajate vahelisi turutehinguid on vähe ning turule on keeruline anda otsustavat rolli ressursside jaotamisel

22

teatise 2021. aastal keskmise tähtajaga ja pikaajaliste elektrilepingute sõlmimise edendamise kohta

23

seada eesmärgiks tagada, et lepingujärgne elektrikogus moodustab vähemalt 80 % viimase kolme aasta keskmisest kogusest

kohaliku turu eeskirjades kehtestada hälvete arveldamise mehhanism [...], et käsitleda mittevastavusi lepingujärgse elektrikoguse ja tegeliku rakendamise vahel

parandada keskmise ja pika tähtajaga tehinguhindade mehhanismi. Kõikides kohtades tuleb rangelt rakendada valitsuse heakskiidetud elektrienergia ülekande- ja jaotushindu.“

24

riikliku arengu- ja reformikomisjoni arvamuse linnades vee-, elektri- ja küttevarustuse tasude standardimise kohta eesmärgiga edendada sektoris kvaliteedi arengut

[...] Projektide puhul, mille suhtes kohaldatakse valitsuse kehtestatud hinnakujundust või valitsuse kehtestatud tariife, tuleb mõistlikult määrata kindlaks kulude koosseis, tugevdada kulude järelevalvet ja kontrolli, parandada hinnakujundusmehhanismi ja määrata teaduslikult kindlaks hinnatase.

2025. aastaks tuleb saavutada selged tulemused veevarustus-, elektri-, gaasi- ja küttesektori tasude korrastamisel ja standardimisel. Tuleb luua teadusliku, standarditud ja läbipaistva hinnakujundusmehhanismi alus ning parandada veelgi valitsuse sisendimehhanismi. Märkimisväärselt tuleb parandada seotud sektorite suhtes kohaldatavaid hinnakujundusmeetodeid, kulude järelevalve ja kontrollimise meetodeid, hinnakäitumist ja teenuste üldist hõlmavust, samuti vee-, elektri-, kütte- ning muude toodete ja teenuste pakkumise kvaliteeti ja tõhusust

25

| (53) | Kaltsiumsilitsiidi tootmisel kasutatakse ühe toorainena ka kivisütt. Nagu komisjon oma aruandes märkis, esineb HRV kivisöeturul moonutusi, mis tulenevad eelkõige subsideerimisest (26) ning kivisöevarude kasutamise majandamisest ja kontrollimisest (27). Lisaks järeldas komisjon HRVst ja Indoneesiast pärit naatriumvesinikglutamaati käsitlevas uurimises, et tarne-, asukoha- ja tööstusmudeleid reguleerivate planeerimisdokumentide kaudu sekkub riik Hiina kivisöesektori turujõudude toimimisse provintsi tasandil, eelkõige Shandongi provintsis (28). Käesolevas uurimises tegi komisjon kindlaks riigi sekkumise täiendavad elemendid. 2021. aasta mais avaldasid riiklik energiaamet ja riiklik arengu- ja reformikomisjon ühise teatise kivisöekaevanduste tootmisvõimsuse juhtimismeetmete ja heakskiitmise kriteeriumide kohta, et reguleerida kivisöekaevanduste tootmisvõimsust ja rakendada asjakohaseid piirmäärasid, mis arvutatakse teatise alusel (29). Veel üks näide riigi ulatuslikust reguleerimistegevusest kivisöeturul on riikliku arengu- ja reformikomisjoni poolt 2020. aasta detsembris avaldatud teatis keskmise tähtajaga ja pikaajaliste kivisöelepingute sõlmimise ja täitmise tagamise kohta 2021. aastal (30). Teatises rõhutatakse sõnaselgelt eesmärki suurendada riigi mõju ja järelevalvet lepinguprotsessis: „suurendada valitsuse rolli, keskenduda süsteemi ülesehituse tugevdamisele, parandada tehingueeskirju, tugevdada krediidijärelevalvet ning suunata asjaomaseid osapooli suurendama teadlikkust üldisest olukorrast, võtma sotsiaalset vastutust, standardima lepingute täitmist ja tagama kivisöeturu tõrgeteta toimimine“. Teatises antakse ka korraldus „[t]ugevdada tootmisharu enesedistsipliini. Kõik asjaomased tootmisharu ettevõtete ühendused peavad suunama ettevõtteid tugevdama enesedistsipliini, täitma nõuetekohaselt keskmise tähtajaga ja pikaajaliste lepingute nõudeid ning mitte kasutama turu pakkumise ja nõudluse olukorda ega tootmisharu soodsat seisundit tasakaalustamata lepingute sõlmimiseks. Suurettevõtted peavad näitama eeskuju, reguleerima lepingute sõlmimist, suurendama oma teadlikkust kohustuste täitmisest, ilmutama initsiatiivi sotsiaalse vastutuse võtmisel ja stabiilsete hindade tagamisel ning edendama kivisöeturu tõrgeteta toimimist riigi tasandil.“
  Eriti tähelepanuväärne on selge korraldus mitte juhinduda lepingute sõlmimisel turul valitsevast nõudluse ja pakkumise olukorrast. 2021. aasta aprillis avaldas riiklik arengu- ja reformikomisjon täiendava teatise 2021. aastal sõlmitavate keskmise tähtajaga ja pikaajaliste kivisöelepingute järelevalve ja haldamise tagamise kohta, mille eesmärk on paremini kontrollida müügilepingute täitmist ja tagada kivisöega varustamine (eelnevalt osutatud teatise nr 902 sätete alusel). Selle teatise järgi peaksid asjaomased isikud eelkõige tagama, et igakuine täitmise määr ei oleks väiksem kui 80 % ning kvartaalne ja aastane täitmise määr ei oleks väiksem kui 90 % (31). |
| --- | --- |

(53)

Kaltsiumsilitsiidi tootmisel kasutatakse ühe toorainena ka kivisütt. Nagu komisjon oma aruandes märkis, esineb HRV kivisöeturul moonutusi, mis tulenevad eelkõige subsideerimisest (26) ning kivisöevarude kasutamise majandamisest ja kontrollimisest (27). Lisaks järeldas komisjon HRVst ja Indoneesiast pärit naatriumvesinikglutamaati käsitlevas uurimises, et tarne-, asukoha- ja tööstusmudeleid reguleerivate planeerimisdokumentide kaudu sekkub riik Hiina kivisöesektori turujõudude toimimisse provintsi tasandil, eelkõige Shandongi provintsis (28). Käesolevas uurimises tegi komisjon kindlaks riigi sekkumise täiendavad elemendid. 2021. aasta mais avaldasid riiklik energiaamet ja riiklik arengu- ja reformikomisjon ühise teatise kivisöekaevanduste tootmisvõimsuse juhtimismeetmete ja heakskiitmise kriteeriumide kohta, et reguleerida kivisöekaevanduste tootmisvõimsust ja rakendada asjakohaseid piirmäärasid, mis arvutatakse teatise alusel (29). Veel üks näide riigi ulatuslikust reguleerimistegevusest kivisöeturul on riikliku arengu- ja reformikomisjoni poolt 2020. aasta detsembris avaldatud teatis keskmise tähtajaga ja pikaajaliste kivisöelepingute sõlmimise ja täitmise tagamise kohta 2021. aastal (30). Teatises rõhutatakse sõnaselgelt eesmärki suurendada riigi mõju ja järelevalvet lepinguprotsessis: „suurendada valitsuse rolli, keskenduda süsteemi ülesehituse tugevdamisele, parandada tehingueeskirju, tugevdada krediidijärelevalvet ning suunata asjaomaseid osapooli suurendama teadlikkust üldisest olukorrast, võtma sotsiaalset vastutust, standardima lepingute täitmist ja tagama kivisöeturu tõrgeteta toimimine“. Teatises antakse ka korraldus „[t]ugevdada tootmisharu enesedistsipliini. Kõik asjaomased tootmisharu ettevõtete ühendused peavad suunama ettevõtteid tugevdama enesedistsipliini, täitma nõuetekohaselt keskmise tähtajaga ja pikaajaliste lepingute nõudeid ning mitte kasutama turu pakkumise ja nõudluse olukorda ega tootmisharu soodsat seisundit tasakaalustamata lepingute sõlmimiseks. Suurettevõtted peavad näitama eeskuju, reguleerima lepingute sõlmimist, suurendama oma teadlikkust kohustuste täitmisest, ilmutama initsiatiivi sotsiaalse vastutuse võtmisel ja stabiilsete hindade tagamisel ning edendama kivisöeturu tõrgeteta toimimist riigi tasandil.“
  Eriti tähelepanuväärne on selge korraldus mitte juhinduda lepingute sõlmimisel turul valitsevast nõudluse ja pakkumise olukorrast. 2021. aasta aprillis avaldas riiklik arengu- ja reformikomisjon täiendava teatise 2021. aastal sõlmitavate keskmise tähtajaga ja pikaajaliste kivisöelepingute järelevalve ja haldamise tagamise kohta, mille eesmärk on paremini kontrollida müügilepingute täitmist ja tagada kivisöega varustamine (eelnevalt osutatud teatise nr 902 sätete alusel). Selle teatise järgi peaksid asjaomased isikud eelkõige tagama, et igakuine täitmise määr ei oleks väiksem kui 80 % ning kvartaalne ja aastane täitmise määr ei oleks väiksem kui 90 % (31).

26

27

28

teatise kivisöekaevanduste tootmisvõimsuse juhtimismeetmete ja heakskiitmise kriteeriumide kohta

29

teatis keskmise tähtajaga ja pikaajaliste kivisöelepingute sõlmimise ja täitmise tagamise kohta 2021. aastal

30

suurendada valitsuse rolli, keskenduda süsteemi ülesehituse tugevdamisele, parandada tehingueeskirju, tugevdada krediidijärelevalvet ning suunata asjaomaseid osapooli suurendama teadlikkust üldisest olukorrast, võtma sotsiaalset vastutust, standardima lepingute täitmist ja tagama kivisöeturu tõrgeteta toimimine

[t]ugevdada tootmisharu enesedistsipliini. Kõik asjaomased tootmisharu ettevõtete ühendused peavad suunama ettevõtteid tugevdama enesedistsipliini, täitma nõuetekohaselt keskmise tähtajaga ja pikaajaliste lepingute nõudeid ning mitte kasutama turu pakkumise ja nõudluse olukorda ega tootmisharu soodsat seisundit tasakaalustamata lepingute sõlmimiseks. Suurettevõtted peavad näitama eeskuju, reguleerima lepingute sõlmimist, suurendama oma teadlikkust kohustuste täitmisest, ilmutama initsiatiivi sotsiaalse vastutuse võtmisel ja stabiilsete hindade tagamisel ning edendama kivisöeturu tõrgeteta toimimist riigi tasandil.“

teatise 2021. aastal sõlmitavate keskmise tähtajaga ja pikaajaliste kivisöelepingute järelevalve ja haldamise tagamise kohta

31

| (54) | Riigi sekkumine kivisöeturul nähtub ka hiljutisest otsusest pikendada peatatud tegevusega kivisöekaevanduste katselist käitamisaega veel ühe aasta võrra, et suurendada tootmist ja pakkumist eesmärgiga võidelda kivisöe hinnatõusuga (mis järgnes kaevanduste tootmistegevuse varasemale peatamisele) (32). |
| --- | --- |

(54)

Riigi sekkumine kivisöeturul nähtub ka hiljutisest otsusest pikendada peatatud tegevusega kivisöekaevanduste katselist käitamisaega veel ühe aasta võrra, et suurendada tootmist ja pakkumist eesmärgiga võidelda kivisöe hinnatõusuga (mis järgnes kaevanduste tootmistegevuse varasemale peatamisele) (32).

32

| (55) | Peale selle on kaks muud kaltsiumsilitsiidi tootmiseks kasutatavat olulist toorainet – kvartsiit ja lubjakivi – hõlmatud maavarade 13. viisaastakuplaaniga, mis võimaldab riigil hallata peamiste maavarade turge HRVs peaaegu kõigis valdkondades (33). Lisaks kinnitas uurimine, et vastavalt tööstustoorme ekspordipiirangute OECD andmestiku 2020. aasta väljaandele kohaldati kvartsiidi (HS-kood 250590) suhtes 2019. aastal HRVs mitteautomaatse ekspordiloa nõuet, (34) mis võib piirata eksportimist ja seega turgu moonutada. |
| --- | --- |

(55)

Peale selle on kaks muud kaltsiumsilitsiidi tootmiseks kasutatavat olulist toorainet – kvartsiit ja lubjakivi – hõlmatud maavarade 13. viisaastakuplaaniga, mis võimaldab riigil hallata peamiste maavarade turge HRVs peaaegu kõigis valdkondades (33). Lisaks kinnitas uurimine, et vastavalt tööstustoorme ekspordipiirangute OECD andmestiku 2020. aasta väljaandele kohaldati kvartsiidi (HS-kood 250590) suhtes 2019. aastal HRVs mitteautomaatse ekspordiloa nõuet, (34) mis võib piirata eksportimist ja seega turgu moonutada.

33

34

| (56) | Eespool esitatud näidetest ilmneb, et Hiina valitsus juhib kaltsiumsilitsiidisektori arengut paljude poliitiliste vahendite ja korralduste kaudu ning kontrollib praktiliselt kõiki sektori toimimise aspekte. Valitsuse suunamine ja sekkumine puudutavad ka vaatlusaluse toote valmistamisel kasutatavaid peamisi sisendeid. Näiteks tunnistab Shenghua, et ta korraldab oma äritegevust vastavalt kesksetele planeerimisdokumentidele ja riigi peamistele poliitikameetmetele, nagu nähtub äriühingu eesmärkidest: „arendada selliseid projekte nagu kõrge puhtusastmega metallilise kaltsiumi, keemilise puhtusastmega tööstusliku räni ja mikrolaine-metallurgia tootmisliinid ja muid projekte ning juurutada need 13. viisaastakuplaani lõpuks“. Samuti kinnitab äriühing, et ta „kohandub aktiivselt majanduse riikliku arendamise uue tavaga, mõistab täpselt pakkumise poole reformimise poliitika uut suunda, täidab oma kohust tagada ohutu ja keskkonnasõbralik tootmine ning tugineb kaltsiumsilitsiidi tootmisharus alaliselt juhtiva rolli etendamisel Shaanxi mitteraudmetallide kontserni juhtimisele, andekatele inimestele ja teadusuuringutele“ (35). |
| --- | --- |

(56)

Eespool esitatud näidetest ilmneb, et Hiina valitsus juhib kaltsiumsilitsiidisektori arengut paljude poliitiliste vahendite ja korralduste kaudu ning kontrollib praktiliselt kõiki sektori toimimise aspekte. Valitsuse suunamine ja sekkumine puudutavad ka vaatlusaluse toote valmistamisel kasutatavaid peamisi sisendeid. Näiteks tunnistab Shenghua, et ta korraldab oma äritegevust vastavalt kesksetele planeerimisdokumentidele ja riigi peamistele poliitikameetmetele, nagu nähtub äriühingu eesmärkidest: „arendada selliseid projekte nagu kõrge puhtusastmega metallilise kaltsiumi, keemilise puhtusastmega tööstusliku räni ja mikrolaine-metallurgia tootmisliinid ja muid projekte ning juurutada need 13. viisaastakuplaani lõpuks“. Samuti kinnitab äriühing, et ta „kohandub aktiivselt majanduse riikliku arendamise uue tavaga, mõistab täpselt pakkumise poole reformimise poliitika uut suunda, täidab oma kohust tagada ohutu ja keskkonnasõbralik tootmine ning tugineb kaltsiumsilitsiidi tootmisharus alaliselt juhtiva rolli etendamisel Shaanxi mitteraudmetallide kontserni juhtimisele, andekatele inimestele ja teadusuuringutele“ (35).

arendada selliseid projekte nagu kõrge puhtusastmega metallilise kaltsiumi, keemilise puhtusastmega tööstusliku räni ja mikrolaine-metallurgia tootmisliinid ja muid projekte ning juurutada need 13. viisaastakuplaani lõpuks

kohandub aktiivselt majanduse riikliku arendamise uue tavaga, mõistab täpselt pakkumise poole reformimise poliitika uut suunda, täidab oma kohust tagada ohutu ja keskkonnasõbralik tootmine ning tugineb kaltsiumsilitsiidi tootmisharus alaliselt juhtiva rolli etendamisel Shaanxi mitteraudmetallide kontserni juhtimisele, andekatele inimestele ja teadusuuringutele

35

| (57) | Lisaks eespool nimetatule saavad kaltsiumsilitsiiditootjad ka mitmesugust riigiabi, mis osutab selgelt valitsuse huvile kõnealuse sektori vastu. Uurimise käigus tegi komisjon kindlaks, et Ningxia Shun Tai Smelting sai toetust tänu asjaolule, et see äriühing tegutseb Zhongwei tööstuspargis (vt põhjendus 44), ja äriühingut Ketong tunnustati 2020. aastal autonoomse piirkonna tehnoloogiakeskusena. Sellega seoses kirjutati kohalikus meedias, et „asjakohaste eeskirjade kohaselt saab esmakordselt autonoomse piirkonna tasandi tehnoloogiakeskusena tunnustatud ettevõte rahalist toetust 1 miljoni jüaani ulatuses“ (36). Ka muudes kohalikes meediaväljaannetes on kinnitatud provintsi toetust äriühingule: „Autonoomse piirkonna tööstus- ja infotehnoloogiaameti vastutav isik märkis, et piirkond edendab jõuliselt tootmisharu ettevõtete struktuurilist, keskkonnasäästlikku, arukat ja tehnoloogilist ümberkujundamist, laiendades prioriteetseks peetavas tootmisharus tarneahelat. Keskkonnasäästliku, aruka ja tehnoloogilise ümberkujundamise kui peamiste vahendite abil edendatakse ka toorainetööstuse struktuurilist kohandamist ja tootearendust. [...] Sulamite erimaterjalide osas toetab meie piirkond kõrgtemperatuuriliste sulamite, korrosioonikindlate sulamite, ülitugevate sulamite ning muude eriomaduste ja -funktsioonidega materjalide arendamist. Tuginedes sellistele ettevõtetele nagu Shengyan Industrial, Ketong New Materials ja Jun Magnetic New Materials, töötatakse välja murrangulisi tehnoloogilisi lahendusi, et arendada sulamimaterjale, mis peavad vastama konkreetsetele nõuetele, nagu kõrge temperatuuri taluvus, ülim tugevus ja suur korrosioonikindlus, ning mida kasutatakse laialdaselt roostevaba terase ja eriterase valdkonnas (37)
  .“ |
| --- | --- |

(57)

Lisaks eespool nimetatule saavad kaltsiumsilitsiiditootjad ka mitmesugust riigiabi, mis osutab selgelt valitsuse huvile kõnealuse sektori vastu. Uurimise käigus tegi komisjon kindlaks, et Ningxia Shun Tai Smelting sai toetust tänu asjaolule, et see äriühing tegutseb Zhongwei tööstuspargis (vt põhjendus 44), ja äriühingut Ketong tunnustati 2020. aastal autonoomse piirkonna tehnoloogiakeskusena. Sellega seoses kirjutati kohalikus meedias, et „asjakohaste eeskirjade kohaselt saab esmakordselt autonoomse piirkonna tasandi tehnoloogiakeskusena tunnustatud ettevõte rahalist toetust 1 miljoni jüaani ulatuses“ (36). Ka muudes kohalikes meediaväljaannetes on kinnitatud provintsi toetust äriühingule: „Autonoomse piirkonna tööstus- ja infotehnoloogiaameti vastutav isik märkis, et piirkond edendab jõuliselt tootmisharu ettevõtete struktuurilist, keskkonnasäästlikku, arukat ja tehnoloogilist ümberkujundamist, laiendades prioriteetseks peetavas tootmisharus tarneahelat. Keskkonnasäästliku, aruka ja tehnoloogilise ümberkujundamise kui peamiste vahendite abil edendatakse ka toorainetööstuse struktuurilist kohandamist ja tootearendust. [...] Sulamite erimaterjalide osas toetab meie piirkond kõrgtemperatuuriliste sulamite, korrosioonikindlate sulamite, ülitugevate sulamite ning muude eriomaduste ja -funktsioonidega materjalide arendamist. Tuginedes sellistele ettevõtetele nagu Shengyan Industrial, Ketong New Materials ja Jun Magnetic New Materials, töötatakse välja murrangulisi tehnoloogilisi lahendusi, et arendada sulamimaterjale, mis peavad vastama konkreetsetele nõuetele, nagu kõrge temperatuuri taluvus, ülim tugevus ja suur korrosioonikindlus, ning mida kasutatakse laialdaselt roostevaba terase ja eriterase valdkonnas (37)
  .“

asjakohaste eeskirjade kohaselt saab esmakordselt autonoomse piirkonna tasandi tehnoloogiakeskusena tunnustatud ettevõte rahalist toetust 1 miljoni jüaani ulatuses

36

Autonoomse piirkonna tööstus- ja infotehnoloogiaameti vastutav isik märkis, et piirkond edendab jõuliselt tootmisharu ettevõtete struktuurilist, keskkonnasäästlikku, arukat ja tehnoloogilist ümberkujundamist, laiendades prioriteetseks peetavas tootmisharus tarneahelat. Keskkonnasäästliku, aruka ja tehnoloogilise ümberkujundamise kui peamiste vahendite abil edendatakse ka toorainetööstuse struktuurilist kohandamist ja tootearendust. [...] Sulamite erimaterjalide osas toetab meie piirkond kõrgtemperatuuriliste sulamite, korrosioonikindlate sulamite, ülitugevate sulamite ning muude eriomaduste ja -funktsioonidega materjalide arendamist. Tuginedes sellistele ettevõtetele nagu Shengyan Industrial, Ketong New Materials ja Jun Magnetic New Materials, töötatakse välja murrangulisi tehnoloogilisi lahendusi, et arendada sulamimaterjale, mis peavad vastama konkreetsetele nõuetele, nagu kõrge temperatuuri taluvus, ülim tugevus ja suur korrosioonikindlus, ning mida kasutatakse laialdaselt roostevaba terase ja eriterase valdkonnas

37

.“

| (58) | Kokkuvõttes ilmneb, et Hiina valitsus on kehtestanud meetmed, millega ärgitatakse ettevõtjaid järgima riikliku poliitika eesmärki toetada soodustatud tootmisharusid, sealhulgas kaltsiumsilitsiidi tootmist ja selleks vajalike peamiste toorainete tootmist. Sellised meetmed takistavad turujõudude vaba toimimist. |
| --- | --- |

(58)

Kokkuvõttes ilmneb, et Hiina valitsus on kehtestanud meetmed, millega ärgitatakse ettevõtjaid järgima riikliku poliitika eesmärki toetada soodustatud tootmisharusid, sealhulgas kaltsiumsilitsiidi tootmist ja selleks vajalike peamiste toorainete tootmist. Sellised meetmed takistavad turujõudude vaba toimimist.

| (59) | Käesoleva uurimise käigus ei leitud tõendeid selle kohta, et kaltsiumsilitsiidisektoris pankroti- ja asjaõiguse diskrimineeriv kohaldamine või ebapiisav täitmise tagamine alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b neljanda taande tähenduses, nagu on osutatud eespool põhjenduses 41, ei mõjuta vaatlusaluse toote tootjaid. |
| --- | --- |

(59)

Käesoleva uurimise käigus ei leitud tõendeid selle kohta, et kaltsiumsilitsiidisektoris pankroti- ja asjaõiguse diskrimineeriv kohaldamine või ebapiisav täitmise tagamine alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b neljanda taande tähenduses, nagu on osutatud eespool põhjenduses 41, ei mõjuta vaatlusaluse toote tootjaid.

| (60) | Kaltsiumsilitsiidisektorit mõjutavad ka palgakulude moonutused alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b viienda taande tähenduses, nagu on samuti osutatud põhjenduses 41. Need moonutused mõjutavad sektorit nii otseselt (vaatlusaluse toote või selle tootmiseks kasutatavate peamiste toorainete valmistamisel) kui ka kaudselt (seoses juurdepääsuga kapitalile või sisendile ettevõtetelt, mille suhtes kohaldatakse HRVs sama tööhõivesüsteemi). |
| --- | --- |

(60)

Kaltsiumsilitsiidisektorit mõjutavad ka palgakulude moonutused alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b viienda taande tähenduses, nagu on samuti osutatud põhjenduses 41. Need moonutused mõjutavad sektorit nii otseselt (vaatlusaluse toote või selle tootmiseks kasutatavate peamiste toorainete valmistamisel) kui ka kaudselt (seoses juurdepääsuga kapitalile või sisendile ettevõtetelt, mille suhtes kohaldatakse HRVs sama tööhõivesüsteemi).

| (61) | Lisaks ei esitatud käesolevas uurimises tõendeid selle kohta, et kaltsiumsilitsiidisektorit ei mõjuta riigi sekkumine finantssüsteemi alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b kuuenda taande tähenduses, nagu on samuti osutatud eespool põhjenduses 41. Seega mõjutab riigi oluline sekkumine finantssüsteemi tugevalt turutingimusi kõikidel tasanditel. |
| --- | --- |

(61)

Lisaks ei esitatud käesolevas uurimises tõendeid selle kohta, et kaltsiumsilitsiidisektorit ei mõjuta riigi sekkumine finantssüsteemi alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b kuuenda taande tähenduses, nagu on samuti osutatud eespool põhjenduses 41. Seega mõjutab riigi oluline sekkumine finantssüsteemi tugevalt turutingimusi kõikidel tasanditel.

| (62) | Lõpuks tuletab komisjon meelde, et vaatlusaluse toote tootmiseks on vaja mitmeid sisendeid. Kui kaltsiumsilitsiidi tootjad ostavad/tellivad neid sisendeid, mõjutavad nende makstavaid (ja kuludena kajastatavaid) hindu selgelt samad eespool nimetatud süsteemsed moonutused. Näiteks kasutavad sisendite tarnijad tööjõudu, mida mõjutavad moonutused. Nad võivad laenata raha, mida mõjutavad finantssektori/kapitalipaigutuse moonutused. Lisaks kohaldatakse nende suhtes plaanimajandust, mis kehtib kõikidel valitsemistasanditel ja kõikides sektorites. |
| --- | --- |

(62)

Lõpuks tuletab komisjon meelde, et vaatlusaluse toote tootmiseks on vaja mitmeid sisendeid. Kui kaltsiumsilitsiidi tootjad ostavad/tellivad neid sisendeid, mõjutavad nende makstavaid (ja kuludena kajastatavaid) hindu selgelt samad eespool nimetatud süsteemsed moonutused. Näiteks kasutavad sisendite tarnijad tööjõudu, mida mõjutavad moonutused. Nad võivad laenata raha, mida mõjutavad finantssektori/kapitalipaigutuse moonutused. Lisaks kohaldatakse nende suhtes plaanimajandust, mis kehtib kõikidel valitsemistasanditel ja kõikides sektorites.

| (63) | Seetõttu ei ole asjakohane kasutada kaltsiumsilitsiidi omamaiseid müügihindu alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti a tähenduses ning lisaks sellele on mõjutatud ka kõigi sisendite (sealhulgas toorained, energia, maa, rahastamine, tööjõud jms) kulud, sest nende hinnakujundust mõjutab oluline riigi sekkumine, nagu on kirjeldatud aruande A ja B osas. Riigi sekkumine, mida on kirjeldatud seoses kapitali paigutamise, maa, tööjõu, energia ja toorainetega, toimub kõikjal HRVs. See tähendab näiteks, et iga sisendit, mis on toodetud HRVs eri tootmistegureid kombineerides, mõjutavad olulised moonutused. Sama kehtib ka sisendite sisendi jne kohta. |
| --- | --- |

(63)

Seetõttu ei ole asjakohane kasutada kaltsiumsilitsiidi omamaiseid müügihindu alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti a tähenduses ning lisaks sellele on mõjutatud ka kõigi sisendite (sealhulgas toorained, energia, maa, rahastamine, tööjõud jms) kulud, sest nende hinnakujundust mõjutab oluline riigi sekkumine, nagu on kirjeldatud aruande A ja B osas. Riigi sekkumine, mida on kirjeldatud seoses kapitali paigutamise, maa, tööjõu, energia ja toorainetega, toimub kõikjal HRVs. See tähendab näiteks, et iga sisendit, mis on toodetud HRVs eri tootmistegureid kombineerides, mõjutavad olulised moonutused. Sama kehtib ka sisendite sisendi jne kohta.

| (64) | Hiina valitsus ei esitanud vastupidiseid tõendeid ega argumente, küll aga esitasid eksportivad tootjad Ketong ja Shenghua mitu märkust. |
| --- | --- |

(64)

Hiina valitsus ei esitanud vastupidiseid tõendeid ega argumente, küll aga esitasid eksportivad tootjad Ketong ja Shenghua mitu märkust.

| (65) | Ketong väitis, et alusmääruse artikli 2 lõikes 6a normaalväärtuse kindlaksmääramiseks ette nähtud metoodika on vastuolus Hiina WTOga ühinemise protokolliga, WTO dumpinguvastase lepinguga ja WTO vaidluste lahendamise organi otsusega ning seega ei tuleks seda kohaldada. |
| --- | --- |

(65)

Ketong väitis, et alusmääruse artikli 2 lõikes 6a normaalväärtuse kindlaksmääramiseks ette nähtud metoodika on vastuolus Hiina WTOga ühinemise protokolliga, WTO dumpinguvastase lepinguga ja WTO vaidluste lahendamise organi otsusega ning seega ei tuleks seda kohaldada.

| (66) | Esiteks tuletas Ketong meelde, et Hiina WTOga ühinemise protokolli punkti 15 kohaselt oli lubatud teha GATT 1994 VI artikli ja WTO dumpinguvastase lepingu alusel normaalväärtuse ja hindade võrreldavuse kindlaksmääramisel erandeid standardmetoodikast, kuid need erandid olid ajaliselt piiratud ja kaotasid kehtivuse 11. detsembril 2016. Ketongi sõnul ei tohiks liit alates 2016. aasta 12. detsembrist kalduda kõrvale ekspordiriigi tootjate normaalväärtuse väljaselgitamise standardmetoodikast, mille kohaselt tuleb kasutada ainult ekspordiriigi omamaiseid hindu ja kulusid (v.a juhul, kui WTO lepingute, sealhulgas dumpinguvastase lepingu muude sätetega on lubatud teisiti). Ketong väitis, et niivõrd, kui alusmääruse artikli 2 lõige 6a võimaldab liidul kasutada sobiva võrdlusriigi andmeid, on see vastuolus WTO lepingutest tulenevate liidu kohustustega, eelkõige Hiina WTOga ühinemise protokolli punktist 15 tuleneva kohustusega. |
| --- | --- |

(66)

Esiteks tuletas Ketong meelde, et Hiina WTOga ühinemise protokolli punkti 15 kohaselt oli lubatud teha GATT 1994 VI artikli ja WTO dumpinguvastase lepingu alusel normaalväärtuse ja hindade võrreldavuse kindlaksmääramisel erandeid standardmetoodikast, kuid need erandid olid ajaliselt piiratud ja kaotasid kehtivuse 11. detsembril 2016. Ketongi sõnul ei tohiks liit alates 2016. aasta 12. detsembrist kalduda kõrvale ekspordiriigi tootjate normaalväärtuse väljaselgitamise standardmetoodikast, mille kohaselt tuleb kasutada ainult ekspordiriigi omamaiseid hindu ja kulusid (v.a juhul, kui WTO lepingute, sealhulgas dumpinguvastase lepingu muude sätetega on lubatud teisiti). Ketong väitis, et niivõrd, kui alusmääruse artikli 2 lõige 6a võimaldab liidul kasutada sobiva võrdlusriigi andmeid, on see vastuolus WTO lepingutest tulenevate liidu kohustustega, eelkõige Hiina WTOga ühinemise protokolli punktist 15 tuleneva kohustusega.

| (67) | Samuti väitis Ketong, et WTO dumpinguvastase lepingu artikli 2 kohaselt ei ole lubatud normaalväärtuse väljaselgitamiseks kasutada muud kui ekspordiriigi teavet. Ka erandjuhtudel, kui normaalväärtus tuleb välja arvutada, peavad tootmiskulude, müügi-, üld- ja halduskulude ning kasumi andmed olema saadud ekspordiriigi allikatest. Ketongi sõnul ei kasutatagi WTO dumpinguvastases lepingus oluliste moonutuste mõistet. |
| --- | --- |

(67)

Samuti väitis Ketong, et WTO dumpinguvastase lepingu artikli 2 kohaselt ei ole lubatud normaalväärtuse väljaselgitamiseks kasutada muud kui ekspordiriigi teavet. Ka erandjuhtudel, kui normaalväärtus tuleb välja arvutada, peavad tootmiskulude, müügi-, üld- ja halduskulude ning kasumi andmed olema saadud ekspordiriigi allikatest. Ketongi sõnul ei kasutatagi WTO dumpinguvastases lepingus oluliste moonutuste mõistet.

| (68) | Teiseks tuletas Ketong meelde, et vaidluses, mis oli seotud Euroopa Liidu dumpinguvastaste meetmetega Argentinast pärit biodiislikütuse suhtes, (38) leidis WTO apellatsioonikogu, et liit ei toiminud kooskõlas WTO dumpinguvastase lepingu punktiga 2.2.1.1, kuna ei kasutanud vaatlusaluse toote tootmiskulude arvutamiseks uuritud tootjate raamatupidamisandmeid. Ketong märkis, et selle otsuse kohaselt ei piisanud tolles vaidluses järeldamiseks, et tootja andmed ei kajasta piisavalt õigesti vaatlusaluse toote tootmise ja müügiga seotud toorainekulusid, ega nende kulude eiramiseks vaatlusaluse toote normaalväärtuse arvutamisel punkti 2.2.1.1 kohaselt ainuüksi sellest, et Argentinas eksisteerisid moonutused, mille tõttu vaatlusaluse toote põhitooraine siseturu- ja rahvusvahelised hinnad olid erinevad. |
| --- | --- |

(68)

Teiseks tuletas Ketong meelde, et vaidluses, mis oli seotud Euroopa Liidu dumpinguvastaste meetmetega Argentinast pärit biodiislikütuse suhtes, (38) leidis WTO apellatsioonikogu, et liit ei toiminud kooskõlas WTO dumpinguvastase lepingu punktiga 2.2.1.1, kuna ei kasutanud vaatlusaluse toote tootmiskulude arvutamiseks uuritud tootjate raamatupidamisandmeid. Ketong märkis, et selle otsuse kohaselt ei piisanud tolles vaidluses järeldamiseks, et tootja andmed ei kajasta piisavalt õigesti vaatlusaluse toote tootmise ja müügiga seotud toorainekulusid, ega nende kulude eiramiseks vaatlusaluse toote normaalväärtuse arvutamisel punkti 2.2.1.1 kohaselt ainuüksi sellest, et Argentinas eksisteerisid moonutused, mille tõttu vaatlusaluse toote põhitooraine siseturu- ja rahvusvahelised hinnad olid erinevad.

Euroopa Liidu dumpinguvastaste meetmetega Argentinast pärit biodiislikütuse suhtes

38

| (69) | Ka Shenghua väitel on alusmääruse artikli 2 lõige 6a vastuolus WTO õigusega. |
| --- | --- |

(69)

Ka Shenghua väitel on alusmääruse artikli 2 lõige 6a vastuolus WTO õigusega.

| (70) | Esiteks väitis Shenghua, et WTO dumpinguvastase lepingu punktis 2.2 ei kasutata oluliste moonutuste mõistet ning et selle kohaselt on arvestusliku normaalväärtuse kindlaksmääramine lubatud üksnes juhul, kui tavapärase kaubandustegevuse käigus müüki ei toimu. Shenghua märkis, et WTO dumpinguvastases lepingus ei ole artiklit, mis võimaldaks normaalväärtuse kindlaksmääramiseks kasutada kolmanda riigi andmeid, mis ei saa kajastada ekspordiriigi hindu ega kulutaset. Seetõttu nõutakse WTO dumpinguvastases lepingus, et normaalväärtus tuleb kindlaks määrata müügihindade või kulude põhjal, mis kajastavad päritoluriigi hinna- või kulutaset. Seega ei saa võrdlusriigi hindadel põhinev arvestuslik hind kajastada ekspordiriigi hinna- ja kulutaset. |
| --- | --- |

(70)

Esiteks väitis Shenghua, et WTO dumpinguvastase lepingu punktis 2.2 ei kasutata oluliste moonutuste mõistet ning et selle kohaselt on arvestusliku normaalväärtuse kindlaksmääramine lubatud üksnes juhul, kui tavapärase kaubandustegevuse käigus müüki ei toimu. Shenghua märkis, et WTO dumpinguvastases lepingus ei ole artiklit, mis võimaldaks normaalväärtuse kindlaksmääramiseks kasutada kolmanda riigi andmeid, mis ei saa kajastada ekspordiriigi hindu ega kulutaset. Seetõttu nõutakse WTO dumpinguvastases lepingus, et normaalväärtus tuleb kindlaks määrata müügihindade või kulude põhjal, mis kajastavad päritoluriigi hinna- või kulutaset. Seega ei saa võrdlusriigi hindadel põhinev arvestuslik hind kajastada ekspordiriigi hinna- ja kulutaset.

| (71) | Teiseks väitis Shenghua, et isegi kui oluliste moonutuste mõiste oleks WTO õigusega kooskõlas, tuleks arvestuslik väärtus arvutada kooskõlas dumpinguvastase lepingu punktiga 2.2.1.1 ja WTO apellatsioonikogu tõlgendusega sellest sättest, mis anti vaidluses „EL – biodiisel“ (DS473). Ekspordiriigis esinevad olulised moonutused peaksid vastama kas väljaspool tavapärast kaubandustegevust toimuva müügi või erilise turuolukorra määratlusele. Shenghua väitis, et kuigi mõiste „tavapärane kaubandustegevus“ ei ole WTO dumpinguvastases lepingus sõnaselgelt määratletud, on punktis 2.2.1 sätestatud, et toote müüki ei saa käsitada tavapärase kaubandustegevuse käigus toimununa ja seda võib eirata „ainult juhul, kui [...] asjaomane müük toimub pikema perioodi jooksul olulistes kogustes ja hindadega, mis ei kata kõiki kulusid [...]“
  . Seetõttu väitis Shenghua, et kaebuse esitaja ei ole tõendanud, et väidetavad olulised moonutused kuuluvad väljaspool tavapärast kaubandustegevust toimuva müügi või erilise turuolukorra kategooriasse. |
| --- | --- |

(71)

Teiseks väitis Shenghua, et isegi kui oluliste moonutuste mõiste oleks WTO õigusega kooskõlas, tuleks arvestuslik väärtus arvutada kooskõlas dumpinguvastase lepingu punktiga 2.2.1.1 ja WTO apellatsioonikogu tõlgendusega sellest sättest, mis anti vaidluses „EL – biodiisel“ (DS473). Ekspordiriigis esinevad olulised moonutused peaksid vastama kas väljaspool tavapärast kaubandustegevust toimuva müügi või erilise turuolukorra määratlusele. Shenghua väitis, et kuigi mõiste „tavapärane kaubandustegevus“ ei ole WTO dumpinguvastases lepingus sõnaselgelt määratletud, on punktis 2.2.1 sätestatud, et toote müüki ei saa käsitada tavapärase kaubandustegevuse käigus toimununa ja seda võib eirata „ainult juhul, kui [...] asjaomane müük toimub pikema perioodi jooksul olulistes kogustes ja hindadega, mis ei kata kõiki kulusid [...]“
  . Seetõttu väitis Shenghua, et kaebuse esitaja ei ole tõendanud, et väidetavad olulised moonutused kuuluvad väljaspool tavapärast kaubandustegevust toimuva müügi või erilise turuolukorra kategooriasse.

EL – biodiisel

ainult juhul, kui [...] asjaomane müük toimub pikema perioodi jooksul olulistes kogustes ja hindadega, mis ei kata kõiki kulusid [...]“

| (72) | Komisjon leidis, et artikli 2 lõike 6a sätted on täielikult kooskõlas liidu WTO kohustustega ja vaidluste lahendamise praktikaga, millele viitasid nii Ketong kui Shenghua. Seoses Hiina WTOga ühinemise protokolli punktist 15 tulenevate kohustustega tuletab komisjon meelde, et Hiinast pärinevate toodetega seotud dumpinguvastastes menetlustes kohaldatakse normaalväärtuse kindlakstegemisel endiselt nimetatud protokolli punkti 15 veel kehtivaid osasid nii turumajandusliku standardi puhul kui ka sellise metoodika kasutamisel, mis ei põhine rangel võrdlusel Hiina hindade või kuludega. |
| --- | --- |

(72)

Komisjon leidis, et artikli 2 lõike 6a sätted on täielikult kooskõlas liidu WTO kohustustega ja vaidluste lahendamise praktikaga, millele viitasid nii Ketong kui Shenghua. Seoses Hiina WTOga ühinemise protokolli punktist 15 tulenevate kohustustega tuletab komisjon meelde, et Hiinast pärinevate toodetega seotud dumpinguvastastes menetlustes kohaldatakse normaalväärtuse kindlakstegemisel endiselt nimetatud protokolli punkti 15 veel kehtivaid osasid nii turumajandusliku standardi puhul kui ka sellise metoodika kasutamisel, mis ei põhine rangel võrdlusel Hiina hindade või kuludega.

| (73) | Mis puudutab vaidlust „EL – biodiisel“, siis asjaomane otsus ei käsitlenud mitte alusmääruse artikli 2 lõiget 6a, vaid nimetatud artikli lõike 5 konkreetset sätet. Komisjon on seisukohal, et WTO õigus, nagu WTO vaekogu ja apellatsioonikogu seda vaidluses „EL – biodiisel“ tõlgendasid, lubab kasutada kolmanda riigi andmeid, mida on nõuetekohaselt kohandatud, kui selline kohandamine on vajalik ja põhjendatud. Oluliste moonutuste olemasolu tõttu ei ole ekspordiriigi kulud ja hinnad normaalväärtuse arvutamiseks sobivad. Sellistel asjaoludel nähakse alusmääruse artikli 2 lõikega 6a ette tootmis- ja müügikulude kindlakstegemine moonutamata hindade või võrdlusaluste põhjal (sh niisuguse sobiva võrdlusriigi moonutamata andmete põhjal, mille arengutase on ekspordiriigi omaga sarnane). |
| --- | --- |

(73)

Mis puudutab vaidlust „EL – biodiisel“, siis asjaomane otsus ei käsitlenud mitte alusmääruse artikli 2 lõiget 6a, vaid nimetatud artikli lõike 5 konkreetset sätet. Komisjon on seisukohal, et WTO õigus, nagu WTO vaekogu ja apellatsioonikogu seda vaidluses „EL – biodiisel“ tõlgendasid, lubab kasutada kolmanda riigi andmeid, mida on nõuetekohaselt kohandatud, kui selline kohandamine on vajalik ja põhjendatud. Oluliste moonutuste olemasolu tõttu ei ole ekspordiriigi kulud ja hinnad normaalväärtuse arvutamiseks sobivad. Sellistel asjaoludel nähakse alusmääruse artikli 2 lõikega 6a ette tootmis- ja müügikulude kindlakstegemine moonutamata hindade või võrdlusaluste põhjal (sh niisuguse sobiva võrdlusriigi moonutamata andmete põhjal, mille arengutase on ekspordiriigi omaga sarnane).

EL – biodiisel

EL – biodiisel

| (74) | Mis puudutab väidet, et kaebuse esitaja esitatud tõendid on ebapiisavad, siis kaebuses mainitud õiguslik alus ja aluseks olev tõendusmaterjal on seotud alusmääruse artikli 2 lõike 6a kohaldamise tingimustega. Nagu märgiti algatamisteate punktis 3, leidis komisjon, et kaebuses on oluliste moonutuste esinemise kohta esitatud piisavad tõendid (nagu nõutakse alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktis e), mille alusel uurimist alustada. Alusmääruse artikli 2 lõige 6a ei sisalda mingeid seda liiki täiendavaid tõendamisnõudeid, millele kõnealune osaline osutas. |
| --- | --- |

(74)

Mis puudutab väidet, et kaebuse esitaja esitatud tõendid on ebapiisavad, siis kaebuses mainitud õiguslik alus ja aluseks olev tõendusmaterjal on seotud alusmääruse artikli 2 lõike 6a kohaldamise tingimustega. Nagu märgiti algatamisteate punktis 3, leidis komisjon, et kaebuses on oluliste moonutuste esinemise kohta esitatud piisavad tõendid (nagu nõutakse alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktis e), mille alusel uurimist alustada. Alusmääruse artikli 2 lõige 6a ei sisalda mingeid seda liiki täiendavaid tõendamisnõudeid, millele kõnealune osaline osutas.

| (75) | Seetõttu lükkas komisjon Ketongi ja Shenghua väited tagasi. |
| --- | --- |

(75)

Seetõttu lükkas komisjon Ketongi ja Shenghua väited tagasi.

| (76) | Ketong märkis, et tema kulusid ja hindu, mille moonutatust komisjon ei ole tõendanud, ei tuleks kohandada ega teistsugusel alusel kindlaks määrata. |
| --- | --- |

(76)

Ketong märkis, et tema kulusid ja hindu, mille moonutatust komisjon ei ole tõendanud, ei tuleks kohandada ega teistsugusel alusel kindlaks määrata.

| (77) | Shenghua märkis, et kui komisjon otsustab kohaldada alusmääruse artikli 2 lõiget 6a, on põhjendamatu asendada kõik kulutegurid muudest allikatest pärit andmetega, sest selle sätte sõnastuse kohaselt asendatakse moonutamata hindadega või võrdlusalustega ainult need tootmis- ja müügikulud, mis on tõendatult moonutatud. Täpsemalt ei olevat kaebuse esitaja Shenghua väitel tõendanud, et tööjõukulud Hiina kaltsiumsilitsiidi tootmisharus on moonutatud, mistõttu oleks komisjon pidanud kasutama eksportivate tootjate teatatud tegelikke tööjõukulusid. Shenghua märkis, et tööjõukulude asendamine kolmanda riigi tööjõukuludega on põhjendamatu, sest neid mõjutavad mitu tegurit, näiteks pakkumise ja nõudluse suhe asjaomasel turul, tootmise automatiseerituse tase ja toorme hinnatase piirkonnas, kus tootjad asuvad. Shenghua lisas, et tööjõukulud ei erine mitte ainult riigiti, vaid ka Hiina eri tootjate vahel. Shenghua väitel kehtib sama ka energia, müügi-, üld- ja halduskulude ning kasumi kohta. |
| --- | --- |

(77)

Shenghua märkis, et kui komisjon otsustab kohaldada alusmääruse artikli 2 lõiget 6a, on põhjendamatu asendada kõik kulutegurid muudest allikatest pärit andmetega, sest selle sätte sõnastuse kohaselt asendatakse moonutamata hindadega või võrdlusalustega ainult need tootmis- ja müügikulud, mis on tõendatult moonutatud. Täpsemalt ei olevat kaebuse esitaja Shenghua väitel tõendanud, et tööjõukulud Hiina kaltsiumsilitsiidi tootmisharus on moonutatud, mistõttu oleks komisjon pidanud kasutama eksportivate tootjate teatatud tegelikke tööjõukulusid. Shenghua märkis, et tööjõukulude asendamine kolmanda riigi tööjõukuludega on põhjendamatu, sest neid mõjutavad mitu tegurit, näiteks pakkumise ja nõudluse suhe asjaomasel turul, tootmise automatiseerituse tase ja toorme hinnatase piirkonnas, kus tootjad asuvad. Shenghua lisas, et tööjõukulud ei erine mitte ainult riigiti, vaid ka Hiina eri tootjate vahel. Shenghua väitel kehtib sama ka energia, müügi-, üld- ja halduskulude ning kasumi kohta.

| (78) | Vastuseks väitele, et menetluse algatamise etapis puudusid tõendid tööjõukulude moonutuste kohta, viitab komisjon põhjendustes 41 ja 63 esitatud põhjendustele. Oluliste moonutuste tegeliku olemasolu kindlakstegemine ja sellest tulenevalt artikli 2 lõike 6a punktis a sätestatud metoodika kasutamine toimub üksnes esialgsete ja/või lõplike järelduste avalikustamise ajal. Käesoleval juhul pidas komisjon kaebuse esitaja esitatud tõendeid oluliste moonutuste kohta piisavaks, et algatada nende alusel uurimine. Kuigi komisjon tunnistab, et palgakulud võivad riigiti või isegi sektorite kaupa erineda, leidis ta uurimise tulemusena, et HRV tööturg on kogu riigis moonutatud. Hiina tööturule omased probleemid (sh valitsusest sõltumatute ametiühingute puudumine ja tööjõu liikuvuse piirangud, mis tulenevad leibkondade registreerimise süsteemist) avaldavad HRVs kõigi majandustegevuses osalejate palgakujundusele moonutavat mõju. Asjaolu, et palgakulud võivad teistes riikides olla erinevad või varieeruda ka HRVs, ei muuda seda järeldust. |
| --- | --- |

(78)

Vastuseks väitele, et menetluse algatamise etapis puudusid tõendid tööjõukulude moonutuste kohta, viitab komisjon põhjendustes 41 ja 63 esitatud põhjendustele. Oluliste moonutuste tegeliku olemasolu kindlakstegemine ja sellest tulenevalt artikli 2 lõike 6a punktis a sätestatud metoodika kasutamine toimub üksnes esialgsete ja/või lõplike järelduste avalikustamise ajal. Käesoleval juhul pidas komisjon kaebuse esitaja esitatud tõendeid oluliste moonutuste kohta piisavaks, et algatada nende alusel uurimine. Kuigi komisjon tunnistab, et palgakulud võivad riigiti või isegi sektorite kaupa erineda, leidis ta uurimise tulemusena, et HRV tööturg on kogu riigis moonutatud. Hiina tööturule omased probleemid (sh valitsusest sõltumatute ametiühingute puudumine ja tööjõu liikuvuse piirangud, mis tulenevad leibkondade registreerimise süsteemist) avaldavad HRVs kõigi majandustegevuses osalejate palgakujundusele moonutavat mõju. Asjaolu, et palgakulud võivad teistes riikides olla erinevad või varieeruda ka HRVs, ei muuda seda järeldust.

| (79) | Uurimise käigus tegi komisjon lisaks kindlaks, nagu on üksikasjalikult kirjeldatud põhjendustes 51–55, et HRV kaltsiumsilitsiiditootjate poolt kasutatavate sisendite turgudel esineb arvukalt olulisi moonutusi ning mitte ainult sellele sektorile omaseid, vaid ka üldisi. Samasugune olukord kehtib ka kaltsiumsilitsiidi ja selle toorainete tootmiseks kasutatavate põhilisemate sisendite tootjate puhul. Seetõttu leidis komisjon, et kõik vaatlusaluse toote valmistamisel kasutatavate sisendite kulud, sealhulgas energiakulud, on HRVs moonutatud. Shenghua väide, et energiakulud on riigiti erinevad, ei muuda komisjoni hinnangut, et HRVs on energiahinnad moonutatud. |
| --- | --- |

(79)

Uurimise käigus tegi komisjon lisaks kindlaks, nagu on üksikasjalikult kirjeldatud põhjendustes 51–55, et HRV kaltsiumsilitsiiditootjate poolt kasutatavate sisendite turgudel esineb arvukalt olulisi moonutusi ning mitte ainult sellele sektorile omaseid, vaid ka üldisi. Samasugune olukord kehtib ka kaltsiumsilitsiidi ja selle toorainete tootmiseks kasutatavate põhilisemate sisendite tootjate puhul. Seetõttu leidis komisjon, et kõik vaatlusaluse toote valmistamisel kasutatavate sisendite kulud, sealhulgas energiakulud, on HRVs moonutatud. Shenghua väide, et energiakulud on riigiti erinevad, ei muuda komisjoni hinnangut, et HRVs on energiahinnad moonutatud.

| (80) | Kuigi alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti a kohaselt võib kasutada omamaiseid kulusid (sh tööjõu- või energiakulud), kui on kindlaks tehtud, et need ei ole moonutatud, puuduvad toimikus tõendid selle kohta, et üleriigilised moonutused ei puuduta kaltsiumsilitsiiditootjaid. Seega ei saanud selliseid omamaiseid kulusid normaalväärtuse arvutamisel kasutada. |
| --- | --- |

(80)

Kuigi alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti a kohaselt võib kasutada omamaiseid kulusid (sh tööjõu- või energiakulud), kui on kindlaks tehtud, et need ei ole moonutatud, puuduvad toimikus tõendid selle kohta, et üleriigilised moonutused ei puuduta kaltsiumsilitsiiditootjaid. Seega ei saanud selliseid omamaiseid kulusid normaalväärtuse arvutamisel kasutada.

| (81) | Seoses müügi-, üld- ja halduskulude ning kasumiga märkis komisjon, et kui on kindlaks tehtud, et alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktis b osutatud oluliste moonutuste olemasolu tõttu ekspordiriigis ei ole asjakohane kasutada ekspordiriigi omamaiseid hindu ja kulusid, võib komisjon arvutada normaalväärtuse iga eksportiva tootja puhul moonutamata hindade või sobiva võrdlusriigi võrdlusaluste põhjal kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktiga a. Komisjon rõhutab, et selles sättes nõutakse lisaks sõnaselgelt, et arvutatud normaalväärtus peab hõlmama moonutamata ja põhjendatud haldus-, müügi- ja üldkulusid ning kasumit. Kui komisjon tõendab uurimise käigus kõigi toimikus sisalduvate tõendite põhjal, et ekspordiriigis mõjutavad vaatlusalust toodet olulised moonutused, siis järeldub sellest, et need moonutused mõjutavad ka eksportivate tootjate müügi-, üld- ja halduskulusid. |
| --- | --- |

(81)

Seoses müügi-, üld- ja halduskulude ning kasumiga märkis komisjon, et kui on kindlaks tehtud, et alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktis b osutatud oluliste moonutuste olemasolu tõttu ekspordiriigis ei ole asjakohane kasutada ekspordiriigi omamaiseid hindu ja kulusid, võib komisjon arvutada normaalväärtuse iga eksportiva tootja puhul moonutamata hindade või sobiva võrdlusriigi võrdlusaluste põhjal kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktiga a. Komisjon rõhutab, et selles sättes nõutakse lisaks sõnaselgelt, et arvutatud normaalväärtus peab hõlmama moonutamata ja põhjendatud haldus-, müügi- ja üldkulusid ning kasumit. Kui komisjon tõendab uurimise käigus kõigi toimikus sisalduvate tõendite põhjal, et ekspordiriigis mõjutavad vaatlusalust toodet olulised moonutused, siis järeldub sellest, et need moonutused mõjutavad ka eksportivate tootjate müügi-, üld- ja halduskulusid.

| (82) | Seetõttu lükati Ketongi ja Shenghua väited tagasi. |
| --- | --- |

(82)

Seetõttu lükati Ketongi ja Shenghua väited tagasi.

| (83) | Shenghua väitis ka, et isegi kui kasutada muudest allikatest pärinevaid andmeid, on põhjendamatu kasutada moonutamata hinnana kolmanda riigi andmeid. Shenghua viitas komisjoni kavatsusele kasutada võrdlusriigi impordihindade puhul andmebaasi Global Trade Atlas (edaspidi „GTA“) ja osutas, et uurimisperioodil ostis ta kogu vaatlusaluse toote tootmiseks vajaliku tooraine siseturult. Seetõttu peaks komisjon kasutama usaldusväärsemat ja mõistlikumat andmeallikat ning olenemata andmeallikast tuleks teha vajalikud kohandused (näiteks tarnekulude osas), et väidetav moonutamata hind oleks kooskõlas Shenghua ostetud tooraine ostutingimustega. |
| --- | --- |

(83)

Shenghua väitis ka, et isegi kui kasutada muudest allikatest pärinevaid andmeid, on põhjendamatu kasutada moonutamata hinnana kolmanda riigi andmeid. Shenghua viitas komisjoni kavatsusele kasutada võrdlusriigi impordihindade puhul andmebaasi Global Trade Atlas (edaspidi „GTA“) ja osutas, et uurimisperioodil ostis ta kogu vaatlusaluse toote tootmiseks vajaliku tooraine siseturult. Seetõttu peaks komisjon kasutama usaldusväärsemat ja mõistlikumat andmeallikat ning olenemata andmeallikast tuleks teha vajalikud kohandused (näiteks tarnekulude osas), et väidetav moonutamata hind oleks kooskõlas Shenghua ostetud tooraine ostutingimustega.

| (84) | Selle väite kohta märkis komisjon, et põhjendustes 41–63 esitatud põhjustel kohaldab ta käesolevas uurimises alusmääruse artikli 2 lõiget 6a. Seetõttu peab komisjon kasutama sobiva võrdlusriigi moonutamata kulusid tagamaks, et kohaldatavaid kulusid ei mõjuta moonutused ning et need põhinevad kergesti kättesaadavatel andmetel, näiteks GTA andmebaasis sisalduvatel impordiandmetel. Kuna Shenghua ei ole esitanud andmeid, mis toetaksid tema väidet vajalike kohanduste kohta (näiteks seoses suuremate tarnekuludega), loetakse, et võrdlusriigi impordiväärtused vastavad alusmääruse artikli 2 lõike 6a kriteeriumidele ja võimaldavad anda võrdlusriigi hinna, sealhulgas tarnekulude kohta põhjendatud hinnangu. Kuna imporditud sisendid konkureerivad võrdlusriigi siseturul hindade osas, pidas komisjon neid usaldusväärseks näitajaks. Kui impordi puhul ei võetaks arvesse kõiki tarnekulusid, ei kajastaks saadav hind moonutamata hinda võrdlusriigi turul. See oleks alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktiga a vastuolus, mistõttu ei võetud seda väidet arvesse. |
| --- | --- |

(84)

Selle väite kohta märkis komisjon, et põhjendustes 41–63 esitatud põhjustel kohaldab ta käesolevas uurimises alusmääruse artikli 2 lõiget 6a. Seetõttu peab komisjon kasutama sobiva võrdlusriigi moonutamata kulusid tagamaks, et kohaldatavaid kulusid ei mõjuta moonutused ning et need põhinevad kergesti kättesaadavatel andmetel, näiteks GTA andmebaasis sisalduvatel impordiandmetel. Kuna Shenghua ei ole esitanud andmeid, mis toetaksid tema väidet vajalike kohanduste kohta (näiteks seoses suuremate tarnekuludega), loetakse, et võrdlusriigi impordiväärtused vastavad alusmääruse artikli 2 lõike 6a kriteeriumidele ja võimaldavad anda võrdlusriigi hinna, sealhulgas tarnekulude kohta põhjendatud hinnangu. Kuna imporditud sisendid konkureerivad võrdlusriigi siseturul hindade osas, pidas komisjon neid usaldusväärseks näitajaks. Kui impordi puhul ei võetaks arvesse kõiki tarnekulusid, ei kajastaks saadav hind moonutamata hinda võrdlusriigi turul. See oleks alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktiga a vastuolus, mistõttu ei võetud seda väidet arvesse.

| (85) | Eeltoodut arvestades nähtub kättesaadavatest tõenditest, et vaatlusaluse toote hinnad ja kulud, sealhulgas tooraine-, energia- ja tööjõukulud, ei ole kujunenud vabaturujõudude tulemusel, kuna neid mõjutab riigi oluline sekkumine alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b tähenduses, mida näitab ühe või mitme selles punktis loetletud asjakohase asjaolu mõju. Seda arvesse võttes ja kuna Hiina valitsus ei teinud koostööd, järeldas komisjon, et käesoleval juhul ei ole normaalväärtuse kindlaksmääramiseks sobiv kasutada omamaiseid hindu ja kulusid. Seetõttu arvutas komisjon normaalväärtuse ainult tootmis- ja müügikulude põhjal, mis vastavad moonutamata hindadele või võrdlusalustele, st käesoleval juhul sobiva võrdlusriigi vastavate tootmis- ja müügikulude põhjal kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktiga a, nagu on selgitatud järgmises punktis. |
| --- | --- |

(85)

Eeltoodut arvestades nähtub kättesaadavatest tõenditest, et vaatlusaluse toote hinnad ja kulud, sealhulgas tooraine-, energia- ja tööjõukulud, ei ole kujunenud vabaturujõudude tulemusel, kuna neid mõjutab riigi oluline sekkumine alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b tähenduses, mida näitab ühe või mitme selles punktis loetletud asjakohase asjaolu mõju. Seda arvesse võttes ja kuna Hiina valitsus ei teinud koostööd, järeldas komisjon, et käesoleval juhul ei ole normaalväärtuse kindlaksmääramiseks sobiv kasutada omamaiseid hindu ja kulusid. Seetõttu arvutas komisjon normaalväärtuse ainult tootmis- ja müügikulude põhjal, mis vastavad moonutamata hindadele või võrdlusalustele, st käesoleval juhul sobiva võrdlusriigi vastavate tootmis- ja müügikulude põhjal kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktiga a, nagu on selgitatud järgmises punktis.

3.3.   Võrdlusriik

Võrdlusriik

3.3.1.   Üldised märkused

Üldised märkused

| (86) | Võrdlusriigi valimisel lähtuti kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõikega 6a järgmistest kriteeriumidest:






  — | Hiinaga sarnane majanduse arengutase. Sellega seoses kasutas komisjon riike, mille kogurahvatulu elaniku kohta sarnaneb Maailmapanga andmebaasi alusel Hiina omaga; (39) |
| --- | --- | --- |

(86)

Võrdlusriigi valimisel lähtuti kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõikega 6a järgmistest kriteeriumidest:

—

Hiinaga sarnane majanduse arengutase. Sellega seoses kasutas komisjon riike, mille kogurahvatulu elaniku kohta sarnaneb Maailmapanga andmebaasi alusel Hiina omaga; (39)

39

| — | vaatlusaluse toote tootmine selles riigis; |
| --- | --- |

—

vaatlusaluse toote tootmine selles riigis;

| — | asjakohaste avalike andmete kättesaadavus võrdlusriigis; |
| --- | --- |

—

asjakohaste avalike andmete kättesaadavus võrdlusriigis;

| — | kui võimalikke võrdlusriike on mitu, tuleks võimaluse korral eelistada piisava sotsiaal- ja keskkonnakaitse tasemega riiki. |
| --- | --- |

—

kui võimalikke võrdlusriike on mitu, tuleks võimaluse korral eelistada piisava sotsiaal- ja keskkonnakaitse tasemega riiki.

| (87) | Nagu on selgitatud põhjendustes 35 ja 36, avaldas komisjon kaks toimikusse lisatud teadet normaalväärtuse kindlaksmääramiseks kasutatavate allikate kohta. Neis kirjeldati asjaomaste kriteeriumide aluseks olevaid fakte ja tõendeid ning käsitleti märkusi, mille pooled said nende asjaolude ja allikate kohta. Teises tootmistegureid käsitlevas teates teatas komisjon huvitatud isikutele oma kavatsusest kasutada käesoleval juhul sobiva võrdlusriigina Brasiiliat, kui oluliste moonutuste olemasolu vastavalt alusmääruse artikli 2 lõikele 6a leiab kinnitust. |
| --- | --- |

(87)

Nagu on selgitatud põhjendustes 35 ja 36, avaldas komisjon kaks toimikusse lisatud teadet normaalväärtuse kindlaksmääramiseks kasutatavate allikate kohta. Neis kirjeldati asjaomaste kriteeriumide aluseks olevaid fakte ja tõendeid ning käsitleti märkusi, mille pooled said nende asjaolude ja allikate kohta. Teises tootmistegureid käsitlevas teates teatas komisjon huvitatud isikutele oma kavatsusest kasutada käesoleval juhul sobiva võrdlusriigina Brasiiliat, kui oluliste moonutuste olemasolu vastavalt alusmääruse artikli 2 lõikele 6a leiab kinnitust.

3.3.2.   HRVga sarnane majanduse arengutase

HRVga sarnane majanduse arengutase

| (88) | Esimeses tootmistegureid käsitlevas teates märkis komisjon, et Maailmapanga andmetel on Hiinaga sarnase majanduse arengutasemega riigid Argentina, Brasiilia, Kasahstan, Malaisia ja Mehhiko, st kõik need riigid on Maailmapanga liigituse kohaselt rahvamajanduse kogutulu alusel suurema keskmise sissetulekuga riigid. |
| --- | --- |

(88)

Esimeses tootmistegureid käsitlevas teates märkis komisjon, et Maailmapanga andmetel on Hiinaga sarnase majanduse arengutasemega riigid Argentina, Brasiilia, Kasahstan, Malaisia ja Mehhiko, st kõik need riigid on Maailmapanga liigituse kohaselt rahvamajanduse kogutulu alusel suurema keskmise sissetulekuga riigid.

| (89) | Huvitatud isikutelt ei saadud märkusi komisjoni poolt kindlaks tehtud riikide majandusarengu taseme sarnasuse kohta HRVga. |
| --- | --- |

(89)

Huvitatud isikutelt ei saadud märkusi komisjoni poolt kindlaks tehtud riikide majandusarengu taseme sarnasuse kohta HRVga.

| (90) | Ketong märgib, et sarnaselt HRV-le on Maailmapank ka Venemaa liigitanud suurema keskmise sissetulekuga riigiks, ja palus komisjonil kaaluda seda riiki võimaliku võrdlusriigina. Komisjon ei leidnud aga ühtegi Venemaa kaltsiumsilitsiiditootjat, kelle avalikult kättesaadav finantsteave oleks vaatlusaluse toote normaalväärtuse arvutamise seisukohast representatiivne, ega hinnanud seetõttu seda riiki täiendavalt. |
| --- | --- |

(90)

Ketong märgib, et sarnaselt HRV-le on Maailmapank ka Venemaa liigitanud suurema keskmise sissetulekuga riigiks, ja palus komisjonil kaaluda seda riiki võimaliku võrdlusriigina. Komisjon ei leidnud aga ühtegi Venemaa kaltsiumsilitsiiditootjat, kelle avalikult kättesaadav finantsteave oleks vaatlusaluse toote normaalväärtuse arvutamise seisukohast representatiivne, ega hinnanud seetõttu seda riiki täiendavalt.

3.3.3.   Asjakohaste avalike andmete kättesaadavus võrdlusriigis

Asjakohaste avalike andmete kättesaadavus võrdlusriigis

| (91) | Esimeses teates määratles komisjon Brasiilia ja Argentina riikidena, kus teadaolevalt toodetakse kaltsiumsilitsiidi. Lisaks määratles komisjon selles teates Kasahstani, Malaisia ja Mehhiko riikidena, kus toodetakse rauasulameid, mis on tootmisprotsessi ja tootmistegurite poolest kaltsiumsilitsiidi tootmisharule kõige sarnasem tootmisharu, ning osutas, et ta võib kasutada neid riike juhul, kui kaltsiumsilitsiidi tootvate riikide kohta ei saada asjakohaseid andmeid. Märkused saadi Ketongilt, Shenghualt ja kaebuse esitajalt. |
| --- | --- |

(91)

Esimeses teates määratles komisjon Brasiilia ja Argentina riikidena, kus teadaolevalt toodetakse kaltsiumsilitsiidi. Lisaks määratles komisjon selles teates Kasahstani, Malaisia ja Mehhiko riikidena, kus toodetakse rauasulameid, mis on tootmisprotsessi ja tootmistegurite poolest kaltsiumsilitsiidi tootmisharule kõige sarnasem tootmisharu, ning osutas, et ta võib kasutada neid riike juhul, kui kaltsiumsilitsiidi tootvate riikide kohta ei saada asjakohaseid andmeid. Märkused saadi Ketongilt, Shenghualt ja kaebuse esitajalt.

| (92) | Komisjon tegi Brasiilias kindlaks kaks kaltsiumsilitsiiditootjat ja Argentinas ühe kaltsiumsilitsiiditootja, kelle finantsteave on avalikult kättesaadav. Värsked finantsandmed (st 2019. aasta kohta) olid siiski kättesaadavad ainult Argentina tootja ja ühe Brasiilia tootja (Rima Industrial S.A.) puhul. |
| --- | --- |

(92)

Komisjon tegi Brasiilias kindlaks kaks kaltsiumsilitsiiditootjat ja Argentinas ühe kaltsiumsilitsiiditootja, kelle finantsteave on avalikult kättesaadav. Värsked finantsandmed (st 2019. aasta kohta) olid siiski kättesaadavad ainult Argentina tootja ja ühe Brasiilia tootja (Rima Industrial S.A.) puhul.

| (93) | Kaebuse esitaja võttis teadmiseks, et üks võimalikest võrdlusriikidest on jätkuvalt Brasiilia, ja toetas selle riigi võimalikku valimist võrdlusriigiks, nagu ta oli ka algselt kaebuses välja pakkunud. |
| --- | --- |

(93)

Kaebuse esitaja võttis teadmiseks, et üks võimalikest võrdlusriikidest on jätkuvalt Brasiilia, ja toetas selle riigi võimalikku valimist võrdlusriigiks, nagu ta oli ka algselt kaebuses välja pakkunud.

| (94) | Nii Shenghua kui ka Ketong väitsid esimese teate kohta esitatud märkustes, et Brasiilia ei saa olla sobiv võrdlusriik, kuna mitme tooraine (nt elektroodipasta ja ränikivi/kvartsiidi) impordimahud on seal väikesed ega ole seega representatiivsed. |
| --- | --- |

(94)

Nii Shenghua kui ka Ketong väitsid esimese teate kohta esitatud märkustes, et Brasiilia ei saa olla sobiv võrdlusriik, kuna mitme tooraine (nt elektroodipasta ja ränikivi/kvartsiidi) impordimahud on seal väikesed ega ole seega representatiivsed.

| (95) | Mis puudutab elektroodipastat, siis selle import Brasiilias moodustas vähemalt 10 % Hiinas teatatud tarbimisest ja seega võib seda pidada representatiivseks. Kvartsiidi puhul leidis komisjon, et Brasiilias imporditud väike kogus ei ole representatiivne, ja kasutas selle asemel asjakohase võrdlusalusena liidu tootjate makstud keskmist ostuhinda. |
| --- | --- |

(95)

Mis puudutab elektroodipastat, siis selle import Brasiilias moodustas vähemalt 10 % Hiinas teatatud tarbimisest ja seega võib seda pidada representatiivseks. Kvartsiidi puhul leidis komisjon, et Brasiilias imporditud väike kogus ei ole representatiivne, ja kasutas selle asemel asjakohase võrdlusalusena liidu tootjate makstud keskmist ostuhinda.

| (96) | Shenghua väitis, et elektri hind Brasiilias on liiga kõrge, ja palus komisjonil Brasiiliat võrdlusriigina mitte kasutada. |
| --- | --- |

(96)

Shenghua väitis, et elektri hind Brasiilias on liiga kõrge, ja palus komisjonil Brasiiliat võrdlusriigina mitte kasutada.

| (97) | Komisjon märgib, et alusmääruse kohastes võrdlusriigi valikukriteeriumides ei ole mainitud, et kommunaalteenuste hinnad peavad jääma teatavasse vahemikku. Seetõttu lükati see väide tagasi. |
| --- | --- |

(97)

Komisjon märgib, et alusmääruse kohastes võrdlusriigi valikukriteeriumides ei ole mainitud, et kommunaalteenuste hinnad peavad jääma teatavasse vahemikku. Seetõttu lükati see väide tagasi.

| (98) | Ketong väitis oma märkustes esimese teate kohta, et Brasiilia elektriturg on moonutatud, kuna 1) Brasiilia valitsus on elektritootja Eletrobrási enamusaktsionär ja 2) Brasiilia valitsus reguleerib elektrihinda reguleeriva ameti Agência Nacional de Energia Elétrica (edaspidi „ANEEL“) kaudu. Seetõttu ei oleks Brasiilia sobiv võrdlusriik. |
| --- | --- |

(98)

Ketong väitis oma märkustes esimese teate kohta, et Brasiilia elektriturg on moonutatud, kuna 1) Brasiilia valitsus on elektritootja Eletrobrási enamusaktsionär ja 2) Brasiilia valitsus reguleerib elektrihinda reguleeriva ameti Agência Nacional de Energia Elétrica (edaspidi „ANEEL“) kaudu. Seetõttu ei oleks Brasiilia sobiv võrdlusriik.

| (99) | Komisjon märkis, et Ketong ei esitanud mingeid tõendeid, mis kinnitaksid, et riigi omanduses olev Eletrobrás moonutab Brasiilia elektriturgu ning eelkõige, et see asjaolu mõjutas kaltsiumsilitsiiditootjaid seoses elektrienergia eest makstud hinnaga uurimisperioodil. Näiteks kuigi 52 % Eletrobrási aktsiatest kuulub riigile, kaubeldakse ülejäänud aktsiatega avalikult. Seda küsimust käsitletakse täiendavalt põhjenduses 133 seoses huvitatud isikute täiendavate tõenditega ja põhjenduses 152. |
| --- | --- |

(99)

Komisjon märkis, et Ketong ei esitanud mingeid tõendeid, mis kinnitaksid, et riigi omanduses olev Eletrobrás moonutab Brasiilia elektriturgu ning eelkõige, et see asjaolu mõjutas kaltsiumsilitsiiditootjaid seoses elektrienergia eest makstud hinnaga uurimisperioodil. Näiteks kuigi 52 % Eletrobrási aktsiatest kuulub riigile, kaubeldakse ülejäänud aktsiatega avalikult. Seda küsimust käsitletakse täiendavalt põhjenduses 133 seoses huvitatud isikute täiendavate tõenditega ja põhjenduses 152.

| (100) | Shenghua väitis, et Brasiilia turg on väga kaitstud ja et selles riigis rakendatakse suurt hulka potentsiaalselt kaubandust piiravaid meetmeid, mida komisjon kinnitas Brasiilia impordipiiranguid käsitlevas hinnangus (40). |
| --- | --- |

(100)

Shenghua väitis, et Brasiilia turg on väga kaitstud ja et selles riigis rakendatakse suurt hulka potentsiaalselt kaubandust piiravaid meetmeid, mida komisjon kinnitas Brasiilia impordipiiranguid käsitlevas hinnangus (40).

40

| (101) | Esimeses teates märkis komisjon, et ta ei ole tuvastanud Brasiilias kaubandusmoonutusi, mis mõjutaksid kaltsiumsilitsiidi tootmise peamisi sisendeid. Shenghua ei esitanud tõendeid selle kohta, et sellised moonutused esinevad kaltsiumsilitsiidi ja/või peamiste tootmistegurite osas. Väidet ei peetud põhjendatuks ja seetõttu lükati see tagasi. |
| --- | --- |

(101)

Esimeses teates märkis komisjon, et ta ei ole tuvastanud Brasiilias kaubandusmoonutusi, mis mõjutaksid kaltsiumsilitsiidi tootmise peamisi sisendeid. Shenghua ei esitanud tõendeid selle kohta, et sellised moonutused esinevad kaltsiumsilitsiidi ja/või peamiste tootmistegurite osas. Väidet ei peetud põhjendatuks ja seetõttu lükati see tagasi.

| (102) | Ketong väitis veel, et komisjoni poolt kindlaks tehtud Brasiilia tootjad tegutsevad mitmes eri valdkonnas ning seetõttu ei kajasta nende kulud, tulud ja kasum kaltsiumsilitsiiditootja kulusid, tulusid ja kasumit. |
| --- | --- |

(102)

Ketong väitis veel, et komisjoni poolt kindlaks tehtud Brasiilia tootjad tegutsevad mitmes eri valdkonnas ning seetõttu ei kajasta nende kulud, tulud ja kasum kaltsiumsilitsiiditootja kulusid, tulusid ja kasumit.

| (103) | Komisjon tõdes esimeses teates, et Brasiilia tootjad tegutsevad peale kaltsiumsilitsiidi tootmise ja müügi ka muudes valdkondades ning et nende finantsaruandlus ei võimalda finantstulemusi toodete kaupa eristada. Komisjon selgitas, et see asjaolu iseenesest ei vähenda nende tootjate representatiivsust ja et tal on võimalik kasutada tootja tasandi finantstulemusi selleks, et määrata kindlaks müügi-, üld- ja halduskulude ning kasumi võrdlusalused. Seetõttu lükati see väide tagasi. |
| --- | --- |

(103)

Komisjon tõdes esimeses teates, et Brasiilia tootjad tegutsevad peale kaltsiumsilitsiidi tootmise ja müügi ka muudes valdkondades ning et nende finantsaruandlus ei võimalda finantstulemusi toodete kaupa eristada. Komisjon selgitas, et see asjaolu iseenesest ei vähenda nende tootjate representatiivsust ja et tal on võimalik kasutada tootja tasandi finantstulemusi selleks, et määrata kindlaks müügi-, üld- ja halduskulude ning kasumi võrdlusalused. Seetõttu lükati see väide tagasi.

| (104) | Shenghua väitis, et üheainsa äriühingu müügi-, üld- ja halduskulud ning kasum ei ole normaalväärtuse arvutamiseks usaldusväärsed ega representatiivsed. |
| --- | --- |

(104)

Shenghua väitis, et üheainsa äriühingu müügi-, üld- ja halduskulud ning kasum ei ole normaalväärtuse arvutamiseks usaldusväärsed ega representatiivsed.

| (105) | Komisjon märkis, et Shenghua ei põhjendanud, miks üheainsa tootja müügi-, üld- ja halduskulud ning kasum ei ole normaalväärtuse arvutamisel usaldusväärsed ega representatiivsed. Lisaks ei toonud Shenghua välja teisi Brasiilia tootjaid, kelle finantsteave oleks avalikult kergesti kättesaadav, mida saaks andmestikku lisada. Seepärast lükati väide tagasi. |
| --- | --- |

(105)

Komisjon märkis, et Shenghua ei põhjendanud, miks üheainsa tootja müügi-, üld- ja halduskulud ning kasum ei ole normaalväärtuse arvutamisel usaldusväärsed ega representatiivsed. Lisaks ei toonud Shenghua välja teisi Brasiilia tootjaid, kelle finantsteave oleks avalikult kergesti kättesaadav, mida saaks andmestikku lisada. Seepärast lükati väide tagasi.

| (106) | Lisaks väitis Ketong, et Dun & Bradstreeti finantsandmed ei ole kasutamiseks sobivad, kuna need ei ole piisavalt üksikasjalikud, et anda dumpingumarginaali täpseks arvutamiseks vajalikku teavet. |
| --- | --- |

(106)

Lisaks väitis Ketong, et Dun & Bradstreeti finantsandmed ei ole kasutamiseks sobivad, kuna need ei ole piisavalt üksikasjalikud, et anda dumpingumarginaali täpseks arvutamiseks vajalikku teavet.

| (107) | Komisjon märkis, et Dun & Bradstreeti andmebaas Global Financials on vahend, mida ta kasutab võimalikes võrdlusriikides asuvate konkreetsete äriühingute finantsaruannete ja suhtarvude hankimiseks. Sellega seoses selgitas komisjon, et Dun & Bradstreeti andmebaasis kasutatavad mõisted „otsesed kulud“ ja „kaudsed kulud“ tähendavad vastavalt müüdud kaupade kulusid ja tegevuskulusid. Vastupidiselt Ketongi väidetule on komisjoni käsutuses seega piisavalt üksikasjalikud andmed, et leida asjakohast teavet normaalväärtuse arvutamiseks vastavalt alusmääruse artikli 2 lõikele 6a. Seepärast lükati väide tagasi. |
| --- | --- |

(107)

Komisjon märkis, et Dun & Bradstreeti andmebaas Global Financials on vahend, mida ta kasutab võimalikes võrdlusriikides asuvate konkreetsete äriühingute finantsaruannete ja suhtarvude hankimiseks. Sellega seoses selgitas komisjon, et Dun & Bradstreeti andmebaasis kasutatavad mõisted „otsesed kulud“ ja „kaudsed kulud“ tähendavad vastavalt müüdud kaupade kulusid ja tegevuskulusid. Vastupidiselt Ketongi väidetule on komisjoni käsutuses seega piisavalt üksikasjalikud andmed, et leida asjakohast teavet normaalväärtuse arvutamiseks vastavalt alusmääruse artikli 2 lõikele 6a. Seepärast lükati väide tagasi.

| (108) | Nii Shenghua kui ka Ketong väitsid, et Argentina ei ole sobiv võrdlusriik, kuna seal esinevad kaubandusmoonutused seoses poolkoksiga, mis on üks olulisemaid tootmistegureid, mida komisjon mainis juba esimeses teates. |
| --- | --- |

(108)

Nii Shenghua kui ka Ketong väitsid, et Argentina ei ole sobiv võrdlusriik, kuna seal esinevad kaubandusmoonutused seoses poolkoksiga, mis on üks olulisemaid tootmistegureid, mida komisjon mainis juba esimeses teates.

| (109) | Komisjon nõustus, et kaubandusmoonutused (käesoleval juhul ekspordiload ja -maks) võivad selgitada poolkoksi väikest impordimahtu Argentinas ja seega muuta impordihinna kasutamise võrdlushinnana sobimatuks. |
| --- | --- |

(109)

Komisjon nõustus, et kaubandusmoonutused (käesoleval juhul ekspordiload ja -maks) võivad selgitada poolkoksi väikest impordimahtu Argentinas ja seega muuta impordihinna kasutamise võrdlushinnana sobimatuks.

| (110) | Lisaks väitis Ketong, et kui komisjon peaks järeldama, et paljude sisendite turg on Hiinas moonutatud, peab ta käsitama ka Argentina turgu moonutatuna, kuna paljud Argentina peamised sisendid pärinevad Hiinast. |
| --- | --- |

(110)

Lisaks väitis Ketong, et kui komisjon peaks järeldama, et paljude sisendite turg on Hiinas moonutatud, peab ta käsitama ka Argentina turgu moonutatuna, kuna paljud Argentina peamised sisendid pärinevad Hiinast.

| (111) | Komisjon lükkas selle väite tagasi, sest vastupidiselt Ketongi väidetule imporditi suurem osa sisenditest, välja arvatud poolkoks, Argentinasse muudest riikidest kui Hiina. Esimeses teates märkis komisjon, et Argentinas imporditi väga vähe poolkoksi, mis ei olnud pärit Hiinast. Seetõttu leidis komisjon selles etapis, et poolkoksi impordi maht ei olnud Argentinas representatiivne. Poolkoksi arvele langeb umbes 10 % vaatlusaluse toote tootmiskuludest. |
| --- | --- |

(111)

Komisjon lükkas selle väite tagasi, sest vastupidiselt Ketongi väidetule imporditi suurem osa sisenditest, välja arvatud poolkoks, Argentinasse muudest riikidest kui Hiina. Esimeses teates märkis komisjon, et Argentinas imporditi väga vähe poolkoksi, mis ei olnud pärit Hiinast. Seetõttu leidis komisjon selles etapis, et poolkoksi impordi maht ei olnud Argentinas representatiivne. Poolkoksi arvele langeb umbes 10 % vaatlusaluse toote tootmiskuludest.

| (112) | Lisaks väitis kaebuse esitaja, et selles etapis ei saa Argentina vastata võrdlusriigiks valimise kriteeriumidele, võttes arvesse, et avalikult kättesaadava teabe kohaselt on selles riigis vaatlusaluse toote ainus tootja kahjumis. |
| --- | --- |

(112)

Lisaks väitis kaebuse esitaja, et selles etapis ei saa Argentina vastata võrdlusriigiks valimise kriteeriumidele, võttes arvesse, et avalikult kättesaadava teabe kohaselt on selles riigis vaatlusaluse toote ainus tootja kahjumis.

| (113) | Komisjon nõustus, et ainsat Argentina kaltsiumsilitsiiditootjat, kelle finantsandmed on avalikult kättesaadavad, ei saa kasutada kasumimarginaali võrdlusalusena, sest äriühing lõpetas 2019. aasta kahjumiga. Kui hilisemas etapis muutuvad kättesaadavaks 2020. aasta finantsandmed, võib komisjon uuesti kaaluda Argentina kasutamist võrdlusriigina. |
| --- | --- |

(113)

Komisjon nõustus, et ainsat Argentina kaltsiumsilitsiiditootjat, kelle finantsandmed on avalikult kättesaadavad, ei saa kasutada kasumimarginaali võrdlusalusena, sest äriühing lõpetas 2019. aasta kahjumiga. Kui hilisemas etapis muutuvad kättesaadavaks 2020. aasta finantsandmed, võib komisjon uuesti kaaluda Argentina kasutamist võrdlusriigina.

| (114) | Ketong palus komisjonil kasutada võrdlusriigina Venemaad, kuna Maailmapank on sarnaselt HRVle ka Venemaa liigitanud suurema keskmise sissetulekuga riigiks, seal toodetakse kaltsiumsilitsiidi ja seal on vähemalt üks tootja – Kljutševski rauasulamite tehas. |
| --- | --- |

(114)

Ketong palus komisjonil kasutada võrdlusriigina Venemaad, kuna Maailmapank on sarnaselt HRVle ka Venemaa liigitanud suurema keskmise sissetulekuga riigiks, seal toodetakse kaltsiumsilitsiidi ja seal on vähemalt üks tootja – Kljutševski rauasulamite tehas.

| (115) | Komisjon analüüsis Ketongi taotlust kasutada sobiva võrdlusriigina Venemaad. Ta uuris kõige värskemaid finantsandmeid, mille Ketong esitas Venemaa Kljutševski rauasulamite tehase kohta, mis oma veebisaidi kohaselt väidetavalt toodab ka kaltsiumsilitsiidi. Need andmed käsitlesid uurimisperioodile eelnenud aastat. Kuna nende andmete kohaselt oli tootja kasum peaaegu null ning müügi-, üld- ja halduskulud väga väikesed, otsustas komisjon, et need andmed ei ole alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti a kohaselt vaatlusaluse toote normaalväärtuse arvutamise seisukohast representatiivsed. |
| --- | --- |

(115)

Komisjon analüüsis Ketongi taotlust kasutada sobiva võrdlusriigina Venemaad. Ta uuris kõige värskemaid finantsandmeid, mille Ketong esitas Venemaa Kljutševski rauasulamite tehase kohta, mis oma veebisaidi kohaselt väidetavalt toodab ka kaltsiumsilitsiidi. Need andmed käsitlesid uurimisperioodile eelnenud aastat. Kuna nende andmete kohaselt oli tootja kasum peaaegu null ning müügi-, üld- ja halduskulud väga väikesed, otsustas komisjon, et need andmed ei ole alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti a kohaselt vaatlusaluse toote normaalväärtuse arvutamise seisukohast representatiivsed.

| (116) | Kuna komisjonil ei õnnestunud leida representatiivseid finantsandmeid teiste võimalike Venemaa kaltsiumsilitsiiditootjate kohta ja ka Ketong ei esitanud selliseid andmeid, järeldas komisjon selles etapis, et Venemaa ei ole sobiv võrdlusriik. |
| --- | --- |

(116)

Kuna komisjonil ei õnnestunud leida representatiivseid finantsandmeid teiste võimalike Venemaa kaltsiumsilitsiiditootjate kohta ja ka Ketong ei esitanud selliseid andmeid, järeldas komisjon selles etapis, et Venemaa ei ole sobiv võrdlusriik.

| (117) | Shenghua ja Ketong väitsid, et põhjendustes 94, 96, 98, 100, 102, 104, 106, 108, 110 ja 112 nimetatud põhjustel ei ole Brasiilia ega Argentina asjakohased võrdlusriigid, ning soovitasid, et kuna kaltsiumsilitsiidi toodetakse maailmas vähe, peaks komisjon selle asemel kasutama rauasulamite tootjate ja/või ränimetalli tootjate andmeid, sest nende toodete puhul sarnaneb tootmise kulustruktuur kaltsiumsilitsiidi omale. Nad tegid ettepaneku kasutada Kasahstani, kuna see riik on üks suurimaid rauasulamite tootjaid ja seal tegutseb mitu tootjat, kelle müügi-, üld- ja halduskulude ning kasumi andmeid saab kasutada. |
| --- | --- |

(117)

Shenghua ja Ketong väitsid, et põhjendustes 94, 96, 98, 100, 102, 104, 106, 108, 110 ja 112 nimetatud põhjustel ei ole Brasiilia ega Argentina asjakohased võrdlusriigid, ning soovitasid, et kuna kaltsiumsilitsiidi toodetakse maailmas vähe, peaks komisjon selle asemel kasutama rauasulamite tootjate ja/või ränimetalli tootjate andmeid, sest nende toodete puhul sarnaneb tootmise kulustruktuur kaltsiumsilitsiidi omale. Nad tegid ettepaneku kasutada Kasahstani, kuna see riik on üks suurimaid rauasulamite tootjaid ja seal tegutseb mitu tootjat, kelle müügi-, üld- ja halduskulude ning kasumi andmeid saab kasutada.

| (118) | Komisjon märkis, et kaltsiumsilitsiidi tootvate riikide olemasolu tõttu ei saa alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktis a sätestatud kriteeriumide kohaselt Kasahstani selles etapis pidada sobivaks võrdlusriigiks, kuna seal ei toodeta kaltsiumsilitsiidi ja asjakohased avalikud andmed ei ole kättesaadavad. |
| --- | --- |

(118)

Komisjon märkis, et kaltsiumsilitsiidi tootvate riikide olemasolu tõttu ei saa alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktis a sätestatud kriteeriumide kohaselt Kasahstani selles etapis pidada sobivaks võrdlusriigiks, kuna seal ei toodeta kaltsiumsilitsiidi ja asjakohased avalikud andmed ei ole kättesaadavad.

| (119) | Lisaks väitis Ketong, et andmed Kasahstani ja Venemaa kohta GTA andmebaasis ei ole nii kvaliteetsed ja täielikud kui Rahvusvahelise Kaubanduskeskuse (ITC) andmed, ning soovitas kasutada GTA asemel neid andmeid. Kuna komisjon ei kavatse kumbagi neist riikidest võrdlusriigina kasutada, ei uurinud ta seda väidet selles etapis põhjalikumalt. |
| --- | --- |

(119)

Lisaks väitis Ketong, et andmed Kasahstani ja Venemaa kohta GTA andmebaasis ei ole nii kvaliteetsed ja täielikud kui Rahvusvahelise Kaubanduskeskuse (ITC) andmed, ning soovitas kasutada GTA asemel neid andmeid. Kuna komisjon ei kavatse kumbagi neist riikidest võrdlusriigina kasutada, ei uurinud ta seda väidet selles etapis põhjalikumalt.

| (120) | Eespool esitatud kaalutlusi silmas pidades andis komisjon huvitatud isikutele teise teatega teada, et kavatseb kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti a esimese taandega kasutada normaalväärtuse arvutamiseks vajalike moonutamata hindade või võrdlusaluste saamiseks sobiva võrdlusriigina Brasiiliat ja Rima Industrial S.A. finantsandmeid. |
| --- | --- |

(120)

Eespool esitatud kaalutlusi silmas pidades andis komisjon huvitatud isikutele teise teatega teada, et kavatseb kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti a esimese taandega kasutada normaalväärtuse arvutamiseks vajalike moonutamata hindade või võrdlusaluste saamiseks sobiva võrdlusriigina Brasiiliat ja Rima Industrial S.A. finantsandmeid.

| (121) | Huvitatud isikutel paluti kommenteerida Brasiilia sobivust võrdlusriigina ja Rima Industrial S.A. sobivust võrdlusriigi tootjana. Märkused saadi Ketongilt, Shenghualt ja kaebuse esitajalt. |
| --- | --- |

(121)

Huvitatud isikutel paluti kommenteerida Brasiilia sobivust võrdlusriigina ja Rima Industrial S.A. sobivust võrdlusriigi tootjana. Märkused saadi Ketongilt, Shenghualt ja kaebuse esitajalt.

| (122) | Kaebuse esitaja toetas Brasiilia valimist võrdlusriigiks, pidades Kasahstani, Argentinat ja Venemaad võrdlusriikidena sobimatuteks. Kaebuse esitaja esitas oma märkustes Brasiilia kahe teadaoleva kaltsiumsilitsiiditootja kõige uuemad kättesaadavad finantsandmed, mis on avaldatud Minas Geraisi ametlikus väljaandes (41) (42). Lisaks väitis kaebuse esitaja, et kuigi Kljutševski rauasulamite tehase veebisaidi kohaselt toodab see Venemaa tootja kaltsiumsilitsiidi, ei ole tehases kaltsiumsilitsiidi toodetud viimase kuue aasta, sh uurimisperioodi jooksul, ning seal ei ole kavas lähitulevikus kaltsiumsilitsiidi toota. |
| --- | --- |

(122)

Kaebuse esitaja toetas Brasiilia valimist võrdlusriigiks, pidades Kasahstani, Argentinat ja Venemaad võrdlusriikidena sobimatuteks. Kaebuse esitaja esitas oma märkustes Brasiilia kahe teadaoleva kaltsiumsilitsiiditootja kõige uuemad kättesaadavad finantsandmed, mis on avaldatud Minas Geraisi ametlikus väljaandes (41) (42). Lisaks väitis kaebuse esitaja, et kuigi Kljutševski rauasulamite tehase veebisaidi kohaselt toodab see Venemaa tootja kaltsiumsilitsiidi, ei ole tehases kaltsiumsilitsiidi toodetud viimase kuue aasta, sh uurimisperioodi jooksul, ning seal ei ole kavas lähitulevikus kaltsiumsilitsiidi toota.

41

42

| (123) | Shenghua kordas oma väidet, et Brasiilia elektrihinnad on liiga kõrged ja seetõttu ei tuleks Brasiiliat pidada sobivaks võrdlusriigiks. Komisjoni väide, et alusmääruse kohastes võrdlusriigi valikukriteeriumides ei ole mainitud, et võrdlusriigiks valimiseks peavad riigi kommunaalteenuste hinnad jääma teatavasse vahemikku, nagu on märgitud põhjenduses 97, ei ole Shenghua sõnul kooskõlas alusmäärusega ega WTO dumpinguvastase lepinguga, mille kohaselt isegi juhul, kui komisjon otsustab mitte kasutada päritoluriigi äriühingute müügihindu või kulusid, peaks ta normaalväärtuse kindlakstegemiseks kasutama mõistlikke asendusandmeid. |
| --- | --- |

(123)

Shenghua kordas oma väidet, et Brasiilia elektrihinnad on liiga kõrged ja seetõttu ei tuleks Brasiiliat pidada sobivaks võrdlusriigiks. Komisjoni väide, et alusmääruse kohastes võrdlusriigi valikukriteeriumides ei ole mainitud, et võrdlusriigiks valimiseks peavad riigi kommunaalteenuste hinnad jääma teatavasse vahemikku, nagu on märgitud põhjenduses 97, ei ole Shenghua sõnul kooskõlas alusmäärusega ega WTO dumpinguvastase lepinguga, mille kohaselt isegi juhul, kui komisjon otsustab mitte kasutada päritoluriigi äriühingute müügihindu või kulusid, peaks ta normaalväärtuse kindlakstegemiseks kasutama mõistlikke asendusandmeid.

| (124) | Nagu on märgitud põhjenduses 86, kasutab komisjon võrdlusriigi valimisel asjakohaseid kriteeriume vastavalt alusmääruse artikli 2 lõikele 6a. Brasiilia vastab kõigile neile kriteeriumidele. Asjaolu, et elektrihinnad on Brasiilias kõrgemad kui teistes riikides, ei muuda Brasiiliat võrdlusriigina sobimatuks. Seetõttu lükati see väide tagasi. |
| --- | --- |

(124)

Nagu on märgitud põhjenduses 86, kasutab komisjon võrdlusriigi valimisel asjakohaseid kriteeriume vastavalt alusmääruse artikli 2 lõikele 6a. Brasiilia vastab kõigile neile kriteeriumidele. Asjaolu, et elektrihinnad on Brasiilias kõrgemad kui teistes riikides, ei muuda Brasiiliat võrdlusriigina sobimatuks. Seetõttu lükati see väide tagasi.

| (125) | Ketongi väitel keeldus komisjon Venemaad võrdlusriigina kasutamast ainuüksi põhjusel, et Kljutševski rauasulamite tehase 2019. aasta kasumimarginaal ning müügi-, üld- ja halduskulud ei olnud representatiivsed (st need olid liiga madalad). Lisaks väitis Ketong, et kasumimarginaal ei ole alusmääruse artikli 2 lõike 6 punkti a kohaselt võrdlusriigi valiku kriteerium ning et andmed peavad olema üksnes hõlpsasti kättesaadavad. Ketong leiab, et sellest õigusnormist ei tulene ühtegi täiendavat „representatiivsuse kriteeriumi“ ja seega ei kujuta kasum endast ühte kriteeriumi võrdlusriigi sobivuse hindamiseks. Peale selle väitis Ketong, et isegi kui kasumimarginaal oleks kriteerium, on ebaselge, miks Rima Industrial S.A. kasumimarginaal, mis on ainult 3 %, on parem kui Kljutševski rauasulamite tehase madal, kuid siiski positiivne kasumimarginaal. |
| --- | --- |

(125)

Ketongi väitel keeldus komisjon Venemaad võrdlusriigina kasutamast ainuüksi põhjusel, et Kljutševski rauasulamite tehase 2019. aasta kasumimarginaal ning müügi-, üld- ja halduskulud ei olnud representatiivsed (st need olid liiga madalad). Lisaks väitis Ketong, et kasumimarginaal ei ole alusmääruse artikli 2 lõike 6 punkti a kohaselt võrdlusriigi valiku kriteerium ning et andmed peavad olema üksnes hõlpsasti kättesaadavad. Ketong leiab, et sellest õigusnormist ei tulene ühtegi täiendavat „representatiivsuse kriteeriumi“ ja seega ei kujuta kasum endast ühte kriteeriumi võrdlusriigi sobivuse hindamiseks. Peale selle väitis Ketong, et isegi kui kasumimarginaal oleks kriteerium, on ebaselge, miks Rima Industrial S.A. kasumimarginaal, mis on ainult 3 %, on parem kui Kljutševski rauasulamite tehase madal, kuid siiski positiivne kasumimarginaal.

| (126) | Komisjon lükkas selle väite tagasi. Alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti a kohaselt peab arvutatud normaalväärtus hõlmama moonutamata ja põhjendatud haldus-, müügi- ja üldkulusummat ning kasumisummat. Komisjon leiab, et kasumimarginaal, mis on peaaegu null, ei ole „põhjendatud“ alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti a viimase lõigu tähenduses. |
| --- | --- |

(126)

Komisjon lükkas selle väite tagasi. Alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti a kohaselt peab arvutatud normaalväärtus hõlmama moonutamata ja põhjendatud haldus-, müügi- ja üldkulusummat ning kasumisummat. Komisjon leiab, et kasumimarginaal, mis on peaaegu null, ei ole „põhjendatud“ alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti a viimase lõigu tähenduses.

| (127) | Lisaks väitis Ketong, et Venemaa andmed on mitmel põhjusel kvaliteetsemad kui Brasiilia andmed. Esiteks on Rima Industriali tegevus mitmekesisem kui Kljutševski rauasulamite tehasel, mis keskendub rauasulamitele. Teiseks väitis Ketong, et komisjon ei põhjendanud oma väidet, et Dun & Bradstreeti andmebaasis esitatud Rima Industriali otsesed kulud vastavad müüdud kaupade kuludele ja et kaudsed kulud tähendavad tegevuskulusid. Seevastu Kljutševski rauasulamite tehase andmed võimaldavad hinnata, milliseid kulukategooriaid need hõlmavad. Kolmandaks on Kljutševski rauasulamite tehase müügi-, üld- ja halduskulud üksikasjalikumad. |
| --- | --- |

(127)

Lisaks väitis Ketong, et Venemaa andmed on mitmel põhjusel kvaliteetsemad kui Brasiilia andmed. Esiteks on Rima Industriali tegevus mitmekesisem kui Kljutševski rauasulamite tehasel, mis keskendub rauasulamitele. Teiseks väitis Ketong, et komisjon ei põhjendanud oma väidet, et Dun & Bradstreeti andmebaasis esitatud Rima Industriali otsesed kulud vastavad müüdud kaupade kuludele ja et kaudsed kulud tähendavad tegevuskulusid. Seevastu Kljutševski rauasulamite tehase andmed võimaldavad hinnata, milliseid kulukategooriaid need hõlmavad. Kolmandaks on Kljutševski rauasulamite tehase müügi-, üld- ja halduskulud üksikasjalikumad.

| (128) | Nagu on selgitatud põhjenduses 122, muutusid kättesaadavaks komisjoni poolt kindlaks tehtud kahe Brasiilia tootja uuemad finantsandmed. Nende andmete kohaselt lõpetas Rima Industrial S.A. 2020. aasta kahjumiga. Seevastu Bozel Brasil S.A. teenis 2020. aastal kasumit. Nagu esimeses teates eeldati, kasutas komisjon 2020. aasta andmeid, kuna need muutusid kättesaadavaks. Võttes esiteks arvesse, et kahjumiga tegutsev äriühing ei ole omamaisel turul valitseva olukorra mõttes representatiivne, ja teiseks, et Bozel Brasil S.A. toodab peaaegu eranditult kaltsiumsilitsiidi, kasutas komisjon Bozel Brasili andmeid. Seepärast lükati need väited tagasi. |
| --- | --- |

(128)

Nagu on selgitatud põhjenduses 122, muutusid kättesaadavaks komisjoni poolt kindlaks tehtud kahe Brasiilia tootja uuemad finantsandmed. Nende andmete kohaselt lõpetas Rima Industrial S.A. 2020. aasta kahjumiga. Seevastu Bozel Brasil S.A. teenis 2020. aastal kasumit. Nagu esimeses teates eeldati, kasutas komisjon 2020. aasta andmeid, kuna need muutusid kättesaadavaks. Võttes esiteks arvesse, et kahjumiga tegutsev äriühing ei ole omamaisel turul valitseva olukorra mõttes representatiivne, ja teiseks, et Bozel Brasil S.A. toodab peaaegu eranditult kaltsiumsilitsiidi, kasutas komisjon Bozel Brasili andmeid. Seepärast lükati need väited tagasi.

| (129) | Lisaks kordas Ketong oma väidet, et kvartsiidi import Brasiilias ei pruugi olla representatiivne, samas kui ITC statistika Venemaa kvartsiidiimpordi kohta on usaldusväärne võrdlusalus tööstuslikult kasutatava kvartsiidi hinna kindlaksmääramiseks. |
| --- | --- |

(129)

Lisaks kordas Ketong oma väidet, et kvartsiidi import Brasiilias ei pruugi olla representatiivne, samas kui ITC statistika Venemaa kvartsiidiimpordi kohta on usaldusväärne võrdlusalus tööstuslikult kasutatava kvartsiidi hinna kindlaksmääramiseks.

| (130) | Nagu on selgitatud põhjendustes 90 ja 115, ei pidanud komisjon Venemaad sobivaks võrdlusriigiks. Mis puudutab kvartsiidi hinna võrdlusalust, siis Brasiilia representatiivsete impordimahtude puudumise tõttu otsustas komisjon kasutada kvartsiidi hinda liidu turul, nagu on selgitatud põhjenduses 95. Seetõttu lükati see väide tagasi. |
| --- | --- |

(130)

Nagu on selgitatud põhjendustes 90 ja 115, ei pidanud komisjon Venemaad sobivaks võrdlusriigiks. Mis puudutab kvartsiidi hinna võrdlusalust, siis Brasiilia representatiivsete impordimahtude puudumise tõttu otsustas komisjon kasutada kvartsiidi hinda liidu turul, nagu on selgitatud põhjenduses 95. Seetõttu lükati see väide tagasi.

| (131) | Lisaks väitis Ketong, et kui komisjon valib võrdlusriigiks Brasiilia, peab ta valima Brasiilia puhul kõige täpsemad ja moonutamata elektrikulud. Täpsemalt märkis Ketong, et Brasiilias müüakse elektrienergiat kahes erinevas lepingukeskkonnas: reguleeritud turul ja vabaturul. Ketong väitis, et kuna tööstustarbijatest ostjad ostavad elektrienergiat peamiselt vabaturult, oleks tööstustarbijate makstava tüüpilise hinna õige allikas vabaturg, mitte reguleeritud turg. Eelkõige kehtib see suurte tööstuslike elektritarbijate, sealhulgas kaltsiumsilitsiiditootjate kohta. Ketongi arvates on mõistlik eeldada, et kaltsiumsilitsiiditootja, kelle elektritarbimine on märksa suurem kui 3 MW (ühe ahju elektrivõimsus on üle 20 MW), ostab elektrienergiat vabaturul otse elektritootjalt soodushinnaga. Peale selle väitis Ketong, et äriühingu EDP Brasil elektrihinnad, millele komisjon osutas teises teates, kajastavad elektritariifi reguleeritud turul ega kujuta endast tüüpilisi hindu, millega suured tööstustarbijad nagu kaltsiumsilitsiiditootjad elektrienergiat ostavad. Ketong väitis ka, et EDP Brasili elektritariif on reguleeriva ameti (ANEEL) reguleeritud piirhind, mitte tegelik hind, millega elektrienergiat müüakse. Ketong esitas selle väite toetuseks pressiteate, milles teatati, et ANEEL on kinnitanud 2020. aasta detsembriks kavandatud enampakkumise hinnalae. Lisaks väitis Ketong, et EDP Brasili tegevusandmete kohaselt on EDP Brasili klientide poolt nii reguleeritud turul kui ka vabaturul makstav tegelik hind sellest tariifist madalam, ning seetõttu peaks komisjon kasutama neid andmeid. |
| --- | --- |

(131)

Lisaks väitis Ketong, et kui komisjon valib võrdlusriigiks Brasiilia, peab ta valima Brasiilia puhul kõige täpsemad ja moonutamata elektrikulud. Täpsemalt märkis Ketong, et Brasiilias müüakse elektrienergiat kahes erinevas lepingukeskkonnas: reguleeritud turul ja vabaturul. Ketong väitis, et kuna tööstustarbijatest ostjad ostavad elektrienergiat peamiselt vabaturult, oleks tööstustarbijate makstava tüüpilise hinna õige allikas vabaturg, mitte reguleeritud turg. Eelkõige kehtib see suurte tööstuslike elektritarbijate, sealhulgas kaltsiumsilitsiiditootjate kohta. Ketongi arvates on mõistlik eeldada, et kaltsiumsilitsiiditootja, kelle elektritarbimine on märksa suurem kui 3 MW (ühe ahju elektrivõimsus on üle 20 MW), ostab elektrienergiat vabaturul otse elektritootjalt soodushinnaga. Peale selle väitis Ketong, et äriühingu EDP Brasil elektrihinnad, millele komisjon osutas teises teates, kajastavad elektritariifi reguleeritud turul ega kujuta endast tüüpilisi hindu, millega suured tööstustarbijad nagu kaltsiumsilitsiiditootjad elektrienergiat ostavad. Ketong väitis ka, et EDP Brasili elektritariif on reguleeriva ameti (ANEEL) reguleeritud piirhind, mitte tegelik hind, millega elektrienergiat müüakse. Ketong esitas selle väite toetuseks pressiteate, milles teatati, et ANEEL on kinnitanud 2020. aasta detsembriks kavandatud enampakkumise hinnalae. Lisaks väitis Ketong, et EDP Brasili tegevusandmete kohaselt on EDP Brasili klientide poolt nii reguleeritud turul kui ka vabaturul makstav tegelik hind sellest tariifist madalam, ning seetõttu peaks komisjon kasutama neid andmeid.

| (132) | Komisjon märkis, et vabaturul lepitakse elektrihindades kokku kahepoolselt ja neid ei avalikustata (43). Kui tarbijad ostavad elektrienergiat vabaturul, peavad nad sõlmima kaks lepingut: ühe lepingu elektritootjaga, kes vastutab elektrienergia tootmise eest, ja teise lepingu turustajaga taristu (ülekandeliinide) kasutamiseks (44). Üldjuhul sisaldab elektritariif tootmis-, ülekande- ja jaotuskulusid, sektoripõhiseid tasusid ja makse. Ketongi osutatud elektrihinnad, mis on esitatud EDP Brasili aastaaruandes, sisaldavad ainult energia (hüdroelektrienergia ja soojus) tootmise hinda, mis ei ole tarbija makstav lõplik hind ja mida ei saa seega võrdlusalusena kasutada. |
| --- | --- |

(132)

Komisjon märkis, et vabaturul lepitakse elektrihindades kokku kahepoolselt ja neid ei avalikustata (43). Kui tarbijad ostavad elektrienergiat vabaturul, peavad nad sõlmima kaks lepingut: ühe lepingu elektritootjaga, kes vastutab elektrienergia tootmise eest, ja teise lepingu turustajaga taristu (ülekandeliinide) kasutamiseks (44). Üldjuhul sisaldab elektritariif tootmis-, ülekande- ja jaotuskulusid, sektoripõhiseid tasusid ja makse. Ketongi osutatud elektrihinnad, mis on esitatud EDP Brasili aastaaruandes, sisaldavad ainult energia (hüdroelektrienergia ja soojus) tootmise hinda, mis ei ole tarbija makstav lõplik hind ja mida ei saa seega võrdlusalusena kasutada.

43

44

| (133) | Lisaks märkis komisjon, et Ketong ei esitanud muid tõendeid peale enda oletuse, et kaltsiumsilitsiiditootjad ostavad elektrienergiat vabaturult, mitte reguleeritud turult. Pealegi puuduvad tõendid selle kohta, et hinnad, mida komisjon kasutas eraettevõtte EDP Brasili veebisaidi alusel, on tegelikult maksimumhinnad, nagu Ketong osutas, mitte tarbijate makstavad tariifid. Ketongi poolt selle kohta esitatud tõendid seda väidet ei toeta. Kõnealuses pressiteates teatati üksnes, et ANEEL on hinnalage tõstnud. Komisjon märkis, et tegelikult oli keskmine tariif, mida kasutati tööstustarbijate ostetava elektri puhul uurimisperioodil, 391 R$/MWh, samas kui Ketongi esitatud EDP aastaaruande kohaselt oli elektritariif tööstustarbijatele 2020. aasta viimases kvartalis 508 R$/MWh ehk märksa kõrgem kui tariif, mida komisjon kasutas võrdlusaluse arvutamiseks. Kuna toimikus puuduvad asjakohased alternatiivsed andmed, otsustas komisjon esialgu kasutada EDP Brasili avaldatud tariife. Seetõttu lükati see väide tagasi. |
| --- | --- |

(133)

Lisaks märkis komisjon, et Ketong ei esitanud muid tõendeid peale enda oletuse, et kaltsiumsilitsiiditootjad ostavad elektrienergiat vabaturult, mitte reguleeritud turult. Pealegi puuduvad tõendid selle kohta, et hinnad, mida komisjon kasutas eraettevõtte EDP Brasili veebisaidi alusel, on tegelikult maksimumhinnad, nagu Ketong osutas, mitte tarbijate makstavad tariifid. Ketongi poolt selle kohta esitatud tõendid seda väidet ei toeta. Kõnealuses pressiteates teatati üksnes, et ANEEL on hinnalage tõstnud. Komisjon märkis, et tegelikult oli keskmine tariif, mida kasutati tööstustarbijate ostetava elektri puhul uurimisperioodil, 391 R$/MWh, samas kui Ketongi esitatud EDP aastaaruande kohaselt oli elektritariif tööstustarbijatele 2020. aasta viimases kvartalis 508 R$/MWh ehk märksa kõrgem kui tariif, mida komisjon kasutas võrdlusaluse arvutamiseks. Kuna toimikus puuduvad asjakohased alternatiivsed andmed, otsustas komisjon esialgu kasutada EDP Brasili avaldatud tariife. Seetõttu lükati see väide tagasi.

| (134) | Ketong väitis, et kui komisjon otsustab kasutada Dun & Bradstreeti andmebaasist pärinevaid Rima Industriali finantsandmeid ning arvestades, et need andmed on esitatud ebatäpsel ja üldisel kujul, mis ei võimalda kindlaks teha „kaudsetes kuludes“ sisalduvaid kulusid, siis ei ole ekspordihinna kohandamine müügikuludega põhjendatud, sest arvutatud normaalväärtus sisaldab samu kulusid. |
| --- | --- |

(134)

Ketong väitis, et kui komisjon otsustab kasutada Dun & Bradstreeti andmebaasist pärinevaid Rima Industriali finantsandmeid ning arvestades, et need andmed on esitatud ebatäpsel ja üldisel kujul, mis ei võimalda kindlaks teha „kaudsetes kuludes“ sisalduvaid kulusid, siis ei ole ekspordihinna kohandamine müügikuludega põhjendatud, sest arvutatud normaalväärtus sisaldab samu kulusid.

| (135) | Nagu on märgitud põhjenduses 128, kasutab komisjon Bozel Brasil S.A. finantsaruandeid, mistõttu see väide ei ole enam asjakohane. |
| --- | --- |

(135)

Nagu on märgitud põhjenduses 128, kasutab komisjon Bozel Brasil S.A. finantsaruandeid, mistõttu see väide ei ole enam asjakohane.

| (136) | Shenghua kordas oma väidet, et sobiva võrdlusriigina tuleks kasutada Kasahstani. Komisjon peaks kaaluma riike, kus toodetakse rauasulameid, sest kaltsiumsilitsiidi toodetakse ainult Argentinas ja Brasiilias ning komisjon jättis Argentina kõrvale, ent Brasiiliat ei pea Shenghua sealsete kõrgete elektrihindade tõttu sobivaks, nagu on mainitud põhjenduses 123. |
| --- | --- |

(136)

Shenghua kordas oma väidet, et sobiva võrdlusriigina tuleks kasutada Kasahstani. Komisjon peaks kaaluma riike, kus toodetakse rauasulameid, sest kaltsiumsilitsiidi toodetakse ainult Argentinas ja Brasiilias ning komisjon jättis Argentina kõrvale, ent Brasiiliat ei pea Shenghua sealsete kõrgete elektrihindade tõttu sobivaks, nagu on mainitud põhjenduses 123.

| (137) | Kuna Brasiilias on tootjaid, kelle finantsteave on avalikult kättesaadav, ei ole tarvidust kaaluda riike, kus toodetakse rauasulameid, nagu Kasahstan. Seetõttu lükati see väide tagasi. |
| --- | --- |

(137)

Kuna Brasiilias on tootjaid, kelle finantsteave on avalikult kättesaadav, ei ole tarvidust kaaluda riike, kus toodetakse rauasulameid, nagu Kasahstan. Seetõttu lükati see väide tagasi.

3.3.4.   Sotsiaal- ja keskkonnakaitse tase

Sotsiaal- ja keskkonnakaitse tase

| (138) | Kuna kõigi eespool kirjeldatud asjaolude põhjal tehti kindlaks, et Brasiilia on uurimise esialgses etapis sobiv võrdlusriik, ei olnud vastavalt alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti a esimese taande viimasele lausele vaja hinnata sotsiaal- ja keskkonnakaitse taset. |
| --- | --- |

(138)

Kuna kõigi eespool kirjeldatud asjaolude põhjal tehti kindlaks, et Brasiilia on uurimise esialgses etapis sobiv võrdlusriik, ei olnud vastavalt alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti a esimese taande viimasele lausele vaja hinnata sotsiaal- ja keskkonnakaitse taset.

3.3.5.   Järeldus

Järeldus

| (139) | Eespool esitatud analüüsi silmas pidades vastab Brasiilia alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti a esimeses taandes sätestatud kriteeriumidele, mistõttu seda saab pidada sobivaks võrdlusriigiks. |
| --- | --- |

(139)

Eespool esitatud analüüsi silmas pidades vastab Brasiilia alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti a esimeses taandes sätestatud kriteeriumidele, mistõttu seda saab pidada sobivaks võrdlusriigiks.

3.4.   Moonutamata kulude kindlakstegemiseks kasutatud allikad

Moonutamata kulude kindlakstegemiseks kasutatud allikad

| (140) | Komisjon esitas esimeses teates loetelu kõigist tootmisteguritest, nagu materjalid, energia ja tööjõud, mida eksportivad tootjad vaatlusaluse toote tootmisel kasutavad, ning kutsus huvitatud isikuid üles esitama märkusi ja osutama hõlpsasti kättesaadavale teabele kõigi kõnealuses teates nimetatud tootmistegurite moonutamata väärtuste kohta. |
| --- | --- |

(140)

Komisjon esitas esimeses teates loetelu kõigist tootmisteguritest, nagu materjalid, energia ja tööjõud, mida eksportivad tootjad vaatlusaluse toote tootmisel kasutavad, ning kutsus huvitatud isikuid üles esitama märkusi ja osutama hõlpsasti kättesaadavale teabele kõigi kõnealuses teates nimetatud tootmistegurite moonutamata väärtuste kohta.

| (141) | Seejärel märkis komisjon teises teates, et normaalväärtuse arvutamiseks kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktiga a kasutab ta enamiku tootmisteguritega (eelkõige toorainetega) seotud moonutamata kulude kindlakstegemiseks GTA andmebaasis sisalduvaid andmeid. Lisaks teatas komisjon, et ta kasutab moonutamata tööjõukulude kindlakstegemiseks Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) statistikat ja hõlpsasti kättesaadavaid allikaid tööjõukulude kohta Brasiilias ning moonutamata elektrikulude kindlakstegemiseks hõlpsasti kättesaadavaid allikaid tööstuslike jaotustasude kohta, mille on avaldanud elektritarnija, nagu on täpsemalt selgitatud allpool põhjendustes 151 ja 152. |
| --- | --- |

(141)

Seejärel märkis komisjon teises teates, et normaalväärtuse arvutamiseks kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktiga a kasutab ta enamiku tootmisteguritega (eelkõige toorainetega) seotud moonutamata kulude kindlakstegemiseks GTA andmebaasis sisalduvaid andmeid. Lisaks teatas komisjon, et ta kasutab moonutamata tööjõukulude kindlakstegemiseks Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) statistikat ja hõlpsasti kättesaadavaid allikaid tööjõukulude kohta Brasiilias ning moonutamata elektrikulude kindlakstegemiseks hõlpsasti kättesaadavaid allikaid tööstuslike jaotustasude kohta, mille on avaldanud elektritarnija, nagu on täpsemalt selgitatud allpool põhjendustes 151 ja 152.

3.5.   Moonutamata kulud ja võrdlusalused

Moonutamata kulud ja võrdlusalused

3.5.1.   Tootmistegurid

Tootmistegurid

| (142) | Võttes arvesse kogu huvitatud isikute esitatud ja kaugristkontrollide käigus kogutud teavet, tehti kindlaks järgmised tootmistegurid ja nende allikad, et määrata kindlaks normaalväärtus vastavalt alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktile a.

  Tabel 1


  Kaltsiumsilitsiidi tootmistegurid









  Tootmistegur | Kaubakood Brasiilias | Moonutamata väärtus jüaanides | Mõõtühik |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Toorained |
| Veevaba tamponeerimismaterjal | 3816 00 11
  3816 00 12
  3816 00 19
  3816 00 21
  3816 00 29
  3816 00 90 | 9,8157 | kg |
| Bituminoosne kivisüsi | 2701 12 00 | 0,6423 | kg |
| Kivisüsi | 2701 19 00 | 0,6423  (45) | kg |
| Koks/poolkoks | 2704 00 11
  2704 00 12
  2704 00 90 | 1,6856 | kg |
| Elektroodipasta | 3801 30 10
  3801 30 90 | 5,9464 | kg |
| Grafiittellised | 3801 90 00 | 46,3942 | kg |
| Lubjakivi | 2521 00 00 | 0,0858 | kg |
| Kvartsiit/ränikivi | 2506 20 00 | 0,2705  (46) | kg |
| Terasetooted (muu varbmaterjal rauast või legeerimata terasest) | 7215 50 00 | 11,5350 | kg |
| Tööjõud |
| Tööjõukulud töötlevas tööstuses | [Ei kohaldata] | 29,7989 | tund |
| Energia |
| Elektrienergia | [Ei kohaldata] | 0,5289 | kWh |
| Kõrvalsaadused/jäätmed |
| Räbu, tuhk ja jäägid | 2620 99 90 | 0,04  (47) | kg |
| Sadestunud ränidioksiidi-kaltsiumipulber | 7202 99 90 | 10,22  (47) | kg |

(142)

Võttes arvesse kogu huvitatud isikute esitatud ja kaugristkontrollide käigus kogutud teavet, tehti kindlaks järgmised tootmistegurid ja nende allikad, et määrata kindlaks normaalväärtus vastavalt alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktile a.

Tabel 1

Tabel 1

Kaltsiumsilitsiidi tootmistegurid

Kaltsiumsilitsiidi tootmistegurid

Tootmistegur

Kaubakood Brasiilias

Moonutamata väärtus jüaanides

Mõõtühik

Toorained

Toorained

Veevaba tamponeerimismaterjal

3816 00 11

3816 00 12

3816 00 19

3816 00 21

3816 00 29

3816 00 90

9,8157

kg

Bituminoosne kivisüsi

2701 12 00

0,6423

kg

Kivisüsi

2701 19 00

0,6423  (45)

45

kg

Koks/poolkoks

2704 00 11

2704 00 12

2704 00 90

1,6856

kg

Elektroodipasta

3801 30 10

3801 30 90

5,9464

kg

Grafiittellised

3801 90 00

46,3942

kg

Lubjakivi

2521 00 00

0,0858

kg

Kvartsiit/ränikivi

2506 20 00

0,2705  (46)

46

kg

Terasetooted (muu varbmaterjal rauast või legeerimata terasest)

7215 50 00

11,5350

kg

Tööjõud

Tööjõud

Tööjõukulud töötlevas tööstuses

[Ei kohaldata]

29,7989

tund

Energia

Energia

Elektrienergia

[Ei kohaldata]

0,5289

kWh

Kõrvalsaadused/jäätmed

Kõrvalsaadused/jäätmed

Räbu, tuhk ja jäägid

2620 99 90

0,04  (47)

47

kg

Sadestunud ränidioksiidi-kaltsiumipulber

7202 99 90

10,22  (47)

47

kg

| (143) | Komisjon lisas tootmise üldkulude näitaja, et hõlmata kulud, mida eespool nimetatud tootmistegurid ei hõlma. Selle summa kindlaksmääramise metoodikat selgitatakse nõuetekohaselt põhjenduses 154. |
| --- | --- |

(143)

Komisjon lisas tootmise üldkulude näitaja, et hõlmata kulud, mida eespool nimetatud tootmistegurid ei hõlma. Selle summa kindlaksmääramise metoodikat selgitatakse nõuetekohaselt põhjenduses 154.

3.5.1.1.   Toorained ja jäägid/kõrvalsaadused

| (144) | Selleks et teha kindlaks võrdlusriigi tootja tehasesse tarnitud toorainete moonutamata hind, kasutas komisjon alusena võrdlusriigi kaalutud keskmist impordihinda, mis on esitatud GTAs ning millele lisati imporditollimaksud ja transpordikulud. Võrdlusriigi impordihind tehti kindlaks kõikidest kolmandatest riikidest (v.a HRVst) ja riikidest, mis ei ole WTO liikmed ning mis on loetletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2015/755 (48) I lisas, pärit impordi ühikuhindade kaalutud keskmisena. Komisjon otsustas jätta välja HRVst pärit impordi võrdlusriiki, sest nagu ta järeldas põhjenduses 85, ei ole HRV omamaiste hindade ja kulude kasutamine sobiv oluliste moonutuste tõttu alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b tähenduses. Kuna puuduvad tõendid selle kohta, et samad moonutused ei mõjuta ekspordiks mõeldud tooteid samas ulatuses, leidis komisjon, et samad moonutused mõjutavad ekspordihindu. Pärast Hiinast ja mitteturumajanduslikest riikidest Brasiiliasse suunatud impordi väljajätmist leidis komisjon, et muudest kolmandatest riikidest pärit peamiste toorainete import oli endiselt representatiivne (moodustas enam kui 98 % Brasiiliasse suunatud impordi kogumahust). GTAs on esitatud Brasiilia impordiväärtused FOB-tasandil. Brasiilia CIF-impordihinna saamiseks lisati FOB-väärtustele 3,1 %, mis on koostööd tegevate Hiina eksportivate tootjate teatatud kaltsiumsilitsiidi keskmiste CIF- ja FOB-ekspordihindade vahe uurimisperioodil. |
| --- | --- |

(144)

Selleks et teha kindlaks võrdlusriigi tootja tehasesse tarnitud toorainete moonutamata hind, kasutas komisjon alusena võrdlusriigi kaalutud keskmist impordihinda, mis on esitatud GTAs ning millele lisati imporditollimaksud ja transpordikulud. Võrdlusriigi impordihind tehti kindlaks kõikidest kolmandatest riikidest (v.a HRVst) ja riikidest, mis ei ole WTO liikmed ning mis on loetletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2015/755 (48) I lisas, pärit impordi ühikuhindade kaalutud keskmisena. Komisjon otsustas jätta välja HRVst pärit impordi võrdlusriiki, sest nagu ta järeldas põhjenduses 85, ei ole HRV omamaiste hindade ja kulude kasutamine sobiv oluliste moonutuste tõttu alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b tähenduses. Kuna puuduvad tõendid selle kohta, et samad moonutused ei mõjuta ekspordiks mõeldud tooteid samas ulatuses, leidis komisjon, et samad moonutused mõjutavad ekspordihindu. Pärast Hiinast ja mitteturumajanduslikest riikidest Brasiiliasse suunatud impordi väljajätmist leidis komisjon, et muudest kolmandatest riikidest pärit peamiste toorainete import oli endiselt representatiivne (moodustas enam kui 98 % Brasiiliasse suunatud impordi kogumahust). GTAs on esitatud Brasiilia impordiväärtused FOB-tasandil. Brasiilia CIF-impordihinna saamiseks lisati FOB-väärtustele 3,1 %, mis on koostööd tegevate Hiina eksportivate tootjate teatatud kaltsiumsilitsiidi keskmiste CIF- ja FOB-ekspordihindade vahe uurimisperioodil.

48

| (145) | Brasiilia impordiandmete ja kivisöe asjakohase moonutamata rahvusvahelise hinna puudumisel leidis komisjon, et sobiv võrdlusalus on bituminoosse kivisöe kaalutud keskmine impordihind. |
| --- | --- |

(145)

Brasiilia impordiandmete ja kivisöe asjakohase moonutamata rahvusvahelise hinna puudumisel leidis komisjon, et sobiv võrdlusalus on bituminoosse kivisöe kaalutud keskmine impordihind.

| (146) | Kuna Brasiilias imporditud kvartsiidi kogus oli väike, mistõttu seda ei peetud representatiivseks, ning kuna puudus ka kvartsiidi rahvusvaheline moonutamata hind, leidis komisjon, et sobiv võrdlusalus on liidu tootjate makstud keskmine ostuhind. |
| --- | --- |

(146)

Kuna Brasiilias imporditud kvartsiidi kogus oli väike, mistõttu seda ei peetud representatiivseks, ning kuna puudus ka kvartsiidi rahvusvaheline moonutamata hind, leidis komisjon, et sobiv võrdlusalus on liidu tootjate makstud keskmine ostuhind.

| (147) | Üks eksportiv tootja teatas tootmistegurina ka kvartsliivast. Selle tootmisteguri puhul moodustasid koostööd tegevate eksportivate tootjate tegelikud kulud tühise osa tootmise kogukuludest uurimisperioodil. Kuna nende puhul kasutatud väärtus ei mõjutanud märkimisväärselt dumpingumarginaali arvutamist, olenemata kasutatud allikast, otsustas komisjon lisada need kulud kulumaterjalide alla. Komisjon arvutas kulumaterjalide osakaalu toorainete kogukuludes ja kohaldas kindlakstehtud moonutamata hindade kasutamisel seda protsendimäära ümberarvutatud toorainekulude suhtes. |
| --- | --- |

(147)

Üks eksportiv tootja teatas tootmistegurina ka kvartsliivast. Selle tootmisteguri puhul moodustasid koostööd tegevate eksportivate tootjate tegelikud kulud tühise osa tootmise kogukuludest uurimisperioodil. Kuna nende puhul kasutatud väärtus ei mõjutanud märkimisväärselt dumpingumarginaali arvutamist, olenemata kasutatud allikast, otsustas komisjon lisada need kulud kulumaterjalide alla. Komisjon arvutas kulumaterjalide osakaalu toorainete kogukuludes ja kohaldas kindlakstehtud moonutamata hindade kasutamisel seda protsendimäära ümberarvutatud toorainekulude suhtes.

| (148) | Kõrvalsaadused – räbu ja sadestunud ränidioksiidi-kaltsiumipulber (jääde, mis on liigitatud kaltsiumsilitsiidiga sama HS-koodi alla) – moodustasid kumbki alla 1 % tootmise kogukuludest. Kuna uurimisperioodil räbu Brasiilias ei imporditud, määras komisjon selle kõrvalsaaduse võrdlushinna kindlaks HRV omamaise müügiväärtuse ja materjali kogumaksumuse suhte alusel ning kohaldas seda suhet materjali arvutatud moonutamata kogumaksumuse suhtes. Seejärel jagati saadud tulemus tegeliku müüdud kogusega, et saada moonutamata ühikuhind, mis on esitatud põhjenduse 142 tabelis 1. Teise kõrvalsaaduse (kaltsiumsilitsiidi jäätmed) puhul kohandas komisjon võrdlushinda, kohaldades võrdlusriigist pärit kaltsiumsilitsiidi võrdlushinna suhtes kõrvalsaaduse müügihinna ja HRVs kaltsiumsilitsiidi omamaise müügihinna suhet. Saadud kohandatud võrdlusalus on esitatud tabelis 1. |
| --- | --- |

(148)

Kõrvalsaadused – räbu ja sadestunud ränidioksiidi-kaltsiumipulber (jääde, mis on liigitatud kaltsiumsilitsiidiga sama HS-koodi alla) – moodustasid kumbki alla 1 % tootmise kogukuludest. Kuna uurimisperioodil räbu Brasiilias ei imporditud, määras komisjon selle kõrvalsaaduse võrdlushinna kindlaks HRV omamaise müügiväärtuse ja materjali kogumaksumuse suhte alusel ning kohaldas seda suhet materjali arvutatud moonutamata kogumaksumuse suhtes. Seejärel jagati saadud tulemus tegeliku müüdud kogusega, et saada moonutamata ühikuhind, mis on esitatud põhjenduse 142 tabelis 1. Teise kõrvalsaaduse (kaltsiumsilitsiidi jäätmed) puhul kohandas komisjon võrdlushinda, kohaldades võrdlusriigist pärit kaltsiumsilitsiidi võrdlushinna suhtes kõrvalsaaduse müügihinna ja HRVs kaltsiumsilitsiidi omamaise müügihinna suhet. Saadud kohandatud võrdlusalus on esitatud tabelis 1.

| (149) | Et teha kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti a esimese taandega kindlaks toorainete moonutamata hind, kohaldas komisjon võrdlusriigi asjakohast imporditollimaksu. |
| --- | --- |

(149)

Et teha kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti a esimese taandega kindlaks toorainete moonutamata hind, kohaldas komisjon võrdlusriigi asjakohast imporditollimaksu.

| (150) | Komisjon arvutas koostööd tegevate eksportivate tootjate toorainetarnetega seoses kantud transpordikulud protsendina nende toorainete tegelikust maksumusest ja kohaldas siis sama protsendimäära samade toorainete moonutamata maksumuse suhtes, et määrata kindlaks moonutamata transpordikulud. Komisjon leidis, et käesoleva uurimise seisukohast võib eksportiva tootja toorainekulude ja esitatud transpordikulude suhet põhjendatult kasutada näitajana, mille abil hinnata äriühingu tehasesse toorainete tarnimise moonutamata transpordikulusid. |
| --- | --- |

(150)

Komisjon arvutas koostööd tegevate eksportivate tootjate toorainetarnetega seoses kantud transpordikulud protsendina nende toorainete tegelikust maksumusest ja kohaldas siis sama protsendimäära samade toorainete moonutamata maksumuse suhtes, et määrata kindlaks moonutamata transpordikulud. Komisjon leidis, et käesoleva uurimise seisukohast võib eksportiva tootja toorainekulude ja esitatud transpordikulude suhet põhjendatult kasutada näitajana, mille abil hinnata äriühingu tehasesse toorainete tarnimise moonutamata transpordikulusid.

3.5.1.2.   Tööjõud

| (151) | Tööjõud on oluline tootmistegur, mis moodustab 5–10 % tootmise kogukuludest. Komisjon kasutas Brasiilia palkade kindlaksmääramiseks ILO statistikat. ILO statistika (49) annab teavet töötleva tööstuse töötajate igakuise töötasu kohta ja keskmiste iganädalaste töötundide kohta Brasiilias 2020. aastal. Komisjon arvutas Brasiilias asuva tööandja tööjõukulud, kasutades Brasiilia tööjõukulude kohta avalikult kättesaadavaid allikaid (50). |
| --- | --- |

(151)

Tööjõud on oluline tootmistegur, mis moodustab 5–10 % tootmise kogukuludest. Komisjon kasutas Brasiilia palkade kindlaksmääramiseks ILO statistikat. ILO statistika (49) annab teavet töötleva tööstuse töötajate igakuise töötasu kohta ja keskmiste iganädalaste töötundide kohta Brasiilias 2020. aastal. Komisjon arvutas Brasiilias asuva tööandja tööjõukulud, kasutades Brasiilia tööjõukulude kohta avalikult kättesaadavaid allikaid (50).

49

50

3.5.1.3.   Elektrienergia

| (152) | Komisjon kasutas kõige uuemat hõlpsasti leitavat elektrihinda (2021. aasta augusti seisuga), mida kohaldas EDP Brasil (51). Seda hinda kohandati inflatsiooniga, et saada 2020. aastal kohaldatud hind. Kättesaadav teave võimaldab kindlaks teha elektrihinna ja jaotusvõrgu kasutamise hinna (modalidade tarifaria azul), mida maksavad tööstustarbijad. See teave sisaldab isegi üksikasju hindade kohta, mida maksavad tööstustarbijad, kes valisid diferentseeritud määrad, mille aluseks on elektrienergia tarbimise kellaaeg (modalidade tarifaria verde). Tuleb märkida, et Brasiilias kohustab reguleeriv amet (ANEEL) (52) elektritarnijaid aeg-ajalt tõstma oma tariife teatava protsendi võrra, et reguleerida elektrienergia tarbimist riigis. ANEEL kasutab märgistussüsteemi (53) (roheline, kollane, punane 1, punane 2), mis näitab, kas elektrihind peaks jääma tarnija kavandatud tasemele (roheline) või tuleks seda tõsta 0,01343 BRL/kWh (kollane), 0,04169 BRL/kWh (punane 1) või 0,06243 BRL/kWh (punane 2) võrra (2020. aasta andmed). ANEEL avaldab märgistused igakuiselt ja uurimisperioodi kohta olid need äriühingu EDP Brasil veebisaidil hõlpsasti leitavad (54). Uurimisperioodil oli märgistussüsteem enamasti roheline. Ainult 2020. aasta jaanuaris esines üks kollane märge ja 2020. aasta detsembris üks 2. astme punase märge, mis tähendas, et elektritariife tuli tõsta. Üldiselt oli tõstmisel tariifile marginaalne mõju. |
| --- | --- |

(152)

Komisjon kasutas kõige uuemat hõlpsasti leitavat elektrihinda (2021. aasta augusti seisuga), mida kohaldas EDP Brasil (51). Seda hinda kohandati inflatsiooniga, et saada 2020. aastal kohaldatud hind. Kättesaadav teave võimaldab kindlaks teha elektrihinna ja jaotusvõrgu kasutamise hinna (modalidade tarifaria azul), mida maksavad tööstustarbijad. See teave sisaldab isegi üksikasju hindade kohta, mida maksavad tööstustarbijad, kes valisid diferentseeritud määrad, mille aluseks on elektrienergia tarbimise kellaaeg (modalidade tarifaria verde). Tuleb märkida, et Brasiilias kohustab reguleeriv amet (ANEEL) (52) elektritarnijaid aeg-ajalt tõstma oma tariife teatava protsendi võrra, et reguleerida elektrienergia tarbimist riigis. ANEEL kasutab märgistussüsteemi (53) (roheline, kollane, punane 1, punane 2), mis näitab, kas elektrihind peaks jääma tarnija kavandatud tasemele (roheline) või tuleks seda tõsta 0,01343 BRL/kWh (kollane), 0,04169 BRL/kWh (punane 1) või 0,06243 BRL/kWh (punane 2) võrra (2020. aasta andmed). ANEEL avaldab märgistused igakuiselt ja uurimisperioodi kohta olid need äriühingu EDP Brasil veebisaidil hõlpsasti leitavad (54). Uurimisperioodil oli märgistussüsteem enamasti roheline. Ainult 2020. aasta jaanuaris esines üks kollane märge ja 2020. aasta detsembris üks 2. astme punase märge, mis tähendas, et elektritariife tuli tõsta. Üldiselt oli tõstmisel tariifile marginaalne mõju.

51

modalidade tarifaria azul

modalidade tarifaria verde

52

53

54

3.5.1.4.   Tootmise üldkulud, müügi-, üld- ja halduskulud ning kasum ja kulum

| (153) | Alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktis a on sätestatud, et „[a]rvutatud normaalväärtus hõlmab moonutamata ja põhjendatud haldus-, müügi- ja üldkulusummat ning kasumisummat“. Lisaks tuleb kindlaks teha tootmise üldkulud, et hõlmata kulud, mida eespool viidatud tootmistegurid ei hõlma. |
| --- | --- |

(153)

Alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktis a on sätestatud, et „[a]rvutatud normaalväärtus hõlmab moonutamata ja põhjendatud haldus-, müügi- ja üldkulusummat ning kasumisummat“. Lisaks tuleb kindlaks teha tootmise üldkulud, et hõlmata kulud, mida eespool viidatud tootmistegurid ei hõlma.

[a]rvutatud normaalväärtus hõlmab moonutamata ja põhjendatud haldus-, müügi- ja üldkulusummat ning kasumisummat

| (154) | Koostööd tegevate eksportivate tootjate tootmise üldkulusid ja kulumit väljendati protsendina eksportivate tootjate tegelikest tootmiskuludest. Seda protsendimäära kohaldati moonutamata tootmiskulude suhtes. |
| --- | --- |

(154)

Koostööd tegevate eksportivate tootjate tootmise üldkulusid ja kulumit väljendati protsendina eksportivate tootjate tegelikest tootmiskuludest. Seda protsendimäära kohaldati moonutamata tootmiskulude suhtes.

| (155) | Selleks et teha kindlaks müügi-, üld- ja halduskulude ning kasumi moonutamata ja põhjendatud summa, tugines komisjon Bozel Brasil S.A. finantsandmetele 2020. aasta kohta, mis saadi Minas Geraisi ametlikust väljaandest (55). |
| --- | --- |

(155)

Selleks et teha kindlaks müügi-, üld- ja halduskulude ning kasumi moonutamata ja põhjendatud summa, tugines komisjon Bozel Brasil S.A. finantsandmetele 2020. aasta kohta, mis saadi Minas Geraisi ametlikust väljaandest (55).

55

3.5.2.   Normaalväärtuse arvutamine

Normaalväärtuse arvutamine

| (156) | Eespool esitatud moonutamata hindade ja võrdlusaluste põhjal arvutas komisjon kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktiga a normaalväärtuse tooteliigi kohta tehasest hankimise tasandil. |
| --- | --- |

(156)

Eespool esitatud moonutamata hindade ja võrdlusaluste põhjal arvutas komisjon kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktiga a normaalväärtuse tooteliigi kohta tehasest hankimise tasandil.

| (157) | Esiteks tegi komisjon kindlaks moonutamata tootmiskulud, tuginedes iga äriühingu ostetud tootmisteguritele. Seejärel kohaldas ta moonutamata ühikukulusid iga koostööd tegeva eksportiva tootja konkreetsete tootmistegurite tegeliku tarbimise suhtes. Taotluse esitaja esitatud kasutusmäärasid kontrolliti. Komisjon korrutas kasutustegurid võrdlusriigis täheldatud moonutamata ühikukuludega, mis on esitatud tabelis 1. Komisjon vähendas tootmiskulusid kõrvalsaaduste moonutamata kulude võrra. |
| --- | --- |

(157)

Esiteks tegi komisjon kindlaks moonutamata tootmiskulud, tuginedes iga äriühingu ostetud tootmisteguritele. Seejärel kohaldas ta moonutamata ühikukulusid iga koostööd tegeva eksportiva tootja konkreetsete tootmistegurite tegeliku tarbimise suhtes. Taotluse esitaja esitatud kasutusmäärasid kontrolliti. Komisjon korrutas kasutustegurid võrdlusriigis täheldatud moonutamata ühikukuludega, mis on esitatud tabelis 1. Komisjon vähendas tootmiskulusid kõrvalsaaduste moonutamata kulude võrra.

| (158) | Seejärel lisas komisjon tootmiskuludele tootmise üldkulud ja kulumi, mis määrati kindlaks põhjenduses 154 kirjeldatud viisil, et selgitada välja tootmise moonutamata kogukulud. |
| --- | --- |

(158)

Seejärel lisas komisjon tootmiskuludele tootmise üldkulud ja kulumi, mis määrati kindlaks põhjenduses 154 kirjeldatud viisil, et selgitada välja tootmise moonutamata kogukulud.

| (159) | Eelmises põhjenduses kirjeldatud viisil kindlaks tehtud tootmiskulude suhtes kohaldas komisjon Bozel Brasil S.A. müügi-, üld- ja halduskulusid ning kasumit. Moonutamata tootmiskulude suhtes kohaldatud müügi-, üld- ja halduskulud väljendati protsendina müüdud kaupade kuludest ja moodustasid 11,98 %. Tootmise moonutamata kogukulude suhtes kohaldatud kasum väljendatuna protsendina müüdud kaupade kuludest moodustas 18,96 %. |
| --- | --- |

(159)

Eelmises põhjenduses kirjeldatud viisil kindlaks tehtud tootmiskulude suhtes kohaldas komisjon Bozel Brasil S.A. müügi-, üld- ja halduskulusid ning kasumit. Moonutamata tootmiskulude suhtes kohaldatud müügi-, üld- ja halduskulud väljendati protsendina müüdud kaupade kuludest ja moodustasid 11,98 %. Tootmise moonutamata kogukulude suhtes kohaldatud kasum väljendatuna protsendina müüdud kaupade kuludest moodustas 18,96 %.

| (160) | Selle põhjal arvutas komisjon kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktiga a normaalväärtuse tooteliigi kohta tehasest hankimise tasandil. |
| --- | --- |

(160)

Selle põhjal arvutas komisjon kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktiga a normaalväärtuse tooteliigi kohta tehasest hankimise tasandil.

3.6.   Ekspordihind

Ekspordihind

| (161) | Eksportivate tootjate eksport liitu toimus kas otse sõltumatutele klientidele või väljaspool liitu asuva sidusettevõtja kaudu. |
| --- | --- |

(161)

Eksportivate tootjate eksport liitu toimus kas otse sõltumatutele klientidele või väljaspool liitu asuva sidusettevõtja kaudu.

| (162) | Alusmääruse artikli 2 lõike 8 kohaselt oli ekspordihind liitu ekspordiks müüdud vaatlusaluse toote eest tegelikult makstud või makstav hind. |
| --- | --- |

(162)

Alusmääruse artikli 2 lõike 8 kohaselt oli ekspordihind liitu ekspordiks müüdud vaatlusaluse toote eest tegelikult makstud või makstav hind.

3.7.   Võrdlus

Võrdlus

| (163) | Komisjon võrdles normaalväärtust ja eksportivate tootjate ekspordihinda tehasest hankimise tasandil. |
| --- | --- |

(163)

Komisjon võrdles normaalväärtust ja eksportivate tootjate ekspordihinda tehasest hankimise tasandil.

| (164) | Õiglase võrdluse tagamiseks kohandas komisjon vajaduse korral normaalväärtust ja/või ekspordihinda, võttes kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõikega 10 arvesse hindu ja hinna võrreldavust mõjutavaid erinevusi. Kohandusi tehti transpordi-, kindlustus-, käitlemis-, laadimis- ja lisakulude, pakkimiskulude, krediidikulude, kauplejate hinnalisandite ja pangatasude suhtes. |
| --- | --- |

(164)

Õiglase võrdluse tagamiseks kohandas komisjon vajaduse korral normaalväärtust ja/või ekspordihinda, võttes kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõikega 10 arvesse hindu ja hinna võrreldavust mõjutavaid erinevusi. Kohandusi tehti transpordi-, kindlustus-, käitlemis-, laadimis- ja lisakulude, pakkimiskulude, krediidikulude, kauplejate hinnalisandite ja pangatasude suhtes.

3.8.   Dumpingumarginaalid

Dumpingumarginaalid

| (165) | Koostööd tegevate eksportivate tootjate puhul võrdles komisjon samasuguse toote liikide kaalutud keskmist normaalväärtust vaatlusaluse toote vastava liigi kaalutud keskmise ekspordihinnaga vastavalt alusmääruse artikli 2 lõigetele 11 ja 12. |
| --- | --- |

(165)

Koostööd tegevate eksportivate tootjate puhul võrdles komisjon samasuguse toote liikide kaalutud keskmist normaalväärtust vaatlusaluse toote vastava liigi kaalutud keskmise ekspordihinnaga vastavalt alusmääruse artikli 2 lõigetele 11 ja 12.

| (166) | Selle põhjal on ajutised kaalutud keskmised dumpingumarginaalid, väljendatuna protsendina CIF-hinnast liidu piiril ilma tollimakse tasumata, järgmised:






  Äriühing | Ajutine dumpingumarginaal |
| --- | --- | --- |
| Ningxia Ketong New Material Technology Co. Ltd. | 73,4  % |
| Ningxia Shun Tai Smelting Co., Ltd. | 132,8  % |
| Shaanxi Shenghua Metallurgy-Chemical Co. Ltd. | 85,9  % |

(166)

Selle põhjal on ajutised kaalutud keskmised dumpingumarginaalid, väljendatuna protsendina CIF-hinnast liidu piiril ilma tollimakse tasumata, järgmised:

Äriühing

Ajutine dumpingumarginaal

Ningxia Ketong New Material Technology Co. Ltd.

73,4  %

Ningxia Shun Tai Smelting Co., Ltd.

132,8  %

Shaanxi Shenghua Metallurgy-Chemical Co. Ltd.

85,9  %

| (167) | Kõikide teiste Hiina RV eksportivate tootjate puhul määras komisjon dumpingumarginaali kättesaadavate faktide põhjal kooskõlas alusmääruse artikliga 18. Selleks tegi komisjon kindlaks eksportivate tootjate koostöö taseme. Koostöö tase on koostööd tegevate eksportivate tootjate liitu suunatud ekspordi maht väljendatuna protsendina asjaomasest riigist liitu suunatud koguimpordist uurimisperioodil, mis määrati kindlaks Eurostati andmete põhjal. |
| --- | --- |

(167)

Kõikide teiste Hiina RV eksportivate tootjate puhul määras komisjon dumpingumarginaali kättesaadavate faktide põhjal kooskõlas alusmääruse artikliga 18. Selleks tegi komisjon kindlaks eksportivate tootjate koostöö taseme. Koostöö tase on koostööd tegevate eksportivate tootjate liitu suunatud ekspordi maht väljendatuna protsendina asjaomasest riigist liitu suunatud koguimpordist uurimisperioodil, mis määrati kindlaks Eurostati andmete põhjal.

| (168) | Käesoleval juhul moodustas koostööd tegevate eksportivate tootjate eksport ligikaudu 57,5 % koguimpordist uurimisperioodil. Selle põhjal otsustas komisjon kehtestada dumpingu jääkmarginaali tasemel, mis vastab tüüpilise tooteliigi puhul koostööd tegevate eksportiva tootjate puhul kindlaks määratud kõrgeimale individuaalsele dumpingumarginaalile. |
| --- | --- |

(168)

Käesoleval juhul moodustas koostööd tegevate eksportivate tootjate eksport ligikaudu 57,5 % koguimpordist uurimisperioodil. Selle põhjal otsustas komisjon kehtestada dumpingu jääkmarginaali tasemel, mis vastab tüüpilise tooteliigi puhul koostööd tegevate eksportiva tootjate puhul kindlaks määratud kõrgeimale individuaalsele dumpingumarginaalile.

| (169) | Ajutised dumpingumarginaalid, väljendatuna protsendina CIF-hinnast liidu piiril ilma tollimakse tasumata, on järgmised.






  Äriühing | Ajutine dumpingumarginaal |
| --- | --- | --- |
| Ningxia Ketong New Material Technology Co. Ltd. | 73,4  % |
| Ningxia Shun Tai Smelting Co., Ltd. | 132,8  % |
| Shaanxi Shenghua Metallurgy-Chemical Co. Ltd. | 85,9  % |
| Kõik teised äriühingud | 142,3  % |

(169)

Ajutised dumpingumarginaalid, väljendatuna protsendina CIF-hinnast liidu piiril ilma tollimakse tasumata, on järgmised.

Äriühing

Ajutine dumpingumarginaal

Ningxia Ketong New Material Technology Co. Ltd.

73,4  %

Ningxia Shun Tai Smelting Co., Ltd.

132,8  %

Shaanxi Shenghua Metallurgy-Chemical Co. Ltd.

85,9  %

Kõik teised äriühingud

142,3  %

4.   KAHJU

KAHJU

4.1.   Liidu tootmisharu ja liidu toodangu määratlus

Liidu tootmisharu ja liidu toodangu määratlus

| (170) | Uurimisperioodil valmistas liidus samasugust toodet kaks tootjat. Need tootjad moodustavad seega „liidu tootmisharu“ alusmääruse artikli 4 lõike 1 tähenduses. |
| --- | --- |

(170)

Uurimisperioodil valmistas liidus samasugust toodet kaks tootjat. Need tootjad moodustavad seega „liidu tootmisharu“ alusmääruse artikli 4 lõike 1 tähenduses.

| (171) | Kuna kahju hindamiseks vajalikud andmed saadi peamiselt ainult kahelt liidu tootjalt, on kahju analüüsiga seotud andmed konfidentsiaalsusnõuete tõttu esitatud vahemikena. Indeksid põhinevad siiski tegelikel andmetel, mitte vahemikel. |
| --- | --- |

(171)

Kuna kahju hindamiseks vajalikud andmed saadi peamiselt ainult kahelt liidu tootjalt, on kahju analüüsiga seotud andmed konfidentsiaalsusnõuete tõttu esitatud vahemikena. Indeksid põhinevad siiski tegelikel andmetel, mitte vahemikel.

| (172) | Tehti kindlaks, et liidu kogutoodang moodustas uurimisperioodil ligikaudu 1 313–1 590 tonni. Komisjon tegi selle näitaja kindlaks kogu kättesaadava teabe põhjal liidu tootmisharu kohta ja eelkõige koostööd tegevate liidu tootjate vastuste põhjal dumpinguvastases menetluses neile saadetud küsimustikele. Nagu on märgitud põhjenduses 15, moodustas kahe koostööd tegeva liidu tootja toodang 100 % samasuguse toote kogutoodangust liidus. |
| --- | --- |

(172)

Tehti kindlaks, et liidu kogutoodang moodustas uurimisperioodil ligikaudu 1 313–1 590 tonni. Komisjon tegi selle näitaja kindlaks kogu kättesaadava teabe põhjal liidu tootmisharu kohta ja eelkõige koostööd tegevate liidu tootjate vastuste põhjal dumpinguvastases menetluses neile saadetud küsimustikele. Nagu on märgitud põhjenduses 15, moodustas kahe koostööd tegeva liidu tootja toodang 100 % samasuguse toote kogutoodangust liidus.

4.2.   Asjaomase liidu turu kindlaksmääramine

Asjaomase liidu turu kindlaksmääramine

| (173) | Selleks et teha kindlaks, kas liidu tootmisharu kandis kahju, ning selgitada välja tarbimine ja mitmesugused liidu tootmisharu olukorda kajastavad majandusnäitajad, uuris komisjon liidu tootmisharu toodetud samasuguse toote kasutamist tarneahela järgmistes etappides integreeritud liidu tootjate kontekstis. |
| --- | --- |

(173)

Selleks et teha kindlaks, kas liidu tootmisharu kandis kahju, ning selgitada välja tarbimine ja mitmesugused liidu tootmisharu olukorda kajastavad majandusnäitajad, uuris komisjon liidu tootmisharu toodetud samasuguse toote kasutamist tarneahela järgmistes etappides integreeritud liidu tootjate kontekstis.

| (174) | Liidu tootmisharust võimalikult täieliku ülevaate saamiseks kogus komisjon andmeid kogu kaltsiumsilitsiidiga seotud tegevuse kohta ja tegi kindlaks, kas toodang oli ette nähtud tootmisharusiseseks tarbimiseks või vabaturu jaoks. Kahju analüüsimisel on oluline tootmisharusisest turgu ja vabaturgu eristada, sest tootmisharusiseseks tarbimiseks ette nähtud tooted ei konkureeri otseselt impordiga. Vabale turule suunatud toodang seevastu konkureerib otseselt vaatlusaluse toote impordiga. |
| --- | --- |

(174)

Liidu tootmisharust võimalikult täieliku ülevaate saamiseks kogus komisjon andmeid kogu kaltsiumsilitsiidiga seotud tegevuse kohta ja tegi kindlaks, kas toodang oli ette nähtud tootmisharusiseseks tarbimiseks või vabaturu jaoks. Kahju analüüsimisel on oluline tootmisharusisest turgu ja vabaturgu eristada, sest tootmisharusiseseks tarbimiseks ette nähtud tooted ei konkureeri otseselt impordiga. Vabale turule suunatud toodang seevastu konkureerib otseselt vaatlusaluse toote impordiga.

| (175) | Komisjon tegi kindlaks, et 7,6 % liidu kogutarbimisest oli uurimisperioodil seotud tootmisharusisese tarbimisega, nagu on näidatud allpool tabelis 2. Tootmisharusisese tarbimise osa kogutarbimisest oli vaatlusalusel perioodil suhteliselt stabiilne, suurenedes vaid 3 %. Asjaomane tootja kasutas kaltsiumsilitsiidi tootmisahela järgmises etapis rauasulamite tootmiseks ja seetõttu ei toimunud tegelikku müüki, mille kohta oleks esitatud arveid. |
| --- | --- |

(175)

Komisjon tegi kindlaks, et 7,6 % liidu kogutarbimisest oli uurimisperioodil seotud tootmisharusisese tarbimisega, nagu on näidatud allpool tabelis 2. Tootmisharusisese tarbimise osa kogutarbimisest oli vaatlusalusel perioodil suhteliselt stabiilne, suurenedes vaid 3 %. Asjaomane tootja kasutas kaltsiumsilitsiidi tootmisahela järgmises etapis rauasulamite tootmiseks ja seetõttu ei toimunud tegelikku müüki, mille kohta oleks esitatud arveid.

| (176) | Komisjon uuris vabaturu andmete alusel teatavaid liidu tootmisharuga seotud majandusnäitajaid. Need näitajad on müügimaht ja müügihinnad liidu turul, turuosa, kasv, ekspordimaht ja -hinnad, kasumlikkus, investeeringutasuvus ja rahavoog. |
| --- | --- |

(176)

Komisjon uuris vabaturu andmete alusel teatavaid liidu tootmisharuga seotud majandusnäitajaid. Need näitajad on müügimaht ja müügihinnad liidu turul, turuosa, kasv, ekspordimaht ja -hinnad, kasumlikkus, investeeringutasuvus ja rahavoog.

| (177) | Teiste majandusnäitajate uurimisel oli aga mõttekas tugineda üksnes kogu tegevusele, sealhulgas liidu tootmisharusisesele tarbimisele. Need näitajad on toodang, tootmisvõimsus, tootmisvõimsuse rakendamine, investeeringud, laovarud, tööhõive, tootlikkus, palgad ja kapitali kaasamise võime. Need näitajad sõltuvad kogu tegevusest, olenemata sellest, kas toodang on mõeldud sisekasutuseks või seda müüakse vabaturul. |
| --- | --- |

(177)

Teiste majandusnäitajate uurimisel oli aga mõttekas tugineda üksnes kogu tegevusele, sealhulgas liidu tootmisharusisesele tarbimisele. Need näitajad on toodang, tootmisvõimsus, tootmisvõimsuse rakendamine, investeeringud, laovarud, tööhõive, tootlikkus, palgad ja kapitali kaasamise võime. Need näitajad sõltuvad kogu tegevusest, olenemata sellest, kas toodang on mõeldud sisekasutuseks või seda müüakse vabaturul.

4.3.   Liidu tarbimine

Liidu tarbimine

| (178) | Liidu tarbimise kindlakstegemiseks liitis komisjon liidu tootjate müügile liidu turul kaltsiumsilitsiidi impordi. Liidu müügi andmed saadi liidu tootjate vastustest dumpinguvastases menetluses neile saadetud küsimustikule. Impordiandmed saadi liikmesriikide tolliasutustelt, nagu on kirjeldatud punktis 4.4.1. |
| --- | --- |

(178)

Liidu tarbimise kindlakstegemiseks liitis komisjon liidu tootjate müügile liidu turul kaltsiumsilitsiidi impordi. Liidu müügi andmed saadi liidu tootjate vastustest dumpinguvastases menetluses neile saadetud küsimustikule. Impordiandmed saadi liikmesriikide tolliasutustelt, nagu on kirjeldatud punktis 4.4.1.

| (179) | Liidu tarbimine muutus järgmiselt.

  Tabel 2


  Liidu tarbimine (tonnides) | 2017 | 2018 | 2019 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Liidu kogutarbimine | [25 836 – 31 275 ] | [22 248 – 26 931 ] | [17 053 – 20 643 ] | [12 814 – 15 512 ] |
| Indeks | 100 | 86 | 66 | 50 |
| Tootmisharusisene tarbimine | [1 030 – 1 247 ] | [1 479 – 1 790 ] | [1 582 – 1 916 ] | [1 059 – 1 281 ] |
| Indeks | 100 | 144 | 154 | 103 |
| Vabaturg | [24 806 – 30 028 ] | [20 769 – 25 141 ] | [15 470 – 18 727 ] | [11 756 – 14 231 ] |
| Indeks | 100 | 84 | 62 | 47 |
| Allikas: liikmesriikide tolliandmed, liidu tootjate vastused küsimustikule |

(179)

Liidu tarbimine muutus järgmiselt.

Tabel 2

Tabel 2

Liidu tarbimine (tonnides)

Liidu tarbimine (tonnides)

2017

2018

2019

Uurimisperiood

Liidu kogutarbimine

[25 836 – 31 275 ]

[22 248 – 26 931 ]

[17 053 – 20 643 ]

[12 814 – 15 512 ]

Indeks

Indeks

100

100

86

86

66

66

50

50

Tootmisharusisene tarbimine

[1 030 – 1 247 ]

[1 479 – 1 790 ]

[1 582 – 1 916 ]

[1 059 – 1 281 ]

Indeks

Indeks

100

100

144

144

154

154

103

103

Vabaturg

[24 806 – 30 028 ]

[20 769 – 25 141 ]

[15 470 – 18 727 ]

[11 756 – 14 231 ]

Indeks

Indeks

100

100

84

84

62

62

47

47

Allikas: liikmesriikide tolliandmed, liidu tootjate vastused küsimustikule

| (180) | Liidu kogutarbimine ja vabaturu tarbimine vähenesid vaatlusalusel perioodil stabiilselt, jõudes uurimisperioodil umbes pooleni algsest tasemest. Tarbimise vähenemine oli tingitud impordi vähenemisest umbes 25 % võrra ja liidu omamaise müügi vähenemisest ligikaudu 75 % võrra vaatlusalusel perioodil, nagu on osutatud vastavalt tabelites 6 ja 12. Üks tarbimise olulise vähenemise peamisi põhjuseid oli toorterase tootmise vähenemine, sest kaltsiumsilitsiid on terasetootmise protsessi üks sisendeid ja terasetootmine on kaltsiumsilitsiidi jaoks ülekaalukalt suurim turg. Nimelt ostis terasetööstus kaltsiumsilitsiidi varasemast mõnevõrra vähem, sest otsustas kasutada ära oma kaltsiumsilitsiidivarud. |
| --- | --- |

(180)

Liidu kogutarbimine ja vabaturu tarbimine vähenesid vaatlusalusel perioodil stabiilselt, jõudes uurimisperioodil umbes pooleni algsest tasemest. Tarbimise vähenemine oli tingitud impordi vähenemisest umbes 25 % võrra ja liidu omamaise müügi vähenemisest ligikaudu 75 % võrra vaatlusalusel perioodil, nagu on osutatud vastavalt tabelites 6 ja 12. Üks tarbimise olulise vähenemise peamisi põhjuseid oli toorterase tootmise vähenemine, sest kaltsiumsilitsiid on terasetootmise protsessi üks sisendeid ja terasetootmine on kaltsiumsilitsiidi jaoks ülekaalukalt suurim turg. Nimelt ostis terasetööstus kaltsiumsilitsiidi varasemast mõnevõrra vähem, sest otsustas kasutada ära oma kaltsiumsilitsiidivarud.

4.4.   HRVst pärit import

HRVst pärit import

4.4.1.   HRVst pärit impordi maht ja turuosa

HRVst pärit impordi maht ja turuosa

| (181) | Kaebuse esitaja kasutas Eurostati impordistatistikat CN-koodide 7202 99 80 ja 2850 00 60 kohta ning kohandas seda impordihinna alusel, et jätta välja tooted, mis ei ole vaatlusalune toode. Eurofer kritiseeris uurimise algatamisel esitatud märkustes selles etapis kasutatud impordiandmete kvaliteeti (nii mahu kui ka hindade osas). See oli aga kõige usaldusväärsem selles etapis kättesaadav tõendusmaterjal. Käesoleva uurimise käigus oli siiski võimalik saada täpsemaid imporditud toodet kirjeldavaid impordiandmeid liikmesriikide tolliasutustele esitatud impordideklaratsioonide alusel. Komisjon küsis üksikasjalikku teavet CN-koodide 7202 99 80 ja 2850 00 60 alla kuuluva impordi kohta Prantsusmaalt, Itaalialt, Sloveenialt ja Hispaanialt, mis on kaebuses mainitud neli suurima impordimahuga liikmesriiki. Seejärel tegi komisjon nendest liikmesriikidest kolme (Prantsusmaa, Sloveenia ja Hispaania) puhul kindlaks kaltsiumsilitsiidi impordimahud ja -hinnad, tuginedes kõnealustelt liikmesriikidelt saadud teabes sisalduva tootekirjelduse analüüsile. Itaalia puhul, mis on impordimahu poolest neljas liikmesriik, ei olnud esitatud andmed nõutavas vormingus ja seepärast pidi komisjon tuginema esialgses etapis kaebuses esitatud andmetele. Kaebuses toodi välja nende nelja liikmesriigi osakaal vaatlusaluse perioodi igal aastal. Komisjon kasutas neid protsendimäärasid impordimahu arvutamiseks. |
| --- | --- |

(181)

Kaebuse esitaja kasutas Eurostati impordistatistikat CN-koodide 7202 99 80 ja 2850 00 60 kohta ning kohandas seda impordihinna alusel, et jätta välja tooted, mis ei ole vaatlusalune toode. Eurofer kritiseeris uurimise algatamisel esitatud märkustes selles etapis kasutatud impordiandmete kvaliteeti (nii mahu kui ka hindade osas). See oli aga kõige usaldusväärsem selles etapis kättesaadav tõendusmaterjal. Käesoleva uurimise käigus oli siiski võimalik saada täpsemaid imporditud toodet kirjeldavaid impordiandmeid liikmesriikide tolliasutustele esitatud impordideklaratsioonide alusel. Komisjon küsis üksikasjalikku teavet CN-koodide 7202 99 80 ja 2850 00 60 alla kuuluva impordi kohta Prantsusmaalt, Itaalialt, Sloveenialt ja Hispaanialt, mis on kaebuses mainitud neli suurima impordimahuga liikmesriiki. Seejärel tegi komisjon nendest liikmesriikidest kolme (Prantsusmaa, Sloveenia ja Hispaania) puhul kindlaks kaltsiumsilitsiidi impordimahud ja -hinnad, tuginedes kõnealustelt liikmesriikidelt saadud teabes sisalduva tootekirjelduse analüüsile. Itaalia puhul, mis on impordimahu poolest neljas liikmesriik, ei olnud esitatud andmed nõutavas vormingus ja seepärast pidi komisjon tuginema esialgses etapis kaebuses esitatud andmetele. Kaebuses toodi välja nende nelja liikmesriigi osakaal vaatlusaluse perioodi igal aastal. Komisjon kasutas neid protsendimäärasid impordimahu arvutamiseks.

| (182) | Impordi turuosa määrati kindlaks HRVst pärit impordi põhjal, võrrelduna vabaturu tarbimise mahuga, nagu on osutatud tabelis 2. |
| --- | --- |

(182)

Impordi turuosa määrati kindlaks HRVst pärit impordi põhjal, võrrelduna vabaturu tarbimise mahuga, nagu on osutatud tabelis 2.

| (183) | HRVst pärit import muutus järgmiselt.

  Tabel 3


  Impordi maht (tonnides) ja turuosa | 2017 | 2018 | 2019 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| HRVst pärit impordi maht (56) | [10 009 – 12 116 ] | [10 657 – 12 900 ] | [9 433 – 11 419 ] | [7 789 – 9 428 ] |
| Indeks | 100 | 106 | 94 | 78 |
| Turuosa (%) | 38,7 | 47,9 | 55,3 | 60,8 |
| Indeks | 100 | 124 | 143 | 157 |
| Allikas: liikmesriikide tolliandmed |

(183)

HRVst pärit import muutus järgmiselt.

Tabel 3

Tabel 3

Impordi maht (tonnides) ja turuosa

Impordi maht (tonnides) ja turuosa

2017

2018

2019

Uurimisperiood

HRVst pärit impordi maht (56)

56

[10 009 – 12 116 ]

[10 657 – 12 900 ]

[9 433 – 11 419 ]

[7 789 – 9 428 ]

Indeks

Indeks

100

100

106

106

94

94

78

78

Turuosa (%)

38,7

47,9

55,3

60,8

Indeks

Indeks

100

100

124

124

143

143

157

157

Allikas: liikmesriikide tolliandmed

| (184) | Kui 2018. aastal kasvas Hiinast pärit import 2017. aastaga võrreldes 6 %, siis 2018. aastast kuni uurimisperioodini vähenes see import stabiilselt 27 % võrra. Samal ajal suurenes aga selle impordi turuosa aastatel 2017–2020 57 % võrra. Seega, kuigi Hiinast pärit import kahanes, oli see kahanemine märksa väiksem kui ELi tarbimise vähenemine. |
| --- | --- |

(184)

Kui 2018. aastal kasvas Hiinast pärit import 2017. aastaga võrreldes 6 %, siis 2018. aastast kuni uurimisperioodini vähenes see import stabiilselt 27 % võrra. Samal ajal suurenes aga selle impordi turuosa aastatel 2017–2020 57 % võrra. Seega, kuigi Hiinast pärit import kahanes, oli see kahanemine märksa väiksem kui ELi tarbimise vähenemine.

4.4.2.   HRVst pärit impordi hinnad ja hinna allalöömine

HRVst pärit impordi hinnad ja hinna allalöömine

| (185) | Komisjon tegi HRVst pärit impordi kaalutud keskmised hinnad kindlaks liikmesriikide tolliandmete põhjal, mis käsitlevad HRVst pärit kaltsiumsilitsiidi importi, nagu kirjeldati põhjenduses 181. Tegemist oli CIF-hindadega. |
| --- | --- |

(185)

Komisjon tegi HRVst pärit impordi kaalutud keskmised hinnad kindlaks liikmesriikide tolliandmete põhjal, mis käsitlevad HRVst pärit kaltsiumsilitsiidi importi, nagu kirjeldati põhjenduses 181. Tegemist oli CIF-hindadega.

| (186) | HRVst pärit impordi kaalutud keskmine hind muutus järgmiselt.

  Tabel 4


  Impordihinnad (eurodes tonni kohta) | 2017 | 2018 | 2019 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| HRV | 1 297 | 1 377 | 1 458 | 1 232 |
| Indeks | 100 | 106 | 112 | 95 |
| Allikas: liikmesriikide tolliandmed |

(186)

HRVst pärit impordi kaalutud keskmine hind muutus järgmiselt.

Tabel 4

Tabel 4

Impordihinnad (eurodes tonni kohta)

Impordihinnad (eurodes tonni kohta)

2017

2018

2019

Uurimisperiood

HRV

1 297

1 377

1 458

1 232

Indeks

Indeks

100

100

106

106

112

112

95

95

Allikas: liikmesriikide tolliandmed

| (187) | HRVst pärit impordi hinnad tõusid 2018. aastal 2017. aastaga võrreldes 6 % ja kasvasid 2019. aastal 2018. aastaga võrreldes veelgi, kuid langesid seejärel 2019. aastast kuni uurimisperioodini lausa 15,5 %, jõudes 2017. aasta hinnatasemest 5 % võrra madalamale tasemele. HRVst pärit impordi hinnad olid liidu müügihindadest madalamad, nagu on osutatud tabelis 8, kusjuures uurimisperioodil moodustas vahe 15–30 %. |
| --- | --- |

(187)

HRVst pärit impordi hinnad tõusid 2018. aastal 2017. aastaga võrreldes 6 % ja kasvasid 2019. aastal 2018. aastaga võrreldes veelgi, kuid langesid seejärel 2019. aastast kuni uurimisperioodini lausa 15,5 %, jõudes 2017. aasta hinnatasemest 5 % võrra madalamale tasemele. HRVst pärit impordi hinnad olid liidu müügihindadest madalamad, nagu on osutatud tabelis 8, kusjuures uurimisperioodil moodustas vahe 15–30 %.

| (188) | Et teha kindlaks hinna allalöömine uurimisperioodil, võrdles komisjon






  — | kahe liidu tootja kaalutud keskmisi tooteliigi müügihindu liidu turul sõltumatute klientide jaoks, mida kohandati tehasehindade tasemele, ning |
| --- | --- | --- |

(188)

Et teha kindlaks hinna allalöömine uurimisperioodil, võrdles komisjon

—

kahe liidu tootja kaalutud keskmisi tooteliigi müügihindu liidu turul sõltumatute klientide jaoks, mida kohandati tehasehindade tasemele, ning

| — | kolmelt koostööd tegevalt Hiina tootjalt pärit impordi kaalutud keskmisi tooteliigi hindu liidu turul esimese sõltumatu kliendi jaoks, mis määrati kindlaks CIF-hindade (kulud, kindlustus, vedu) alusel, mida kohandati asjakohaselt tollimaksude ja impordijärgsete kulude arvessevõtmiseks. |
| --- | --- |

—

kolmelt koostööd tegevalt Hiina tootjalt pärit impordi kaalutud keskmisi tooteliigi hindu liidu turul esimese sõltumatu kliendi jaoks, mis määrati kindlaks CIF-hindade (kulud, kindlustus, vedu) alusel, mida kohandati asjakohaselt tollimaksude ja impordijärgsete kulude arvessevõtmiseks.

| (189) | Hindu võrreldi tooteliikide kaupa samal kaubandustasandil tehtud tehingute puhul, mida vajaduse korral nõuetekohaselt kohandati allahindluste ja komisjonitasude arvessevõtmiseks. Selles tooteliigipõhises analüüsis võeti arvesse, kas toodet müüdi lahtiselt või täidisega traadi kujul, millele oli tähelepanu juhtinud Eurofer oma märkustes uurimise algatamise kohta (vt põhjendus 9). Võrdluse tulemust väljendati protsendina liidu tootjate teoreetilisest käibest uurimisperioodil. Tuvastatud kaalutud keskmine hindade allalöömine oli 10,6 %. Arvestades, et vaatlusalune toode on kaup, peeti seda kõrgeks hinna allalöömise marginaaliks. Leiti, et kõik koostööd tegevate eksportivate tootjate tooteliigid lõid hindu alla. Kõnealune import moodustas ligikaudu 57 % koguimpordist. |
| --- | --- |

(189)

Hindu võrreldi tooteliikide kaupa samal kaubandustasandil tehtud tehingute puhul, mida vajaduse korral nõuetekohaselt kohandati allahindluste ja komisjonitasude arvessevõtmiseks. Selles tooteliigipõhises analüüsis võeti arvesse, kas toodet müüdi lahtiselt või täidisega traadi kujul, millele oli tähelepanu juhtinud Eurofer oma märkustes uurimise algatamise kohta (vt põhjendus 9). Võrdluse tulemust väljendati protsendina liidu tootjate teoreetilisest käibest uurimisperioodil. Tuvastatud kaalutud keskmine hindade allalöömine oli 10,6 %. Arvestades, et vaatlusalune toode on kaup, peeti seda kõrgeks hinna allalöömise marginaaliks. Leiti, et kõik koostööd tegevate eksportivate tootjate tooteliigid lõid hindu alla. Kõnealune import moodustas ligikaudu 57 % koguimpordist.

4.5.   Liidu tootmisharu majanduslik olukord

Liidu tootmisharu majanduslik olukord

4.5.1.   Üldised märkused

Üldised märkused

| (190) | Uurides dumpinguhinnaga impordi mõju liidu tootmisharule, hinnati alusmääruse artikli 3 lõike 5 kohaselt kõiki vaatlusalusel perioodil liidu tootmisharu olukorda mõjutanud majandusnäitajaid. |
| --- | --- |

(190)

Uurides dumpinguhinnaga impordi mõju liidu tootmisharule, hinnati alusmääruse artikli 3 lõike 5 kohaselt kõiki vaatlusalusel perioodil liidu tootmisharu olukorda mõjutanud majandusnäitajaid.

| (191) | Kahju kindlaksmääramisel põhinesid kõik näitajad kahel koostööd tegeval liidu tootjal, kes esindasid kogu liidu tootmisharu, nagu on märgitud põhjenduses 15. |
| --- | --- |

(191)

Kahju kindlaksmääramisel põhinesid kõik näitajad kahel koostööd tegeval liidu tootjal, kes esindasid kogu liidu tootmisharu, nagu on märgitud põhjenduses 15.

4.5.2.   Toodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine

Toodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine

| (192) | Liidu kogutoodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

  Tabel 5


  Toodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine | 2017 | 2018 | 2019 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tootmismaht (tonnides) | [15 011 – 18 172 ] | [14 853 – 17 980 ] | [13 105 – 15 863 ] | [1 313 – 1 590 ] |
| Indeks | 100 | 99 | 87 | 9 |
| Tootmisvõimsus (tonnides) | [24 634 – 29 820 ] | [24 634 – 29 820 ] | [24 634 – 29 820 ] | [25 350 – 30 687 ] |
| Indeks | 100 | 100 | 100 | 103 |
| Tootmisvõimsuse rakendamine (%) | 60,9 | 60,3 | 53,2 | 5,2 |
| Indeks | 100 | 99 | 87 | 9 |
| Allikas: liidu tootjate vastused küsimustikele |

(192)

Liidu kogutoodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

Tabel 5

Tabel 5

Toodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine

Toodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine

2017

2018

2019

Uurimisperiood

Tootmismaht (tonnides)

[15 011 – 18 172 ]

[14 853 – 17 980 ]

[13 105 – 15 863 ]

[1 313 – 1 590 ]

Indeks

Indeks

100

100

99

99

87

87

9

9

Tootmisvõimsus (tonnides)

[24 634 – 29 820 ]

[24 634 – 29 820 ]

[24 634 – 29 820 ]

[25 350 – 30 687 ]

Indeks

Indeks

100

100

100

100

100

100

103

103

Tootmisvõimsuse rakendamine (%)

60,9

60,3

53,2

5,2

Indeks

Indeks

100

100

99

99

87

87

9

9

Allikas: liidu tootjate vastused küsimustikele

| (193) | Liidu tootmisharu toodang vähenes aastatel 2017–2020 järsult – 91 % võrra, samal ajal kui tootmisvõimsus kasvas 3 %, mille tulemusena vähenes tootmisvõimsuse rakendamine 91 % võrra. |
| --- | --- |

(193)

Liidu tootmisharu toodang vähenes aastatel 2017–2020 järsult – 91 % võrra, samal ajal kui tootmisvõimsus kasvas 3 %, mille tulemusena vähenes tootmisvõimsuse rakendamine 91 % võrra.

| (194) | Liidu tootmisharu toodab kaltsiumsilitsiidi ahjudes, mida saab kasutada ka muude rauasulamite tootmiseks. Nende asjaolude tõttu ei olnud kaltsiumsilitsiidi tootmine liidus vaatlusalusel perioodil pidev, sest liidu tootjad saavad kasumi optimeerimiseks või kahjumi minimeerimiseks toota samades ahjudes kõige kasulikumat toodet. |
| --- | --- |

(194)

Liidu tootmisharu toodab kaltsiumsilitsiidi ahjudes, mida saab kasutada ka muude rauasulamite tootmiseks. Nende asjaolude tõttu ei olnud kaltsiumsilitsiidi tootmine liidus vaatlusalusel perioodil pidev, sest liidu tootjad saavad kasumi optimeerimiseks või kahjumi minimeerimiseks toota samades ahjudes kõige kasulikumat toodet.

| (195) | Tootmise katkestuste põhjustena nimetati ka tootmisseadmetega seotud tehnilisi probleeme ja hädavajalikke hooldustöid. Selleks et varustada oma põhikliente perioodidel, mil tootmist ei toimunud, tarnis liidu tootmisharu kaupa oma laovarudest ja tegi aeg-ajalt ka oste. |
| --- | --- |

(195)

Tootmise katkestuste põhjustena nimetati ka tootmisseadmetega seotud tehnilisi probleeme ja hädavajalikke hooldustöid. Selleks et varustada oma põhikliente perioodidel, mil tootmist ei toimunud, tarnis liidu tootmisharu kaupa oma laovarudest ja tegi aeg-ajalt ka oste.

| (196) | Toodang oli 2019. aastal väike. Eriti väike oli toodang uurimisperioodil, mil tootjad pidi toime tulema hinnalangusega, mis tulenes peamiselt HRVst pärit madala hinnaga kaltsiumsilitsiidist, mida imporditi märkimisväärses mahus, ehkki terasetootmise vähenemise ja COVID-19 pandeemia tõttu oli nõudlus liidus kahanenud. |
| --- | --- |

(196)

Toodang oli 2019. aastal väike. Eriti väike oli toodang uurimisperioodil, mil tootjad pidi toime tulema hinnalangusega, mis tulenes peamiselt HRVst pärit madala hinnaga kaltsiumsilitsiidist, mida imporditi märkimisväärses mahus, ehkki terasetootmise vähenemise ja COVID-19 pandeemia tõttu oli nõudlus liidus kahanenud.

| (197) | Lisaks olid energiahinnad, mis moodustavad olulise osa tootmiskuludest, kõrged. Kuna Ferropemil olid 2018. ja 2019. aastal kogunenud kaltsiumsilitsiidi varud, otsustas ta 2020. aastal tootmist märkimisväärselt vähendada. |
| --- | --- |

(197)

Lisaks olid energiahinnad, mis moodustavad olulise osa tootmiskuludest, kõrged. Kuna Ferropemil olid 2018. ja 2019. aastal kogunenud kaltsiumsilitsiidi varud, otsustas ta 2020. aastal tootmist märkimisväärselt vähendada.

| (198) | Ferropem viib praegu ellu oma tegevuse põhjaliku ümberkorraldamise kava. Mis puudutab kaltsiumsilitsiidi, siis FerroGlobe (Ferropemi emaettevõtja) on märkinud, et vaatlusaluse toote tootmist liidus on kavas jätkata ning sellega seoses on käimas kaks projekti. |
| --- | --- |

(198)

Ferropem viib praegu ellu oma tegevuse põhjaliku ümberkorraldamise kava. Mis puudutab kaltsiumsilitsiidi, siis FerroGlobe (Ferropemi emaettevõtja) on märkinud, et vaatlusaluse toote tootmist liidus on kavas jätkata ning sellega seoses on käimas kaks projekti.

| (199) | Teine liidu tootja (OFZ) märkis, et tal on märkimisväärne vaba tootmisvõimsus, mida saab kasutada liidu toodangu suurendamiseks, tingimusel et turul valitsevad ausad konkurentsitingimused. |
| --- | --- |

(199)

Teine liidu tootja (OFZ) märkis, et tal on märkimisväärne vaba tootmisvõimsus, mida saab kasutada liidu toodangu suurendamiseks, tingimusel et turul valitsevad ausad konkurentsitingimused.

| (200) | Liidu tootmisharu tootmisvõimsus põhineb vaatlusalusel perioodil kaltsiumsilitsiidi tootmiseks kasutatud ahjude tootmisvõimsusel. Nagu osutasid ka Eurofer ja Saksamaa terasetootjate liit oma märkustes uurimise algatamise kohta, tuleks siiski selgitada, et neid ahjusid kasutati ka muude toodete tootmiseks ning seetõttu olid tabelis 5 esitatud tootmisvõimsuse rakendusastmed (mille puhul on võetud arvesse ainult kaltsiumsilitsiidi) kogu vaatlusaluse perioodi jooksul madalad. Sellest hoolimata oli võimalik liidu tootmisvõimsust lühikese ajaga oluliselt suurendada, tootes kaltsiumsilitsiidi muudes ahjudes, mida kasutati vaatlusalusel perioodil muude rauasulamite tootmiseks. Tootmisvõimsuse väike kasv vaatlusalusel perioodil tulenes tõhususe paranemisest. |
| --- | --- |

(200)

Liidu tootmisharu tootmisvõimsus põhineb vaatlusalusel perioodil kaltsiumsilitsiidi tootmiseks kasutatud ahjude tootmisvõimsusel. Nagu osutasid ka Eurofer ja Saksamaa terasetootjate liit oma märkustes uurimise algatamise kohta, tuleks siiski selgitada, et neid ahjusid kasutati ka muude toodete tootmiseks ning seetõttu olid tabelis 5 esitatud tootmisvõimsuse rakendusastmed (mille puhul on võetud arvesse ainult kaltsiumsilitsiidi) kogu vaatlusaluse perioodi jooksul madalad. Sellest hoolimata oli võimalik liidu tootmisvõimsust lühikese ajaga oluliselt suurendada, tootes kaltsiumsilitsiidi muudes ahjudes, mida kasutati vaatlusalusel perioodil muude rauasulamite tootmiseks. Tootmisvõimsuse väike kasv vaatlusalusel perioodil tulenes tõhususe paranemisest.

| (201) | Seetõttu jõuti uurimise käigus järeldusele, et tabelis 5 esitatud liidu tootmisharu tootmisvõimsus kajastab vaatlusalusel perioodil valitsenud tingimusi, kuid seda on võimalik lühikese ajaga oluliselt suurendada. |
| --- | --- |

(201)

Seetõttu jõuti uurimise käigus järeldusele, et tabelis 5 esitatud liidu tootmisharu tootmisvõimsus kajastab vaatlusalusel perioodil valitsenud tingimusi, kuid seda on võimalik lühikese ajaga oluliselt suurendada.

4.5.3.   Müügimaht ja turuosa

Müügimaht ja turuosa

| (202) | Liidu tootmisharu müügimaht ja turuosa muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

  Tabel 6


  Müügimaht ja turuosa | 2017 | 2018 | 2019 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Müük vabaturul | [13 036 – 15 780 ] | [8 574 – 10 379 ] | [5 034 – 6 094 ] | [3 214 – 3 891 ] |
| Indeks | 100 | 66 | 39 | 25 |
| Vabaturu müügi turuosa (%) | 50,5 | 38,5 | 29,5 | 25,1 |
| Indeks | 100 | 76 | 59 | 50 |
| Allikas: liidu tootjate vastused küsimustikele |

(202)

Liidu tootmisharu müügimaht ja turuosa muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

Tabel 6

Tabel 6

Müügimaht ja turuosa

Müügimaht ja turuosa

2017

2018

2019

Uurimisperiood

Müük vabaturul

[13 036 – 15 780 ]

[8 574 – 10 379 ]

[5 034 – 6 094 ]

[3 214 – 3 891 ]

Indeks

Indeks

100

100

66

66

39

39

25

25

Vabaturu müügi turuosa (%)

50,5

38,5

29,5

25,1

Indeks

Indeks

100

100

76

76

59

59

50

50

Allikas: liidu tootjate vastused küsimustikele

| (203) | Ülal olevas tabelis on esitatud liidu tootjate omatoodangu müügimaht. Liidu vabaturul toimunud müügi maht vähenes 2017. aasta ja uurimisperioodi lõpu vahelisel ajal 75 %. Müügimahu vähenemine tulenes toodangu olulisest kahanemisest, millele on osutatud tabelis 5. |
| --- | --- |

(203)

Ülal olevas tabelis on esitatud liidu tootjate omatoodangu müügimaht. Liidu vabaturul toimunud müügi maht vähenes 2017. aasta ja uurimisperioodi lõpu vahelisel ajal 75 %. Müügimahu vähenemine tulenes toodangu olulisest kahanemisest, millele on osutatud tabelis 5.

| (204) | Liidu tootmisharu kaotas 2017. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal ligikaudu poole oma turuosast. Turuosa ei vähenenud sama palju kui müügimaht, ent selle vähenemise põhjuseks oli jätkuv märkimisväärses mahus import, eriti HRVst. |
| --- | --- |

(204)

Liidu tootmisharu kaotas 2017. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal ligikaudu poole oma turuosast. Turuosa ei vähenenud sama palju kui müügimaht, ent selle vähenemise põhjuseks oli jätkuv märkimisväärses mahus import, eriti HRVst.

4.5.4.   Kasv

Kasv

| (205) | Kahaneva tarbimise tingimustes kaotas liidu tootmisharu lisaks märkimisväärsele müügimahule liidu turul ka turuosa. Seega on liidu tootmisharu positsioon liidu turul selgelt kahanenud nii absoluut- kui ka suhtarvudes. |
| --- | --- |

(205)

Kahaneva tarbimise tingimustes kaotas liidu tootmisharu lisaks märkimisväärsele müügimahule liidu turul ka turuosa. Seega on liidu tootmisharu positsioon liidu turul selgelt kahanenud nii absoluut- kui ka suhtarvudes.

4.5.5.   Tööhõive ja tootlikkus

Tööhõive ja tootlikkus

| (206) | Tööhõive ja tootlikkus muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

  Tabel 7


  Tööhõive ja tootlikkus | 2017 | 2018 | 2019 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Töötajate arv (täistööajale taandatud) | [51 – 62 ] | [46 – 55 ] | [51 – 61 ] | [14 – 16 ] |
| Indeks | 100 | 89 | 99 | 27 |
| Tootlikkus (tonnid/täistööaja ekvivalent) | [279 – 338 ] | [309 – 375 ] | [246 – 297 ] | [92 – 111 ] |
| Indeks | 100 | 111 | 88 | 33 |
| Allikas: liidu tootjate vastused küsimustikele |

(206)

Tööhõive ja tootlikkus muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

Tabel 7

Tabel 7

Tööhõive ja tootlikkus

Tööhõive ja tootlikkus

2017

2018

2019

Uurimisperiood

Töötajate arv (täistööajale taandatud)

[51 – 62 ]

[46 – 55 ]

[51 – 61 ]

[14 – 16 ]

Indeks

Indeks

100

100

89

89

99

99

27

27

Tootlikkus (tonnid/täistööaja ekvivalent)

[279 – 338 ]

[309 – 375 ]

[246 – 297 ]

[92 – 111 ]

Indeks

Indeks

100

100

111

111

88

88

33

33

Allikas: liidu tootjate vastused küsimustikele

| (207) | Töötajate arv varieerus vaatlusalusel perioodil, kuna osa töötajaid paigutati tootmise kõikumise perioodidel ümber muude toodete tootmisse. Kaltsiumsilitsiidi tootmises osalevate täistööajale taandatud töötajate arv vähenes vaatlusalusel perioodil 73 %. |
| --- | --- |

(207)

Töötajate arv varieerus vaatlusalusel perioodil, kuna osa töötajaid paigutati tootmise kõikumise perioodidel ümber muude toodete tootmisse. Kaltsiumsilitsiidi tootmises osalevate täistööajale taandatud töötajate arv vähenes vaatlusalusel perioodil 73 %.

| (208) | Tootlikkus kasvas 2017. ja 2018. aasta võrdluses 11 %, vähenes seejärel 2018. ja 2019. aasta võrdluses 21 % ning kahanes 2019. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal märkimisväärselt – 63 %. Tabelis 7 esitatud tööhõivekõikumised olid suuresti kooskõlas muutustega toodangus, mis vähenes vaatlusalusel perioodil oluliselt. |
| --- | --- |

(208)

Tootlikkus kasvas 2017. ja 2018. aasta võrdluses 11 %, vähenes seejärel 2018. ja 2019. aasta võrdluses 21 % ning kahanes 2019. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal märkimisväärselt – 63 %. Tabelis 7 esitatud tööhõivekõikumised olid suuresti kooskõlas muutustega toodangus, mis vähenes vaatlusalusel perioodil oluliselt.

4.5.6.   Dumpingumarginaali suurus ja toibumine varasemast dumpingust

Dumpingumarginaali suurus ja toibumine varasemast dumpingust

| (209) | Kõik dumpingumarginaalid ületasid oluliselt miinimumtaset. Tegelike dumpingumarginaalide suuruse mõju liidu tootmisharule oli oluline, kui võtta arvesse asjaomasest riigist pärit impordi mahtu ja hindu. |
| --- | --- |

(209)

Kõik dumpingumarginaalid ületasid oluliselt miinimumtaset. Tegelike dumpingumarginaalide suuruse mõju liidu tootmisharule oli oluline, kui võtta arvesse asjaomasest riigist pärit impordi mahtu ja hindu.

| (210) | Käesolev uurimine on esimene vaatlusaluse tootega seotud dumpinguvastane uurimine. Seetõttu puuduvad andmed, mille alusel hinnata võimaliku varasema dumpingu mõju. |
| --- | --- |

(210)

Käesolev uurimine on esimene vaatlusaluse tootega seotud dumpinguvastane uurimine. Seetõttu puuduvad andmed, mille alusel hinnata võimaliku varasema dumpingu mõju.

4.5.7.   Hinnad ja neid mõjutavad tegurid

Hinnad ja neid mõjutavad tegurid

| (211) | Liidu tootjate kaalutud keskmised ühiku müügihinnad sõltumatutele klientidele liidus muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

  Tabel 8


  Müügihinnad liidus (eurodes tonni kohta) | 2017 | 2018 | 2019 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Keskmine ühiku müügihind vabaturul sõltumatutele klientidele müümisel | [1 367 – 1 654 ] | [1 559 – 1 887 ] | [1 564 – 1 894 ] | [1 435 – 1 737 ] |
| Indeks | 100 | 114 | 114 | 105 |
| Ühiku tootmiskulu | [1 213 – 1 468 ] | [1 390 – 1 683 ] | [1 543 – 1 868 ] | [1 836 – 2 223 ] |
| Indeks | 100 | 115 | 127 | 151 |
| Allikas: liidu tootjate vastused küsimustikele |

(211)

Liidu tootjate kaalutud keskmised ühiku müügihinnad sõltumatutele klientidele liidus muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

Tabel 8

Tabel 8

Müügihinnad liidus (eurodes tonni kohta)

Müügihinnad liidus (eurodes tonni kohta)

2017

2018

2019

Uurimisperiood

Keskmine ühiku müügihind vabaturul sõltumatutele klientidele müümisel

[1 367 – 1 654 ]

[1 559 – 1 887 ]

[1 564 – 1 894 ]

[1 435 – 1 737 ]

Indeks

Indeks

100

100

114

114

114

114

105

105

Ühiku tootmiskulu

[1 213 – 1 468 ]

[1 390 – 1 683 ]

[1 543 – 1 868 ]

[1 836 – 2 223 ]

Indeks

Indeks

100

100

115

115

127

127

151

151

Allikas: liidu tootjate vastused küsimustikele

| (212) | Keskmised ühiku müügihinnad liidu vabaturul sõltumatutele klientidele müümisel tõusid 2017. ja 2018. aasta võrdluses 14 %, jäid 2019. aastal samale tasemele ning langesid uurimisperioodil 8 %. Uurimisperioodil olid hinnad 5 % kõrgemad kui 2017. aastal. 2018. ja 2019. aastal kasvasid müügihinnad kooskõlas kulude suurenemisega. Müügimahud vähenesid oluliselt, kuid müügihinnad jäid liidu turul 2019. aastal samaks ja langesid seejärel 2020. aastal märkimisväärselt. Liidu tootjate hindu mõjutas negatiivselt jätkuv Hiinast pärit madala hinnaga import, mille maht oli märkimisväärne ja mis surus hinnad liidu turul alla. |
| --- | --- |

(212)

Keskmised ühiku müügihinnad liidu vabaturul sõltumatutele klientidele müümisel tõusid 2017. ja 2018. aasta võrdluses 14 %, jäid 2019. aastal samale tasemele ning langesid uurimisperioodil 8 %. Uurimisperioodil olid hinnad 5 % kõrgemad kui 2017. aastal. 2018. ja 2019. aastal kasvasid müügihinnad kooskõlas kulude suurenemisega. Müügimahud vähenesid oluliselt, kuid müügihinnad jäid liidu turul 2019. aastal samaks ja langesid seejärel 2020. aastal märkimisväärselt. Liidu tootjate hindu mõjutas negatiivselt jätkuv Hiinast pärit madala hinnaga import, mille maht oli märkimisväärne ja mis surus hinnad liidu turul alla.

| (213) | Aastatel 2017–2020 kasvasid ühiku tootmiskulud üle 50 %. See kulude kasv oli suures osas tingitud toodangu olulisest vähenemisest kogu vaatlusaluse perioodi jooksul, mis toimus põhjendustes 193–197 esitatud põhjustel. 2019. ja 2020. aasta madala toodangutaseme tõttu tuli püsikulud (nt kulum) katta väiksemate tootmismahtude arvelt, mistõttu ühiku tootmiskulud kasvasid. Lisaks suurenesid teatavad tootmiskulud, näiteks energiakulud. |
| --- | --- |

(213)

Aastatel 2017–2020 kasvasid ühiku tootmiskulud üle 50 %. See kulude kasv oli suures osas tingitud toodangu olulisest vähenemisest kogu vaatlusaluse perioodi jooksul, mis toimus põhjendustes 193–197 esitatud põhjustel. 2019. ja 2020. aasta madala toodangutaseme tõttu tuli püsikulud (nt kulum) katta väiksemate tootmismahtude arvelt, mistõttu ühiku tootmiskulud kasvasid. Lisaks suurenesid teatavad tootmiskulud, näiteks energiakulud.

4.5.8.   Tööjõukulud

Tööjõukulud

| (214) | Liidu tootjate keskmised tööjõukulud muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

  Tabel 9


  Keskmised tööjõukulud töötaja kohta (eurodes täistööaja ekvivalendi kohta) | 2017 | 2018 | 2019 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Keskmised tööjõukulud töötaja kohta | [55 032 – 66 618 ] | [67 345 – 81 523 ] | [57 342 – 69 415 ] | [49 188 – 59 543 ] |
| Indeks | 100 | 122 | 104 | 89 |
| Allikas: liidu tootjate vastused küsimustikele |

(214)

Liidu tootjate keskmised tööjõukulud muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

Tabel 9

Tabel 9

Keskmised tööjõukulud töötaja kohta (eurodes täistööaja ekvivalendi kohta)

Keskmised tööjõukulud töötaja kohta (eurodes täistööaja ekvivalendi kohta)

2017

2018

2019

Uurimisperiood

Keskmised tööjõukulud töötaja kohta

[55 032 – 66 618 ]

[67 345 – 81 523 ]

[57 342 – 69 415 ]

[49 188 – 59 543 ]

Indeks

Indeks

100

100

122

122

104

104

89

89

Allikas: liidu tootjate vastused küsimustikele

| (215) | Tööjõukulud töötaja kohta suurenesid 2018. aastal 2017. aastaga võrreldes 22 % ning vähenesid seejärel 2018. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal 27 %. See kõikumine tuleneb kahe liidu tootja tootmismahtude ja tööjõumäärade märkimisväärsetest erinevustest. |
| --- | --- |

(215)

Tööjõukulud töötaja kohta suurenesid 2018. aastal 2017. aastaga võrreldes 22 % ning vähenesid seejärel 2018. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal 27 %. See kõikumine tuleneb kahe liidu tootja tootmismahtude ja tööjõumäärade märkimisväärsetest erinevustest.

4.5.9.   Laovarud

Laovarud

| (216) | Liidu tootjate laovarud muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

  Tabel 10


  Laovarud | 2017 | 2018 | 2019 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Lõppvarud (tonnides) | [1 550 – 1 877 ] | [3 850 – 4 660 ] | [6 604 – 7 995 ] | [1 889 – 2 287 ] |
| Indeks | 100 | 248 | 426 | 122 |
| Lõppvarud protsendina toodangust (%) | 10,3 | 25,9 | 50,4 | 143,8 |
| Indeks | 100 | 251 | 488 | 1 393 |
| Allikas: liidu tootjate vastused küsimustikele |

(216)

Liidu tootjate laovarud muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

Tabel 10

Tabel 10

Laovarud

Laovarud

2017

2018

2019

Uurimisperiood

Lõppvarud (tonnides)

[1 550 – 1 877 ]

[3 850 – 4 660 ]

[6 604 – 7 995 ]

[1 889 – 2 287 ]

Indeks

Indeks

100

100

248

248

426

426

122

122

Lõppvarud protsendina toodangust (%)

10,3

25,9

50,4

143,8

Indeks

Indeks

100

100

251

251

488

488

1 393

1 393

Allikas: liidu tootjate vastused küsimustikele

| (217) | Lõppvarud kasvasid aastatel 2017–2019 stabiilselt, ent seejärel vähenesid alates 2019. aastast kuni uurimisperioodi lõpuni oluliselt. Liidu tootjad ei tootnud vaatlusaluse perioodi jooksul pidevalt, vaid tegid tootmisotsuseid sõltuvalt kaltsiumsilitsiidi ja muude rauasulamite turuolukorrast ning kaltsiumsilitsiidi laovarudest. Laovarud on tootmisperioodide järel üldiselt suuremad ja seejärel vähenevad perioodidel, mil tootjad otsustavad varudest müüa. |
| --- | --- |

(217)

Lõppvarud kasvasid aastatel 2017–2019 stabiilselt, ent seejärel vähenesid alates 2019. aastast kuni uurimisperioodi lõpuni oluliselt. Liidu tootjad ei tootnud vaatlusaluse perioodi jooksul pidevalt, vaid tegid tootmisotsuseid sõltuvalt kaltsiumsilitsiidi ja muude rauasulamite turuolukorrast ning kaltsiumsilitsiidi laovarudest. Laovarud on tootmisperioodide järel üldiselt suuremad ja seejärel vähenevad perioodidel, mil tootjad otsustavad varudest müüa.

| (218) | Lõppvarud protsendina toodangust suurenesid kogu vaatlusaluse perioodi jooksul eelkõige tulenevalt tootmise olulisest vähenemisest, nagu on osutatud tabelis 4. |
| --- | --- |

(218)

Lõppvarud protsendina toodangust suurenesid kogu vaatlusaluse perioodi jooksul eelkõige tulenevalt tootmise olulisest vähenemisest, nagu on osutatud tabelis 4.

4.5.10.   Kasumlikkus, rahavoog, investeeringud, investeeringutasuvus ja kapitali kaasamise võime

Kasumlikkus, rahavoog, investeeringud, investeeringutasuvus ja kapitali kaasamise võime

| (219) | Liidu tootjate kasumlikkus, rahavoog, investeeringud ja investeeringutasuvus muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

  Tabel 11


  Kasumlikkus, rahavoog, investeeringud ja investeeringutasuvus | 2017 | 2018 | 2019 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Liidus sõltumatutele klientidele toimuva müügi kasumlikkus (% müügikäibest) | 9,7 kuni 11,7  % | 10,3  % kuni 12,5  % | 0,9  % kuni 2,7  % | –25,2  % kuni –36,3  % |
| Indeks | 100 | 106 | 16 | – 296 |
| Rahavoog (eurodes) | 2 680 005 kuni 3 244 217 | – 834 797 kuni –1 010 543 | –3 507 642 kuni –4 246 094 | 3 562 317 kuni 4 312 279 |
| Indeks | 100 | –31 | – 131 | 133 |
| Investeeringud (eurodes) | [17 832 – 21 586 ] | [559 138 – 676 851 ] | [1 588 224 – 1 922 586 ] | [6 509 – 7 879 ] |
| Indeks | 100 | 3 136 | 8 907 | 36 |
| Investeeringutasuvus (%) | 48 kuni 58 | 40 kuni 48 | 1 kuni 2 | –43 kuni –52 |
| Indeks | 100 | 83 | 3 | –89 |
| Allikas: liidu tootjate vastused küsimustikele |

(219)

Liidu tootjate kasumlikkus, rahavoog, investeeringud ja investeeringutasuvus muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

Tabel 11

Tabel 11

Kasumlikkus, rahavoog, investeeringud ja investeeringutasuvus

Kasumlikkus, rahavoog, investeeringud ja investeeringutasuvus

2017

2018

2019

Uurimisperiood

Liidus sõltumatutele klientidele toimuva müügi kasumlikkus (% müügikäibest)

9,7 kuni 11,7  %

10,3  % kuni 12,5  %

0,9  % kuni 2,7  %

–25,2  % kuni –36,3  %

Indeks

Indeks

100

100

106

106

16

16

– 296

– 296

Rahavoog (eurodes)

2 680 005 kuni 3 244 217

– 834 797 kuni –1 010 543

–3 507 642 kuni –4 246 094

3 562 317 kuni 4 312 279

Indeks

Indeks

100

100

–31

–31

– 131

– 131

133

133

Investeeringud (eurodes)

[17 832 – 21 586 ]

[559 138 – 676 851 ]

[1 588 224 – 1 922 586 ]

[6 509 – 7 879 ]

Indeks

Indeks

100

100

3 136

3 136

8 907

8 907

36

36

Investeeringutasuvus (%)

48 kuni 58

40 kuni 48

1 kuni 2

–43 kuni –52

Indeks

Indeks

100

100

83

83

3

3

–89

–89

Allikas: liidu tootjate vastused küsimustikele

| (220) | Komisjon tegi kindlaks liidu tootjate omatoodangu müügi kasumlikkuse, arvutades sõltumatutele klientidele liidus samasuguse toote müügist saadud maksueelse puhaskasumi protsendina kõnealuse müügi käibest. 2018. aastal säilitati kasumlikkus 2017. aasta tasemega sarnasel tasemel, sest kulude suurenedes tõsteti müügihindu, mistõttu liidu tootmisharu saavutas kasumi vahemikus 9,7 %–12,5 % käibest. Väiksemate müügimahtude, samale tasemele jäänud turuhindade ja kulude edasise suurenemise tõttu langes aga kasum 2019. aastal 0,9–2,7 % tasemele. Kuna 2020. aastal vähenesid tootmis- ja müügimahud veelgi, siis turuhinnad langesid ja kulud suurenesid taas, mis tõi kaasa väga suured kahjumid. Eurofer kasutas kaebuses esitatud kasumimarginaalide vaidlustamiseks FerroGlobe’i aastaaruandeid. Eespool esitatud kasumimarginaalid on aga seotud tootvate üksuste (Ferropem ja OFZ) müügiga ja üksnes kaltsiumsilitsiidiga, samas kui osutatud aruanded kajastavad FerroGlobe’i kõigi toodete kasumlikkust. |
| --- | --- |

(220)

Komisjon tegi kindlaks liidu tootjate omatoodangu müügi kasumlikkuse, arvutades sõltumatutele klientidele liidus samasuguse toote müügist saadud maksueelse puhaskasumi protsendina kõnealuse müügi käibest. 2018. aastal säilitati kasumlikkus 2017. aasta tasemega sarnasel tasemel, sest kulude suurenedes tõsteti müügihindu, mistõttu liidu tootmisharu saavutas kasumi vahemikus 9,7 %–12,5 % käibest. Väiksemate müügimahtude, samale tasemele jäänud turuhindade ja kulude edasise suurenemise tõttu langes aga kasum 2019. aastal 0,9–2,7 % tasemele. Kuna 2020. aastal vähenesid tootmis- ja müügimahud veelgi, siis turuhinnad langesid ja kulud suurenesid taas, mis tõi kaasa väga suured kahjumid. Eurofer kasutas kaebuses esitatud kasumimarginaalide vaidlustamiseks FerroGlobe’i aastaaruandeid. Eespool esitatud kasumimarginaalid on aga seotud tootvate üksuste (Ferropem ja OFZ) müügiga ja üksnes kaltsiumsilitsiidiga, samas kui osutatud aruanded kajastavad FerroGlobe’i kõigi toodete kasumlikkust.

| (221) | Netorahavoog näitab liidu tootjate suutlikkust oma tegevust ise rahastada. Rahavoog oli 2017. aastal ja uurimisperioodil olulises osas positiivne ning 2018. ja 2019. aastal olulises osas negatiivne. See suundumus oli üldiselt kooskõlas lõppvarude taseme muutustega. Kui lõppvarud uurimisperioodil vähenesid, oli rahavoog positiivne, sest müük toimus laovarudest, samas kui 2018. ja 2019. aastal, mil lõppvarud suurenesid, vähenes müügist tulenev rahavoog. |
| --- | --- |

(221)

Netorahavoog näitab liidu tootjate suutlikkust oma tegevust ise rahastada. Rahavoog oli 2017. aastal ja uurimisperioodil olulises osas positiivne ning 2018. ja 2019. aastal olulises osas negatiivne. See suundumus oli üldiselt kooskõlas lõppvarude taseme muutustega. Kui lõppvarud uurimisperioodil vähenesid, oli rahavoog positiivne, sest müük toimus laovarudest, samas kui 2018. ja 2019. aastal, mil lõppvarud suurenesid, vähenes müügist tulenev rahavoog.

| (222) | Keskmised investeeringud olid vaatlusalusel perioodil väikesed, alla 600 000 euro aastas. 2019. aastal tehtud suuremad investeeringud on kooskõlas tootmisvõimsuse väikese kasvuga 2020. aastal. |
| --- | --- |

(222)

Keskmised investeeringud olid vaatlusalusel perioodil väikesed, alla 600 000 euro aastas. 2019. aastal tehtud suuremad investeeringud on kooskõlas tootmisvõimsuse väikese kasvuga 2020. aastal.

| (223) | Investeeringutasuvus on kasum väljendatuna protsendina investeeringute raamatupidamislikust väärtusest. Kui investeeringute raamatupidamislik väärtus suurenes veidi vaatlusalusel perioodil, siis investeeringutasuvuse järsu languse peamine põhjus 2019. ja 2020. aastal oli kasumlikkuse oluline langus neil aastatel. |
| --- | --- |

(223)

Investeeringutasuvus on kasum väljendatuna protsendina investeeringute raamatupidamislikust väärtusest. Kui investeeringute raamatupidamislik väärtus suurenes veidi vaatlusalusel perioodil, siis investeeringutasuvuse järsu languse peamine põhjus 2019. ja 2020. aastal oli kasumlikkuse oluline langus neil aastatel.

| (224) | Kuigi vaatlusalusel perioodil suuri investeeringuid ei kavandatud, oleks liidu tootjate kapitali kaasamise võime sel perioodil vähenenud, kuna nende kasumlikkus kahanes. |
| --- | --- |

(224)

Kuigi vaatlusalusel perioodil suuri investeeringuid ei kavandatud, oleks liidu tootjate kapitali kaasamise võime sel perioodil vähenenud, kuna nende kasumlikkus kahanes.

4.5.11.   Järeldus kahju kohta

Järeldus kahju kohta

| (225) | Vaatlusalusel perioodil vähenes import asjaomasest riigist 22 %, kuid selle turuosa suurenes märkimisväärselt, kuna tarbimine vähenes 50 %. HRVst pärit impordi turuosa kasvas oluliselt (38,7 %-lt 60,8 %-le). Lisaks olid Hiinast pärit impordi hinnad kogu vaatlusaluse perioodi jooksul püsivalt madalad ja liidu tootmisharu hindadest märkimisväärselt madalamad. Uurimisperioodil lõid koostööd tegevate eksportivate tootjate impordihinnad liidu tootmisharu hinnad alla keskmiselt 10,6 % võrra. Hiinast pärit impordi põhjustatud hinnalangussurve tõttu ei saanud liidu tootmisharu seega kulude suurenemisega samas ulatuses hindu tõsta. |
| --- | --- |

(225)

Vaatlusalusel perioodil vähenes import asjaomasest riigist 22 %, kuid selle turuosa suurenes märkimisväärselt, kuna tarbimine vähenes 50 %. HRVst pärit impordi turuosa kasvas oluliselt (38,7 %-lt 60,8 %-le). Lisaks olid Hiinast pärit impordi hinnad kogu vaatlusaluse perioodi jooksul püsivalt madalad ja liidu tootmisharu hindadest märkimisväärselt madalamad. Uurimisperioodil lõid koostööd tegevate eksportivate tootjate impordihinnad liidu tootmisharu hinnad alla keskmiselt 10,6 % võrra. Hiinast pärit impordi põhjustatud hinnalangussurve tõttu ei saanud liidu tootmisharu seega kulude suurenemisega samas ulatuses hindu tõsta.

| (226) | Liidu tootmisharu kantud kahju kajastab mahu- ja hinnamõju kombinatsiooni. Paljude mahunäitajate puhul ilmnes vaatlusalusel perioodil märkimisväärselt negatiivne suundumus: toodang vähenes 91 %, tootmisvõimsuse rakendusaste 91 %, müügimaht liidu turul 75 % ja turuosa 25 protsendipunkti võrra. Lisaks vähenesid tööhõive 73 %, keskmised tööjõukulud 11 % ja tootlikkus 67 % võrra. |
| --- | --- |

(226)

Liidu tootmisharu kantud kahju kajastab mahu- ja hinnamõju kombinatsiooni. Paljude mahunäitajate puhul ilmnes vaatlusalusel perioodil märkimisväärselt negatiivne suundumus: toodang vähenes 91 %, tootmisvõimsuse rakendusaste 91 %, müügimaht liidu turul 75 % ja turuosa 25 protsendipunkti võrra. Lisaks vähenesid tööhõive 73 %, keskmised tööjõukulud 11 % ja tootlikkus 67 % võrra.

| (227) | Liidu tootmisharu keskmised hinnad tõusid vaatlusalusel perioodil vaid 5 %, samas kui kulud kasvasid 51 %. Sellel oli dramaatiline mõju kasumlikkusele ja investeeringutasuvusele, mis langesid 2017. ja 2018. aasta mõistlikelt tasemetelt uurimisperioodil olulise kahjumlikkuseni. Investeeringud olid kogu perioodi jooksul väikesed. |
| --- | --- |

(227)

Liidu tootmisharu keskmised hinnad tõusid vaatlusalusel perioodil vaid 5 %, samas kui kulud kasvasid 51 %. Sellel oli dramaatiline mõju kasumlikkusele ja investeeringutasuvusele, mis langesid 2017. ja 2018. aasta mõistlikelt tasemetelt uurimisperioodil olulise kahjumlikkuseni. Investeeringud olid kogu perioodi jooksul väikesed.

| (228) | Väga vähesed näitajad osutasid positiivsele arengule. Tootmisvõimsuse arengusuundumus oli tänu tootmise tõhususe paranemisele mõningal määral positiivne. Kaltsiumsilitsiidi müüakse tavaliselt laovarudest ning on ilmne, et rahavoogude ja varude arengusuundumused olid omavahel tihedalt seotud. Laovarude kogumise ajal 2018. ja 2019. aastal oli rahavoog negatiivne, kuid 2020. aastal, mil toodeti vähem ja suuremaid koguseid müüdi laovarude arvelt, rahavoog paranes ja muutus positiivseks. Suhteliselt väike tootmisharusisene tarbimine kasvas perioodi jooksul 3 % võrra, kuid sellel arengul oli tootmisharu üldisele olukorrale vaid marginaalne mõju. |
| --- | --- |

(228)

Väga vähesed näitajad osutasid positiivsele arengule. Tootmisvõimsuse arengusuundumus oli tänu tootmise tõhususe paranemisele mõningal määral positiivne. Kaltsiumsilitsiidi müüakse tavaliselt laovarudest ning on ilmne, et rahavoogude ja varude arengusuundumused olid omavahel tihedalt seotud. Laovarude kogumise ajal 2018. ja 2019. aastal oli rahavoog negatiivne, kuid 2020. aastal, mil toodeti vähem ja suuremaid koguseid müüdi laovarude arvelt, rahavoog paranes ja muutus positiivseks. Suhteliselt väike tootmisharusisene tarbimine kasvas perioodi jooksul 3 % võrra, kuid sellel arengul oli tootmisharu üldisele olukorrale vaid marginaalne mõju.

| (229) | Kokkuvõttes vähenes tarbimine liidu turul kiiresti, kuid liidu tootmisharu ei suutnud oma turuosa säilitada. HRVst pärit impordi maht oli vaatlusalusel perioodil märkimisväärne ja selle hinnad olid liidu tootmisharu hindadest madalamad. 2019. aasta lõpus ja 2020. aastal müüs liidu tootmisharu oma toodangut hinnaga, mis ei katnud enam kulusid, ning sellest tulenevalt vähendas tootmisharu oluliselt oma tootmis- ja müügimahte. Suurim liidu tootja vähendas 2020. aastal tootmist märkimisväärselt ning uurimisperioodil müüdi kaupa peamiselt laovarudest. Selline olukord ei olnud jätkusuutlik, mistõttu töötati välja restruktureerimiskava, mis hõlmas kaltsiumsilitsiidi tootmiseks kasutatava rajatise võimalikku sulgemist. |
| --- | --- |

(229)

Kokkuvõttes vähenes tarbimine liidu turul kiiresti, kuid liidu tootmisharu ei suutnud oma turuosa säilitada. HRVst pärit impordi maht oli vaatlusalusel perioodil märkimisväärne ja selle hinnad olid liidu tootmisharu hindadest madalamad. 2019. aasta lõpus ja 2020. aastal müüs liidu tootmisharu oma toodangut hinnaga, mis ei katnud enam kulusid, ning sellest tulenevalt vähendas tootmisharu oluliselt oma tootmis- ja müügimahte. Suurim liidu tootja vähendas 2020. aastal tootmist märkimisväärselt ning uurimisperioodil müüdi kaupa peamiselt laovarudest. Selline olukord ei olnud jätkusuutlik, mistõttu töötati välja restruktureerimiskava, mis hõlmas kaltsiumsilitsiidi tootmiseks kasutatava rajatise võimalikku sulgemist.

| (230) | Eeltoodu põhjal järeldas komisjon selles etapis, et liidu tootmisharu on kandnud olulist kahju alusmääruse artikli 3 lõike 5 tähenduses. |
| --- | --- |

(230)

Eeltoodu põhjal järeldas komisjon selles etapis, et liidu tootmisharu on kandnud olulist kahju alusmääruse artikli 3 lõike 5 tähenduses.

5.   PÕHJUSLIK SEOS

PÕHJUSLIK SEOS

| (231) | Kooskõlas alusmääruse artikli 3 lõikega 6 uuris komisjon, kas asjaomasest riigist pärit dumpinguhinnaga import põhjustas liidu tootmisharule olulist kahju. Alusmääruse artikli 3 lõike 7 kohaselt uuris komisjon ka seda, kas liidu tootmisharu võisid samal ajal kahjustada muud teadaolevad tegurid. Komisjon jälgis, et dumpinguhinnaga impordile ei omistataks võimalikku kahju, mida põhjustasid muud tegurid kui asjaomasest riigist pärit dumpinguhinnaga import. Nendeks teguriteks on tarbimise vähenemine tulenevalt terasetööstuse nõudluse vähenemisest, import muudest kolmandatest riikidest, liidu tootmisharu eksport, tootmiskulude suurenemine liidus, impordi mõju nõudluse rahuldamisele ja tootmisharusisene tarbimine. |
| --- | --- |

(231)

Kooskõlas alusmääruse artikli 3 lõikega 6 uuris komisjon, kas asjaomasest riigist pärit dumpinguhinnaga import põhjustas liidu tootmisharule olulist kahju. Alusmääruse artikli 3 lõike 7 kohaselt uuris komisjon ka seda, kas liidu tootmisharu võisid samal ajal kahjustada muud teadaolevad tegurid. Komisjon jälgis, et dumpinguhinnaga impordile ei omistataks võimalikku kahju, mida põhjustasid muud tegurid kui asjaomasest riigist pärit dumpinguhinnaga import. Nendeks teguriteks on tarbimise vähenemine tulenevalt terasetööstuse nõudluse vähenemisest, import muudest kolmandatest riikidest, liidu tootmisharu eksport, tootmiskulude suurenemine liidus, impordi mõju nõudluse rahuldamisele ja tootmisharusisene tarbimine.

5.1.   Dumpinguhinnaga impordi mõju

Dumpinguhinnaga impordi mõju

| (232) | Ajavahemikul 2017. aastast kuni uurimisperioodini vähenes HRVst pärit impordi maht 22 % (vt tabel 3). HRV turuosa kasvas aga liidu tootmisharu turuosa arvelt 57 % võrra, st 38,7 %-lt 60,8 %-le. Liidu tootmisharu müük vabaturul vähenes samal perioodil 75 % (vt tabel 6) ja tootmisharu turuosa vabaturul vähenes 50,5 %-lt 25,1 %-le ehk 50 % võrra. |
| --- | --- |

(232)

Ajavahemikul 2017. aastast kuni uurimisperioodini vähenes HRVst pärit impordi maht 22 % (vt tabel 3). HRV turuosa kasvas aga liidu tootmisharu turuosa arvelt 57 % võrra, st 38,7 %-lt 60,8 %-le. Liidu tootmisharu müük vabaturul vähenes samal perioodil 75 % (vt tabel 6) ja tootmisharu turuosa vabaturul vähenes 50,5 %-lt 25,1 %-le ehk 50 % võrra.

| (233) | Dumpinguhinnaga impordi hinnad langesid vaatlusalusel perioodil 5 % (vt tabel 4). Seevastu liidu tootmisharu hinnad vabaturul tõusid samal perioodil 6 %. Hiinast pärit importi, mille turuosa kasvas vaatlusalusel perioodil, müüdi hindadega, mis lõid liidu tootmisharu hinnad järjepidevalt alla. |
| --- | --- |

(233)

Dumpinguhinnaga impordi hinnad langesid vaatlusalusel perioodil 5 % (vt tabel 4). Seevastu liidu tootmisharu hinnad vabaturul tõusid samal perioodil 6 %. Hiinast pärit importi, mille turuosa kasvas vaatlusalusel perioodil, müüdi hindadega, mis lõid liidu tootmisharu hinnad järjepidevalt alla.

| (234) | Dumpinguhinnaga import põhjustas hindadele märkimisväärset langussurvet, mida kinnitab asjaolu, et liidu tootmisharul ei olnud võimalik hindu kuludega samas ulatuses tõsta. Nagu on näidatud tabelis 8, olid tootmiskulud uurimisperioodil tõepoolest üle 20 % kõrgemad kui liidu tootmisharu müügihinnad. 2019. aastaks põhjustas see hinnatõusu võimatus liidu tootmisharu kasumlikkuse langemise alla 3 %, mis on selgelt jätkusuutmatu tase. Ajavahemikul 2017–2019 vähenes HRVst pärit impordi maht ainult 6 %, kuid selle turuosa suurenes 38,7 %-lt 55,3 %-le, samal ajal kui liidu tootmisharu turuosa vähenes 50,5 %-lt 29,5 %-le. Vaatamata tarbimise 34 %-lisele vähenemisele aastatel 2017–2019 kasvas Hiinast pärit impordi turuosa liidu tootmisharu turuosa arvelt edasi. Samal ajavahemikul tõusid Hiinast pärit impordi hinnad 12 % (tabel 4); liidu tootmisharu hinnad tõusid enam (14 %), ent märksa vähem kui tootmiskulud, mis kasvasid 27 %. Seega kandis liidu tootmisharu juba 2019. aastal dumpinguhinnaga impordi tõttu olulist kahju. |
| --- | --- |

(234)

Dumpinguhinnaga import põhjustas hindadele märkimisväärset langussurvet, mida kinnitab asjaolu, et liidu tootmisharul ei olnud võimalik hindu kuludega samas ulatuses tõsta. Nagu on näidatud tabelis 8, olid tootmiskulud uurimisperioodil tõepoolest üle 20 % kõrgemad kui liidu tootmisharu müügihinnad. 2019. aastaks põhjustas see hinnatõusu võimatus liidu tootmisharu kasumlikkuse langemise alla 3 %, mis on selgelt jätkusuutmatu tase. Ajavahemikul 2017–2019 vähenes HRVst pärit impordi maht ainult 6 %, kuid selle turuosa suurenes 38,7 %-lt 55,3 %-le, samal ajal kui liidu tootmisharu turuosa vähenes 50,5 %-lt 29,5 %-le. Vaatamata tarbimise 34 %-lisele vähenemisele aastatel 2017–2019 kasvas Hiinast pärit impordi turuosa liidu tootmisharu turuosa arvelt edasi. Samal ajavahemikul tõusid Hiinast pärit impordi hinnad 12 % (tabel 4); liidu tootmisharu hinnad tõusid enam (14 %), ent märksa vähem kui tootmiskulud, mis kasvasid 27 %. Seega kandis liidu tootmisharu juba 2019. aastal dumpinguhinnaga impordi tõttu olulist kahju.

| (235) | 2020. aastal langesid Hiinast pärit impordi hinnad 2019. aastaga võrreldes veel 16 % ning Hiinast pärit impordi turuosa suurenes 55 %-lt 61 %-le ehk kokku 10 % võrra. Samal ajavahemikul langesid liidu tootmisharu hinnad 8,2 %, tootmiskulud kasvasid 19 % ja turuosa kahanes 15 % ehk 29,5 % asemel oli see nüüd 25,1 %. Sellel oli liidu tootmisharule oluline mõju, mistõttu kasumlikkus muutus uurimisperioodil väga negatiivseks. |
| --- | --- |

(235)

2020. aastal langesid Hiinast pärit impordi hinnad 2019. aastaga võrreldes veel 16 % ning Hiinast pärit impordi turuosa suurenes 55 %-lt 61 %-le ehk kokku 10 % võrra. Samal ajavahemikul langesid liidu tootmisharu hinnad 8,2 %, tootmiskulud kasvasid 19 % ja turuosa kahanes 15 % ehk 29,5 % asemel oli see nüüd 25,1 %. Sellel oli liidu tootmisharule oluline mõju, mistõttu kasumlikkus muutus uurimisperioodil väga negatiivseks.

| (236) | Eespool esitatu põhjal tegi komisjon esialgse järelduse, et Hiinast pärit import tekitas liidu tootmisharule olulist kahju. Sellisel kahjul oli mõju nii mahule kui ka hindadele. |
| --- | --- |

(236)

Eespool esitatu põhjal tegi komisjon esialgse järelduse, et Hiinast pärit import tekitas liidu tootmisharule olulist kahju. Sellisel kahjul oli mõju nii mahule kui ka hindadele.

5.2.   Muude tegurite mõju

Muude tegurite mõju

5.2.1.   Tarbimise vähenemine

Tarbimise vähenemine

| (237) | Oma märkustes menetluse algatamise kohta pidasid Eurofer ja Saksamaa terasetootjate liit peamiseks kahju põhjustanud teguriks tarbimise muutumist, mida on kirjeldatud tabelis 2. Vaatlusalusel perioodil kahanes see 50 %. See areng kajastas peamise kasutajasektori (terasetööstus) vähenenud nõudlust. Terasetööstus vähendas kaltsiumsilitsiidi oste, kasutades oma kaltsiumsilitsiidivarusid, ning vaatlusaluse perioodi jooksul vähenes toorterase tootmine 18 %. |
| --- | --- |

(237)

Oma märkustes menetluse algatamise kohta pidasid Eurofer ja Saksamaa terasetootjate liit peamiseks kahju põhjustanud teguriks tarbimise muutumist, mida on kirjeldatud tabelis 2. Vaatlusalusel perioodil kahanes see 50 %. See areng kajastas peamise kasutajasektori (terasetööstus) vähenenud nõudlust. Terasetööstus vähendas kaltsiumsilitsiidi oste, kasutades oma kaltsiumsilitsiidivarusid, ning vaatlusaluse perioodi jooksul vähenes toorterase tootmine 18 %.

| (238) | 2018. aastal vähenes kaltsiumsilitsiidi tarbimine 2017. aastaga võrreldes 14 %, kuid liidu tootmisharu suutis oma tegevust selle langusega kohandada, nii et kaltsiumsilitsiidi müügi kasumlikkus püsis üle 10 %. Kuid 2019. aastal ei olnud olukord liidu tootmisharu jaoks enam jätkusuutlik, sest Hiinast pärit impordi turuosa kasvu tõttu langesid liidu tootmisharu tootmis- ja müügimahud tasemele, mis ei võimaldanud kasvavaid ühikukulusid katta. 2020. aastal, mil puhkes COVID-19 pandeemia, vähenes tarbimine veel 25 %. |
| --- | --- |

(238)

2018. aastal vähenes kaltsiumsilitsiidi tarbimine 2017. aastaga võrreldes 14 %, kuid liidu tootmisharu suutis oma tegevust selle langusega kohandada, nii et kaltsiumsilitsiidi müügi kasumlikkus püsis üle 10 %. Kuid 2019. aastal ei olnud olukord liidu tootmisharu jaoks enam jätkusuutlik, sest Hiinast pärit impordi turuosa kasvu tõttu langesid liidu tootmisharu tootmis- ja müügimahud tasemele, mis ei võimaldanud kasvavaid ühikukulusid katta. 2020. aastal, mil puhkes COVID-19 pandeemia, vähenes tarbimine veel 25 %.

| (239) | Nii Eurofer kui ka Saksamaa terasetootjate liit väitsid, et kaltsiumsilitsiidi tootmisharu kantud kahju peamine põhjus oli toorterase tootmise vähenemine, mitte Hiinast pärit import. |
| --- | --- |

(239)

Nii Eurofer kui ka Saksamaa terasetootjate liit väitsid, et kaltsiumsilitsiidi tootmisharu kantud kahju peamine põhjus oli toorterase tootmise vähenemine, mitte Hiinast pärit import.

| (240) | Ent kahaneva tarbimise tingimustes suurenes HRV turuosa 57 % võrra, st 38,7 %-lt 60,8 %le, samal ajal kui liidu tootmisharu toodangu, müügimahu, turuosa, kasumlikkuse, tööhõive ja investeeringutasuvuse langus oli tarbimise langusest suurem. Põhjuseks oli asjaolu, et turu hõlvamine Hiinast pärit madalate hindadega impordi poolt põhjustas nendele kahjunäitajatele olulist kahju. |
| --- | --- |

(240)

Ent kahaneva tarbimise tingimustes suurenes HRV turuosa 57 % võrra, st 38,7 %-lt 60,8 %le, samal ajal kui liidu tootmisharu toodangu, müügimahu, turuosa, kasumlikkuse, tööhõive ja investeeringutasuvuse langus oli tarbimise langusest suurem. Põhjuseks oli asjaolu, et turu hõlvamine Hiinast pärit madalate hindadega impordi poolt põhjustas nendele kahjunäitajatele olulist kahju.

| (241) | Seetõttu ei kõrvaldanud tarbimise vähenemine põhjuslikku seost Hiinast pärit dumpinguhinnaga impordi ja liidu tootmisharu kantud olulise kahju vahel. Lisaks, nagu märkis Eurofer, hakkas COVID-19 pandeemia mõju avalduma 2020. aastal, ent kahjustav olukord oli tekkinud juba 2019. aastaks. Seepärast tuleks COVID-19 pandeemiat käsitada 2020. aastal kahju süvendava tegurina. |
| --- | --- |

(241)

Seetõttu ei kõrvaldanud tarbimise vähenemine põhjuslikku seost Hiinast pärit dumpinguhinnaga impordi ja liidu tootmisharu kantud olulise kahju vahel. Lisaks, nagu märkis Eurofer, hakkas COVID-19 pandeemia mõju avalduma 2020. aastal, ent kahjustav olukord oli tekkinud juba 2019. aastaks. Seepärast tuleks COVID-19 pandeemiat käsitada 2020. aastal kahju süvendava tegurina.

5.2.2.   Tootmiskulude suurenemine

Tootmiskulude suurenemine

| (242) | Liidu tootmisharu tootmiskulud suurenesid kahel peamisel põhjusel. Esiteks kasvasid elektrikulud, mis moodustavad kaltsiumsilitsiidi tootmisel märkimisväärse osa tootmiskuludest (vaatlusalusel perioodil kuni 40 %), liidu suurima tootja puhul vaatlusalusel perioodil enam kui 30 %. |
| --- | --- |

(242)

Liidu tootmisharu tootmiskulud suurenesid kahel peamisel põhjusel. Esiteks kasvasid elektrikulud, mis moodustavad kaltsiumsilitsiidi tootmisel märkimisväärse osa tootmiskuludest (vaatlusalusel perioodil kuni 40 %), liidu suurima tootja puhul vaatlusalusel perioodil enam kui 30 %.

| (243) | Teiseks suurenesid ühiku tootmiskulud vaatlusalusel perioodil oluliselt, kuna liidu tootmisharu tootmis- ja müügimaht vähenesid. See tähendas, et püsikulud kaeti väiksema tootmis- ja müügimahu arvelt, mis suurendas püsikulude komponenti ühiku tootmiskuludes. |
| --- | --- |

(243)

Teiseks suurenesid ühiku tootmiskulud vaatlusalusel perioodil oluliselt, kuna liidu tootmisharu tootmis- ja müügimaht vähenesid. See tähendas, et püsikulud kaeti väiksema tootmis- ja müügimahu arvelt, mis suurendas püsikulude komponenti ühiku tootmiskuludes.

| (244) | Eurofer väitis, et FerroGlobe’i 2020. aasta teise kvartali ülevaate kohaselt kulud vähenesid, kuna energiahinnad langesid. See ülevaade käsitleb aga kogu FerroGlobe’i, mis tegutseb mitmes riigis, ning see ei ole seotud üksnes Ferropemiga tema tegevuskohas, kus toodetakse kaltsiumsilitsiidi. Seetõttu ei olnud võimalik selle väitega nõustuda. |
| --- | --- |

(244)

Eurofer väitis, et FerroGlobe’i 2020. aasta teise kvartali ülevaate kohaselt kulud vähenesid, kuna energiahinnad langesid. See ülevaade käsitleb aga kogu FerroGlobe’i, mis tegutseb mitmes riigis, ning see ei ole seotud üksnes Ferropemiga tema tegevuskohas, kus toodetakse kaltsiumsilitsiidi. Seetõttu ei olnud võimalik selle väitega nõustuda.

| (245) | 2018. aastal suutis liidu tootmisharu hoolimata elektrikulude suurenemisest säilitada oma kasumi enam kui 10 % tasemel, sest tal õnnestus kulude suurenemine oma klientidele üle kanda. 2019. aastal ei olnud liidu tootmisharul Hiinast pärit impordi hinnasurve tõttu aga enam võimalik hindu tõsta; nimelt oli import 2019. aastaks oma 55 % turuosaga domineerivas ja hindu määravas seisundis. Liidu tootmisharu ei suutnud 2019. aastal nii madalatele impordihindadele vastata. See asjaolu aitas kaasa Ferropemi otsusele vähendada 2020. aastal märkimisväärselt tootmist. |
| --- | --- |

(245)

2018. aastal suutis liidu tootmisharu hoolimata elektrikulude suurenemisest säilitada oma kasumi enam kui 10 % tasemel, sest tal õnnestus kulude suurenemine oma klientidele üle kanda. 2019. aastal ei olnud liidu tootmisharul Hiinast pärit impordi hinnasurve tõttu aga enam võimalik hindu tõsta; nimelt oli import 2019. aastaks oma 55 % turuosaga domineerivas ja hindu määravas seisundis. Liidu tootmisharu ei suutnud 2019. aastal nii madalatele impordihindadele vastata. See asjaolu aitas kaasa Ferropemi otsusele vähendada 2020. aastal märkimisväärselt tootmist.

| (246) | Seetõttu tuleks järeldada, et tootmiskulude suurenemine ei olnud kahju tekkimise põhjus. Hiinast pärit madala hinnaga impordi turuosa liidu turul kasvas isegi tarbimise vähenemise tingimustes, kahjustades liidu tootmisharu ja takistades liidu tootmisharul tõstmast oma hindu kasumlikule tasemele. |
| --- | --- |

(246)

Seetõttu tuleks järeldada, et tootmiskulude suurenemine ei olnud kahju tekkimise põhjus. Hiinast pärit madala hinnaga impordi turuosa liidu turul kasvas isegi tarbimise vähenemise tingimustes, kahjustades liidu tootmisharu ja takistades liidu tootmisharul tõstmast oma hindu kasumlikule tasemele.

5.2.3.   Omatoodangut asendavad kaltsiumsilitsiidi ostud

Omatoodangut asendavad kaltsiumsilitsiidi ostud

| (247) | Vaatlusalusel perioodil ostis liidu tootmisharu kaltsiumsilitsiidi väljastpoolt liitu (peamiselt Argentinast). Seepärast uuris komisjon, kas otsus importida kaltsiumsilitsiidi põhjustas liidu tootmisharule kahju selle mõju tõttu tootmis- ja müügimahtudele ning seega kasumlikkusele. Kõnealune import, mis kõikus kogu vaatlusaluse perioodi jooksul ja moodustas 15 % kogumüügist kõnealusel perioodil, toimus tavaliselt ajal, mil liidu tootmisrajatistega esines tehnilisi probleeme, ja selle eesmärk oli täita klientide tellimusi. Seega võimaldas see import liidu tootmisharul rahuldada nõudlust, mistõttu seda ei saa pidada teguriks, mis aitas liidu tootmisharu kantud kahjule kaasa. Pealegi ei tehtud neid oste uurimisperioodil, mil liidu tootmisharu kandis kõige enam kahju. |
| --- | --- |

(247)

Vaatlusalusel perioodil ostis liidu tootmisharu kaltsiumsilitsiidi väljastpoolt liitu (peamiselt Argentinast). Seepärast uuris komisjon, kas otsus importida kaltsiumsilitsiidi põhjustas liidu tootmisharule kahju selle mõju tõttu tootmis- ja müügimahtudele ning seega kasumlikkusele. Kõnealune import, mis kõikus kogu vaatlusaluse perioodi jooksul ja moodustas 15 % kogumüügist kõnealusel perioodil, toimus tavaliselt ajal, mil liidu tootmisrajatistega esines tehnilisi probleeme, ja selle eesmärk oli täita klientide tellimusi. Seega võimaldas see import liidu tootmisharul rahuldada nõudlust, mistõttu seda ei saa pidada teguriks, mis aitas liidu tootmisharu kantud kahjule kaasa. Pealegi ei tehtud neid oste uurimisperioodil, mil liidu tootmisharu kandis kõige enam kahju.

5.2.4.   Muude toodete tootmine kaltsiumsilitsiidi asemel

Muude toodete tootmine kaltsiumsilitsiidi asemel

| (248) | Eurofer märkis, et kuna liidu tootmisharu toodab kaltsiumsilitsiidi samade seadmetega, mida kasutatakse muude toodete tootmiseks, välistab üleminek muude toodete tootmisele kaltsiumsilitsiidi tootmise. |
| --- | --- |

(248)

Eurofer märkis, et kuna liidu tootmisharu toodab kaltsiumsilitsiidi samade seadmetega, mida kasutatakse muude toodete tootmiseks, välistab üleminek muude toodete tootmisele kaltsiumsilitsiidi tootmise.

| (249) | Uurimine näitas siiski, et isegi muude rauasulamite tootmist arvesse võttes oli liidu tootjatel kogu vaatlusaluse perioodi jooksul vaba tootmisvõimsust. Seetõttu on selge, et muude toodete tootmine ei takistanud kaltsiumsilitsiidi tootmist ega olnud vaatlusalusel perioodil kantud kahju kaudseks põhjuseks. |
| --- | --- |

(249)

Uurimine näitas siiski, et isegi muude rauasulamite tootmist arvesse võttes oli liidu tootjatel kogu vaatlusaluse perioodi jooksul vaba tootmisvõimsust. Seetõttu on selge, et muude toodete tootmine ei takistanud kaltsiumsilitsiidi tootmist ega olnud vaatlusalusel perioodil kantud kahju kaudseks põhjuseks.

5.2.5.   Import muudest kolmandatest riikidest

Import muudest kolmandatest riikidest

| (250) | Muudest kolmandatest riikidest pärit impordi maht muutus vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

  Tabel 12


  Import muudest kolmandatest riikidest











  Riik | | 2017 | 2018 | 2019 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Brasiilia | Kogus (tonnides) | [1 130 – 1 368 ] | [614 – 743 ] | [1 157 – 1 401 ] | [1 470 – 1 779 ] |
| | Indeks | 100 | 54 | 102 | 130 |
| | Turuosa (%) | 4,4 | 2,8 | 6,8 | 11,5 |
| | Keskmine hind (eurodes tonni kohta) | 1 341 | 1 439 | 1 420 | 1 108 |
| | Indeks | 100 | 107 | 106 | 83 |
| Tai | Kogus (tonnides) | [157 – 190 ] | [545 – 660 ] | [288 – 348 ] | [245 – 297 ] |
| | Indeks | 100 | 347 | 183 | 156 |
| | Turuosa (%) | 0,6 | 2,5 | 1,7 | 1,9 |
| | Keskmine hind (eurodes tonni kohta) | 1 210 | 1 313 | 1 417 | 1 112 |
| | Indeks | 100 | 109 | 117 | 92 |
| Argentina | Kogus (tonnides) | [1 505 – 1 822 ] | [1 828 – 2 212 ] | [1 123 – 1 360 ] | [96 – 116 ] |
| | Indeks | 100 | 121 | 75 | 6 |
| | Turuosa (%) | 5,8 | 8,2 | 6,6 | 0,7 |
| | Keskmine hind (eurodes tonni kohta) | 1 587 | 1 535 | 1 538 | 1 248 |
| | Indeks | 100 | 97 | 97 | 79 |
| Muud kolmandad riigid | Kogus (tonnides) | 0 | [29 – 36 ] | [17 – 21 ] | [0 – 2 ] |
| | Indeks | 0 | 0 | 0 | 0 |
| | Turuosa (%) | 0,0 | 0,1 | 0,1 | 0,0 |
| | Keskmine hind (eurodes tonni kohta) | 0 | 1 554 | 2 469 | 2 254 |
| | Indeks | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Kõik kolmandad riigid kokku (v.a asjaomane riik) | Maht
  (tonnides) | [2 792 – 3 380 ] | [3 017 – 3 652 ] | [2 585 – 3 129 ] | [1 812 – 2 193 ] |
| | Indeks | 100 | 108 | 93 | 65 |
| | Turuosa (%) | 10,8 | 13,6 | 15,2 | 14,1 |
| | Keskmine hind (eurodes tonni kohta) | 1 466 | 1 476 | 1 478 | 1 117 |
| | Indeks | 100 | 101 | 101 | 76 |
| Allikas: liikmesriikide tolliandmed |

(250)

Muudest kolmandatest riikidest pärit impordi maht muutus vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

Tabel 12

Tabel 12

Import muudest kolmandatest riikidest

Import muudest kolmandatest riikidest

Riik

2017

2018

2019

Uurimisperiood

Brasiilia

Kogus (tonnides)

[1 130 – 1 368 ]

[614 – 743 ]

[1 157 – 1 401 ]

[1 470 – 1 779 ]

Indeks

Indeks

100

100

54

54

102

102

130

130

Turuosa (%)

4,4

2,8

6,8

11,5

Keskmine hind (eurodes tonni kohta)

1 341

1 439

1 420

1 108

Indeks

Indeks

100

100

107

107

106

106

83

83

Tai

Kogus (tonnides)

[157 – 190 ]

[545 – 660 ]

[288 – 348 ]

[245 – 297 ]

Indeks

Indeks

100

100

347

347

183

183

156

156

Turuosa (%)

0,6

2,5

1,7

1,9

Keskmine hind (eurodes tonni kohta)

1 210

1 313

1 417

1 112

Indeks

Indeks

100

100

109

109

117

117

92

92

Argentina

Kogus (tonnides)

[1 505 – 1 822 ]

[1 828 – 2 212 ]

[1 123 – 1 360 ]

[96 – 116 ]

Indeks

Indeks

100

100

121

121

75

75

6

6

Turuosa (%)

5,8

8,2

6,6

0,7

Keskmine hind (eurodes tonni kohta)

1 587

1 535

1 538

1 248

Indeks

Indeks

100

100

97

97

97

97

79

79

Muud kolmandad riigid

Kogus (tonnides)

0

[29 – 36 ]

[17 – 21 ]

[0 – 2 ]

Indeks

0

0

0

0

Turuosa (%)

0,0

0,1

0,1

0,0

Keskmine hind (eurodes tonni kohta)

0

1 554

2 469

2 254

Indeks

0

0

0

0

Kõik kolmandad riigid kokku (v.a asjaomane riik)

Maht

(tonnides)

[2 792 – 3 380 ]

[3 017 – 3 652 ]

[2 585 – 3 129 ]

[1 812 – 2 193 ]

Indeks

Indeks

100

100

108

108

93

93

65

65

Turuosa (%)

10,8

13,6

15,2

14,1

Keskmine hind (eurodes tonni kohta)

1 466

1 476

1 478

1 117

Indeks

Indeks

100

100

101

101

101

101

76

76

Allikas: liikmesriikide tolliandmed

| (251) | Brasiiliast pärit import suurenes vaatlusalusel perioodil 30 %. Selle impordi turuosa kasvas sama aja jooksul 4,4 %-lt 11,5 %-le. Aastatel 2017–2019 olid kõnealuse impordi hinnad sarnased Hiinast pärit impordi hindadega, kuid 2020. aastal lõi see import Hiina hinnad 10 % võrra alla. Seepärast tuleks Brasiiliast pärit importi pidada liidu tootmisharu kantud kahjule kaasaaitavaks teguriks, eriti 2020. aastal. Selle küsimuse tõstatasid kaebuse kohta esitatud märkustes ka Eurofer ja Saksamaa terasetootjate liit. |
| --- | --- |

(251)

Brasiiliast pärit import suurenes vaatlusalusel perioodil 30 %. Selle impordi turuosa kasvas sama aja jooksul 4,4 %-lt 11,5 %-le. Aastatel 2017–2019 olid kõnealuse impordi hinnad sarnased Hiinast pärit impordi hindadega, kuid 2020. aastal lõi see import Hiina hinnad 10 % võrra alla. Seepärast tuleks Brasiiliast pärit importi pidada liidu tootmisharu kantud kahjule kaasaaitavaks teguriks, eriti 2020. aastal. Selle küsimuse tõstatasid kaebuse kohta esitatud märkustes ka Eurofer ja Saksamaa terasetootjate liit.

| (252) | Kuna aga kõnealuse impordi maht oli alati vähemalt 5 korda väiksem kui Hiinast pärit impordi maht, on selge, et Hiinast pärit import oli põhjusliku tegurina olulisem. |
| --- | --- |

(252)

Kuna aga kõnealuse impordi maht oli alati vähemalt 5 korda väiksem kui Hiinast pärit impordi maht, on selge, et Hiinast pärit import oli põhjusliku tegurina olulisem.

| (253) | Muudest kolmandatest riikidest pärit import pärines peamiselt Argentinast, sealhulgas ühe liidu tootja poolt sidusettevõtja kaudu tehtud ostud, kuid vastavaid koguseid ei imporditud kogustes ja hindadega, mis põhjustanuks kahju kogu vaatlusaluse perioodi jooksul, ja nagu on selgitatud põhjenduses 247, võimaldas see import liidu tootmisharul rahuldada nõudlust tehniliste probleemide lahendamise aegadel. |
| --- | --- |

(253)

Muudest kolmandatest riikidest pärit import pärines peamiselt Argentinast, sealhulgas ühe liidu tootja poolt sidusettevõtja kaudu tehtud ostud, kuid vastavaid koguseid ei imporditud kogustes ja hindadega, mis põhjustanuks kahju kogu vaatlusaluse perioodi jooksul, ja nagu on selgitatud põhjenduses 247, võimaldas see import liidu tootmisharul rahuldada nõudlust tehniliste probleemide lahendamise aegadel.

| (254) | Seega, kuigi Brasiiliast imporditi märkimisväärsetes kogustes ja madalate hindadega, ei olnud see import piisavalt oluline, et nõrgendada põhjuslikku seost Hiinast pärit madala hinnaga kaltsiumsilitsiidi impordi märkimisväärsete koguste ja liidu tootmisharule tekitatud kahju vahel. |
| --- | --- |

(254)

Seega, kuigi Brasiiliast imporditi märkimisväärsetes kogustes ja madalate hindadega, ei olnud see import piisavalt oluline, et nõrgendada põhjuslikku seost Hiinast pärit madala hinnaga kaltsiumsilitsiidi impordi märkimisväärsete koguste ja liidu tootmisharule tekitatud kahju vahel.

5.2.6.   Liidu tootmisharu eksport

Liidu tootmisharu eksport

| (255) | Liidu tootjate ekspordimahud muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

  Tabel 13


  Liidu tootmisharu eksport | 2017 | 2018 | 2019 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ekspordimaht (tonnides) | [2 931 – 3 548 ] | [2 696 – 3 264 ] | [2 119 – 2 565 ] | [1 581 – 1 914 ] |
| Indeks | 100 | 92 | 72 | 54 |
| Keskmine hind (eurodes tonni kohta) | [1 196 – 1 448 ] | [1 490 – 1 804 ] | [1 492 – 1 806 ] | [1 369 – 1 657 ] |
| Indeks | 100 | 125 | 125 | 114 |
| Allikas: liidu tootjate vastused küsimustikele |

(255)

Liidu tootjate ekspordimahud muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

Tabel 13

Tabel 13

Liidu tootmisharu eksport

Liidu tootmisharu eksport

2017

2018

2019

Uurimisperiood

Ekspordimaht (tonnides)

[2 931 – 3 548 ]

[2 696 – 3 264 ]

[2 119 – 2 565 ]

[1 581 – 1 914 ]

Indeks

Indeks

100

100

92

92

72

72

54

54

Keskmine hind (eurodes tonni kohta)

[1 196 – 1 448 ]

[1 490 – 1 804 ]

[1 492 – 1 806 ]

[1 369 – 1 657 ]

Indeks

Indeks

100

100

125

125

125

125

114

114

Allikas: liidu tootjate vastused küsimustikele

| (256) | Liidu tootmisharu eksport vähenes vaatlusalusel perioodil 46 %, mis on oluliselt väiksem langus kui liidu tootjate müügimahu 75 %-line vähenemine liidu turul samal perioodil. |
| --- | --- |

(256)

Liidu tootmisharu eksport vähenes vaatlusalusel perioodil 46 %, mis on oluliselt väiksem langus kui liidu tootjate müügimahu 75 %-line vähenemine liidu turul samal perioodil.

| (257) | Eksporditud toodangu keskmine hind tõusis 2018. aastal 25 %. See hinnatase säilis ka 2019. aastal, kuid uurimisperioodil keskmine hind langes, jäädes siiski tasemele, mis ületas märkimisväärselt 2017. aasta hinda (+ 14 %). Kõnealuse ekspordi keskmine hind oli veidi madalam sellest, mille liidu tootmisharu oleks võinud saavutada liidu turul 2017. aastal, kuid edaspidi püsisid ekspordihinnad ja liidusisesed müügihinnad vaatlusalusel perioodil sarnasel tasemel. |
| --- | --- |

(257)

Eksporditud toodangu keskmine hind tõusis 2018. aastal 25 %. See hinnatase säilis ka 2019. aastal, kuid uurimisperioodil keskmine hind langes, jäädes siiski tasemele, mis ületas märkimisväärselt 2017. aasta hinda (+ 14 %). Kõnealuse ekspordi keskmine hind oli veidi madalam sellest, mille liidu tootmisharu oleks võinud saavutada liidu turul 2017. aastal, kuid edaspidi püsisid ekspordihinnad ja liidusisesed müügihinnad vaatlusalusel perioodil sarnasel tasemel.

| (258) | Pidades silmas liidu tootmisharu kolmandatesse riikidesse suunatud ekspordi mahtu ja hinnataset ning võttes arvesse, et eksportmüük ei kahanenud sama palju kui müük liidu turul (vt tabel 6), järeldas komisjon esialgu, et eksport aitas liidu tootmisharu kantud olulisele kahjule kaasa, kuid üksnes vähesel määral. |
| --- | --- |

(258)

Pidades silmas liidu tootmisharu kolmandatesse riikidesse suunatud ekspordi mahtu ja hinnataset ning võttes arvesse, et eksportmüük ei kahanenud sama palju kui müük liidu turul (vt tabel 6), järeldas komisjon esialgu, et eksport aitas liidu tootmisharu kantud olulisele kahjule kaasa, kuid üksnes vähesel määral.

5.2.7.   Tootmisharusisene tarbimine

Tootmisharusisene tarbimine

| (259) | Liidu tootmisharu kasutas vaatlusalust toodet oma tarbeks, et toota muid rauasulameid. Nagu on osutatud tabelis 2, suurenes tootmisharusisene tarbimine 2018. ja 2019. aastal, kuid vaatlusalusel perioodil kasvas see vaid 3 %. Lisaks moodustas tootmisharusisene turg kogu vaatlusaluse perioodi jooksul vähem kui 10 % koguturust. |
| --- | --- |

(259)

Liidu tootmisharu kasutas vaatlusalust toodet oma tarbeks, et toota muid rauasulameid. Nagu on osutatud tabelis 2, suurenes tootmisharusisene tarbimine 2018. ja 2019. aastal, kuid vaatlusalusel perioodil kasvas see vaid 3 %. Lisaks moodustas tootmisharusisene turg kogu vaatlusaluse perioodi jooksul vähem kui 10 % koguturust.

| (260) | Seetõttu tehti esialgu järeldus, et tootmisharusisesel turul toimunul ei olnud liidu tootmisharule olulist mõju. |
| --- | --- |

(260)

Seetõttu tehti esialgu järeldus, et tootmisharusisesel turul toimunul ei olnud liidu tootmisharule olulist mõju.

5.3.   Järeldus põhjusliku seose kohta

Järeldus põhjusliku seose kohta

| (261) | Hiinast pärit dumpinguhinnaga import tekitas 2019. ja 2020. aastal liidu tootmisharule olulist kahju liidu tootmisharu arvelt turu massilise hõlvamise tõttu. Kasvav impordi turuosa lõi liidu tootmisharu hindu järjepidevalt alla, tekitas märkimisväärset hinnasurvet ja takistas turuhindade tõusu, mis oleks liidu tootmisharu jaoks olnud vajalik mõistliku kasumitaseme saavutamiseks. |
| --- | --- |

(261)

Hiinast pärit dumpinguhinnaga import tekitas 2019. ja 2020. aastal liidu tootmisharule olulist kahju liidu tootmisharu arvelt turu massilise hõlvamise tõttu. Kasvav impordi turuosa lõi liidu tootmisharu hindu järjepidevalt alla, tekitas märkimisväärset hinnasurvet ja takistas turuhindade tõusu, mis oleks liidu tootmisharu jaoks olnud vajalik mõistliku kasumitaseme saavutamiseks.

| (262) | Liidu tootmisharu mõjutasid ka muud tegurid. Kõige olulisem neist teguritest oli tarbimise vähenemine terasetööstuse väiksema nõudluse tõttu. Pidades aga silmas, et liidu tootmisharu toodangu, müügimahu, turuosa ja kasumlikkuse vähenemine oli palju suurem kui tarbimise vähenemine (50 %) ning et kahaneva tarbimise tingimustes suurenes HRV turuosa 57 % võrra, st 38,7 %-lt 60,8 %-le, tehakse järeldus, et tarbimise vähenemine oli vaid üks kaasaaitav tegur. Kahju peamine põhjus oli Hiinast pärit madalate hindadega import, mille turuosa liidu turul kasvas kogu vaatlusaluse perioodi jooksul. |
| --- | --- |

(262)

Liidu tootmisharu mõjutasid ka muud tegurid. Kõige olulisem neist teguritest oli tarbimise vähenemine terasetööstuse väiksema nõudluse tõttu. Pidades aga silmas, et liidu tootmisharu toodangu, müügimahu, turuosa ja kasumlikkuse vähenemine oli palju suurem kui tarbimise vähenemine (50 %) ning et kahaneva tarbimise tingimustes suurenes HRV turuosa 57 % võrra, st 38,7 %-lt 60,8 %-le, tehakse järeldus, et tarbimise vähenemine oli vaid üks kaasaaitav tegur. Kahju peamine põhjus oli Hiinast pärit madalate hindadega import, mille turuosa liidu turul kasvas kogu vaatlusaluse perioodi jooksul.

| (263) | Lisaks mõjutasid liidu tootmisharu olukorda ka Brasiiliast pärit import ja liidu tootmisharu eksport. Nende tegurite mõju liidu tootmisharule oli siiski väga väike, sest Brasiiliast pärit impordi hinnad olid Hiinast pärit impordi hindadega sarnased, kuid imporditud kogused olid märksa väiksemad. Hiina massiline import liidu tootmisharu hindadest palju madalamate hindadega on peamine põhjus, miks liidu tootmisharu müük vähenes ja miks liidu tootmisharul ei olnud võimalik tõsta oma hindu tootmiskulude kasvuga samal määral, mis tõi kaasa suured kahjumid. |
| --- | --- |

(263)

Lisaks mõjutasid liidu tootmisharu olukorda ka Brasiiliast pärit import ja liidu tootmisharu eksport. Nende tegurite mõju liidu tootmisharule oli siiski väga väike, sest Brasiiliast pärit impordi hinnad olid Hiinast pärit impordi hindadega sarnased, kuid imporditud kogused olid märksa väiksemad. Hiina massiline import liidu tootmisharu hindadest palju madalamate hindadega on peamine põhjus, miks liidu tootmisharu müük vähenes ja miks liidu tootmisharul ei olnud võimalik tõsta oma hindu tootmiskulude kasvuga samal määral, mis tõi kaasa suured kahjumid.

| (264) | Seega selgitas komisjon välja kõikide teadaolevate tegurite mõju liidu tootmisharule ja eraldas selle dumpinguhindadega impordi kahjulikust mõjust. |
| --- | --- |

(264)

Seega selgitas komisjon välja kõikide teadaolevate tegurite mõju liidu tootmisharule ja eraldas selle dumpinguhindadega impordi kahjulikust mõjust.

| (265) | Eespool kirjeldatu põhjal tegi komisjon selles etapis järelduse, et asjaomasest riigist pärit dumpinguhinnaga import põhjustas liidu tootmisharule olulist kahju ning et teised tegurid ei nõrgendanud ei eraldi ega koos vaadelduna põhjuslikku seost kahju ja dumpinguhinnaga impordi vahel. Kahju ilmneb selgelt selles, kuidas arenesid toodang, tootmisvõimsuse rakendamine, müügimaht liidu turul, turuosa, tööhõive, tootlikkus, tootmiskulud, kasumlikkus ja investeeringutasuvus. |
| --- | --- |

(265)

Eespool kirjeldatu põhjal tegi komisjon selles etapis järelduse, et asjaomasest riigist pärit dumpinguhinnaga import põhjustas liidu tootmisharule olulist kahju ning et teised tegurid ei nõrgendanud ei eraldi ega koos vaadelduna põhjuslikku seost kahju ja dumpinguhinnaga impordi vahel. Kahju ilmneb selgelt selles, kuidas arenesid toodang, tootmisvõimsuse rakendamine, müügimaht liidu turul, turuosa, tööhõive, tootlikkus, tootmiskulud, kasumlikkus ja investeeringutasuvus.

6.   MEETMETE TASE

MEETMETE TASE

| (266) | Kaebuste esitajad on käesoleval juhul väitnud, et alusmääruse artikli 7 lõike 2a tähenduses esines tooraineturu moonutusi. Seega selgitas komisjon meetmete asjakohase taseme kindlaksmääramiseks kõigepealt välja, kui suur peaks olema tollimaks, et kõrvaldada liidu tootmisharule tekitatud kahju alusmääruse artikli 7 lõikes 2a osutatud moonutuste puudumise korral. Seejärel uuris komisjon, kas koostööd tegevate eksportivate tootjate dumpingumarginaal oleks kõrgem kui nende turuhinnast madalama hinnaga müügi marginaal (vt põhjendused 275–281 allpool). |
| --- | --- |

(266)

Kaebuste esitajad on käesoleval juhul väitnud, et alusmääruse artikli 7 lõike 2a tähenduses esines tooraineturu moonutusi. Seega selgitas komisjon meetmete asjakohase taseme kindlaksmääramiseks kõigepealt välja, kui suur peaks olema tollimaks, et kõrvaldada liidu tootmisharule tekitatud kahju alusmääruse artikli 7 lõikes 2a osutatud moonutuste puudumise korral. Seejärel uuris komisjon, kas koostööd tegevate eksportivate tootjate dumpingumarginaal oleks kõrgem kui nende turuhinnast madalama hinnaga müügi marginaal (vt põhjendused 275–281 allpool).

6.1.   Turuhinnast madalama hinnaga müügi marginaal

Turuhinnast madalama hinnaga müügi marginaal

| (267) | Kahju kõrvaldataks, kui liidu tootmisharul oleks võimalik teenida taotletavat kasumit, müües oma toodangut sihthinnaga alusmääruse artikli 7 lõigete 2c ja 2d tähenduses. |
| --- | --- |

(267)

Kahju kõrvaldataks, kui liidu tootmisharul oleks võimalik teenida taotletavat kasumit, müües oma toodangut sihthinnaga alusmääruse artikli 7 lõigete 2c ja 2d tähenduses.

| (268) | Kooskõlas alusmääruse artikli 7 lõikega 2c, milles käsitletakse taotletavat kasumit, võttis komisjon arvesse järgmisi tegureid: kasumlikkuse tase enne asjaomasest riigist pärit impordi suurenemist, kasumlikkuse tase, mis on vajalik kogukulu ja investeeringute, teadus- ja arendustegevuse ning innovatsiooni kulude katteks, ja kasumlikkuse tase, mida eeldatakse tavaliste konkurentsitingimuste korral. Selline kasumimarginaal ei tohiks olla alla 6 %. |
| --- | --- |

(268)

Kooskõlas alusmääruse artikli 7 lõikega 2c, milles käsitletakse taotletavat kasumit, võttis komisjon arvesse järgmisi tegureid: kasumlikkuse tase enne asjaomasest riigist pärit impordi suurenemist, kasumlikkuse tase, mis on vajalik kogukulu ja investeeringute, teadus- ja arendustegevuse ning innovatsiooni kulude katteks, ja kasumlikkuse tase, mida eeldatakse tavaliste konkurentsitingimuste korral. Selline kasumimarginaal ei tohiks olla alla 6 %.

| (269) | Esimese sammuna määras komisjon kindlaks baaskasumi, mis katab tavapärastes konkurentsitingimustes kõik kulud. 2017. ja 2018. aastal, enne kui liidu tootmisharu kandis olulist kahju, oli liidu tootmisharu kaalutud keskmine kasumlikkus 9,7–12,5 % käibest, nagu on osutatud tabelis 11. Sellist kasumimarginaali peeti käesolevas uurimises baaskasumiks, mis katab tavapärastes konkurentsitingimustes kõik kulud. |
| --- | --- |

(269)

Esimese sammuna määras komisjon kindlaks baaskasumi, mis katab tavapärastes konkurentsitingimustes kõik kulud. 2017. ja 2018. aastal, enne kui liidu tootmisharu kandis olulist kahju, oli liidu tootmisharu kaalutud keskmine kasumlikkus 9,7–12,5 % käibest, nagu on osutatud tabelis 11. Sellist kasumimarginaali peeti käesolevas uurimises baaskasumiks, mis katab tavapärastes konkurentsitingimustes kõik kulud.

| (270) | Kuna üks liidu tootjatest ei tootnud uurimisperioodil märkimisväärses koguses kaltsiumsilitsiidi, ei peetud tema kulusid sihthinna kindlaksmääramiseks usaldusväärseteks ja asjakohasteks. Kuna selle tootja müük toimus peamiselt 2019. aastal toodetud varudest, peeti selle aasta tootmiskulusid käesoleva uurimise jaoks sobivaks. |
| --- | --- |

(270)

Kuna üks liidu tootjatest ei tootnud uurimisperioodil märkimisväärses koguses kaltsiumsilitsiidi, ei peetud tema kulusid sihthinna kindlaksmääramiseks usaldusväärseteks ja asjakohasteks. Kuna selle tootja müük toimus peamiselt 2019. aastal toodetud varudest, peeti selle aasta tootmiskulusid käesoleva uurimise jaoks sobivaks.

| (271) | Eeltoodu põhjal on mittekahjustav hind 1 650–1 750 eurot tonni kohta, mis tuleneb eespool nimetatud 9,7–12,5 % kasumimarginaali kohaldamisest liidu tootjate kaalutud keskmiste tootmiskulude suhtes. |
| --- | --- |

(271)

Eeltoodu põhjal on mittekahjustav hind 1 650–1 750 eurot tonni kohta, mis tuleneb eespool nimetatud 9,7–12,5 % kasumimarginaali kohaldamisest liidu tootjate kaalutud keskmiste tootmiskulude suhtes.

| (272) | Kooskõlas alusmääruse artikli 7 lõikega 2d hindas komisjon viimase sammuna mitmepoolsetest keskkonnalepingutest ja nende protokollidest, mille osaline liit on, ning lisas Ia loetletud ILO konventsioonidest tulenevaid tulevasi kulusid, mis tekivad liidu tootmisharule meetme kohaldamise perioodil vastavalt artikli 11 lõikele 2. Esialgses etapis kättesaadavate tõendite põhjal tegi komisjon kindlaks, et liidu tootmisharule ei tulene selliseid lisakulusid. |
| --- | --- |

(272)

Kooskõlas alusmääruse artikli 7 lõikega 2d hindas komisjon viimase sammuna mitmepoolsetest keskkonnalepingutest ja nende protokollidest, mille osaline liit on, ning lisas Ia loetletud ILO konventsioonidest tulenevaid tulevasi kulusid, mis tekivad liidu tootmisharule meetme kohaldamise perioodil vastavalt artikli 11 lõikele 2. Esialgses etapis kättesaadavate tõendite põhjal tegi komisjon kindlaks, et liidu tootmisharule ei tulene selliseid lisakulusid.

| (273) | Seejärel määras komisjon kindlaks turuhinnast madalama hinnaga müügi marginaali taseme, võrreldes asjaomase riigi koostööd tegevate eksportivate tootjate kaalutud keskmist impordihinda, mis oli kindlaks tehtud hindade allalöömise arvutuste jaoks, sellise samasuguse toote kaalutud keskmise mittekahjustava hinnaga, mida liidu tootjad liidu turul uurimisperioodil müüsid. Võrdluse tulemusena saadud vahe väljendati protsendina kaalutud keskmisest CIF-impordihinnast. |
| --- | --- |

(273)

Seejärel määras komisjon kindlaks turuhinnast madalama hinnaga müügi marginaali taseme, võrreldes asjaomase riigi koostööd tegevate eksportivate tootjate kaalutud keskmist impordihinda, mis oli kindlaks tehtud hindade allalöömise arvutuste jaoks, sellise samasuguse toote kaalutud keskmise mittekahjustava hinnaga, mida liidu tootjad liidu turul uurimisperioodil müüsid. Võrdluse tulemusena saadud vahe väljendati protsendina kaalutud keskmisest CIF-impordihinnast.

| (274) | Kahju kõrvaldamist võimaldav tase „muude koostööd tegevate äriühingute“ ja „kõigi teiste äriühingute“ puhul on määratletud samal viisil kui nende äriühingute dumpingumarginaal (vt põhjendus 168).







  Äriühing | Dumpingumarginaal (%) | Turuhinnast madalama hinnaga müügi marginaal (%) |
| --- | --- | --- | --- |
| Ningxia Ketong New Material Technology Co. Ltd. | 73,4 | 31,5 |
| Ningxia Shun Tai Smelting Co., Ltd. | 132,8 | 43,3 |
| Shaanxi Shenghua Metallurgy-Chemical Co. Ltd. | 85,9 | 32,8 |
| Kõik teised äriühingud | 142,3 | 50,6 |

(274)

Kahju kõrvaldamist võimaldav tase „muude koostööd tegevate äriühingute“ ja „kõigi teiste äriühingute“ puhul on määratletud samal viisil kui nende äriühingute dumpingumarginaal (vt põhjendus 168).

Äriühing

Dumpingumarginaal (%)

Turuhinnast madalama hinnaga müügi marginaal (%)

Ningxia Ketong New Material Technology Co. Ltd.

73,4

31,5

Ningxia Shun Tai Smelting Co., Ltd.

132,8

43,3

Shaanxi Shenghua Metallurgy-Chemical Co. Ltd.

85,9

32,8

Kõik teised äriühingud

142,3

50,6

| (275) | Kuna sel viisil arvutatud turuhinnast madalama hinnaga müügi marginaal on dumpingumarginaalist madalam, viis komisjon läbi alusmääruse artikli 7 lõike 2a kohase uurimise. |
| --- | --- |

(275)

Kuna sel viisil arvutatud turuhinnast madalama hinnaga müügi marginaal on dumpingumarginaalist madalam, viis komisjon läbi alusmääruse artikli 7 lõike 2a kohase uurimise.

6.2.   Liidu tootmisharule tekitatud kahju kõrvaldamiseks piisava marginaali uurimine

Liidu tootmisharule tekitatud kahju kõrvaldamiseks piisava marginaali uurimine

6.2.1.   Tooraineturu moonutused

Tooraineturu moonutused

| (276) | Kaebuse esitaja esitas kaebuses piisavalt tõendeid selle kohta, et HRVs esineb seoses vaatlusaluse tootega tooraineturu moonutusi alusmääruse artikli 7 lõike 2a tähenduses. Kaebuses esitatud tõendite kohaselt kohaldatakse elektri suhtes, mille arvele langeb 20 % vaatlusaluse toote tootmiskuludest, HRVs kahesugust hinnakujundussüsteemi. Nagu algatamisteates märgitud, hõlmas komisjoni uurimine seega vastavalt alusmääruse artikli 7 lõikele 2a HRVs esinevate väidetud moonutuste ja võimalike muude alusmääruse artikli 7 lõikes 2a osutatud moonutuste uurimist. |
| --- | --- |

(276)

Kaebuse esitaja esitas kaebuses piisavalt tõendeid selle kohta, et HRVs esineb seoses vaatlusaluse tootega tooraineturu moonutusi alusmääruse artikli 7 lõike 2a tähenduses. Kaebuses esitatud tõendite kohaselt kohaldatakse elektri suhtes, mille arvele langeb 20 % vaatlusaluse toote tootmiskuludest, HRVs kahesugust hinnakujundussüsteemi. Nagu algatamisteates märgitud, hõlmas komisjoni uurimine seega vastavalt alusmääruse artikli 7 lõikele 2a HRVs esinevate väidetud moonutuste ja võimalike muude alusmääruse artikli 7 lõikes 2a osutatud moonutuste uurimist.

| (277) | Kõigepealt tegi komisjon kindlaks peamised toorained, sealhulgas energia, mida iga koostööd tegev eksportiv tootja vaatlusaluse toote tootmisel kasutas. Peamiste toorainetena võeti arvesse ainult neid tooraineid, millega seotud kulud moodustavad tõenäoliselt vähemalt 17 % asjaomase toote tootmiskuludest. Komisjon tegi kindlaks, et elekter on ainus tooraine, millega seotud kulud moodustavad üle 17 % vaatlusaluse toote tootmiskuludest. |
| --- | --- |

(277)

Kõigepealt tegi komisjon kindlaks peamised toorained, sealhulgas energia, mida iga koostööd tegev eksportiv tootja vaatlusaluse toote tootmisel kasutas. Peamiste toorainetena võeti arvesse ainult neid tooraineid, millega seotud kulud moodustavad tõenäoliselt vähemalt 17 % asjaomase toote tootmiskuludest. Komisjon tegi kindlaks, et elekter on ainus tooraine, millega seotud kulud moodustavad üle 17 % vaatlusaluse toote tootmiskuludest.

| (278) | Seejärel uuris komisjon, kas kahesugune hinnakujundussüsteem või mõni muu alusmääruse artikli 7 lõikes 2a osutatud meede põhjustab elektriga seotud moonutusi. Selleks tugines komisjon kaebuses esitatud teabele ja koostööd tegevate eksportivate tootjate esitatud teabele. Nagu on selgitatud põhjenduses 21, saatis komisjon sellega seoses Hiina valitsusele küsimustiku. Hiina valitsus sellele küsimustikule ei vastanud. Seejärel teatas komisjon 31. märtsi 2021. aasta kirjas Hiina valitsusele, et tal võib sellega seoses olla vaja kasutada kättesaadavaid fakte kooskõlas alusmääruse artikliga 18. Hiina valitsus ei vastanud ka sellele kirjale. |
| --- | --- |

(278)

Seejärel uuris komisjon, kas kahesugune hinnakujundussüsteem või mõni muu alusmääruse artikli 7 lõikes 2a osutatud meede põhjustab elektriga seotud moonutusi. Selleks tugines komisjon kaebuses esitatud teabele ja koostööd tegevate eksportivate tootjate esitatud teabele. Nagu on selgitatud põhjenduses 21, saatis komisjon sellega seoses Hiina valitsusele küsimustiku. Hiina valitsus sellele küsimustikule ei vastanud. Seejärel teatas komisjon 31. märtsi 2021. aasta kirjas Hiina valitsusele, et tal võib sellega seoses olla vaja kasutada kättesaadavaid fakte kooskõlas alusmääruse artikliga 18. Hiina valitsus ei vastanud ka sellele kirjale.

| (279) | Kaebuse esitaja väitis kaebuses, et kahesugune hinnakujundussüsteem moonutab elektrihinda HRV põhjaprovintsides. Oma väite toetuseks võrdles ta kaebuses elektri hinda HRV põhjaprovintsides, kus asuvad peamised kaltsiumsilitsiidi eksportijad, ja samadest provintsidest eksporditud elektri ekspordihinda. Selgub, et viimane on alati märkimisväärselt kõrgem. |
| --- | --- |

(279)

Kaebuse esitaja väitis kaebuses, et kahesugune hinnakujundussüsteem moonutab elektrihinda HRV põhjaprovintsides. Oma väite toetuseks võrdles ta kaebuses elektri hinda HRV põhjaprovintsides, kus asuvad peamised kaltsiumsilitsiidi eksportijad, ja samadest provintsidest eksporditud elektri ekspordihinda. Selgub, et viimane on alati märkimisväärselt kõrgem.

| (280) | Uurimise käigus ei leitud tõendeid kahesuguse hinnakujundussüsteemi ega muude alusmääruse artikli 7 lõikes 2a osutatud meetmete kohta HRVs. Pealegi ei asu ükski koostööd tegev eksportiv tootja kaebuses nimetatud põhjapoolsetes piirkondades. Kaks koostööd tegevat eksportivat tootjat väitsid, et nad ostsid elektrit oma provintsis turuhinnaga; üks neist esitas tõendid selle kohta, et elektrihinnad on tema piirkonnas kaebuses nimetatutest märksa kõrgemad. |
| --- | --- |

(280)

Uurimise käigus ei leitud tõendeid kahesuguse hinnakujundussüsteemi ega muude alusmääruse artikli 7 lõikes 2a osutatud meetmete kohta HRVs. Pealegi ei asu ükski koostööd tegev eksportiv tootja kaebuses nimetatud põhjapoolsetes piirkondades. Kaks koostööd tegevat eksportivat tootjat väitsid, et nad ostsid elektrit oma provintsis turuhinnaga; üks neist esitas tõendid selle kohta, et elektrihinnad on tema piirkonnas kaebuses nimetatutest märksa kõrgemad.

| (281) | Seetõttu tegi komisjon esialgse järelduse, et uurimise praeguses etapis esitatud tõendite ja käesoleva juhtumi konkreetsete asjaolude põhjal ei esine elektrienergia puhul moonutusi alusmääruse artikli 7 lõike 2a tähenduses. |
| --- | --- |

(281)

Seetõttu tegi komisjon esialgse järelduse, et uurimise praeguses etapis esitatud tõendite ja käesoleva juhtumi konkreetsete asjaolude põhjal ei esine elektrienergia puhul moonutusi alusmääruse artikli 7 lõike 2a tähenduses.

6.3.   Järeldus meetmete taseme kohta

Järeldus meetmete taseme kohta

| (282) | Eespool esitatud hinnangu põhjal tuleks vastavalt alusmääruse artikli 7 lõikele 2 kehtestada järgmised ajutised dumpinguvastased tollimaksud:






  Äriühing | Ajutine dumpinguvastane tollimaks |
| --- | --- | --- |
| Ningxia Ketong New Material Technology Co. Ltd. | 31,5  % |
| Ningxia Shun Tai Smelting Co., Ltd. | 43,3  % |
| Shaanxi Shenghua Metallurgy-Chemical Co. Ltd. | 32,8  % |
| Kõik teised äriühingud | 50,6  % |

(282)

Eespool esitatud hinnangu põhjal tuleks vastavalt alusmääruse artikli 7 lõikele 2 kehtestada järgmised ajutised dumpinguvastased tollimaksud:

Äriühing

Ajutine dumpinguvastane tollimaks

Ningxia Ketong New Material Technology Co. Ltd.

31,5  %

Ningxia Shun Tai Smelting Co., Ltd.

43,3  %

Shaanxi Shenghua Metallurgy-Chemical Co. Ltd.

32,8  %

Kõik teised äriühingud

50,6  %

7.   LIIDU HUVID

LIIDU HUVID

| (283) | Olles võtnud vastu otsuse kohaldada alusmääruse artikli 7 lõiget 2, uuris komisjon, kas ta saab kooskõlas alusmääruse artikliga 21 teha selge järelduse, et hoolimata kahjustava dumpingu kindlakstegemisest ei ole meetmete võtmine käesoleval juhul liidu huvides. Liidu huvide kindlakstegemisel võeti arvesse kõigi asjaomaste huvitatud isikute, sealhulgas liidu tootmisharu, importijate ja kasutajate, näiteks täidisega traadi tootjate ja terasetööstuse huve. |
| --- | --- |

(283)

Olles võtnud vastu otsuse kohaldada alusmääruse artikli 7 lõiget 2, uuris komisjon, kas ta saab kooskõlas alusmääruse artikliga 21 teha selge järelduse, et hoolimata kahjustava dumpingu kindlakstegemisest ei ole meetmete võtmine käesoleval juhul liidu huvides. Liidu huvide kindlakstegemisel võeti arvesse kõigi asjaomaste huvitatud isikute, sealhulgas liidu tootmisharu, importijate ja kasutajate, näiteks täidisega traadi tootjate ja terasetööstuse huve.

7.1.   Liidu tootmisharu huvid

Liidu tootmisharu huvid

| (284) | Liidu tootmisharu toodang moodustab käesolevas uurimises 100 % liidu toodangust. 2019. aastal tekkisid mitme teguri, sealhulgas Hiinast pärit madalate hindadega impordi suurenemise tõttu keerulised turutingimused ning 2020. aastal halvenes olukord veelgi, kuna impordi turuosa kasvas ja tarbimine vähenes, osaliselt tingituna COVID-19 pandeemiast. Liidu tootmisharu toodang, müügimaht, tööhõive ja kasumlikkus kahanesid märkimisväärselt. |
| --- | --- |

(284)

Liidu tootmisharu toodang moodustab käesolevas uurimises 100 % liidu toodangust. 2019. aastal tekkisid mitme teguri, sealhulgas Hiinast pärit madalate hindadega impordi suurenemise tõttu keerulised turutingimused ning 2020. aastal halvenes olukord veelgi, kuna impordi turuosa kasvas ja tarbimine vähenes, osaliselt tingituna COVID-19 pandeemiast. Liidu tootmisharu toodang, müügimaht, tööhõive ja kasumlikkus kahanesid märkimisväärselt.

| (285) | Liidu suurim tootja Ferropem oli sunnitud hakkama ellu viima restruktureerimiskava, mis hõlmas Chateau Feuillet’s asuva peamise kaltsiumsilitsiiditehase võimalikku sulgemist. Meetmete kehtestamine Hiinast pärit impordi suhtes võimaldaks Ferropemil taasalustada kaltsiumsilitsiidi tootmist mujal liidus. Chateau Feuillet’ tehases töötas ligikaudu 250 täistööajale taandatud töötajat, kellest märkimisväärne osa oli kogu vaatlusaluse perioodi jooksul seotud kaltsiumsilitsiidi tootmisega. |
| --- | --- |

(285)

Liidu suurim tootja Ferropem oli sunnitud hakkama ellu viima restruktureerimiskava, mis hõlmas Chateau Feuillet’s asuva peamise kaltsiumsilitsiiditehase võimalikku sulgemist. Meetmete kehtestamine Hiinast pärit impordi suhtes võimaldaks Ferropemil taasalustada kaltsiumsilitsiidi tootmist mujal liidus. Chateau Feuillet’ tehases töötas ligikaudu 250 täistööajale taandatud töötajat, kellest märkimisväärne osa oli kogu vaatlusaluse perioodi jooksul seotud kaltsiumsilitsiidi tootmisega.

| (286) | Meetmed parandaksid turutingimusi mõlema liidu tootja jaoks, aidates neil taastada kaotatud turuosa ja kaotades hinnasurve, kuna Hiinast pärit impordi hinnad oleksid dumpinguvastaste tollimaksude tõttu kõrgemad. Meetmed hõlbustaksid Ferropemil ka restruktureerimiskava rakendamist. |
| --- | --- |

(286)

Meetmed parandaksid turutingimusi mõlema liidu tootja jaoks, aidates neil taastada kaotatud turuosa ja kaotades hinnasurve, kuna Hiinast pärit impordi hinnad oleksid dumpinguvastaste tollimaksude tõttu kõrgemad. Meetmed hõlbustaksid Ferropemil ka restruktureerimiskava rakendamist.

| (287) | Meetmete kehtestamata jätmine seaks liidu tootmisharu ohtu, sest 2019. ja 2020. aastal turul tekkinud jätkusuutmatu olukorra jätkumine ohustaks edaspidist kaltsiumsilitsiidi tootmist liidus. |
| --- | --- |

(287)

Meetmete kehtestamata jätmine seaks liidu tootmisharu ohtu, sest 2019. ja 2020. aastal turul tekkinud jätkusuutmatu olukorra jätkumine ohustaks edaspidist kaltsiumsilitsiidi tootmist liidus.

| (288) | Lisaks satuks ohtu muude rauasulamite tootmise kasumlikkus ja tootmine ise, kui nende toodete tootmisel kasutatakse samu rajatisi, kus toodetakse kaltsiumsilitsiidi. Selle põhjuseks on asjaolu, et rauasulamite tootmisrajatiste kasumlikkus sõltub püsikulude jagamisest, mis võimaldab vähendada ühiku tootmiskulusid. |
| --- | --- |

(288)

Lisaks satuks ohtu muude rauasulamite tootmise kasumlikkus ja tootmine ise, kui nende toodete tootmisel kasutatakse samu rajatisi, kus toodetakse kaltsiumsilitsiidi. Selle põhjuseks on asjaolu, et rauasulamite tootmisrajatiste kasumlikkus sõltub püsikulude jagamisest, mis võimaldab vähendada ühiku tootmiskulusid.

| (289) | On selge, et meetmete kehtestamine oleks nii kaltsiumsilitsiidi tootmisharu kui ka laiema rauasulamite sektori huvides. |
| --- | --- |

(289)

On selge, et meetmete kehtestamine oleks nii kaltsiumsilitsiidi tootmisharu kui ka laiema rauasulamite sektori huvides.

7.2.   Sõltumatute importijate ja täidisega traadi tootjate huvid

Sõltumatute importijate ja täidisega traadi tootjate huvid

| (290) | Uurimine näitas, et valdav osa kõikidest riikidest imporditud kaubast imporditi pulbri või tükkidena, mis üldjuhul muundati liidus täidisega traaditoodeteks ning müüdi siis suurimale lõpptarbijast tootmisharule, terasetööstusele. Seepärast käsitletakse importijate kõrval ka täidisega traadi tootjate huve. |
| --- | --- |

(290)

Uurimine näitas, et valdav osa kõikidest riikidest imporditud kaubast imporditi pulbri või tükkidena, mis üldjuhul muundati liidus täidisega traaditoodeteks ning müüdi siis suurimale lõpptarbijast tootmisharule, terasetööstusele. Seepärast käsitletakse importijate kõrval ka täidisega traadi tootjate huve.

| (291) | Nagu eespool mainitud, vastasid küsimustikule kaks importijat, kui oli tehtud otsus valimit mitte moodustada. Need olid Affival SAS Prantsusmaalt ja Coftech G.m.b.H. Saksamaalt. Veel üks täidisega traadi tootja, Sloveenias asuv Filo D.o.o., tegi koostööd, esitades vastused kasutajatele suunatud küsimustikule, sest äriühing ise importimisega ei tegele. |
| --- | --- |

(291)

Nagu eespool mainitud, vastasid küsimustikule kaks importijat, kui oli tehtud otsus valimit mitte moodustada. Need olid Affival SAS Prantsusmaalt ja Coftech G.m.b.H. Saksamaalt. Veel üks täidisega traadi tootja, Sloveenias asuv Filo D.o.o., tegi koostööd, esitades vastused kasutajatele suunatud küsimustikule, sest äriühing ise importimisega ei tegele.

| (292) | Uurimine näitas, et kaltsiumsilitsiiditäidisega traadi tootjad toodavad ka muid täidisega traaditooteid. Eespool nimetatud koostööd tegevate äriühingute puhul oli kaltsiumsilitsiidi sisaldavate toodete käibe osakaal kogukäibes vahemikus alla 10 % kuni ligi 50 %. |
| --- | --- |

(292)

Uurimine näitas, et kaltsiumsilitsiiditäidisega traadi tootjad toodavad ka muid täidisega traaditooteid. Eespool nimetatud koostööd tegevate äriühingute puhul oli kaltsiumsilitsiidi sisaldavate toodete käibe osakaal kogukäibes vahemikus alla 10 % kuni ligi 50 %.

| (293) | Täidisega traadi tootjad hangivad kaltsiumsilitsiidi asjaomasest riigist, muudest kolmandatest riikidest ja liidu tootmisharult. Nende peamine kartus seisnes selles, et Hiinast pärit impordi suhtes kehtestatavad meetmed häirivad kaltsiumsilitsiidi turgu liidus ja võivad piirata importi nende ühest peamisest tarneallikast. |
| --- | --- |

(293)

Täidisega traadi tootjad hangivad kaltsiumsilitsiidi asjaomasest riigist, muudest kolmandatest riikidest ja liidu tootmisharult. Nende peamine kartus seisnes selles, et Hiinast pärit impordi suhtes kehtestatavad meetmed häirivad kaltsiumsilitsiidi turgu liidus ja võivad piirata importi nende ühest peamisest tarneallikast.

| (294) | Komisjon tuletab siiski meelde, et maailmas on ka muid tarneallikaid, sh vaatlusalusel perioodil peaasjalikult Brasiilia ja Argentina, ning et meetmete eesmärk on taastada aus konkurents liidu turul kõigi turuosaliste hüvanguks. Kui meetmeid ei kehtestata, võib see ohustada kahe liidu tootja kaltsiumsilitsiiditarneid, mis kahjustaks kaltsiumsilitsiidi tarneahela kõiki osalisi. |
| --- | --- |

(294)

Komisjon tuletab siiski meelde, et maailmas on ka muid tarneallikaid, sh vaatlusalusel perioodil peaasjalikult Brasiilia ja Argentina, ning et meetmete eesmärk on taastada aus konkurents liidu turul kõigi turuosaliste hüvanguks. Kui meetmeid ei kehtestata, võib see ohustada kahe liidu tootja kaltsiumsilitsiiditarneid, mis kahjustaks kaltsiumsilitsiidi tarneahela kõiki osalisi.

7.3.   Lõppkasutajate huvid

Lõppkasutajate huvid

| (295) | Kaebuses esitatud teabe kohaselt on peamiseks kasutajaks terasesektor. Kaltsiumsilitsiidi kasutatakse siiski ka rauatehastes ja keemiatööstuses. |
| --- | --- |

(295)

Kaebuses esitatud teabe kohaselt on peamiseks kasutajaks terasesektor. Kaltsiumsilitsiidi kasutatakse siiski ka rauatehastes ja keemiatööstuses.

| (296) | Küsimustiku täitis ainult üks terasetootja, AFV Acciaierie Beltrame S.p.A. Lisaks esitasid Eurofer ja Saksamaa terasetootjate liit (Wirtschaftsvereinigung Stahl) uurimise seisukohast olulisi märkusi. |
| --- | --- |

(296)

Küsimustiku täitis ainult üks terasetootja, AFV Acciaierie Beltrame S.p.A. Lisaks esitasid Eurofer ja Saksamaa terasetootjate liit (Wirtschaftsvereinigung Stahl) uurimise seisukohast olulisi märkusi.

| (297) | Eurofer ja Saksamaa terasetootjate liit väitsid, et dumpinguvastaste tollimaksude kehtestamine ei ole liidu huvides ega majanduslikult põhjendatud. Nende kartused olid peamiselt seotud terasesektorile vajalike tarnete kättesaadavusega. Väideti, et liidu tootmisharu ei ole kunagi tarninud rohkem kui 42 % liidu näilisest tarbimisest. |
| --- | --- |

(297)

Eurofer ja Saksamaa terasetootjate liit väitsid, et dumpinguvastaste tollimaksude kehtestamine ei ole liidu huvides ega majanduslikult põhjendatud. Nende kartused olid peamiselt seotud terasesektorile vajalike tarnete kättesaadavusega. Väideti, et liidu tootmisharu ei ole kunagi tarninud rohkem kui 42 % liidu näilisest tarbimisest.

| (298) | Lisaks väideti, et ühe liidu tootja avaldatud tootmisvõimsuse näitajad osutasid vaid piiratud hulgale vabale tootmisvõimsusele. Seetõttu oleks väga küsitav, kas liidu tootmisharu suudaks kasutajaid varustada, kui Hiinast pärit impordi suhtes kohaldataks dumpinguvastaseid tollimakse. |
| --- | --- |

(298)

Lisaks väideti, et ühe liidu tootja avaldatud tootmisvõimsuse näitajad osutasid vaid piiratud hulgale vabale tootmisvõimsusele. Seetõttu oleks väga küsitav, kas liidu tootmisharu suudaks kasutajaid varustada, kui Hiinast pärit impordi suhtes kohaldataks dumpinguvastaseid tollimakse.

| (299) | Peale selle väitsid nad, et puuduvad alternatiivsed allikad, mis suudaksid asendada Hiinast imporditavaid koguseid, ning et liidus on juba kehtestatud maksud Hiinast pärit impordi suhtes kohaldatavate tollimaksudena. |
| --- | --- |

(299)

Peale selle väitsid nad, et puuduvad alternatiivsed allikad, mis suudaksid asendada Hiinast imporditavaid koguseid, ning et liidus on juba kehtestatud maksud Hiinast pärit impordi suhtes kohaldatavate tollimaksudena.

| (300) | Sellega seoses märkis liidu tootmisharu, et ta ei vaidlusta võimalust kasutada erinevaid tarneallikaid, ent import peaks toimuma õiglaste hindadega. Praegu aga toimub import HRVst kahjustaval tasemel, mis seab liidu tootmise ohtu. |
| --- | --- |

(300)

Sellega seoses märkis liidu tootmisharu, et ta ei vaidlusta võimalust kasutada erinevaid tarneallikaid, ent import peaks toimuma õiglaste hindadega. Praegu aga toimub import HRVst kahjustaval tasemel, mis seab liidu tootmise ohtu.

| (301) | Tarneallikate osas järeldas komisjon, et praegu on olemas mitu tarneallikat, sealhulgas liidu tootjad, kellel on küllaldaselt vaba tootmisvõimsust, ning import Hiinast, Brasiiliast ja Argentinast. Liidu huvides ei ole aga lubada Hiinast pärit dumpinguhinnaga impordil jätkuvalt ohustada liidu kaltsiumsilitsiidi tootmisharu, mis on traditsiooniliselt varustanud suurt osa liidu turust. Meetmete puudumisel tekiksid terasetööstusel ilmselgelt varustusprobleemid, sest tootmine liidus ei pruugi enam võimalik olla. |
| --- | --- |

(301)

Tarneallikate osas järeldas komisjon, et praegu on olemas mitu tarneallikat, sealhulgas liidu tootjad, kellel on küllaldaselt vaba tootmisvõimsust, ning import Hiinast, Brasiiliast ja Argentinast. Liidu huvides ei ole aga lubada Hiinast pärit dumpinguhinnaga impordil jätkuvalt ohustada liidu kaltsiumsilitsiidi tootmisharu, mis on traditsiooniliselt varustanud suurt osa liidu turust. Meetmete puudumisel tekiksid terasetööstusel ilmselgelt varustusprobleemid, sest tootmine liidus ei pruugi enam võimalik olla.

| (302) | Komisjon uuris ka meetmete kehtestamise tõenäolist rahalist mõju terasetööstusele. Kaebuse esitaja sõnul ei tooks õiglaste turutingimuste taastamine tarneahela järgmiste etappide tootmisharudele kaasa ebaproportsionaalseid kulusid. AFV Acciaierie Beltrame S.p.A. vastusest ilmnes, et kaltsiumsilitsiidiostud moodustavad väga väikese osa tema kuludest (alla 0,5 %). Seega on meetmete kehtestamisel terasetööstusele marginaalne rahaline mõju. |
| --- | --- |

(302)

Komisjon uuris ka meetmete kehtestamise tõenäolist rahalist mõju terasetööstusele. Kaebuse esitaja sõnul ei tooks õiglaste turutingimuste taastamine tarneahela järgmiste etappide tootmisharudele kaasa ebaproportsionaalseid kulusid. AFV Acciaierie Beltrame S.p.A. vastusest ilmnes, et kaltsiumsilitsiidiostud moodustavad väga väikese osa tema kuludest (alla 0,5 %). Seega on meetmete kehtestamisel terasetööstusele marginaalne rahaline mõju.

7.4.   Järeldus liidu huvide kohta

Järeldus liidu huvide kohta

| (303) | Eespool esitatu põhjal järeldas komisjon, et uurimise praeguses etapis puuduvad kaalukad põhjused arvata, et meetmete kehtestamine asjaomasest riigist pärit kaltsiumsilitsiidi impordi suhtes ei ole liidu huvides. |
| --- | --- |

(303)

Eespool esitatu põhjal järeldas komisjon, et uurimise praeguses etapis puuduvad kaalukad põhjused arvata, et meetmete kehtestamine asjaomasest riigist pärit kaltsiumsilitsiidi impordi suhtes ei ole liidu huvides.

8.   AJUTISED DUMPINGUVASTASED MEETMED

AJUTISED DUMPINGUVASTASED MEETMED

| (304) | Dumpingu, kahju, põhjusliku seose ja liidu huvide kohta tehtud komisjoni esialgsete järelduste põhjal tuleks kehtestada ajutised meetmed, et dumpinguhinnaga import ei põhjustaks liidu tootmisharule edasist kahju. |
| --- | --- |

(304)

Dumpingu, kahju, põhjusliku seose ja liidu huvide kohta tehtud komisjoni esialgsete järelduste põhjal tuleks kehtestada ajutised meetmed, et dumpinguhinnaga import ei põhjustaks liidu tootmisharule edasist kahju.

| (305) | Asjaomasest riigist pärit kaltsiumsilitsiidi impordi suhtes tuleks kehtestada ajutised dumpinguvastased meetmed kooskõlas alusmääruse artikli 7 lõikes 2 sätestatud väiksema tollimaksu reegliga. Komisjon võrdles turuhinnast madalama hinnaga müügi marginaale ja dumpingumarginaale, nagu on märgitud eespool põhjenduses 275. Tollimaksumäärad määrati kindlaks dumpingu- või turuhinnast madalama hinnaga müügi marginaali tasemel, olenevalt sellest, kumb on madalam. |
| --- | --- |

(305)

Asjaomasest riigist pärit kaltsiumsilitsiidi impordi suhtes tuleks kehtestada ajutised dumpinguvastased meetmed kooskõlas alusmääruse artikli 7 lõikes 2 sätestatud väiksema tollimaksu reegliga. Komisjon võrdles turuhinnast madalama hinnaga müügi marginaale ja dumpingumarginaale, nagu on märgitud eespool põhjenduses 275. Tollimaksumäärad määrati kindlaks dumpingu- või turuhinnast madalama hinnaga müügi marginaali tasemel, olenevalt sellest, kumb on madalam.

| (306) | Eespool kirjeldatu põhjal peaksid ajutise dumpinguvastase tollimaksu määrad, väljendatuna protsendina CIF-hinnast liidu piiril ilma tollimakse tasumata, olema järgmised.







  Riik | Äriühing | Ajutine dumpinguvastane tollimaks |
| --- | --- | --- | --- |
| HRV | Ningxia Ketong New Material Technology Co. Ltd. | 31,5  % |
| HRV | Ningxia Shun Tai Smelting Co., Ltd. | 43,3  % |
| HRV | Shaanxi Shenghua Metallurgy-Chemical Co. Ltd. | 32,8  % |
| HRV | Kõik teised äriühingud | 50,6  % |

(306)

Eespool kirjeldatu põhjal peaksid ajutise dumpinguvastase tollimaksu määrad, väljendatuna protsendina CIF-hinnast liidu piiril ilma tollimakse tasumata, olema järgmised.

Riik

Äriühing

Ajutine dumpinguvastane tollimaks

HRV

Ningxia Ketong New Material Technology Co. Ltd.

31,5  %

HRV

Ningxia Shun Tai Smelting Co., Ltd.

43,3  %

HRV

Shaanxi Shenghua Metallurgy-Chemical Co. Ltd.

32,8  %

HRV

Kõik teised äriühingud

50,6  %

| (307) | Käesoleva määrusega äriühingute suhtes kehtestatavad individuaalsed dumpinguvastase tollimaksu määrad määrati kindlaks käesoleva uurimise järelduste põhjal. Seepärast kajastavad need olukorda, mis tehti uurimise ajal kõnealuste äriühingute puhul kindlaks. Nimetatud tollimaksumäärasid kohaldatakse üksnes vaatlusaluse toote impordi suhtes, mis on pärit asjaomasest riigist ja mille on tootnud nimetatud juriidilised isikud. Imporditud vaatlusaluse toote suhtes, mille on tootnud mis tahes muu käesoleva määruse regulatiivosas konkreetselt nimetamata äriühing, kaasa arvatud mõni konkreetselt nimetatud äriühingutega seotud üksus, tuleks kohaldada tollimaksumäära, mida kohaldatakse „kõigi teiste äriühingute“ puhul. Nende suhtes ei tohiks kohaldada ühtki individuaalset dumpinguvastase tollimaksu määra. |
| --- | --- |

(307)

Käesoleva määrusega äriühingute suhtes kehtestatavad individuaalsed dumpinguvastase tollimaksu määrad määrati kindlaks käesoleva uurimise järelduste põhjal. Seepärast kajastavad need olukorda, mis tehti uurimise ajal kõnealuste äriühingute puhul kindlaks. Nimetatud tollimaksumäärasid kohaldatakse üksnes vaatlusaluse toote impordi suhtes, mis on pärit asjaomasest riigist ja mille on tootnud nimetatud juriidilised isikud. Imporditud vaatlusaluse toote suhtes, mille on tootnud mis tahes muu käesoleva määruse regulatiivosas konkreetselt nimetamata äriühing, kaasa arvatud mõni konkreetselt nimetatud äriühingutega seotud üksus, tuleks kohaldada tollimaksumäära, mida kohaldatakse „kõigi teiste äriühingute“ puhul. Nende suhtes ei tohiks kohaldada ühtki individuaalset dumpinguvastase tollimaksu määra.

| (308) | Selleks et tagada dumpinguvastase tollimaksu nõuetekohane rakendamine, tuleks kõigi teiste äriühingute dumpinguvastase tollimaksu määra kohaldada mitte ainult käesolevas uurimises koostööd mitteteinud eksportivate tootjate suhtes, vaid ka selliste tootjate suhtes, kellel liitu suunatud eksport uurimisperioodil puudus. |
| --- | --- |

(308)

Selleks et tagada dumpinguvastase tollimaksu nõuetekohane rakendamine, tuleks kõigi teiste äriühingute dumpinguvastase tollimaksu määra kohaldada mitte ainult käesolevas uurimises koostööd mitteteinud eksportivate tootjate suhtes, vaid ka selliste tootjate suhtes, kellel liitu suunatud eksport uurimisperioodil puudus.

| (309) | Selleks et vähendada tollimaksust kõrvalehoidmise ohtu, mis tuleneb maksumäärade erinevustest, on dumpinguvastase tollimaksu individuaalsete määrade nõuetekohase rakendamise tagamiseks vaja erimeetmeid. Äriühingud, mille suhtes kehtestatakse dumpinguvastase tollimaksu individuaalne määr, peavad esitama liikmesriikide tolliasutustele kehtiva faktuurarve. Arve peab vastama käesoleva määruse artikli 1 lõikes 3 sätestatud nõuetele. Sellise arveta impordi suhtes rakendatakse „kõigi teiste äriühingute“ suhtes kohaldatavat dumpinguvastase tollimaksu määra. |
| --- | --- |

(309)

Selleks et vähendada tollimaksust kõrvalehoidmise ohtu, mis tuleneb maksumäärade erinevustest, on dumpinguvastase tollimaksu individuaalsete määrade nõuetekohase rakendamise tagamiseks vaja erimeetmeid. Äriühingud, mille suhtes kehtestatakse dumpinguvastase tollimaksu individuaalne määr, peavad esitama liikmesriikide tolliasutustele kehtiva faktuurarve. Arve peab vastama käesoleva määruse artikli 1 lõikes 3 sätestatud nõuetele. Sellise arveta impordi suhtes rakendatakse „kõigi teiste äriühingute“ suhtes kohaldatavat dumpinguvastase tollimaksu määra.

| (310) | Kuigi sellise arve esitamine on vajalik selleks, et liikmesriikide tolliasutused saaksid kohaldada impordi suhtes individuaalseid dumpinguvastase tollimaksu määrasid, peavad tolliasutused peale selle dokumendi arvesse võtma ka muid asjaolusid. Isegi kui esitatakse arve, mis vastab kõigile käesoleva määruse artikli 1 lõikes 3 esitatud nõuetele, peavad liikmesriikide tolliasutused tegema kooskõlas tollieeskirjadega tavapärased kontrollid ja – nagu ka kõigil muudel juhtudel – võivad nõuda lisadokumente (veodokumendid jne), et kontrollida deklaratsioonis esitatud andmete õigsust ning veenduda, et madalama tollimaksumäära kohaldamine on õigustatud. |
| --- | --- |

(310)

Kuigi sellise arve esitamine on vajalik selleks, et liikmesriikide tolliasutused saaksid kohaldada impordi suhtes individuaalseid dumpinguvastase tollimaksu määrasid, peavad tolliasutused peale selle dokumendi arvesse võtma ka muid asjaolusid. Isegi kui esitatakse arve, mis vastab kõigile käesoleva määruse artikli 1 lõikes 3 esitatud nõuetele, peavad liikmesriikide tolliasutused tegema kooskõlas tollieeskirjadega tavapärased kontrollid ja – nagu ka kõigil muudel juhtudel – võivad nõuda lisadokumente (veodokumendid jne), et kontrollida deklaratsioonis esitatud andmete õigsust ning veenduda, et madalama tollimaksumäära kohaldamine on õigustatud.

| (311) | Kui sellise äriühingu ekspordi maht, mille suhtes kohaldatakse madalamat individuaalset tollimaksumäära, suureneb pärast asjaomaste meetmete kehtestamist märgatavalt, võib sellist mahu suurenemist käsitada meetmete kohaldamisest tuleneva kaubandusstruktuuri muutusena alusmääruse artikli 13 lõike 1 tähenduses. Sellistel asjaoludel ja ettenähtud tingimuste esinemise korral võib algatada meetmetest kõrvalehoidmist käsitleva uurimise. Selle uurimise käigus võib muu hulgas uurida individuaalse(te) tollimaksumäära(de) kaotamise ja sellest tulenevalt kogu riiki hõlmava tollimaksu kehtestamise vajadust. |
| --- | --- |

(311)

Kui sellise äriühingu ekspordi maht, mille suhtes kohaldatakse madalamat individuaalset tollimaksumäära, suureneb pärast asjaomaste meetmete kehtestamist märgatavalt, võib sellist mahu suurenemist käsitada meetmete kohaldamisest tuleneva kaubandusstruktuuri muutusena alusmääruse artikli 13 lõike 1 tähenduses. Sellistel asjaoludel ja ettenähtud tingimuste esinemise korral võib algatada meetmetest kõrvalehoidmist käsitleva uurimise. Selle uurimise käigus võib muu hulgas uurida individuaalse(te) tollimaksumäära(de) kaotamise ja sellest tulenevalt kogu riiki hõlmava tollimaksu kehtestamise vajadust.

9.   ESIALGSES ETAPIS ANTAV TEAVE

ESIALGSES ETAPIS ANTAV TEAVE

| (312) | Kooskõlas alusmääruse artikliga 19a teavitas komisjon huvitatud isikuid ajutiste tollimaksude kavandatavast kehtestamisest. See teave tehti üldsusele kättesaadavaks ka kaubanduse peadirektoraadi veebisaidil. Huvitatud isikutele anti kolm tööpäeva aega märkuste esitamiseks konkreetselt neile avaldatud arvutuste õigsuse kohta. |
| --- | --- |

(312)

Kooskõlas alusmääruse artikliga 19a teavitas komisjon huvitatud isikuid ajutiste tollimaksude kavandatavast kehtestamisest. See teave tehti üldsusele kättesaadavaks ka kaubanduse peadirektoraadi veebisaidil. Huvitatud isikutele anti kolm tööpäeva aega märkuste esitamiseks konkreetselt neile avaldatud arvutuste õigsuse kohta.

| (313) | Arvutuste õigsuse kohta märkusi ei esitatud. |
| --- | --- |

(313)

Arvutuste õigsuse kohta märkusi ei esitatud.

10.   LÕPPSÄTTED

LÕPPSÄTTED

| (314) | Hea halduse huvides kutsub komisjon huvitatud isikuid üles esitama kindlaksmääratud tähtaja jooksul kirjalikke märkusi ja/või taotlema, et komisjon ja/või kaubandusmenetlustes ärakuulamise eest vastutav ametnik nad ära kuulaks. |
| --- | --- |

(314)

Hea halduse huvides kutsub komisjon huvitatud isikuid üles esitama kindlaksmääratud tähtaja jooksul kirjalikke märkusi ja/või taotlema, et komisjon ja/või kaubandusmenetlustes ärakuulamise eest vastutav ametnik nad ära kuulaks.

| (315) | Ajutiste tollimaksude kehtestamist käsitlevad järeldused on esialgsed ja neid võidakse uurimise lõppjärgus muuta, |
| --- | --- |

(315)

Ajutiste tollimaksude kehtestamist käsitlevad järeldused on esialgsed ja neid võidakse uurimise lõppjärgus muuta,

ON VÕTNUD VASTU KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

1.   Hiina Rahvavabariigist pärit ja praegu CN-koodide ex 7202 99 80 ja ex 2850 00 60 (TARICi koodid 7202998030 ja 2850006091) alla kuuluva kaltsiumsilitsiidi impordi suhtes kehtestatakse ajutine dumpinguvastane tollimaks.

2.   Ajutise dumpinguvastase tollimaksu määrad, mida kohaldatakse lõikes 1 kirjeldatud ja allpool nimetatud äriühingutes toodetud toote netohinna suhtes liidu piiril, on järgmised.

| Riik | Äriühing | Ajutine dumpinguvastane tollimaks | TARICi lisakood |
| --- | --- | --- | --- |
| HRV | Ningxia Ketong New Material Technology Co. Ltd., Hongguozi tööstustsoon, Huinongi piirkond, Shizuishani linn, Ningxia provints | 31,5  % | C721 |
| HRV | Ningxia Shun Tai Smelting Co., Ltd., Zhongwei tööstuspark, Zhongwei linn, Ningxia provints | 43,3  % | C722 |
| HRV | Shaanxi Shenghua Metallurgy-Chemical Co. Ltd., Yangxiani ökotööstuspark, Hanzhongi linn, Shaanxi provints | 32,8  % | C723 |
| HRV | Kõik teised äriühingud | 50,6  % | C999 |

Riik

Äriühing

Ajutine dumpinguvastane tollimaks

TARICi lisakood

HRV

Ningxia Ketong New Material Technology Co. Ltd., Hongguozi tööstustsoon, Huinongi piirkond, Shizuishani linn, Ningxia provints

31,5  %

C721

HRV

Ningxia Shun Tai Smelting Co., Ltd., Zhongwei tööstuspark, Zhongwei linn, Ningxia provints

43,3  %

C722

HRV

Shaanxi Shenghua Metallurgy-Chemical Co. Ltd., Yangxiani ökotööstuspark, Hanzhongi linn, Shaanxi provints

32,8  %

C723

HRV

Kõik teised äriühingud

50,6  %

C999

3.   Lõikes 2 nimetatud äriühingute jaoks kindlaks määratud individuaalset tollimaksumäära kohaldatakse tingimusel, et liikmesriikide tolliasutustele esitatakse kehtiv faktuurarve, millel on arve väljastanud üksuse töötaja nimi ja ametikoht ning tema allkirjastatud ja kuupäevaga varustatud avaldus järgmises vormis: „Mina, allakirjutanu, kinnitan, et käesoleva arvega hõlmatud, ekspordiks Euroopa Liitu müüdava (vaatlusalune toode) (koguses) on tootnud (äriühingu nimi ja aadress) (TARICi lisakood) [asjaomases riigis]. Kinnitan, et sellel arvel esitatud teave on täielik ja õige.“
  Kui sellist arvet ei esitata, kohaldatakse kõigi teiste äriühingute suhtes kehtestatud tollimaksumäära.

4.   Lõikes 1 nimetatud toode lubatakse liidus vabasse ringlusse ajutise dumpinguvastase tollimaksu summa suuruse tagatise esitamise korral.

5.   Kui ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse kehtivaid tollimaksualaseid sätteid.

Artikkel 2

1.   Huvitatud isikud esitavad oma kirjalikud märkused käesoleva määruse kohta komisjonile 15 kalendripäeva jooksul alates käesoleva määruse jõustumise kuupäevast.

2.   Huvitatud isikud, kes soovivad, et komisjon nad ära kuulaks, taotlevad seda viie kalendripäeva jooksul alates käesoleva määruse jõustumise kuupäevast.

3.   Huvitatud isikutel, kes soovivad taotleda ärakuulamist kaubandusmenetlustes ärakuulamise eest vastutava ametniku juures, palutakse seda teha 5 kalendripäeva jooksul alates käesoleva määruse jõustumise kuupäevast. Ärakuulamise eest vastutav ametnik vaatab läbi pärast seda tähtaega esitatud taotlused ja võib otsustada, kas need rahuldada või mitte.

Artikkel 3

Käesolev määrus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamisele järgneval päeval.

Artiklit 1 kohaldatakse kuus kuud.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 14. oktoober 2021

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 176, 30.6.2016, lk 21.

1

(2)  Teade Hiina Rahvavabariigist pärit kaltsiumsilitsiidi importi käsitleva dumpinguvastase menetluse algatamise kohta (ELT C 58, 18.2.2021, lk 60).

2

(3)  https://trade.ec.europa.eu/tdi/case_details.cfm?id=2514

3

(4)  Teade COVID-19 puhangu poolt dumpingu- ja subsiidiumivastastele uurimistele avalduva mõju kohta (ELT C 86, 16.3.2020, lk 6).

4

(5)  Komisjoni 30. juuni 2020. aasta rakendusmäärus (EL) 2020/909, millega pärast nõukogu määruse (EL) 2016/1036 artikli 11 lõike 2 kohast aegumise läbivaatamist kehtestatakse Venemaalt ja Hiina Rahvavabariigist pärit ferrosiliitsiumi impordile lõplik dumpinguvastane tollimaks (ELT L 208, 1.7.2020, lk 2).

5

(6)  Samas, põhjendused 54–60 ja 111–115.

6

(7)  Samas, põhjendused 61–64.

7

(8)  Samas, põhjendused 66–69. Kui Hiina õigusaktides ette nähtud asjaomaste riigiasutuste õigust nimetada ametisse ja kutsuda tagasi riigile kuuluvate ettevõtete juhtkonna võtmeisikuid võib käsitada vastava omandiõigusena, siis nii riigi- kui ka eraettevõtetes tegutsevad HKP rakukesed moodustavad veel ühe olulise kanali, mille kaudu riik saab äriotsuseid mõjutada. HRV äriühinguõiguse kohaselt tuleb igas äriühingus luua HKP rakuke (millesse kuulub vähemalt kolm partei liiget, nagu on sätestatud HKP põhikirjas) ning äriühing peab tagama selle tegevuseks vajalikud tingimused. Varasemal ajal ilmselt ei ole seda nõuet alati järgitud või selle täitmist rangelt tagatud. Ent hiljemalt 2016. aastast alates on HKP poliitilise põhimõttena tugevdanud oma nõuet kontrollida riigile kuuluvate ettevõtete äriotsuseid. Samuti on teada antud, et HKP avaldab eraettevõtjatele survet, nõudes „patriotismi“ esikohale seadmist ja parteidistsipliini järgimist. Teadete kohaselt olid 2017. aastal parteirakukesed olemas 70 %-l ligi 1,86 miljonist eraõiguslikust äriühingust ning suurenes surve jätta äriühingutes viimane sõna äriotsuste tegemisel sealsetele HKP rakukestele. Neid eeskirju kohaldatakse üldiselt kogu Hiina majanduse kõigis sektorites, sealhulgas kaltsiumsilitsiidi tootjate ja nende sisendite tarnijate suhtes.

8

(9)  Samas, põhjendused 70–80.

9

(10)  Samas, põhjendused 81–86.

10

(11)  Samas, põhjendused 87–90.

11

(12)  Samas, põhjendused 91–110.

12

(13)  Vt äriühingu veebisaiti: http://www.sxshyh.com/html/guanyuwomen/ (vaadatud 3. augustil 2021). „
  Äriühingu üle omab kontrolli Shaanxi Nonferrous Metallurgical Mining, mis on suure riigiettevõtte Shaanxi Nonferrous Group tütarettevõtja. Äriühingul on provintsi tasandil tunnustatud tehnoloogiakeskus; see on laiahaardeline mitteraudmetallide ja rauasulamite tootmise ja töötlemise ning sellega seotud teadus- ja arendustegevuse ning ekspordikaubandusega tegelev ettevõte. See on riiklik „kõrgtehnoloogiline ettevõte“, „tehnoloogilise innovatsiooni näidisettevõte“ Shaanxi provintsi tasandil ja „kvaliteedi võrdlusalus“ Shaanxi provintsi tasandil ning kuulub Hiina rauasulamite tootjate ühenduse juhatusse ja Shaanxi provintsi metalliinstituudi juhatusse
  “.

13

Äriühingu üle omab kontrolli Shaanxi Nonferrous Metallurgical Mining, mis on suure riigiettevõtte Shaanxi Nonferrous Group tütarettevõtja. Äriühingul on provintsi tasandil tunnustatud tehnoloogiakeskus; see on laiahaardeline mitteraudmetallide ja rauasulamite tootmise ja töötlemise ning sellega seotud teadus- ja arendustegevuse ning ekspordikaubandusega tegelev ettevõte. See on riiklik „kõrgtehnoloogiline ettevõte“, „tehnoloogilise innovatsiooni näidisettevõte“ Shaanxi provintsi tasandil ja „kvaliteedi võrdlusalus“ Shaanxi provintsi tasandil ning kuulub Hiina rauasulamite tootjate ühenduse juhatusse ja Shaanxi provintsi metalliinstituudi juhatusse

(14)  Vt eelkõige järgmist lõiku: „
  Shaanxi Shenghua Metallurgical & Chemical Co., Ltd. asutati 2007. aasta novembris. Pärast varade ümberkorraldamist 2013. aastal sai äriühingust Shaanxi Nonferrous Metalsi tütarettevõtja. Kontserni emaettevõtja kindlakäelisel eestvedamisel ning valitsuse ja kogu ühiskonna tugeval toetusel nägid äriühingu kõik töötajad ühiselt palju vaeva ning saavutasid märkimisväärset majanduslikku ja sotsiaalset kasu, pälvides Shaanxi teadus- ja tehnoloogiakonkursil esimese auhinna ja mitmesuguseid muid tunnustusi [...]. Äriühing kuulub tööstuse ja infotehnoloogia ministeeriumi poolt heaks kiidetud rauasulamiettevõtete neljandasse rühma ning tal on õigus importida ja eksportida
  “. http://sxshyh.cn/index/index/about

14

Shaanxi Shenghua Metallurgical & Chemical Co., Ltd. asutati 2007. aasta novembris. Pärast varade ümberkorraldamist 2013. aastal sai äriühingust Shaanxi Nonferrous Metalsi tütarettevõtja. Kontserni emaettevõtja kindlakäelisel eestvedamisel ning valitsuse ja kogu ühiskonna tugeval toetusel nägid äriühingu kõik töötajad ühiselt palju vaeva ning saavutasid märkimisväärset majanduslikku ja sotsiaalset kasu, pälvides Shaanxi teadus- ja tehnoloogiakonkursil esimese auhinna ja mitmesuguseid muid tunnustusi [...]. Äriühing kuulub tööstuse ja infotehnoloogia ministeeriumi poolt heaks kiidetud rauasulamiettevõtete neljandasse rühma ning tal on õigus importida ja eksportida

(15)  Vt tööstuspargi veebisait – artikkel 68: „
  Ettevõtete suhtes, mis tegutsevad autonoomse piirkonna poolt kindlaks määratud suure võimsusega tööstusparkides, võidakse kohaldada elektrienergiaga seotud soodustuste poliitikat, millest autonoomne piirkond korrapäraselt teada annab“
  http://www.gdsnxsh.com/h-nd-226.html (vaadatud 3. augustil 2021).

15

Ettevõtete suhtes, mis tegutsevad autonoomse piirkonna poolt kindlaks määratud suure võimsusega tööstusparkides, võidakse kohaldada elektrienergiaga seotud soodustuste poliitikat, millest autonoomne piirkond korrapäraselt teada annab“

(16)  2017. aastal tootsid viis suurimat elektritootjat (Huaneng, Huadian, Guodian, Datang ja State Power Investment) 45,5 % elektrienergiast. Koos teiste riigile kuuluvate elektritootjatega, nagu China Yangtze Power Co. Ltd ja CGN, ületaks see näitaja tõenäoliselt 50 %. Allikas: http://www.wusuobuneng.cn/archives/22266 (vaadatud 25. augustil 2017). Hiina riikliku statistikaameti 2016. aasta statistika aastaraamatu kohaselt langes 2015. aastal 97 % elektri- ja soojusenergia kogutoodangust ja -pakkumisest riigi arvele (97 % varade ja 83 % ettevõtete arvu järgi). Vt aruanne, lk 218.

16

(17)  http://www.sxshyh.com/html/guanyuwomen/lingdaotuandui/

17

(18)  Vt 20. juuli 2020. aasta artikkel äriühingu veebisaidil: http://www.sxshyh.com/html/xinwenzixun/gongsixinwen/301.html (viimati vaadatud 27. juulil 2021). On ka muid selliseid kirjeldusi parteitöö kohta. Vt ka veel ühe, 2018. aasta veebruaris toimunud koosoleku kirjeldust: „
  Ürituse korraldasid ettevõtte parteisekretär ja peadirektor seltsimees Wei Xinhua. Koosolekul juhatas parteikomitee asesekretär, distsiplinaarkomitee sekretär ja Shenghua Metallurgical Chemical Industry Co., Ltd. ametiühingu esimees seltsimees Yang Hui mitteraudmetallide kontserni eriuurimise „Tasakaalustamata ja ebapiisav areng“ teema käsitlemist ning selgitas arutelu eesmärki ja tähtsust: Hiina Kommunistliku Partei 19. rahvakongressi vaimsuse täielikuks järgimiseks käsitleda kooskõlas mitteraudmetallide kontserni ja metallurgiakontserni parteikomitee dokumentide ja nõuetega parteitöö, tootmise ja toimimise, sisekontrolli juhtimise ning reformimise ja innovatsiooni aspekte, analüüsides põhjalikult ettevõtte enda arengu tasakaalustamatuse ja puuduste sümptomeid ja põhjuseid ning pakkudes välja lahendusi ja meetmeid.“ http://www.sxshyh.com/html/dangqungongzuo/dangjiangongzuo/2018/0205/211.html (vaadatud 27. juulil 2021).

18

Ürituse korraldasid ettevõtte parteisekretär ja peadirektor seltsimees Wei Xinhua. Koosolekul juhatas parteikomitee asesekretär, distsiplinaarkomitee sekretär ja Shenghua Metallurgical Chemical Industry Co., Ltd. ametiühingu esimees seltsimees Yang Hui mitteraudmetallide kontserni eriuurimise „Tasakaalustamata ja ebapiisav areng“ teema käsitlemist ning selgitas arutelu eesmärki ja tähtsust: Hiina Kommunistliku Partei 19. rahvakongressi vaimsuse täielikuks järgimiseks käsitleda kooskõlas mitteraudmetallide kontserni ja metallurgiakontserni parteikomitee dokumentide ja nõuetega parteitöö, tootmise ja toimimise, sisekontrolli juhtimise ning reformimise ja innovatsiooni aspekte, analüüsides põhjalikult ettevõtte enda arengu tasakaalustamatuse ja puuduste sümptomeid ja põhjuseid ning pakkudes välja lahendusi ja meetmeid

(19)  Vt kataloogi punkt IX.5. https://www.ndrc.gov.cn/yjzxDownload/20200812xbdqgllcyfzml.pdf (vaadatud 3. augustil 2021).

19

(20)  Aruande 10. peatükk, lk 221–230.

20

(21)  Näiteks 2002. aastal tehtud reformidega eraldati elektritootmine ülekande- ja jaotusvõrkudest ning neid käitavad nüüd eraldiseisvad üksused.

21

(22)  
  HKP keskkomitee ja riiginõukogu seisukohad energiasektori reformi süvendamise kohta, mis avaldati 2015. aasta märtsis.

22

HKP keskkomitee ja riiginõukogu seisukohad energiasektori reformi süvendamise kohta

(23)  https://www.ndrc.gov.cn/xxgk/zcfb/tz/202012/t20201202_1252094.html?code=&state=123 (vaadatud 3. augustil 2021).

23

(24)  
  „Kohalike omavalitsuste asutused annavad koostöös riikliku energiaameti lähetatud üksusega riiklikule arengu- ja reformikomisjonile ning riiklikule energiaametile õigeaegselt aru keskmise tähtajaga ja pikaajaliste lepingute sõlmimisest ja sellega seotud küsimustest ning tagavad keskpika perioodi ja pikaajaliste lepingute sõlmimise vastavuse antud ajal kättesaadavale elektrienergiale.“

24

(25)  http://www.gov.cn/zhengce/content/2021-01/06/content_5577440.htm (vaadatud 3. augustil 2021).

25

(26)  Aruande 10. peatükk.

26

(27)  Aruande 12. peatükk, lk 269.

27

(28)  Komisjoni 14. aprilli 2021. aasta rakendusmääruse (EL) 2021/633, millega kehtestatakse pärast Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/1036 artikli 11 lõike 2 kohast aegumise läbivaatamist lõplik dumpinguvastane tollimaks Hiina Rahvavabariigist ja Indoneesiast pärit naatriumvesinikglutamaadi impordi suhtes, põhjendus 81 (ELT L 132, 19.4.2021, lk 63).

28

(29)  Kättesaadav riikliku energiaameti veebisaidil: www.nea.gov.cn/2021-05/18/c_139953498.htm (vaadatud 3. augustil 2021).

29

(30)  Riikliku arengu- ja reformikomisjoni teatis nr 902 (2020) https://www.ndrc.gov.cn/xxgk/zcfb/tz/202012/t20201207_1252389.html?code=&state=123 (vaadatud 5. augustil 2021).

30

(31)  Teatis nr 338 (2021). www.ndrc.gov.cn/xxgk/zcfb/tz/202104/t20210429_1278643.html (vaadatud 3. augustil 2021).

31

(32)  Vt artikkel Nasdaqi veebisaidil (originaal: Reuters Beijing Newsroom) „
  China grants one-year trial extensions at 15 coal mines to boost output
  “. 4. august 2021. https://www.nasdaq.com/articles/china-grants-one-year-trial-extensions-at-15-coal-mines-to-boost-output-2021-08-04.

32

China grants one-year trial extensions at 15 coal mines to boost output

(33)  Aruande punkt 12.3.1.1. Lubjakivile ja kvartsiidile osutatakse plaani 4. lisas, mis käsitleb peamiste maavarade minimaalse kaevandamismahu kavandamise standardeid.

33

(34)  Kättesaadav aadressil https://qdd.oecd.org/subject.aspx?Subject=ExportRestrictions_IndustrialRawMaterials

34

(35)  Äriühingu veebisait: http://www.sxshyh.com/html/guanyuwomen/

35

(36)  Vt artikkel väljaandes Ningxia News: „
  Ningxia autonoomses piirkonnas lisandub veel viis tehnoloogiakeskust
  “. 27. oktoober 2020. http://www.nxnews.net/sz/nxdj/202010/t20201027_6904926.html (vaadatud 6. augustil 2021).

36

Ningxia autonoomses piirkonnas lisandub veel viis tehnoloogiakeskust

(37)  Vt artikkel väljaandes Ningxia Daily: „
  Ningxia tugevdab ja laiendab tarneahelat, et luua ajakohastatud toorainetööstus
  “. 11. september 2020. http://nx.cnr.cn/xwdd/20200911/t20200911_525250053.shtml (vaadatud 5. augustil 2021).

37

Ningxia tugevdab ja laiendab tarneahelat, et luua ajakohastatud toorainetööstus

(38)  
  European Union – Anti-dumping measures on Biodiesel from Argentina, apellatsioonikogu aruanne, WT/DS473/AB/R, punkt 6.23.

38

European Union – Anti-dumping measures on Biodiesel from Argentina

(39)  Maailmapanga avaandmed – suurem keskmine sissetulek, https://data.worldbank.org/income-level/upper-middle-income.

39

(40)  https://ec.europa.eu/trade/policy/countries-and-regions/countries/brazil/

40

(41)  https://www.jornalminasgerais.mg.gov.br/?dataJornal=2021-03-25#caderno-jornal

41

(42)  https://www.jornalminasgerais.mg.gov.br/?dataJornal=2021-03-13#caderno-jornal

42

(43)  https://www.agora-energiewende.de/fileadmin/Projekte/2019/Brazil_Country_Profile/155_CountryProf_Brazil_EN_WEB.pdf (lk 31).

43

(44)  ACR e ACL: as diferenças entre os ambientes de contratação (esferaenergia.com.br)

44

(45)  (1) Moonutamata väärtuse kindlaksmääramist selgitatakse põhjenduses 145.

45

1

(46)  (2) Moonutamata väärtuse kindlaksmääramist selgitatakse põhjenduses 146.

46

2

(47)  (3) Moonutamata väärtuse kindlaksmääramist selgitatakse põhjenduses 148.

47

3

(48)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2015. aasta määrus (EL) 2015/755 teatavatest kolmandatest riikidest pärit impordi ühiste eeskirjade kohta (ELT L 123, 19.5.2015, lk 33).

48

(49)  https://www.ilo.org/ilostat/faces/oracle/webcenter/portalapp/pagehierarchy/Page21.jspx?_afrLoop=2007202804813928&_afrWindowMode=0&_afrWindowId=ejmgka3iz_63#!%40%40%3F_afrWindowId%3Dejmgka3iz_63%26_afrLoop%3D2007202804813928%26_afrWindowMode%3D0%26_adf.ctrl-state%3Dejmgka3iz_119

49

(50)  https://www.jornalcontabil.com.br/quanto-custa-um-funcionario-aprenda-a-calcular/ või https://establishbrazil.com/articles/whats-real-cost-employee.

50

(51)  http://www.edp.com.br/distribuicao-es/saiba-mais/informativos/tarifas-aplicadas-a-clientes-atendidos-em-alta-e-media-tensao-(grupo-a)

51

(52)  http://www.aneel.gov.br/a-aneel

52

(53)  http://www.aneel.gov.br/bandeiras-tarifarias

53

(54)  http://www.edp.com.br/distribuicao-es/saiba-mais/informativos/bandeira-tarifaria

54

(55)  https://www.jornalminasgerais.mg.gov.br/?dataJornal=2021-03-13#caderno-jornal

55

(56)  Tabelis 3 esitatud impordimahu näitajad on ekstrapoleeritud. Nelja liikmesriigi osakaal oli 2017. aastal 82,6 %, 2018. aastal 72,7 %, 2019. aastal 95,2 % ja uurimisperioodil 94,8 %.

56

---

| 15.10.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 366/62 |
| --- | --- | --- | --- |

15.10.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 366/62

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2021/1812,

14. oktoober 2021,

millega kehtestatakse ajutine dumpinguvastane tollimaks teatavate Hiina Rahvavabariigist pärit grafiitelektroodisüsteemide impordi suhtes

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2016. aasta määrust (EL) 2016/1036 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Liidu liikmed (1) (edaspidi „alusmäärus“), eriti selle artiklit 7,

pärast konsulteerimist liikmesriikidega

ning arvestades järgmist:

1.   MENETLUS

MENETLUS

1.1.   Algatamine

Algatamine

| (1) | Euroopa Komisjon (edaspidi „komisjon“) algatas 17. veebruaril 2021. aastal määruse (EL) 2016/1036 artikli 5 alusel dumpinguvastase uurimise seoses Hiina Rahvavabariigist (edaspidi „HRV“, „Hiina“ või „asjaomane riik“) pärit grafiitelektroodisüsteemide impordiga. Komisjon avaldas algatamisteate (edaspidi „algatamisteade“) Euroopa Liidu Teatajas (2). |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Komisjon (edaspidi „komisjon“) algatas 17. veebruaril 2021. aastal määruse (EL) 2016/1036 artikli 5 alusel dumpinguvastase uurimise seoses Hiina Rahvavabariigist (edaspidi „HRV“, „Hiina“ või „asjaomane riik“) pärit grafiitelektroodisüsteemide impordiga. Komisjon avaldas algatamisteate (edaspidi „algatamisteade“) Euroopa Liidu Teatajas (2).

Euroopa Liidu Teatajas

2

| (2) | Komisjon algatas uurimise kaebuse alusel, mille esitasid 4. jaanuaril 2021 äriühingud Graphite Cova GmbH, Showa Denko Carbon Holding GmbH ja Tokai ErftCarbon GmbH (edaspidi „kaebuse esitajad“). Kaebuse esitas liidu teatavate grafiitelektroodisüsteemide tootmisharu alusmääruse artikli 5 lõike 4 tähenduses. Kaebuses esitati dumpingu ja sellest tuleneva olulise kahju kohta tõendid, mida peeti uurimise algatamise jaoks piisavaks. |
| --- | --- |

(2)

Komisjon algatas uurimise kaebuse alusel, mille esitasid 4. jaanuaril 2021 äriühingud Graphite Cova GmbH, Showa Denko Carbon Holding GmbH ja Tokai ErftCarbon GmbH (edaspidi „kaebuse esitajad“). Kaebuse esitas liidu teatavate grafiitelektroodisüsteemide tootmisharu alusmääruse artikli 5 lõike 4 tähenduses. Kaebuses esitati dumpingu ja sellest tuleneva olulise kahju kohta tõendid, mida peeti uurimise algatamise jaoks piisavaks.

1.2.   Registreerimine

Registreerimine

| (3) | Alusmääruse artikli 14 lõike 5a kohaselt peaks komisjon eelavalikustamise perioodil registreerima dumpinguvastase uurimisega hõlmatud impordi, välja arvatud juhul, kui tal on artikli 5 tähenduses piisavaid tõendeid selle kohta, et artikli 10 lõike 4 punkti c või d nõuded ei ole täidetud. |
| --- | --- |

(3)

Alusmääruse artikli 14 lõike 5a kohaselt peaks komisjon eelavalikustamise perioodil registreerima dumpinguvastase uurimisega hõlmatud impordi, välja arvatud juhul, kui tal on artikli 5 tähenduses piisavaid tõendeid selle kohta, et artikli 10 lõike 4 punkti c või d nõuded ei ole täidetud.

| (4) | Üks neist nõuetest, mis on märgitud alusmääruse artikli 10 lõike 4 punktis d, on see, et lisaks uurimisperioodil kahju tekitanud impordi tasemele on import veelgi märgatavalt suurenenud. HRVst pärit grafiitelektroodide import vähenes nelja kuu jooksul pärast algatamist (2021. aasta 1. märtsist kuni 30. juunini) 59,1 % võrreldes uurimisperioodiga (2020. aasta 1. jaanuarist31. detsembrini). Algatamise järgseid andmeid võrreldi HRVst pärit impordi kuu keskmise mahuga uurimisperioodil. Andmete allikad on Comexti andmebaas (Eurostat) ja järelevalve andmebaas. Tehti kohandus, et jätta välja tooted, mida tootemääratlus ei hõlma (vt põhjendus 187). |
| --- | --- |

(4)

Üks neist nõuetest, mis on märgitud alusmääruse artikli 10 lõike 4 punktis d, on see, et lisaks uurimisperioodil kahju tekitanud impordi tasemele on import veelgi märgatavalt suurenenud. HRVst pärit grafiitelektroodide import vähenes nelja kuu jooksul pärast algatamist (2021. aasta 1. märtsist kuni 30. juunini) 59,1 % võrreldes uurimisperioodiga (2020. aasta 1. jaanuarist31. detsembrini). Algatamise järgseid andmeid võrreldi HRVst pärit impordi kuu keskmise mahuga uurimisperioodil. Andmete allikad on Comexti andmebaas (Eurostat) ja järelevalve andmebaas. Tehti kohandus, et jätta välja tooted, mida tootemääratlus ei hõlma (vt põhjendus 187).

| (5) | Seetõttu ei kohaldanud komisjon vaatlusaluse toote impordi suhtes alusmääruse artikli 14 lõike 5a kohast registreerimist, sest artikli 10 lõike 4 punktis d esitatud tingimus, mille kohaselt peab import olema veelgi märgatavalt suurenenud, ei olnud täidetud. |
| --- | --- |

(5)

Seetõttu ei kohaldanud komisjon vaatlusaluse toote impordi suhtes alusmääruse artikli 14 lõike 5a kohast registreerimist, sest artikli 10 lõike 4 punktis d esitatud tingimus, mille kohaselt peab import olema veelgi märgatavalt suurenenud, ei olnud täidetud.

1.3.   Huvitatud isikud

Huvitatud isikud

| (6) | Algatamisteates kutsus komisjon huvitatud isikuid üles uurimises osalemiseks komisjoniga ühendust võtma. Lisaks teatas komisjon eraldi kaebuse esitajatele, muudele teadaolevatele liidu tootjatele, teadaolevatele eksportivatele tootjatele ning Hiina Rahvavabariigi ametiasutustele, teadaolevatele importijatele, tarnijatele ja kasutajatele, kauplejatele, samuti muudele teadaolevalt asjassepuutuvatele ühendustele uurimise algatamisest ning kutsus neid üles osalema. |
| --- | --- |

(6)

Algatamisteates kutsus komisjon huvitatud isikuid üles uurimises osalemiseks komisjoniga ühendust võtma. Lisaks teatas komisjon eraldi kaebuse esitajatele, muudele teadaolevatele liidu tootjatele, teadaolevatele eksportivatele tootjatele ning Hiina Rahvavabariigi ametiasutustele, teadaolevatele importijatele, tarnijatele ja kasutajatele, kauplejatele, samuti muudele teadaolevalt asjassepuutuvatele ühendustele uurimise algatamisest ning kutsus neid üles osalema.

1.4.   Algatamise kohta esitatud märkused

Algatamise kohta esitatud märkused

| (7) | Huvitatud isikutel oli võimalus esitada uurimise algatamise kohta märkusi ning taotleda komisjonilt ja/või kaubandusmenetluses ärakuulamise eest vastutavalt ametnikult enda ärakuulamist. |
| --- | --- |

(7)

Huvitatud isikutel oli võimalus esitada uurimise algatamise kohta märkusi ning taotleda komisjonilt ja/või kaubandusmenetluses ärakuulamise eest vastutavalt ametnikult enda ärakuulamist.

| (8) | Hiina Masinate ja Elektroonikatoodete Impordi ja Ekspordi Kaubanduskoda (edaspidi „Hiina kaubanduskoda“), Eurofer, Misano, Sangraf, Trasteel ja kaebuse esitajad taotlesid ärakuulamist komisjoni talitustes. Nad esitasid need taotlused ettenähtud tähtaja jooksul ja neile anti ärakuulamise võimalus. |
| --- | --- |

(8)

Hiina Masinate ja Elektroonikatoodete Impordi ja Ekspordi Kaubanduskoda (edaspidi „Hiina kaubanduskoda“), Eurofer, Misano, Sangraf, Trasteel ja kaebuse esitajad taotlesid ärakuulamist komisjoni talitustes. Nad esitasid need taotlused ettenähtud tähtaja jooksul ja neile anti ärakuulamise võimalus.

| (9) | Mitu huvitatud isikut esitas menetluse algatamise kohta märkusi. Märkused puudutasid eelkõige toote määratlust, toote kontrollnumbrit, liidu tootmisharu kahju, põhjuslikku seost ja liidu huve. Mis puudutab viimast, siis liidu huvid ei ole asjakohane kriteerium, mille alusel hinnata, kas kaebus õigustab dumpinguvastase menetluse algatamist alusmääruse artikli 5 põhjal. Seetõttu ei võetud neid märkusi menetluse algatamist puudutavate vastuväidetega seoses arvesse. Lisaks ei võetud selles etapis arvesse märkusi, mis saadi pärast algatamisteates sätestatud märkuste esitamise tähtaja lõppu, ning neid käsitletakse lõppetapis. Toote määratluse ja toote väljajätmise taotlustega seotud vastuväiteid on käsitletud käesoleva määruse punktis 2.3. |
| --- | --- |

(9)

Mitu huvitatud isikut esitas menetluse algatamise kohta märkusi. Märkused puudutasid eelkõige toote määratlust, toote kontrollnumbrit, liidu tootmisharu kahju, põhjuslikku seost ja liidu huve. Mis puudutab viimast, siis liidu huvid ei ole asjakohane kriteerium, mille alusel hinnata, kas kaebus õigustab dumpinguvastase menetluse algatamist alusmääruse artikli 5 põhjal. Seetõttu ei võetud neid märkusi menetluse algatamist puudutavate vastuväidetega seoses arvesse. Lisaks ei võetud selles etapis arvesse märkusi, mis saadi pärast algatamisteates sätestatud märkuste esitamise tähtaja lõppu, ning neid käsitletakse lõppetapis. Toote määratluse ja toote väljajätmise taotlustega seotud vastuväiteid on käsitletud käesoleva määruse punktis 2.3.

| (10) | Mis puudutab kahju ja põhjusliku seose kohta käivaid vastuväiteid, siis on kaebuse esitajad TARICi andmetele tuginedes näidanud, et Hiinast pärit import on suurenenud ja selle hind langenud. Nad tõendasid, kui olulisel määral selle impordi hinnad liidu tootmisharu hinnad alla lõid. Lisaks väitsid nad, et Hiina alandatud impordihind sundis ELi tootmisharu alandama oma hinda tootmiskuludest madalamale tasemele. See tõi kaasa müügi ja kasumlikkuse vähenemise ning tekitas seega tootmisharu kahjustava olukorra. Tootmisharu andmetele tuginedes tõendasid nad veel, et alates 2019. aasta keskpaigast on liidu tootjate toodang, tootmisvõimsuse kasutamine, müük, hinnad ja kasum märkimisväärselt vähenenud. |
| --- | --- |

(10)

Mis puudutab kahju ja põhjusliku seose kohta käivaid vastuväiteid, siis on kaebuse esitajad TARICi andmetele tuginedes näidanud, et Hiinast pärit import on suurenenud ja selle hind langenud. Nad tõendasid, kui olulisel määral selle impordi hinnad liidu tootmisharu hinnad alla lõid. Lisaks väitsid nad, et Hiina alandatud impordihind sundis ELi tootmisharu alandama oma hinda tootmiskuludest madalamale tasemele. See tõi kaasa müügi ja kasumlikkuse vähenemise ning tekitas seega tootmisharu kahjustava olukorra. Tootmisharu andmetele tuginedes tõendasid nad veel, et alates 2019. aasta keskpaigast on liidu tootjate toodang, tootmisvõimsuse kasutamine, müük, hinnad ja kasum märkimisväärselt vähenenud.

| (11) | Mitu huvitatud isikut märkis, et Hiina tootjad ei olnud UHP-klassi elektroodide turul eriti esindatud. Väidetavalt oli Hiina tegev peamiselt HP-/SHP-klassi toodete turul, mille puhul liidu tootmisharu ei olnud tootnud piisavas koguses. See tühistas väidetavalt põhjusliku seose. Kaebuse esitajad esitasid siiski piisavalt tõendeid selle kohta, et Hiina import hõlmas üha enam ka UHP-klassi tooteid, ning uurimine kinnitas seda. Seega lükati see vastuväide tagasi. |
| --- | --- |

(11)

Mitu huvitatud isikut märkis, et Hiina tootjad ei olnud UHP-klassi elektroodide turul eriti esindatud. Väidetavalt oli Hiina tegev peamiselt HP-/SHP-klassi toodete turul, mille puhul liidu tootmisharu ei olnud tootnud piisavas koguses. See tühistas väidetavalt põhjusliku seose. Kaebuse esitajad esitasid siiski piisavalt tõendeid selle kohta, et Hiina import hõlmas üha enam ka UHP-klassi tooteid, ning uurimine kinnitas seda. Seega lükati see vastuväide tagasi.

1.5.   Väljavõtteline uuring

Väljavõtteline uuring

| (12) | Komisjon andis algatamisteates teada, et ta võib teha huvitatud isikute väljavõttelise uuringu kooskõlas alusmääruse artikliga 17. |
| --- | --- |

(12)

Komisjon andis algatamisteates teada, et ta võib teha huvitatud isikute väljavõttelise uuringu kooskõlas alusmääruse artikliga 17.

1.5.1.   Liidu tootjatest valimi moodustamine

Liidu tootjatest valimi moodustamine

| (13) | Komisjon märkis algatamisteates, et on moodustanud liidu tootjatest esialgse valimi. Komisjon moodustas valimi uurimisaluse toote tootmismahu ja liidu müügimahu põhjal, võttes arvesse ka liidu tootjate geograafilist asukohta. Valim koosnes kolmest liidu tootjast, kes asuvad kolmes liikmesriigis. Valimisse kaasatud liidu tootjate arvele langes samasuguse toote hinnangulisest liidu kogutoodangust üle 55 % ja liidu kogumüügist üle 65 %. Komisjon kutsus huvitatud isikuid üles esitama moodustatud esialgse valimi kohta märkusi. Ühtegi märkust ei laekunud. |
| --- | --- |

(13)

Komisjon märkis algatamisteates, et on moodustanud liidu tootjatest esialgse valimi. Komisjon moodustas valimi uurimisaluse toote tootmismahu ja liidu müügimahu põhjal, võttes arvesse ka liidu tootjate geograafilist asukohta. Valim koosnes kolmest liidu tootjast, kes asuvad kolmes liikmesriigis. Valimisse kaasatud liidu tootjate arvele langes samasuguse toote hinnangulisest liidu kogutoodangust üle 55 % ja liidu kogumüügist üle 65 %. Komisjon kutsus huvitatud isikuid üles esitama moodustatud esialgse valimi kohta märkusi. Ühtegi märkust ei laekunud.

1.5.2.   Importijatest valimi moodustamine

Importijatest valimi moodustamine

| (14) | Selleks et otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ja vajaduse korral valim moodustada, palus komisjon, et sõltumatud importijad esitaksid algatamisteates nimetatud teabe. |
| --- | --- |

(14)

Selleks et otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ja vajaduse korral valim moodustada, palus komisjon, et sõltumatud importijad esitaksid algatamisteates nimetatud teabe.

| (15) | Nõutud teabe esitas kümme sõltumatut importijat, kes nõustusid enda valimisse kaasamisega. Alusmääruse artikli 17 lõike 1 kohaselt kaasas komisjon valimisse kolm sõltumatut importijat, kelle müügimaht liidus oli uurimisaluse toote puhul suurim. Valimi arvele langeb koostööd tegevate importijate teatatud uurimisaluse toote müügi kogumahust 64 % ja Hiina Rahvavabariigist imporditava uurimisaluse toote hinnangulisest impordi kogumahust 34,7 %. Alusmääruse artikli 17 lõike 2 kohaselt konsulteeriti valimi moodustamisel kõigi teadaolevate asjaomaste importijatega. Ühtegi märkust ei laekunud. |
| --- | --- |

(15)

Nõutud teabe esitas kümme sõltumatut importijat, kes nõustusid enda valimisse kaasamisega. Alusmääruse artikli 17 lõike 1 kohaselt kaasas komisjon valimisse kolm sõltumatut importijat, kelle müügimaht liidus oli uurimisaluse toote puhul suurim. Valimi arvele langeb koostööd tegevate importijate teatatud uurimisaluse toote müügi kogumahust 64 % ja Hiina Rahvavabariigist imporditava uurimisaluse toote hinnangulisest impordi kogumahust 34,7 %. Alusmääruse artikli 17 lõike 2 kohaselt konsulteeriti valimi moodustamisel kõigi teadaolevate asjaomaste importijatega. Ühtegi märkust ei laekunud.

1.5.3.   HRV eksportivatest tootjatest valimi moodustamine

HRV eksportivatest tootjatest valimi moodustamine

| (16) | Selleks et otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ja vajaduse korral valim moodustada, palus komisjon kõigil HRV eksportivatel tootjatel esitada algatamisteates nimetatud teabe. Lisaks palus komisjon Euroopa Liidu juures tegutseval Hiina Rahvavabariigi esindusel teha kindlaks muud eksportivad tootjad, kes võiksid olla huvitatud uurimises osalemisest, ja/või võtta nendega ühendust. |
| --- | --- |

(16)

Selleks et otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ja vajaduse korral valim moodustada, palus komisjon kõigil HRV eksportivatel tootjatel esitada algatamisteates nimetatud teabe. Lisaks palus komisjon Euroopa Liidu juures tegutseval Hiina Rahvavabariigi esindusel teha kindlaks muud eksportivad tootjad, kes võiksid olla huvitatud uurimises osalemisest, ja/või võtta nendega ühendust.

| (17) | Nõutud teabe esitasid kolmkümmend kuus asjaomase riigi eksportivat tootjat, kes nõustusid enda valimisse kaasamisega. Vastavalt alusmääruse artikli 17 lõikele 1 kaasas komisjon valimisse kolm eksportivat tootjat, kellel liitu suunatud ekspordi representatiivsed mahud olid suurimad ja kelle eksporti oli võimalik ettenähtud aja jooksul uurida. Lisaks müüsid valitud äriühingud uurimisalust toodet märkimisväärses koguses Hiina Rahvavabariigi siseturul. Selle valimiga on hõlmatud 33 % Hiinast Euroopa Liitu suunatud ekspordi hinnangulisest kogumahust uurimisperioodil (vt põhjendus 24). Kooskõlas alusmääruse artikli 17 lõikega 2 konsulteeriti valimi moodustamisel kõigi teadaolevate asjaomaste eksportivate tootjate ja asjaomase riigi ametiasutustega. Ühtegi märkust ei laekunud. |
| --- | --- |

(17)

Nõutud teabe esitasid kolmkümmend kuus asjaomase riigi eksportivat tootjat, kes nõustusid enda valimisse kaasamisega. Vastavalt alusmääruse artikli 17 lõikele 1 kaasas komisjon valimisse kolm eksportivat tootjat, kellel liitu suunatud ekspordi representatiivsed mahud olid suurimad ja kelle eksporti oli võimalik ettenähtud aja jooksul uurida. Lisaks müüsid valitud äriühingud uurimisalust toodet märkimisväärses koguses Hiina Rahvavabariigi siseturul. Selle valimiga on hõlmatud 33 % Hiinast Euroopa Liitu suunatud ekspordi hinnangulisest kogumahust uurimisperioodil (vt põhjendus 24). Kooskõlas alusmääruse artikli 17 lõikega 2 konsulteeriti valimi moodustamisel kõigi teadaolevate asjaomaste eksportivate tootjate ja asjaomase riigi ametiasutustega. Ühtegi märkust ei laekunud.

1.6.   Individuaalne kontrollimine

Individuaalne kontrollimine

| (18) | Kaksteist asjaomase riigi eksportivat tootjat, sealhulgas kolm eespool nimetatud valimisse kaasatud tootjat, taotlesid algmääruse artikli 17 lõike 3 kohast individuaalset kontrollimist. Ükski eksportiv tootja peale valimisse kaasatud tootjate aga tähtaja jooksul täidetud küsimustikku ei esitanud. Seega polnud võimalik kaaluda ühtegi individuaalse kontrollimise taotlust. |
| --- | --- |

(18)

Kaksteist asjaomase riigi eksportivat tootjat, sealhulgas kolm eespool nimetatud valimisse kaasatud tootjat, taotlesid algmääruse artikli 17 lõike 3 kohast individuaalset kontrollimist. Ükski eksportiv tootja peale valimisse kaasatud tootjate aga tähtaja jooksul täidetud küsimustikku ei esitanud. Seega polnud võimalik kaaluda ühtegi individuaalse kontrollimise taotlust.

1.7.   Küsimustiku vastused ja kontrollkäigud

Küsimustiku vastused ja kontrollkäigud

| (19) | Komisjon saatis Hiina Rahvavabariigi valitsusele (edaspidi „Hiina valitsus“) küsimustiku HRVs oluliste moonutuste esinemise kohta alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b tähenduses. |
| --- | --- |

(19)

Komisjon saatis Hiina Rahvavabariigi valitsusele (edaspidi „Hiina valitsus“) küsimustiku HRVs oluliste moonutuste esinemise kohta alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b tähenduses.

| (20) | Lisaks esitasid kaebuse esitajad kaebuses piisavalt tõendeid vaatlusaluse tootega seotud toorainemoonutuste kohta HRVs. Seega, nagu on märgitud algatamisteates, käsitles uurimine neid toorainemoonutusi, et teha kindlaks, kas kohaldada HRV suhtes alusmääruse artikli 7 lõikeid 2a ja 2b. Sel põhjusel palus komisjon Hiina valitsuselt sellega seoses lisateavet. |
| --- | --- |

(20)

Lisaks esitasid kaebuse esitajad kaebuses piisavalt tõendeid vaatlusaluse tootega seotud toorainemoonutuste kohta HRVs. Seega, nagu on märgitud algatamisteates, käsitles uurimine neid toorainemoonutusi, et teha kindlaks, kas kohaldada HRV suhtes alusmääruse artikli 7 lõikeid 2a ja 2b. Sel põhjusel palus komisjon Hiina valitsuselt sellega seoses lisateavet.

| (21) | Komisjon saatis küsimustikud kolmele valimisse kaasatud Hiina eksportivale tootjale/kontsernile, valimisse kaasatud kolmele liidu tootjale ja valimisse kaasatud kolmele sõltumatule importijale. Samad küsimustikud tehti algatamise päeval kättesaadavaks ka elektrooniliselt (3). |
| --- | --- |

(21)

Komisjon saatis küsimustikud kolmele valimisse kaasatud Hiina eksportivale tootjale/kontsernile, valimisse kaasatud kolmele liidu tootjale ja valimisse kaasatud kolmele sõltumatule importijale. Samad küsimustikud tehti algatamise päeval kättesaadavaks ka elektrooniliselt (3).

3

| (22) | Komisjon sai küsimustiku vastused kolmelt valimisse kaasatud liidu tootjalt, kolmelt sõltumatult importijalt, kaheksalt kasutajalt ja kolmelt eksportivalt tootjalt. Algselt esitas Sangraf Italy vastused kasutajaküsimustikule. Lõpuks arvati Sangraf Italy tootjate hulka ning seega liidu tootmisharu osaks (vt põhjendused 183 ja 184). |
| --- | --- |

(22)

Komisjon sai küsimustiku vastused kolmelt valimisse kaasatud liidu tootjalt, kolmelt sõltumatult importijalt, kaheksalt kasutajalt ja kolmelt eksportivalt tootjalt. Algselt esitas Sangraf Italy vastused kasutajaküsimustikule. Lõpuks arvati Sangraf Italy tootjate hulka ning seega liidu tootmisharu osaks (vt põhjendused 183 ja 184).

| (23) | Arvestades COVID-19 puhangut ja eri liikmesriikide, aga ka paljude kolmandate riikide kehtestatud leviku tõkestamise piiranguid, ei saanud komisjon esialgses etapis teha alusmääruse artikli 16 kohaseid kontrollkäike. Selle asemel ristkontrollis komisjon kaugmeetodil kogu teavet, mida ta pidas vajalikuks esialgsete järelduste tegemiseks kooskõlas oma teatega COVID-19 puhangu poolt dumpingu- ja subsiidiumivastastele uurimistele avalduva mõju kohta (4). Komisjon ristkontrollis kaugmeetodil järgmisi äriühinguid/isikuid:
  Liidu tootjad






  — | Graftech France S.N.C (Prantsusmaa) |
| --- | --- | --- |

(23)

Arvestades COVID-19 puhangut ja eri liikmesriikide, aga ka paljude kolmandate riikide kehtestatud leviku tõkestamise piiranguid, ei saanud komisjon esialgses etapis teha alusmääruse artikli 16 kohaseid kontrollkäike. Selle asemel ristkontrollis komisjon kaugmeetodil kogu teavet, mida ta pidas vajalikuks esialgsete järelduste tegemiseks kooskõlas oma teatega COVID-19 puhangu poolt dumpingu- ja subsiidiumivastastele uurimistele avalduva mõju kohta (4). Komisjon ristkontrollis kaugmeetodil järgmisi äriühinguid/isikuid:

4

Liidu tootjad

—

Graftech France S.N.C (Prantsusmaa)

| — | Showa Denko Carbon Spain S.A. (Hispaania) |
| --- | --- |

—

Showa Denko Carbon Spain S.A. (Hispaania)

| — | Tokai Erftcarbon GmbH (Saksamaa) |
| --- | --- |

—

Tokai Erftcarbon GmbH (Saksamaa)

HRV eksportivad tootjad

| — | Liaoning Dantan Technology Group Co., Ltd |
| --- | --- |

—

Liaoning Dantan Technology Group Co., Ltd

| — | Fangda Carbon New Material Co., Ltd |
| --- | --- |

—

Fangda Carbon New Material Co., Ltd

| — | Nantong Yangzi Carbon Co., Ltd |
| --- | --- |

—

Nantong Yangzi Carbon Co., Ltd

1.8.   Uurimisperiood ja vaatlusalune periood

Uurimisperiood ja vaatlusalune periood

| (24) | Dumpingu ja kahju uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2020 kuni 31. detsembrini 2020 (edaspidi „uurimisperiood“). Kahju hindamise seisukohast oluliste suundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2017 kuni uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood“). |
| --- | --- |

(24)

Dumpingu ja kahju uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2020 kuni 31. detsembrini 2020 (edaspidi „uurimisperiood“). Kahju hindamise seisukohast oluliste suundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2017 kuni uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood“).

2.   VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE

VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE

2.1.   Vaatlusalune toode

Vaatlusalune toode

| (25) | Algatamise ajal määratleti vaatlusaluse tootena elektriahjudes kasutatavad HRVst pärit grafiitelektroodid, mille näivtihedus on vähemalt 1,5 g/cm3 ja elektritakistus kuni 7,0 μΩ.m, ning nimetatud elektroodide jaoks vajalikud niplid, mis kuuluvad praegu CN-koodide ex 8545 11 00 ja ex 8545 90 90 alla (TARICi koodid 8545110010, 8545110015, 8545909010 ja 8545909015), olenemata sellest, kas neid imporditakse koos või eraldi. |
| --- | --- |

(25)

Algatamise ajal määratleti vaatlusaluse tootena elektriahjudes kasutatavad HRVst pärit grafiitelektroodid, mille näivtihedus on vähemalt 1,5 g/cm3 ja elektritakistus kuni 7,0 μΩ.m, ning nimetatud elektroodide jaoks vajalikud niplid, mis kuuluvad praegu CN-koodide ex 8545 11 00 ja ex 8545 90 90 alla (TARICi koodid 8545110010, 8545110015, 8545909010 ja 8545909015), olenemata sellest, kas neid imporditakse koos või eraldi.

3

| (26) | Olles saanud taotluse niplite tootemääratlusest väljajätmise kohta (vt punkt 2.3 allpool), vaatas komisjon tootemääratluse läbi ja määratles vaatlusaluse tootena elektriahjudes kasutatavad HRVst pärit CN-koodi ex 8545 11 00 alla (TARICi koodid 8545110010 ja 8545110015) kuuluvad grafiitelektroodid, mille näivtihedus on vähemalt 1,5 g/cm3 ja elektritakistus kuni 7,0 μΩ.m, olenemata sellest, kas need on varustatud niplitega või mitte. |
| --- | --- |

(26)

Olles saanud taotluse niplite tootemääratlusest väljajätmise kohta (vt punkt 2.3 allpool), vaatas komisjon tootemääratluse läbi ja määratles vaatlusaluse tootena elektriahjudes kasutatavad HRVst pärit CN-koodi ex 8545 11 00 alla (TARICi koodid 8545110010 ja 8545110015) kuuluvad grafiitelektroodid, mille näivtihedus on vähemalt 1,5 g/cm3 ja elektritakistus kuni 7,0 μΩ.m, olenemata sellest, kas need on varustatud niplitega või mitte.

3

| (27) | Grafiitelektroodid on tarbekaubad, mida kasutatakse peamiselt elektrikaarahjus terase tootmisel. Grafiitelektroodid on seega maailma ringlussevõtutööstuse oluline osa, kuna need on ainsad tooted, mis suudavad energiat juhtida ja taluda kuumust, mis on vajalik jäätmete sulatamiseks. Grafiitelektroodid aitavad seega kaasa kliimamuutuste leevendamisele tooraine kasutamise vähendamise ja töötlemata jäätmete koguse vähendamise kaudu. |
| --- | --- |

(27)

Grafiitelektroodid on tarbekaubad, mida kasutatakse peamiselt elektrikaarahjus terase tootmisel. Grafiitelektroodid on seega maailma ringlussevõtutööstuse oluline osa, kuna need on ainsad tooted, mis suudavad energiat juhtida ja taluda kuumust, mis on vajalik jäätmete sulatamiseks. Grafiitelektroodid aitavad seega kaasa kliimamuutuste leevendamisele tooraine kasutamise vähendamise ja töötlemata jäätmete koguse vähendamise kaudu.

2.2.   Samasugune toode

Samasugune toode

| (28) | Uurimine näitas, et järgmistel toodetel on samasugused põhilised füüsikalised, keemilised ja tehnilised omadused ning samasugune põhiline kasutusotstarve:






  — | vaatlusalune toode; |
| --- | --- | --- |

(28)

Uurimine näitas, et järgmistel toodetel on samasugused põhilised füüsikalised, keemilised ja tehnilised omadused ning samasugune põhiline kasutusotstarve:

—

vaatlusalune toode;

| — | toode, mida toodetakse ja müüakse Hiina Rahvavabariigi siseturul, ning |
| --- | --- |

—

toode, mida toodetakse ja müüakse Hiina Rahvavabariigi siseturul, ning

| — | toode, mida liidu tootmisharu toodab ja müüb liidu turul. |
| --- | --- |

—

toode, mida liidu tootmisharu toodab ja müüb liidu turul.

| (29) | Seega otsustas komisjon selles etapis käsitada neid tooteid samasuguste toodetena alusmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses. |
| --- | --- |

(29)

Seega otsustas komisjon selles etapis käsitada neid tooteid samasuguste toodetena alusmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses.

2.3.   Toote määratluse ja toote väljajätmise taotlustega seotud vastuväited

Toote määratluse ja toote väljajätmise taotlustega seotud vastuväited

| (30) | Toote määratluse kohta laekus neli vastuväidet, mille esitasid liidu tootja (Sangraf Italy), kasutaja (NLMK Verona), sõltumatu importija (CTPS Srl) ja Hiina kaubanduskoda. |
| --- | --- |

(30)

Toote määratluse kohta laekus neli vastuväidet, mille esitasid liidu tootja (Sangraf Italy), kasutaja (NLMK Verona), sõltumatu importija (CTPS Srl) ja Hiina kaubanduskoda.

| (31) | Sangraf Italy taotles niplite (või ühendustihvtide) uurimisest väljajätmist, kuna liidus nipleid enam ei toodeta. Sangraf väitis, et ta ei saa neid osta oma konkurentidelt. |
| --- | --- |

(31)

Sangraf Italy taotles niplite (või ühendustihvtide) uurimisest väljajätmist, kuna liidus nipleid enam ei toodeta. Sangraf väitis, et ta ei saa neid osta oma konkurentidelt.

| (32) | Tuletatakse meelde, et niplid on grafiitelektroodisüsteemi lahutamatu ja vajalik osa. Komisjon märkis siiski ka seda, et niplitel on teistsugused omadused kui grafiitelektroodide korpusel. Komisjon võttis samuti teadmiseks, et liidus nipleid enam ei toodeta ja et eraldiseisvat konkurentsivõimelist niplite turgu pole. Niplid müüakse lõppkasutajale (terasetootjatele) kas grafiitelektroodi külge kinnitatuna või mõnikord lõppkasutajale varuosana. Siiski kuuluvad iga kindla grafiitelektroodi korpuse juurde kindlad niplid ja neid ei müü muud kui grafiitelektroodisüsteemide tarnijad. |
| --- | --- |

(32)

Tuletatakse meelde, et niplid on grafiitelektroodisüsteemi lahutamatu ja vajalik osa. Komisjon märkis siiski ka seda, et niplitel on teistsugused omadused kui grafiitelektroodide korpusel. Komisjon võttis samuti teadmiseks, et liidus nipleid enam ei toodeta ja et eraldiseisvat konkurentsivõimelist niplite turgu pole. Niplid müüakse lõppkasutajale (terasetootjatele) kas grafiitelektroodi külge kinnitatuna või mõnikord lõppkasutajale varuosana. Siiski kuuluvad iga kindla grafiitelektroodi korpuse juurde kindlad niplid ja neid ei müü muud kui grafiitelektroodisüsteemide tarnijad.

| (33) | Seega otsustas komisjon, et toote määratlus peaks olema „grafiitelektroodid, olenemata sellest, kas need on varustatud niplitega või mitte“, nagu on kirjeldatud põhjenduses 26 eespool. |
| --- | --- |

(33)

Seega otsustas komisjon, et toote määratlus peaks olema „grafiitelektroodid, olenemata sellest, kas need on varustatud niplitega või mitte“, nagu on kirjeldatud põhjenduses 26 eespool.

| (34) | Terasetootja NLMK Verona taotles 350 mm läbimõõduga elektroodide toote määratlusest väljajätmist. NLMK väidab, et liidu tootmisharu ei taga sellise läbimõõduga elektroodide stabiilset pakkumist, kuna liidu tootmisharu keskendub suurema läbimõõduga elektroodidele, mis on kasumlikumad. Grafiitelektroodide importija COMAP SAS esitas sarnased argumendid väikeste elektroodide (läbimõõt 130 mm ja 250 mm) kohta. Sarnaselt taotles Hiina kaubanduskoda alla 450 mm läbimõõduga elektroodide väljajätmist. |
| --- | --- |

(34)

Terasetootja NLMK Verona taotles 350 mm läbimõõduga elektroodide toote määratlusest väljajätmist. NLMK väidab, et liidu tootmisharu ei taga sellise läbimõõduga elektroodide stabiilset pakkumist, kuna liidu tootmisharu keskendub suurema läbimõõduga elektroodidele, mis on kasumlikumad. Grafiitelektroodide importija COMAP SAS esitas sarnased argumendid väikeste elektroodide (läbimõõt 130 mm ja 250 mm) kohta. Sarnaselt taotles Hiina kaubanduskoda alla 450 mm läbimõõduga elektroodide väljajätmist.

| (35) | Komisjon leidis, et nendel grafiitelektroodidel on olenemata nende suurusest samad füüsikalised, tehnilised ja/või keemilised põhiomadused. Seega lükati need vastuväited tagasi. |
| --- | --- |

(35)

Komisjon leidis, et nendel grafiitelektroodidel on olenemata nende suurusest samad füüsikalised, tehnilised ja/või keemilised põhiomadused. Seega lükati need vastuväited tagasi.

| (36) | Sõltumatu importija CTPS Srl taotles HP-klassi (5) elektroodide tootemääratlusest väljajätmist. CTPS Srl väitis, et liidus ei toodeta piisavalt HP-klassi elektroode. Lisaks juhib CTPS Srl tähelepanu sellele, et HP- ja UHP-klassi elektroodid erinevad tooraine, tehniliste omaduste ja kasutusotstarbe poolest. Misano S.p.A. esitas oma märkustes sarnased argumendid. Hiina kaubanduskoda esitas sarnased väited ja taotles muu kui UHP-klassi grafiitelektroodide väljajätmist. |
| --- | --- |

(36)

Sõltumatu importija CTPS Srl taotles HP-klassi (5) elektroodide tootemääratlusest väljajätmist. CTPS Srl väitis, et liidus ei toodeta piisavalt HP-klassi elektroode. Lisaks juhib CTPS Srl tähelepanu sellele, et HP- ja UHP-klassi elektroodid erinevad tooraine, tehniliste omaduste ja kasutusotstarbe poolest. Misano S.p.A. esitas oma märkustes sarnased argumendid. Hiina kaubanduskoda esitas sarnased väited ja taotles muu kui UHP-klassi grafiitelektroodide väljajätmist.

5

| (37) | Kaebuse esitajad väitsid seevastu, et grafiitelektroodide kvaliteediklasse selgelt eristada ei saa. Puudub ametlik tootmisharu standard, mis võimaldaks teha selget vahet HP- ja UHP-klassi grafiitelektroodide vahel. Lisaks väitsid nad, et mõne suuruse puhul saab eri kvaliteediklassi elektroode kasutada vaheldumisi. |
| --- | --- |

(37)

Kaebuse esitajad väitsid seevastu, et grafiitelektroodide kvaliteediklasse selgelt eristada ei saa. Puudub ametlik tootmisharu standard, mis võimaldaks teha selget vahet HP- ja UHP-klassi grafiitelektroodide vahel. Lisaks väitsid nad, et mõne suuruse puhul saab eri kvaliteediklassi elektroode kasutada vaheldumisi.

| (38) | Komisjon leidis, et nendel elektroodidel on ühesugused füüsikalised, tehnilised ja/või keemilised põhiomadused ning et eri kvaliteediklasside kasutamisel esineb mõningast kattuvust ning need on igal juhul suuresti tootja enda määratletud, kuna üldtunnustatud tootmisharu standard klassidesse liigitamiseks puudub. Mõne kõnealuse tooteliigi väljajätmine kahjustaks seega dumpinguvastaste meetmete tõhusust ja hõlbustaks võimalikku meetmetest kõrvalehoidmist. Seetõttu lükati taotlused, millega paluti HP-klassi ja muu kui UHP-klassi tooted välja jätta, tagasi. |
| --- | --- |

(38)

Komisjon leidis, et nendel elektroodidel on ühesugused füüsikalised, tehnilised ja/või keemilised põhiomadused ning et eri kvaliteediklasside kasutamisel esineb mõningast kattuvust ning need on igal juhul suuresti tootja enda määratletud, kuna üldtunnustatud tootmisharu standard klassidesse liigitamiseks puudub. Mõne kõnealuse tooteliigi väljajätmine kahjustaks seega dumpinguvastaste meetmete tõhusust ja hõlbustaks võimalikku meetmetest kõrvalehoidmist. Seetõttu lükati taotlused, millega paluti HP-klassi ja muu kui UHP-klassi tooted välja jätta, tagasi.

3.   DUMPING

DUMPING

3.1.   Normaalväärtuse kindlaksmääramine alusmääruse artikli 2 lõike 6a alusel

Normaalväärtuse kindlaksmääramine alusmääruse artikli 2 lõike 6a alusel

| (39) | Uurimise algatamise ajal kättesaadavad tõendid osutasid HRVs oluliste moonutuste esinemisele alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b tähenduses. Seepärast pidas komisjon asjakohaseks algatada uurimine, võttes arvesse alusmääruse artikli 2 lõiget 6a. |
| --- | --- |

(39)

Uurimise algatamise ajal kättesaadavad tõendid osutasid HRVs oluliste moonutuste esinemisele alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b tähenduses. Seepärast pidas komisjon asjakohaseks algatada uurimine, võttes arvesse alusmääruse artikli 2 lõiget 6a.

| (40) | Alusmääruse artikli 2 lõike 6a võimalikuks kohaldamiseks vajalike andmete kogumiseks kutsus komisjon kõiki asjaomase riigi eksportivaid tootjaid üles esitama teavet grafiitelektroodide tootmiseks kasutatud sisendite kohta. Asjakohase teabe esitasid 32 eksportivat tootjat. |
| --- | --- |

(40)

Alusmääruse artikli 2 lõike 6a võimalikuks kohaldamiseks vajalike andmete kogumiseks kutsus komisjon kõiki asjaomase riigi eksportivaid tootjaid üles esitama teavet grafiitelektroodide tootmiseks kasutatud sisendite kohta. Asjakohase teabe esitasid 32 eksportivat tootjat.

| (41) | Lisaks kutsus komisjon algatamisteate punktis 5.3.2 kõiki huvitatud isikuid üles tegema 37 päeva jooksul pärast algatamisteate avaldamist Euroopa Liidu Teatajas teatavaks oma seisukohad, esitama teabe ja kinnitavad tõendid alusmääruse artikli 2 lõike 6a kohaldamisega seoses. |
| --- | --- |

(41)

Lisaks kutsus komisjon algatamisteate punktis 5.3.2 kõiki huvitatud isikuid üles tegema 37 päeva jooksul pärast algatamisteate avaldamist Euroopa Liidu Teatajas teatavaks oma seisukohad, esitama teabe ja kinnitavad tõendid alusmääruse artikli 2 lõike 6a kohaldamisega seoses.

Euroopa Liidu Teatajas

| (42) | Algatamisteate punktis 5.3.2 teatas komisjon huvitatud isikutele ka seda, et selles etapis kättesaadava teabe põhjal võib alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti a kohaselt olla asjakohane võrdlusriik Mehhiko. Lisaks teatas komisjon, et uurib teisi võimalikke sobivaid võrdlusriike vastavalt alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti a esimeses taandes sätestatud kriteeriumidele. |
| --- | --- |

(42)

Algatamisteate punktis 5.3.2 teatas komisjon huvitatud isikutele ka seda, et selles etapis kättesaadava teabe põhjal võib alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti a kohaselt olla asjakohane võrdlusriik Mehhiko. Lisaks teatas komisjon, et uurib teisi võimalikke sobivaid võrdlusriike vastavalt alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti a esimeses taandes sätestatud kriteeriumidele.

| (43) | 22. märtsil 2021 avaldas komisjon normaalväärtuse kindlaksmääramiseks kasutatavaid allikaid käsitleva esimese teate (edaspidi „esimene teade“ (6)), milles ta teavitas huvitatud isikuid asjakohastest allikatest, mida ta kavatses kasutada normaalväärtuse kindlaksmääramiseks. Selles teates loetles komisjon kõik tootmistegurid, nagu tooraine, tööjõud ja energia, mida grafiitelektroodide tootmisel kasutatakse. Analüüsiti kolme võimalikku võrdlusriiki: Mehhiko, Malaisia ja Venemaa Föderatsioon. Komisjon tegi moonutamata hindade ja võrdlusaluste valimise kriteeriumide põhjal kindlaks, et sobiv võrdlusriik on Mehhiko. Komisjonile esitasid esimese teate kohta märkused Fangda Carbon New Material Co., LTD., Liaoning Dantan Technology Group Co., LTD., eksportivad tootjad, keda esindas Hiina Masina- ja Elektroonikatoodete Impordi ja Ekspordi Kaubanduskoda, ning Euroopa Söe- ja Grafiidiühendus. |
| --- | --- |

(43)

22. märtsil 2021 avaldas komisjon normaalväärtuse kindlaksmääramiseks kasutatavaid allikaid käsitleva esimese teate (edaspidi „esimene teade“ (6)), milles ta teavitas huvitatud isikuid asjakohastest allikatest, mida ta kavatses kasutada normaalväärtuse kindlaksmääramiseks. Selles teates loetles komisjon kõik tootmistegurid, nagu tooraine, tööjõud ja energia, mida grafiitelektroodide tootmisel kasutatakse. Analüüsiti kolme võimalikku võrdlusriiki: Mehhiko, Malaisia ja Venemaa Föderatsioon. Komisjon tegi moonutamata hindade ja võrdlusaluste valimise kriteeriumide põhjal kindlaks, et sobiv võrdlusriik on Mehhiko. Komisjonile esitasid esimese teate kohta märkused Fangda Carbon New Material Co., LTD., Liaoning Dantan Technology Group Co., LTD., eksportivad tootjad, keda esindas Hiina Masina- ja Elektroonikatoodete Impordi ja Ekspordi Kaubanduskoda, ning Euroopa Söe- ja Grafiidiühendus.

6

| (44) | Pärast saadud märkuste analüüsimist avaldas komisjon 17. juunil 2021 normaalväärtuse kindlaksmääramiseks kasutatavaid allikaid käsitleva teise teate (edaspidi „teine teade“ (7)) (esimene teade ja teine teade edaspidi ühiselt „teated“). Teises teates ajakohastas komisjon tootmistegurite loetelu ja teavitas huvitatud isikuid oma kavatsusest kasutada alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti a esimese taande kohaselt võrdlusriigina Mehhikot. Samuti teatas ta huvitatud isikutele, et määrab müügi-, üld- ja halduskulud ning kasumi kindlaks nende tootjate hõlpsasti kättesaadavate finantsaruannete põhjal, kes on tegevad muust kui savist tulekindlate toodete ärivaldkonnas Mehhikos. Komisjon kutsus huvitatud isikuid üles esitama märkusi. Komisjonile esitasid teise teate kohta märkused Fangda Carbon New Material Co., LTD., Liaoning Dantan Technology Group Co., LTD., eksportivad tootjad, keda esindas Hiina kaubanduskoda, ning Euroopa Söe- ja Grafiidiühendus. |
| --- | --- |

(44)

Pärast saadud märkuste analüüsimist avaldas komisjon 17. juunil 2021 normaalväärtuse kindlaksmääramiseks kasutatavaid allikaid käsitleva teise teate (edaspidi „teine teade“ (7)) (esimene teade ja teine teade edaspidi ühiselt „teated“). Teises teates ajakohastas komisjon tootmistegurite loetelu ja teavitas huvitatud isikuid oma kavatsusest kasutada alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti a esimese taande kohaselt võrdlusriigina Mehhikot. Samuti teatas ta huvitatud isikutele, et määrab müügi-, üld- ja halduskulud ning kasumi kindlaks nende tootjate hõlpsasti kättesaadavate finantsaruannete põhjal, kes on tegevad muust kui savist tulekindlate toodete ärivaldkonnas Mehhikos. Komisjon kutsus huvitatud isikuid üles esitama märkusi. Komisjonile esitasid teise teate kohta märkused Fangda Carbon New Material Co., LTD., Liaoning Dantan Technology Group Co., LTD., eksportivad tootjad, keda esindas Hiina kaubanduskoda, ning Euroopa Söe- ja Grafiidiühendus.

7

| (45) | Pärast teise teate kohta saadud märkuste ja teabe analüüsimist jõudis komisjon esialgsele järeldusele, et Mehhiko on sobiv võrdlusriik, mille moonutamata hindu ja kulusid kasutatakse normaalväärtuse kindlaksmääramiseks. Selle valiku põhjuseid on üksikasjalikumalt kirjeldatud allpool punktis 3.4. |
| --- | --- |

(45)

Pärast teise teate kohta saadud märkuste ja teabe analüüsimist jõudis komisjon esialgsele järeldusele, et Mehhiko on sobiv võrdlusriik, mille moonutamata hindu ja kulusid kasutatakse normaalväärtuse kindlaksmääramiseks. Selle valiku põhjuseid on üksikasjalikumalt kirjeldatud allpool punktis 3.4.

3.2.   Alusmääruse artikli 18 kohaldamine

Alusmääruse artikli 18 kohaldamine

| (46) | Alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti a alusel uurimise algatamisel saatis komisjon Hiina valitsusele kaks küsimustikku moonutuste esinemise kohta. Hiina valitsuselt vastuseid ei laekunud. Komisjon teatas Hiina valitsusele 15. juuni 2020. aasta verbaalnoodiga, et kavatseb kohaldada alusmääruse artikli 18 sätet seoses grafiitelektroodide valdkonnas oluliste moonutuste võimaliku esinemisega Hiina siseturul alusmääruse artikli 2 lõike 6a tähenduses ja tooraine moonutuste võimaliku esinemisega alusmääruse artikli 7 lõike 2a tähenduses. Komisjon kutsus Hiina valitsust üles esitama artikli 18 kohaldamise kohta märkusi. Ühtegi märkust ei laekunud. |
| --- | --- |

(46)

Alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti a alusel uurimise algatamisel saatis komisjon Hiina valitsusele kaks küsimustikku moonutuste esinemise kohta. Hiina valitsuselt vastuseid ei laekunud. Komisjon teatas Hiina valitsusele 15. juuni 2020. aasta verbaalnoodiga, et kavatseb kohaldada alusmääruse artikli 18 sätet seoses grafiitelektroodide valdkonnas oluliste moonutuste võimaliku esinemisega Hiina siseturul alusmääruse artikli 2 lõike 6a tähenduses ja tooraine moonutuste võimaliku esinemisega alusmääruse artikli 7 lõike 2a tähenduses. Komisjon kutsus Hiina valitsust üles esitama artikli 18 kohaldamise kohta märkusi. Ühtegi märkust ei laekunud.

3.3.   Normaalväärtus

Normaalväärtus

| (47) | Alusmääruse artikli 2 lõikes 1 on sätestatud, et „[n]ormaalväärtuse aluseks võetakse tavaliselt ekspordiriigi sõltumatute klientide poolt tavapärases kaubandustegevuses makstud või makstavad hinnad“. |
| --- | --- |

(47)

Alusmääruse artikli 2 lõikes 1 on sätestatud, et „[n]ormaalväärtuse aluseks võetakse tavaliselt ekspordiriigi sõltumatute klientide poolt tavapärases kaubandustegevuses makstud või makstavad hinnad“.

| (48) | Samas on alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktis a öeldud: „Kui [---] tehakse kindlaks, et ekspordiriigis punkti b kohaste oluliste moonutuste tõttu ei ole asjakohane kasutada selle riigi hindu ega kulusid, arvutatakse normaalväärtus üksnes moonutamata hindu või võrdlusaluseid kajastavate tootmis- ja müügikulude põhjal“ ning see „hõlmab moonutamata ja põhjendatud haldus-, müügi- ja üldkulusummat ning kasumisummat“. |
| --- | --- |

(48)

Samas on alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktis a öeldud: „Kui [---] tehakse kindlaks, et ekspordiriigis punkti b kohaste oluliste moonutuste tõttu ei ole asjakohane kasutada selle riigi hindu ega kulusid, arvutatakse normaalväärtus üksnes moonutamata hindu või võrdlusaluseid kajastavate tootmis- ja müügikulude põhjal“ ning see „hõlmab moonutamata ja põhjendatud haldus-, müügi- ja üldkulusummat ning kasumisummat“.

| (49) | Teadete kohta esitatud märkustes väitsid Fangda Carbon New Material Co., LTD., Liaoning Dantan Technology Group Co., LTD. ning eksportivad tootjad, keda esindas Hiina kaubanduskoda, et:






  1) | alusmääruse artikli 2 lõige 6a on vastuolus WTO dumpinguvastase lepingu teise artikli punktidega 2.2 ja 2.2.1.1 ning WTO kohtupraktikaga; |
| --- | --- | --- |

(49)

Teadete kohta esitatud märkustes väitsid Fangda Carbon New Material Co., LTD., Liaoning Dantan Technology Group Co., LTD. ning eksportivad tootjad, keda esindas Hiina kaubanduskoda, et:

1)

alusmääruse artikli 2 lõige 6a on vastuolus WTO dumpinguvastase lepingu teise artikli punktidega 2.2 ja 2.2.1.1 ning WTO kohtupraktikaga;

| 2) | puuduvad tõendid väidetavate „oluliste moonutuste“ esinemise kohta Hiina grafiitelektroodide tööstuses. Hiina grafiitelektroodide tööstus tegutseb – vastupidi – turust lähtuvatel tingimustel. |
| --- | --- |

2)

puuduvad tõendid väidetavate „oluliste moonutuste“ esinemise kohta Hiina grafiitelektroodide tööstuses. Hiina grafiitelektroodide tööstus tegutseb – vastupidi – turust lähtuvatel tingimustel.

| (50) | Täpsemalt märkisid asjaomased isikud seoses alusmääruse artikli 2 lõike 6a vastavusega WTO nõuetele, et dumpinguvastases lepingus puudub oluliste moonutuste mõiste. Nad märkisid, et dumpinguvastase lepingu artiklis 2 sätestatud metoodika puhul ei ole lubatud normaalväärtuse kindlaksmääramiseks kasutada muud kui eksportiva riigi teavet ning et dumpinguvastases lepingus ei ole sätestatud midagi, mis võimaldaks eirata eksportiva tootja või eksportivas riigis kehtivaid kulusid ja hindu ning asendada need nn sobiva võrdlusriigi väidetavalt moonutamata hindade või võrdlusalustega. Lisaks viitasid asjaomased isikud WTO vaidlusjuhtumitele DS473 („European Union – Anti-dumping measures on biodiesel from Argentina“ (Euroopa Liit – Argentinast pärit biodiisli suhtes kehtestatud dumpinguvastased meetmed)) ja DS494 („European Union – Cost Adjustment Methodologies and Certain Anti-Dumping measures on Imports from Russia“ (Euroopa Liit – kulude kohandamise metoodika ja Venemaalt pärit impordi suhtes kehtestatud teatavad dumpinguvastased meetmed), tuletades meelde, et nendes tehtud otsuste kohaselt ei ole uurimisasutustel lubatud olukorras, kus eksportiva riigi omamaist hinda ei saa kasutada, hinnata vaatlusaluse toote normaalväärtuse kindlaksmääramise eesmärgil kulude arvutamiseks eksportija/tootja aruandluses kajastatud kulusid võrdlusaluse põhjal, mis ei ole seotud päritoluriigi tootmiskuludega. |
| --- | --- |

(50)

Täpsemalt märkisid asjaomased isikud seoses alusmääruse artikli 2 lõike 6a vastavusega WTO nõuetele, et dumpinguvastases lepingus puudub oluliste moonutuste mõiste. Nad märkisid, et dumpinguvastase lepingu artiklis 2 sätestatud metoodika puhul ei ole lubatud normaalväärtuse kindlaksmääramiseks kasutada muud kui eksportiva riigi teavet ning et dumpinguvastases lepingus ei ole sätestatud midagi, mis võimaldaks eirata eksportiva tootja või eksportivas riigis kehtivaid kulusid ja hindu ning asendada need nn sobiva võrdlusriigi väidetavalt moonutamata hindade või võrdlusalustega. Lisaks viitasid asjaomased isikud WTO vaidlusjuhtumitele DS473 („European Union – Anti-dumping measures on biodiesel from Argentina“ (Euroopa Liit – Argentinast pärit biodiisli suhtes kehtestatud dumpinguvastased meetmed)) ja DS494 („European Union – Cost Adjustment Methodologies and Certain Anti-Dumping measures on Imports from Russia“ (Euroopa Liit – kulude kohandamise metoodika ja Venemaalt pärit impordi suhtes kehtestatud teatavad dumpinguvastased meetmed), tuletades meelde, et nendes tehtud otsuste kohaselt ei ole uurimisasutustel lubatud olukorras, kus eksportiva riigi omamaist hinda ei saa kasutada, hinnata vaatlusaluse toote normaalväärtuse kindlaksmääramise eesmärgil kulude arvutamiseks eksportija/tootja aruandluses kajastatud kulusid võrdlusaluse põhjal, mis ei ole seotud päritoluriigi tootmiskuludega.

| (51) | Olulisi moonutusi kinnitavate tõendite väidetava puudumisega seoses leidsid asjaomased isikud esiteks, et HRVd käsitlev aruanne (edaspidi „aruanne“) (8) ei vasta erapooletute ja objektiivsete tõendite ega piisava tõendusjõuga tõendite standarditele, kuna selle koostas komisjon, see on kohandatud kaebuste esitamise hõlbustamiseks ning sellest on seega jäetud tahtlikult välja faktilised asjaolud, elemendid ja järeldused, mis selle eesmärgiga vastuollu läheksid või selle saavutamist pärsiksid. Peale selle on aruanne asjaomaste isikute arvates aegunud ega saa seega kajastada väidetavaid moonutusi uurimisperioodil ega uurimisaluse tootega seoses. Lisaks ei käsitleta aruandes konkreetselt grafiitelektroodide sektorit, mis seab kahtluse alla selle asjakohasuse käesoleva uurimise seisukohast. Teiseks märkisid asjaomased isikud, et Hiina grafiitelektroodide sektor on väga turukeskne, riigile kuuluvaid ettevõtteid on selles vähe ning see tegutseb turu- ja kaubanduspõhimõtete alusel, ilma et Hiina valitsus oleks vastu võtnud erieeskirju või -poliitikat grafiitelektroodide tootmise või ekspordi ergutamiseks. |
| --- | --- |

(51)

Olulisi moonutusi kinnitavate tõendite väidetava puudumisega seoses leidsid asjaomased isikud esiteks, et HRVd käsitlev aruanne (edaspidi „aruanne“) (8) ei vasta erapooletute ja objektiivsete tõendite ega piisava tõendusjõuga tõendite standarditele, kuna selle koostas komisjon, see on kohandatud kaebuste esitamise hõlbustamiseks ning sellest on seega jäetud tahtlikult välja faktilised asjaolud, elemendid ja järeldused, mis selle eesmärgiga vastuollu läheksid või selle saavutamist pärsiksid. Peale selle on aruanne asjaomaste isikute arvates aegunud ega saa seega kajastada väidetavaid moonutusi uurimisperioodil ega uurimisaluse tootega seoses. Lisaks ei käsitleta aruandes konkreetselt grafiitelektroodide sektorit, mis seab kahtluse alla selle asjakohasuse käesoleva uurimise seisukohast. Teiseks märkisid asjaomased isikud, et Hiina grafiitelektroodide sektor on väga turukeskne, riigile kuuluvaid ettevõtteid on selles vähe ning see tegutseb turu- ja kaubanduspõhimõtete alusel, ilma et Hiina valitsus oleks vastu võtnud erieeskirju või -poliitikat grafiitelektroodide tootmise või ekspordi ergutamiseks.

8

| (52) | Seega väitsid asjaomased isikud, et komisjon ei peaks kohaldama alusmääruse artikli 2 lõiget 6a, vaid aktsepteerima HRVs esitatud omamaiseid hindu ja kulusid. Kui komisjon peaks artikli 2 lõiget 6a siiski kohaldama, tuleks asjaomaste isikute arvates anda hinnang eraldi iga eksportiva tootja ja iga tootmisteguri kohta. |
| --- | --- |

(52)

Seega väitsid asjaomased isikud, et komisjon ei peaks kohaldama alusmääruse artikli 2 lõiget 6a, vaid aktsepteerima HRVs esitatud omamaiseid hindu ja kulusid. Kui komisjon peaks artikli 2 lõiget 6a siiski kohaldama, tuleks asjaomaste isikute arvates anda hinnang eraldi iga eksportiva tootja ja iga tootmisteguri kohta.

| (53) | Allpool punktis 3.3.1 on esitatud komisjoni hinnang oluliste moonutuste esinemise kohta. Selles hinnangus käsitletakse asjaomaste isikute konkreetseid märkusi seoses väidetava tõendite puudumisega selle kohta, et Hiina grafiitelektroodide sektoris esinevad olulised moonutused. Seoses üldise väitega, mille kohaselt on aruanne koostatud selle eesmärki silmas pidades ning pole seega erapooletu ega objektiivne, märkis komisjon kõigepealt, et aruanne on põhjalik dokument, mis põhineb ulatuslikel objektiivsetel tõenditel, sealhulgas Hiina valitsuse avaldatud Hiina õigusaktidel, määrustel ja muudel ametlikel poliitikadokumentidel, rahvusvahelistelt organisatsioonidelt saadavatel kolmandate isikute aruannetel, teadlaste akadeemilistel uuringutel ja artiklitel ning muudel usaldusväärsetel sõltumatutel allikatel. See oli hõlpsasti kättesaadav alates 2017. aasta detsembrist, et kõigil huvitatud isikutel oleks piisavalt aega seda ja selle aluseks olevaid tõendeid ümber lükata, neid täiendada või kommenteerida. Kuna asjaomased isikud ei ole esitanud ühtegi vastuväidet aruandes hõlmatud sisu ja tõendite kohta, vaid viidanud ainult aruande abstraktsetele tõendusjõudu puudutavatele vigadele, siis tuleb komisjonil kõnealune vastuväide tagasi lükata. Samamoodi ei saa nõustuda vastuväitega, mille kohaselt on aruanne liialt aegunud ja liiga üldine, et kajastada väidetavaid moonutusi uurimisperioodil või seoses uurimisaluse tootega. Õigusakte ja poliitikat, mis on seotud Hiina majanduse laiemate valdkondadega või riigiga tervikuna, ei saa pidada ebaoluliseks ainuüksi seetõttu, et nende raames ei pruugi olla konkreetselt mainitud uurimisalust toodet. Niisamuti on need seni, kuni kohaldatavad õigusaktid ja kehtiv valitsuse poliitika jõus on, asjakohased käesoleva uurimise jaoks, olenemata sellest, millal need jõustati või millal neile aruandes osutati. Viimaks tuletas komisjon meelde, et punktis 3.3.1 esitatud analüüs tugineb mitmele allikale, mille hulgas aruanne on vaid üks tõenditest. |
| --- | --- |

(53)

Allpool punktis 3.3.1 on esitatud komisjoni hinnang oluliste moonutuste esinemise kohta. Selles hinnangus käsitletakse asjaomaste isikute konkreetseid märkusi seoses väidetava tõendite puudumisega selle kohta, et Hiina grafiitelektroodide sektoris esinevad olulised moonutused. Seoses üldise väitega, mille kohaselt on aruanne koostatud selle eesmärki silmas pidades ning pole seega erapooletu ega objektiivne, märkis komisjon kõigepealt, et aruanne on põhjalik dokument, mis põhineb ulatuslikel objektiivsetel tõenditel, sealhulgas Hiina valitsuse avaldatud Hiina õigusaktidel, määrustel ja muudel ametlikel poliitikadokumentidel, rahvusvahelistelt organisatsioonidelt saadavatel kolmandate isikute aruannetel, teadlaste akadeemilistel uuringutel ja artiklitel ning muudel usaldusväärsetel sõltumatutel allikatel. See oli hõlpsasti kättesaadav alates 2017. aasta detsembrist, et kõigil huvitatud isikutel oleks piisavalt aega seda ja selle aluseks olevaid tõendeid ümber lükata, neid täiendada või kommenteerida. Kuna asjaomased isikud ei ole esitanud ühtegi vastuväidet aruandes hõlmatud sisu ja tõendite kohta, vaid viidanud ainult aruande abstraktsetele tõendusjõudu puudutavatele vigadele, siis tuleb komisjonil kõnealune vastuväide tagasi lükata. Samamoodi ei saa nõustuda vastuväitega, mille kohaselt on aruanne liialt aegunud ja liiga üldine, et kajastada väidetavaid moonutusi uurimisperioodil või seoses uurimisaluse tootega. Õigusakte ja poliitikat, mis on seotud Hiina majanduse laiemate valdkondadega või riigiga tervikuna, ei saa pidada ebaoluliseks ainuüksi seetõttu, et nende raames ei pruugi olla konkreetselt mainitud uurimisalust toodet. Niisamuti on need seni, kuni kohaldatavad õigusaktid ja kehtiv valitsuse poliitika jõus on, asjakohased käesoleva uurimise jaoks, olenemata sellest, millal need jõustati või millal neile aruandes osutati. Viimaks tuletas komisjon meelde, et punktis 3.3.1 esitatud analüüs tugineb mitmele allikale, mille hulgas aruanne on vaid üks tõenditest.

| (54) | Seoses asjaomaste isikute vastuväidetega, mis puudutavad alusmääruse artikli 2 lõike 6a vastavust WTO nõuetele, leiab komisjon, et artikli 2 lõike 6a sätted on täielikult kooskõlas Euroopa Liidu WTO kohustuste ja Hiina kaubanduskoja viidatud kohtupraktikaga. Kõigepealt märgib komisjon, et WTO otsused vaidlustes DS473 and DS494 ei puudutanud mitte alusmääruse artikli 2 lõiget 6a, vaid alusmääruse artikli 2 lõike 5 konkreetset sätet. Igal juhul lubatakse WTO õigusega, nagu WTO vaekogu ja apellatsioonikogu seda vaidlusjuhtumis DS473 tõlgendasid, kasutada kolmanda riigi andmeid, mida on nõuetekohaselt kohandatud, kui selline kohandamine on vajalik ja põhjendatud. Oluliste moonutuste esinemise tõttu ei ole eksportiva riigi kulud ja hinnad normaalväärtuse arvutamiseks sobivad. Nendel asjaoludel nähakse artikli 2 lõikega 6a ette tootmis- ja müügikulude kindlakstegemine moonutamata hindade või võrdlusaluste põhjal (sh niisuguse sobiva võrdlusriigi moonutamata andmete põhjal, mille arengutase sarnaneb eksportiva riigi omaga). Lisaks tuletab komisjon seoses vaidlusjuhtumiga DS494 meelde, et nii liit kui ka Venemaa Föderatsioon vaidlustasid vaekogu järeldused, mis ei ole lõplikud ja millel seega ei ole WTO kohtupraktika kohaselt WTO süsteemis õiguslikku staatust, sest neid ei ole WTO liikmete otsustega heaks kiidetud. Igatahes leidis vaekogu oma aruandes sõnaselgelt, et alusmääruse artikli 2 lõige 6a jääb selle vaidluse piiridest välja. |
| --- | --- |

(54)

Seoses asjaomaste isikute vastuväidetega, mis puudutavad alusmääruse artikli 2 lõike 6a vastavust WTO nõuetele, leiab komisjon, et artikli 2 lõike 6a sätted on täielikult kooskõlas Euroopa Liidu WTO kohustuste ja Hiina kaubanduskoja viidatud kohtupraktikaga. Kõigepealt märgib komisjon, et WTO otsused vaidlustes DS473 and DS494 ei puudutanud mitte alusmääruse artikli 2 lõiget 6a, vaid alusmääruse artikli 2 lõike 5 konkreetset sätet. Igal juhul lubatakse WTO õigusega, nagu WTO vaekogu ja apellatsioonikogu seda vaidlusjuhtumis DS473 tõlgendasid, kasutada kolmanda riigi andmeid, mida on nõuetekohaselt kohandatud, kui selline kohandamine on vajalik ja põhjendatud. Oluliste moonutuste esinemise tõttu ei ole eksportiva riigi kulud ja hinnad normaalväärtuse arvutamiseks sobivad. Nendel asjaoludel nähakse artikli 2 lõikega 6a ette tootmis- ja müügikulude kindlakstegemine moonutamata hindade või võrdlusaluste põhjal (sh niisuguse sobiva võrdlusriigi moonutamata andmete põhjal, mille arengutase sarnaneb eksportiva riigi omaga). Lisaks tuletab komisjon seoses vaidlusjuhtumiga DS494 meelde, et nii liit kui ka Venemaa Föderatsioon vaidlustasid vaekogu järeldused, mis ei ole lõplikud ja millel seega ei ole WTO kohtupraktika kohaselt WTO süsteemis õiguslikku staatust, sest neid ei ole WTO liikmete otsustega heaks kiidetud. Igatahes leidis vaekogu oma aruandes sõnaselgelt, et alusmääruse artikli 2 lõige 6a jääb selle vaidluse piiridest välja.

| (55) | Seoses asjaomaste isikute väitega, mille kohaselt peaks moonutuste esinemist hindama iga eksportiva tootja ja tootmisteguri kohta eraldi, tuletab komisjon meelde, et juhul, kui tehakse kindlaks, et eksportivas riigis artikli 2 lõike 6a punktis b määratletud oluliste moonutuste esinemise tõttu ei ole eksportivas riigis asjakohane kasutada omamaiseid hindu ja kulusid, võib komisjon iga eksportiva tootja puhul arvutada normaalväärtuse asjakohase võrdlusriigi moonutamata hindade või võrdlusaluste põhjal kooskõlas artikli 2 lõike 6a punktiga a. Artikli 2 lõike 6a punkti a kohaselt on omamaiste kulude kasutamine lubatud vaid juhul, kui on kindlaks tehtud, et need ei ole moonutatud. Eksportivate tootjate tootmistegureid käsitlevaid kättesaadavaid tõendeid arvesse võttes ei saa aga uurimisaluse toote tootmiskulusid ja müüki lugeda moonutamatuks. Seega lükati vastuväide tagasi. |
| --- | --- |

(55)

Seoses asjaomaste isikute väitega, mille kohaselt peaks moonutuste esinemist hindama iga eksportiva tootja ja tootmisteguri kohta eraldi, tuletab komisjon meelde, et juhul, kui tehakse kindlaks, et eksportivas riigis artikli 2 lõike 6a punktis b määratletud oluliste moonutuste esinemise tõttu ei ole eksportivas riigis asjakohane kasutada omamaiseid hindu ja kulusid, võib komisjon iga eksportiva tootja puhul arvutada normaalväärtuse asjakohase võrdlusriigi moonutamata hindade või võrdlusaluste põhjal kooskõlas artikli 2 lõike 6a punktiga a. Artikli 2 lõike 6a punkti a kohaselt on omamaiste kulude kasutamine lubatud vaid juhul, kui on kindlaks tehtud, et need ei ole moonutatud. Eksportivate tootjate tootmistegureid käsitlevaid kättesaadavaid tõendeid arvesse võttes ei saa aga uurimisaluse toote tootmiskulusid ja müüki lugeda moonutamatuks. Seega lükati vastuväide tagasi.

| (56) | Eeltoodud põhjustel ja nagu allpool täpsemalt selgitatud, jõudis komisjon käesolevas uurimises järeldusele, et olemasolevate tõendite põhjal ning Hiina valitsuse koostööst keeldumist arvesse võttes oli alusmääruse artikli 2 lõike 6a kohaldamine asjakohane. |
| --- | --- |

(56)

Eeltoodud põhjustel ja nagu allpool täpsemalt selgitatud, jõudis komisjon käesolevas uurimises järeldusele, et olemasolevate tõendite põhjal ning Hiina valitsuse koostööst keeldumist arvesse võttes oli alusmääruse artikli 2 lõike 6a kohaldamine asjakohane.

3.3.1.   Oluliste moonutuste esinemine

Oluliste moonutuste esinemine

3.3.1.1.   Sissejuhatus

Sissejuhatus

| (57) | Alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktis b on sätestatud, et „[o]lulised moonutused on moonutused, mis esinevad siis, kui teatatud hinnad või kulud, sealhulgas tooraine- ja energiakulud, ei ole kujunenud vabaturujõudude abil, kuna neid mõjutab valitsuse oluline sekkumine. Oluliste moonutuste olemasolu hindamisel võetakse muu hulgas arvesse ühe või mitme järgmise asjaolu võimalikku mõju:






  — | asjaomast turgu teenindavad olulisel määral ettevõtjad, kes on ekspordiriigi ametiasutuste omanduses, kontrolli või poliitilise järelevalve või juhtimise all; |
| --- | --- | --- |

(57)

Alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktis b on sätestatud, et „[o]lulised moonutused on moonutused, mis esinevad siis, kui teatatud hinnad või kulud, sealhulgas tooraine- ja energiakulud, ei ole kujunenud vabaturujõudude abil, kuna neid mõjutab valitsuse oluline sekkumine. Oluliste moonutuste olemasolu hindamisel võetakse muu hulgas arvesse ühe või mitme järgmise asjaolu võimalikku mõju:

—

asjaomast turgu teenindavad olulisel määral ettevõtjad, kes on ekspordiriigi ametiasutuste omanduses, kontrolli või poliitilise järelevalve või juhtimise all;

| — | riik on esindatud ettevõtetes viisil, mis võimaldab tal mõjutada hindu või kulusid; |
| --- | --- |

—

riik on esindatud ettevõtetes viisil, mis võimaldab tal mõjutada hindu või kulusid;

| — | avalik poliitika või meetmed tagavad omamaiste tarnijate sooduskohtlemise või mõjutavad vabaturujõude muul viisil; |
| --- | --- |

—

avalik poliitika või meetmed tagavad omamaiste tarnijate sooduskohtlemise või mõjutavad vabaturujõude muul viisil;

| — | pankroti-, äriühingu- või asjaõigus puudub, seda kohaldatakse diskrimineerivalt või selle täitmise tagamine on ebapiisav; |
| --- | --- |

—

pankroti-, äriühingu- või asjaõigus puudub, seda kohaldatakse diskrimineerivalt või selle täitmise tagamine on ebapiisav;

| — | moonutatakse palgakulusid; |
| --- | --- |

—

moonutatakse palgakulusid;

| — | rahastamisele saab juurdepääsu asutuste kaudu, kes viivad ellu avaliku poliitika eesmärke või kes muul viisil ei tegutse riigist sõltumatult“. |
| --- | --- |

—

rahastamisele saab juurdepääsu asutuste kaudu, kes viivad ellu avaliku poliitika eesmärke või kes muul viisil ei tegutse riigist sõltumatult“.

| (58) | Kuna artikli 2 lõike 6a punktis b esitatud loetelu ei ole kumulatiivne, ei tule oluliste moonutuste kindlakstegemisel arvesse võtta kõiki asjaolusid. Ühtlasi võib loetelu eri asjaolude esinemise tõestamisel tugineda samadele faktidele. Järeldused oluliste moonutuste kohta artikli 2 lõike 6a punkti a tähenduses tuleb teha siiski kõigi kättesaadavate tõendite põhjal. Moonutuste esinemise üldisel hindamisel võib arvesse võtta ka eksportiva riigi üldist konteksti ja olukorda, eriti kui eksportiva riigi majandusliku ja haldusliku korra peamiste elementidega antakse valitsusele oluline võim sekkuda majandusse viisil, millest tingituna ei kujune hinnad ja kulud turujõudude vaba arengu tulemusel. |
| --- | --- |

(58)

Kuna artikli 2 lõike 6a punktis b esitatud loetelu ei ole kumulatiivne, ei tule oluliste moonutuste kindlakstegemisel arvesse võtta kõiki asjaolusid. Ühtlasi võib loetelu eri asjaolude esinemise tõestamisel tugineda samadele faktidele. Järeldused oluliste moonutuste kohta artikli 2 lõike 6a punkti a tähenduses tuleb teha siiski kõigi kättesaadavate tõendite põhjal. Moonutuste esinemise üldisel hindamisel võib arvesse võtta ka eksportiva riigi üldist konteksti ja olukorda, eriti kui eksportiva riigi majandusliku ja haldusliku korra peamiste elementidega antakse valitsusele oluline võim sekkuda majandusse viisil, millest tingituna ei kujune hinnad ja kulud turujõudude vaba arengu tulemusel.

| (59) | Alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktis c on sätestatud, et „[k]ui komisjon on täheldanud faktidel põhinevaid märke punktis b osutatud võimalike oluliste moonutuste kohta teatavas riigis või selle riigi teatavas sektoris ning kui see on käesoleva määruse tulemuslikuks kohaldamiseks vajalik, koostab komisjon ja teeb üldsusele kättesaadavaks aruande, milles kirjeldatakse punktis b osutatud turuolukorda selles riigis või sektoris, ning ajakohastab seda aruannet korrapäraselt“. |
| --- | --- |

(59)

Alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktis c on sätestatud, et „[k]ui komisjon on täheldanud faktidel põhinevaid märke punktis b osutatud võimalike oluliste moonutuste kohta teatavas riigis või selle riigi teatavas sektoris ning kui see on käesoleva määruse tulemuslikuks kohaldamiseks vajalik, koostab komisjon ja teeb üldsusele kättesaadavaks aruande, milles kirjeldatakse punktis b osutatud turuolukorda selles riigis või sektoris, ning ajakohastab seda aruannet korrapäraselt“.

| (60) | Selle sätte kohaselt on komisjon avaldanud aruande, mis kinnitas valitsuse jõulist sekkumist majandusse paljudel tasanditel, sealhulgas konkreetseid moonutusi seoses paljude tootmise põhiteguritega (nt maa, energia, kapital, tooraine ja tööjõud) ning konkreetsetes sektorites (nt terase- ja keemiatööstus). Huvitatud isikuid kutsuti uurimise algatamise ajal üles uurimistoimikus sisaldunud tõendeid ümber lükkama, nende kohta märkusi esitama või neid täiendama. Aruanne lisati uurimistoimikule uurimise algatamise etapis. |
| --- | --- |

(60)

Selle sätte kohaselt on komisjon avaldanud aruande, mis kinnitas valitsuse jõulist sekkumist majandusse paljudel tasanditel, sealhulgas konkreetseid moonutusi seoses paljude tootmise põhiteguritega (nt maa, energia, kapital, tooraine ja tööjõud) ning konkreetsetes sektorites (nt terase- ja keemiatööstus). Huvitatud isikuid kutsuti uurimise algatamise ajal üles uurimistoimikus sisaldunud tõendeid ümber lükkama, nende kohta märkusi esitama või neid täiendama. Aruanne lisati uurimistoimikule uurimise algatamise etapis.

| (61) | Kaebus hõlmas peale aruande järelduste ka lisateavet. Selles viidati täiendavatele allikatele, sealhulgas USA 2019. aasta aruandele, mis käsitleb WTO nõuete täitmist Hiinas (9) ning osutab Hiina majanduse eri tasanditel esinevatele moonutustele. Kaebuses rõhutati veel seda, et grafiitelektroodide sektorit uurisid teiste riikide ametiasutused, kes tuvastasid selles sektoris eeskirjade eiramisi (10). Lisaks märgiti kaebuses, et suur hulk peamistest grafiitelektroodide tootjatest on riigile kuuluvad ettevõtted, sealhulgas Sinosteel Engineering & Technology (endine Sinosteel Jilin Carbon), Shanxi Jinneng Group, Henan General Machinery, Jilin Songjiang Carbon ja Kaifeng Carbon. Veel toodi selles välja, et käivitatud on algatusi suurte grafiitelektroodide tootjate loomiseks Hiinas, näiteks ühines Baosteel Groupi tütarettevõtja Shanghai Baosteel Chemical juhtiva eraõigusliku grafiitelektroodide tootjaga Fangda Carbon, et luua ühisettevõte Baofang Carbon Material Technology, mille eesmärk on toota Lanzhou majandusliku ja tehnoloogilise arengu piirkonnas Gansu provintsis 100 000 tonni UHP-klassi grafiitelektroode aastas (11). Olgugi et Fangda Carbon on eraomanduses, rõhutab ta oma aastaaruandes, et tegutseb kooskõlas Hiina valitsuse eesmärkidega (väites, et tema „tavapärane äritegevus on tihedalt seotud riikliku poliitikaga“ ja rõhutades lisaks asjaolu, et „äriühing keskendub tähelepanelikult eesmärgile ehitada üles maailma esimene ja suurim tugev söetööstusettevõte ja (...) tegutseb täielikult Hiina Kommunistliku Partei 19. rahvuskongressi vaimus“ ning kinnitades, et ta „juhindub Xi Jinpingi uue ajastu Hiina erijoontega sotsialismi põhimõtetest“ (12)). |
| --- | --- |

(61)

Kaebus hõlmas peale aruande järelduste ka lisateavet. Selles viidati täiendavatele allikatele, sealhulgas USA 2019. aasta aruandele, mis käsitleb WTO nõuete täitmist Hiinas (9) ning osutab Hiina majanduse eri tasanditel esinevatele moonutustele. Kaebuses rõhutati veel seda, et grafiitelektroodide sektorit uurisid teiste riikide ametiasutused, kes tuvastasid selles sektoris eeskirjade eiramisi (10). Lisaks märgiti kaebuses, et suur hulk peamistest grafiitelektroodide tootjatest on riigile kuuluvad ettevõtted, sealhulgas Sinosteel Engineering & Technology (endine Sinosteel Jilin Carbon), Shanxi Jinneng Group, Henan General Machinery, Jilin Songjiang Carbon ja Kaifeng Carbon. Veel toodi selles välja, et käivitatud on algatusi suurte grafiitelektroodide tootjate loomiseks Hiinas, näiteks ühines Baosteel Groupi tütarettevõtja Shanghai Baosteel Chemical juhtiva eraõigusliku grafiitelektroodide tootjaga Fangda Carbon, et luua ühisettevõte Baofang Carbon Material Technology, mille eesmärk on toota Lanzhou majandusliku ja tehnoloogilise arengu piirkonnas Gansu provintsis 100 000 tonni UHP-klassi grafiitelektroode aastas (11). Olgugi et Fangda Carbon on eraomanduses, rõhutab ta oma aastaaruandes, et tegutseb kooskõlas Hiina valitsuse eesmärkidega (väites, et tema „tavapärane äritegevus on tihedalt seotud riikliku poliitikaga“ ja rõhutades lisaks asjaolu, et „äriühing keskendub tähelepanelikult eesmärgile ehitada üles maailma esimene ja suurim tugev söetööstusettevõte ja (...) tegutseb täielikult Hiina Kommunistliku Partei 19. rahvuskongressi vaimus“ ning kinnitades, et ta „juhindub Xi Jinpingi uue ajastu Hiina erijoontega sotsialismi põhimõtetest“ (12)).

9

10

11

12

| (62) | Kaebuses selgitatakse veel, et isegi eraomandis olevad ettevõtted on sageli valitsuse otsese mõju all, näiteks riiginõukogu riigile kuuluvate varade järelevalve ja haldamise komisjoni (SASAC) kohaliku omavalitsuse haruüksusel on vähemusosalus Liaoningi suurimas grafiitelektroode tootvas ettevõttes Fushun Carbon, mis tähendab, et tal on äriühingu üle otsene mõju. Samamoodi on riigi omanduses oleval äriühinguna asutatud fondil CITIC vähemusosalus olulises grafiitelektroode tootvas ettevõttes Heifei Carbo. |
| --- | --- |

(62)

Kaebuses selgitatakse veel, et isegi eraomandis olevad ettevõtted on sageli valitsuse otsese mõju all, näiteks riiginõukogu riigile kuuluvate varade järelevalve ja haldamise komisjoni (SASAC) kohaliku omavalitsuse haruüksusel on vähemusosalus Liaoningi suurimas grafiitelektroode tootvas ettevõttes Fushun Carbon, mis tähendab, et tal on äriühingu üle otsene mõju. Samamoodi on riigi omanduses oleval äriühinguna asutatud fondil CITIC vähemusosalus olulises grafiitelektroode tootvas ettevõttes Heifei Carbo.

| (63) | Kaebuses osutati ka sellele, et peamise tooraine, nõelja koksi tootjad on samuti suures osas riigile kuuluvad ettevõtted. Kaebuse kohaselt on naftal ja kivisöel põhineva nõelja koksi peamine tootja Hiinas CNPC Jinzhou Petrochemical Company, kes kuulub tütarettevõtjana PetroChinale, kelle ainus kontrolliv aktsionär on SASACi hallatav suur riigiettevõte China National Petroleum Corporation. Samuti on riigi omanduses oleva äriühingu China Baowu Steel Group tütarettevõtja Shanghai Baosteel Chemical juhtiv nõelja koksi tootja. |
| --- | --- |

(63)

Kaebuses osutati ka sellele, et peamise tooraine, nõelja koksi tootjad on samuti suures osas riigile kuuluvad ettevõtted. Kaebuse kohaselt on naftal ja kivisöel põhineva nõelja koksi peamine tootja Hiinas CNPC Jinzhou Petrochemical Company, kes kuulub tütarettevõtjana PetroChinale, kelle ainus kontrolliv aktsionär on SASACi hallatav suur riigiettevõte China National Petroleum Corporation. Samuti on riigi omanduses oleva äriühingu China Baowu Steel Group tütarettevõtja Shanghai Baosteel Chemical juhtiv nõelja koksi tootja.

| (64) | Kaebuses juhiti tähelepanu ka sellele, et peamised grafiitelektroodide tootjad, olgu need siis riigi või eraomanduses, on Hiina Söetööstuse Liidu liikmed, viimase üle aga teevad otsest järelevalvet SASAC ja tsiviilasjade ministeerium. Selle organisatsiooni eesmärk on järgida partei juhtnööre ning täita kommunistliku partei 19. rahvuskongressi kindlaks määratud peamisi eesmärke ja põhiülesandeid. |
| --- | --- |

(64)

Kaebuses juhiti tähelepanu ka sellele, et peamised grafiitelektroodide tootjad, olgu need siis riigi või eraomanduses, on Hiina Söetööstuse Liidu liikmed, viimase üle aga teevad otsest järelevalvet SASAC ja tsiviilasjade ministeerium. Selle organisatsiooni eesmärk on järgida partei juhtnööre ning täita kommunistliku partei 19. rahvuskongressi kindlaks määratud peamisi eesmärke ja põhiülesandeid.

| (65) | Kaebuses toodi veel mitu näidet grafiitelektroodide tootjate juhtkonna ja Hiina kommunistliku partei (edaspidi „HKP“) vaheliste isiklike sidemete kohta, muu hulgas HKP liikmete kuulumine kõrgemasse juhtkonda grafiitelektroode tootvates äriühingutes, sealhulgas Fushun Carbon, Fangda Carbon ja CIMM Group, ning põhitooraineid tootvates äriühingutes, nagu Ansteel Chemical, Shaanxi Coal ja Chemical Industry Group. |
| --- | --- |

(65)

Kaebuses toodi veel mitu näidet grafiitelektroodide tootjate juhtkonna ja Hiina kommunistliku partei (edaspidi „HKP“) vaheliste isiklike sidemete kohta, muu hulgas HKP liikmete kuulumine kõrgemasse juhtkonda grafiitelektroode tootvates äriühingutes, sealhulgas Fushun Carbon, Fangda Carbon ja CIMM Group, ning põhitooraineid tootvates äriühingutes, nagu Ansteel Chemical, Shaanxi Coal ja Chemical Industry Group.

| (66) | Kaebuses mainiti ka suurt tootmisvõimsuse kasvu Sise-Mongoolias (13). |
| --- | --- |

(66)

Kaebuses mainiti ka suurt tootmisvõimsuse kasvu Sise-Mongoolias (13).

13

| (67) | Kaebuses on loetletud ka grafiitelektroodide tootmisharu arengut suunavad juhenddokumendid, sealhulgas: tööstuses struktuurimuudatuste läbiviimise suuniskataloogi 2013. ja 2019. aasta versioon – otsuse nr 40 rakendusmeede, millega nähakse ette toetus 600 mm ja suurema läbimõõduga UHP-grafiitelektroodide tootmiseks; strateegiliste kujunemisjärgus tootmisharude põhitoodete ja -teenuste kataloog ja 2018. aasta strateegiliste kujunemisjärgus tootmisharude klassifikatsioon, mis käsitlevad grafiitelektroode nn uute materjalide sätetes; Shanxi provintsi keemiatööstuse 13. viisaastakukava; Shanxi provintsi 13. viisaastakukava uute materjalide tootmisharu kohta ning Shanxi provintsi 13. viisaastakukava tööstus- ja teabealase arengu kohta; Lääne-Henani 2019.–2025. aasta viisaastakukava; Sise-Mongoolia rakenduskava autonoomses piirkonnas kujunemisjärgus tootmisharude kvaliteetse arendamise kohta; rakenduskava Liaoningi provintsis uue tooraine riikliku baasi ehitamise projekti kohta ning ehituskava Heilongjiangi provintsi tööstuse tugevdamise kohta ja tegevuskava „Made in China 2025“. Mitmes dokumendis keskendutakse nõeljale koksile, sealhulgas tööstuse ümberkujundamise suuniskataloogis ja tööstuses struktuurimuudatuste tegemise 2019. aasta suuniskataloogis ning provintsi tasandil. Shanxi 13. viisaastakukavas, milles käsitletakse uue materjali tootmisharu arendamist, keskendutakse otseselt nõeljale koksile, määratledes selle tootmisharu soodustatud tootmisharuna. Ka Shanxi provintsi 13. viisaastakukavas, milles käsitletakse tööstus- ja teabealase arengu eesmärke, keskendutakse nõeljale koksile seoses selle eesmärgiga kiirendada traditsiooniliste tootmisharude ümberkujundamist ja hoogustada võimaliku tootmisharu arengut. |
| --- | --- |

(67)

Kaebuses on loetletud ka grafiitelektroodide tootmisharu arengut suunavad juhenddokumendid, sealhulgas: tööstuses struktuurimuudatuste läbiviimise suuniskataloogi 2013. ja 2019. aasta versioon – otsuse nr 40 rakendusmeede, millega nähakse ette toetus 600 mm ja suurema läbimõõduga UHP-grafiitelektroodide tootmiseks; strateegiliste kujunemisjärgus tootmisharude põhitoodete ja -teenuste kataloog ja 2018. aasta strateegiliste kujunemisjärgus tootmisharude klassifikatsioon, mis käsitlevad grafiitelektroode nn uute materjalide sätetes; Shanxi provintsi keemiatööstuse 13. viisaastakukava; Shanxi provintsi 13. viisaastakukava uute materjalide tootmisharu kohta ning Shanxi provintsi 13. viisaastakukava tööstus- ja teabealase arengu kohta; Lääne-Henani 2019.–2025. aasta viisaastakukava; Sise-Mongoolia rakenduskava autonoomses piirkonnas kujunemisjärgus tootmisharude kvaliteetse arendamise kohta; rakenduskava Liaoningi provintsis uue tooraine riikliku baasi ehitamise projekti kohta ning ehituskava Heilongjiangi provintsi tööstuse tugevdamise kohta ja tegevuskava „Made in China 2025“. Mitmes dokumendis keskendutakse nõeljale koksile, sealhulgas tööstuse ümberkujundamise suuniskataloogis ja tööstuses struktuurimuudatuste tegemise 2019. aasta suuniskataloogis ning provintsi tasandil. Shanxi 13. viisaastakukavas, milles käsitletakse uue materjali tootmisharu arendamist, keskendutakse otseselt nõeljale koksile, määratledes selle tootmisharu soodustatud tootmisharuna. Ka Shanxi provintsi 13. viisaastakukavas, milles käsitletakse tööstus- ja teabealase arengu eesmärke, keskendutakse nõeljale koksile seoses selle eesmärgiga kiirendada traditsiooniliste tootmisharude ümberkujundamist ja hoogustada võimaliku tootmisharu arengut.

| (68) | Nagu on märgitud põhjenduses 46, ei esitanud Hiina valitsus märkusi ega tõendeid, mis toetaksid või lükkaksid ümber toimikus olevaid tõendeid, sealhulgas aruannet ja kaebuse esitaja esitatud lisatõendeid oluliste moonutuste esinemise kohta ja/või alusmääruse artikli 2 lõike 6a kohaldamise asjakohasuse kohta käesoleval juhul. |
| --- | --- |

(68)

Nagu on märgitud põhjenduses 46, ei esitanud Hiina valitsus märkusi ega tõendeid, mis toetaksid või lükkaksid ümber toimikus olevaid tõendeid, sealhulgas aruannet ja kaebuse esitaja esitatud lisatõendeid oluliste moonutuste esinemise kohta ja/või alusmääruse artikli 2 lõike 6a kohaldamise asjakohasuse kohta käesoleval juhul.

| (69) | Sellega seoses saadi märkusi valimisse kaasatud eksportivatelt tootjatelt. Nagu on märgitud põhjenduses 51, väitsid eksportivad tootjad, et Hiina grafiitelektroodide sektor on väga turukeskne, riigile kuuluvaid ettevõtteid on selles vähe ning see tegutseb turu- ja kaubanduspõhimõtete alusel, ilma et Hiina valitsus oleks vastu võtnud erieeskirju või -poliitikat grafiitelektroodide tootmise või ekspordi ergutamiseks. |
| --- | --- |

(69)

Sellega seoses saadi märkusi valimisse kaasatud eksportivatelt tootjatelt. Nagu on märgitud põhjenduses 51, väitsid eksportivad tootjad, et Hiina grafiitelektroodide sektor on väga turukeskne, riigile kuuluvaid ettevõtteid on selles vähe ning see tegutseb turu- ja kaubanduspõhimõtete alusel, ilma et Hiina valitsus oleks vastu võtnud erieeskirju või -poliitikat grafiitelektroodide tootmise või ekspordi ergutamiseks.

| (70) | Komisjon uuris, kas HRV omamaiste hindade ja kulude kasutamine on kohane, kuna esinevad olulised moonutused alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b tähenduses. Komisjon tegi seda tõendite alusel, mis on esitatud toimikus, sealhulgas aruandes, mis põhineb hõlpsasti kättesaadavatel allikatel. Analüüsis käsitleti valitsuse olulist sekkumist HRV majandusse üldiselt, aga ka konkreetset turuolukorda asjaomases sektoris, sealhulgas seoses vaatlusaluse tootega. Komisjon täiendas neid tõendeid oma uuringutega mitmesuguste kriteeriumide kohta, mis on asjakohased, et kinnitada oluliste moonutuste olemasolu HRVs. |
| --- | --- |

(70)

Komisjon uuris, kas HRV omamaiste hindade ja kulude kasutamine on kohane, kuna esinevad olulised moonutused alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b tähenduses. Komisjon tegi seda tõendite alusel, mis on esitatud toimikus, sealhulgas aruandes, mis põhineb hõlpsasti kättesaadavatel allikatel. Analüüsis käsitleti valitsuse olulist sekkumist HRV majandusse üldiselt, aga ka konkreetset turuolukorda asjaomases sektoris, sealhulgas seoses vaatlusaluse tootega. Komisjon täiendas neid tõendeid oma uuringutega mitmesuguste kriteeriumide kohta, mis on asjakohased, et kinnitada oluliste moonutuste olemasolu HRVs.

3.3.1.2.   Olulised moonutused, mis mõjutavad HRV omamaiseid hindu ja kulusid

Olulised moonutused, mis mõjutavad HRV omamaiseid hindu ja kulusid

| (71) | Hiina majandussüsteem põhineb nn sotsialistliku turumajanduse kontseptsioonil. See kontseptsioon on sätestatud Hiina põhiseaduses ning sellest lähtudes juhitakse HRV majandust. Selle keskne põhimõte on, et „tootmisvahendid on sotsialistlik avalik omand, st need kuuluvad kogu rahvale ja töörahva ühisomandisse“. Riigi omanduses olev majandus on „riigi majanduse juhtiv jõud“ ning riigile on antud volitused „tagada selle tugevdamine ja kasv“ (14). Hiina majanduse üldine korraldus seega mitte ainult ei võimalda valitsusel oluliselt majandusse sekkuda, vaid talle on antud ka sõnaselge volitus seda teha. Riigi omandi ülimuslikkus eraomandi suhtes on kogu õigussüsteemi läbiv põhimõte ja seda rõhutatakse üldpõhimõttena kõikides kesksetes õigusaktides. Hea näide selle kohta on Hiina asjaõigus, milles viidatakse sotsialismi esimesele etapile ja tehakse riigile ülesandeks toetada põhilist majandussüsteemi, milles on peamine roll avalikul omandil. Teised omandivormid on lubatud, s.t seadus lubab neid arendada kõrvuti riigi omandiga (15). |
| --- | --- |

(71)

Hiina majandussüsteem põhineb nn sotsialistliku turumajanduse kontseptsioonil. See kontseptsioon on sätestatud Hiina põhiseaduses ning sellest lähtudes juhitakse HRV majandust. Selle keskne põhimõte on, et „tootmisvahendid on sotsialistlik avalik omand, st need kuuluvad kogu rahvale ja töörahva ühisomandisse“. Riigi omanduses olev majandus on „riigi majanduse juhtiv jõud“ ning riigile on antud volitused „tagada selle tugevdamine ja kasv“ (14). Hiina majanduse üldine korraldus seega mitte ainult ei võimalda valitsusel oluliselt majandusse sekkuda, vaid talle on antud ka sõnaselge volitus seda teha. Riigi omandi ülimuslikkus eraomandi suhtes on kogu õigussüsteemi läbiv põhimõte ja seda rõhutatakse üldpõhimõttena kõikides kesksetes õigusaktides. Hea näide selle kohta on Hiina asjaõigus, milles viidatakse sotsialismi esimesele etapile ja tehakse riigile ülesandeks toetada põhilist majandussüsteemi, milles on peamine roll avalikul omandil. Teised omandivormid on lubatud, s.t seadus lubab neid arendada kõrvuti riigi omandiga (15).

14

15

| (72) | Peale selle arendatakse Hiina õiguse kohaselt sotsialistlikku turumajandust HKP juhtimisel. Hiina riigi ja HKP struktuurid on kõikidel tasanditel (õiguslikul, institutsionaalsel ja isiklikul) omavahel põimunud, moodustades superstruktuuri, milles HKP ja riigi roll on teineteisest eristamatud. Pärast Hiina põhiseaduse muutmist 2018. aasta märtsis tugevnes HKP juhtroll veelgi, mida kinnitatakse põhiseaduse artikli 1 sõnastuses. Selle sätte esimese lause „Hiina Rahvavabariigi põhisüsteem on sotsialistlik süsteem“ järele lisati teine lause, mille kohaselt „Hiinale omase sotsialismi eripära on Hiina Kommunistliku Partei juhtiv roll“ (16). See näitab, et HKP kontroll Hiina majanduse üle on väljaspool kahtlust ning see kasvab veelgi. Selline juhtimine ja kontroll on Hiina süsteemile omane ning see avaldub märksa ulatuslikumalt, kui on tavapärane teistes riikides, kus valitsusel on üldine makromajanduslik kontroll vabaturujõudude toimimise piires. |
| --- | --- |

(72)

Peale selle arendatakse Hiina õiguse kohaselt sotsialistlikku turumajandust HKP juhtimisel. Hiina riigi ja HKP struktuurid on kõikidel tasanditel (õiguslikul, institutsionaalsel ja isiklikul) omavahel põimunud, moodustades superstruktuuri, milles HKP ja riigi roll on teineteisest eristamatud. Pärast Hiina põhiseaduse muutmist 2018. aasta märtsis tugevnes HKP juhtroll veelgi, mida kinnitatakse põhiseaduse artikli 1 sõnastuses. Selle sätte esimese lause „Hiina Rahvavabariigi põhisüsteem on sotsialistlik süsteem“ järele lisati teine lause, mille kohaselt „Hiinale omase sotsialismi eripära on Hiina Kommunistliku Partei juhtiv roll“ (16). See näitab, et HKP kontroll Hiina majanduse üle on väljaspool kahtlust ning see kasvab veelgi. Selline juhtimine ja kontroll on Hiina süsteemile omane ning see avaldub märksa ulatuslikumalt, kui on tavapärane teistes riikides, kus valitsusel on üldine makromajanduslik kontroll vabaturujõudude toimimise piires.

16

| (73) | Hiina riik rakendab sekkuvat majanduspoliitikat, et täita eesmärke, mis langevad kokku HKP poliitiliste sihtidega, mitte ei kajasta vabaturul valitsevaid majandustingimusi (17). Hiina ametiasutused sekkuvad majandusse mitmel moel, sealhulgas tööstuse planeerimise süsteemi ja finantssüsteemi kaudu ning regulatiivse keskkonna tasandil. |
| --- | --- |

(73)

Hiina riik rakendab sekkuvat majanduspoliitikat, et täita eesmärke, mis langevad kokku HKP poliitiliste sihtidega, mitte ei kajasta vabaturul valitsevaid majandustingimusi (17). Hiina ametiasutused sekkuvad majandusse mitmel moel, sealhulgas tööstuse planeerimise süsteemi ja finantssüsteemi kaudu ning regulatiivse keskkonna tasandil.

17

| (74) | Esiteks reguleeritakse Hiina majandust üldise halduskontrolli tasandil keeruka tööstuse planeerimise süsteemiga, mis mõjutab kogu riigi majandustegevust. Kõigi sellega seotud kavade kogum hõlmab terviklikku ja keerukat sektorite- ja valdkonnaüleste tegevuspõhimõtete maatriksit ning neid kohaldatakse kõigil valitsemistasanditel. Provintsi tasandi kavad on üksikasjalikud, riigi tasandi kavades püstitatakse üldisemaid eesmärke. Kavades määratakse kindlaks ka vahendid, mille abil toetada asjakohaseid tootmisharusid/sektoreid, ning eesmärkide saavutamise ajakavad. Mõned kavad sisaldavad ikka veel sõnaselgeid toodangueesmärke, mis oli tavaline varasemate planeerimisperioodide puhul. Kavades tuuakse kooskõlas valitsuse prioriteetidega (positiivsete või negatiivsete) prioriteetidena eraldi välja tööstussektorid ja/või projektid ning seatakse neile konkreetsed arengueesmärgid (tööstuse moderniseerimine, rahvusvaheline laienemine jms). Nii eraettevõtjad kui ka riigile kuuluvad ettevõtted peavad oma äritegevust tõhusalt kohandama vastavalt planeerimissüsteemiga ette nähtud oludele. Seda mitte ainult kavade siduva laadi tõttu, vaid ka seepärast, et Hiina kõikide valitsemistasandite ametiasutused järgivad kavade süsteemi ning kasutavad neile antud volitusi, sundides äriühinguid järgima kavades kehtestatud prioriteete (vt ka punkt 3.3.1.5 allpool) (18). |
| --- | --- |

(74)

Esiteks reguleeritakse Hiina majandust üldise halduskontrolli tasandil keeruka tööstuse planeerimise süsteemiga, mis mõjutab kogu riigi majandustegevust. Kõigi sellega seotud kavade kogum hõlmab terviklikku ja keerukat sektorite- ja valdkonnaüleste tegevuspõhimõtete maatriksit ning neid kohaldatakse kõigil valitsemistasanditel. Provintsi tasandi kavad on üksikasjalikud, riigi tasandi kavades püstitatakse üldisemaid eesmärke. Kavades määratakse kindlaks ka vahendid, mille abil toetada asjakohaseid tootmisharusid/sektoreid, ning eesmärkide saavutamise ajakavad. Mõned kavad sisaldavad ikka veel sõnaselgeid toodangueesmärke, mis oli tavaline varasemate planeerimisperioodide puhul. Kavades tuuakse kooskõlas valitsuse prioriteetidega (positiivsete või negatiivsete) prioriteetidena eraldi välja tööstussektorid ja/või projektid ning seatakse neile konkreetsed arengueesmärgid (tööstuse moderniseerimine, rahvusvaheline laienemine jms). Nii eraettevõtjad kui ka riigile kuuluvad ettevõtted peavad oma äritegevust tõhusalt kohandama vastavalt planeerimissüsteemiga ette nähtud oludele. Seda mitte ainult kavade siduva laadi tõttu, vaid ka seepärast, et Hiina kõikide valitsemistasandite ametiasutused järgivad kavade süsteemi ning kasutavad neile antud volitusi, sundides äriühinguid järgima kavades kehtestatud prioriteete (vt ka punkt 3.3.1.5 allpool) (18).

18

| (75) | Teiseks domineerivad rahaliste vahendite eraldamise tasandil HRV finantssüsteemis riigi omanduses olevad kommertspangad. Laenuandmise põhimõtteid välja töötades ja rakendades peavad need pangad järgima valitsuse tööstuspoliitika eesmärke, selle asemel et hinnata eelkõige asjaomase projekti majanduslikku kasu (vt ka punkt 3.3.1.8) (19). Sama kehtib ka Hiina finantssüsteemi muude osade, näiteks aktsiaturgude, võlakirjaturgude, erakapitaliturgude jm kohta. Need finantssektori osad (v.a pangandus) on institutsionaalselt ja tegevuslikult üles ehitatud nii, et nende eesmärk ei ole mitte saavutada finantsturgude võimalikult tõhus toimimine, vaid tagada kontroll ning võimaldada riigi ja HKP sekkumist (20). |
| --- | --- |

(75)

Teiseks domineerivad rahaliste vahendite eraldamise tasandil HRV finantssüsteemis riigi omanduses olevad kommertspangad. Laenuandmise põhimõtteid välja töötades ja rakendades peavad need pangad järgima valitsuse tööstuspoliitika eesmärke, selle asemel et hinnata eelkõige asjaomase projekti majanduslikku kasu (vt ka punkt 3.3.1.8) (19). Sama kehtib ka Hiina finantssüsteemi muude osade, näiteks aktsiaturgude, võlakirjaturgude, erakapitaliturgude jm kohta. Need finantssektori osad (v.a pangandus) on institutsionaalselt ja tegevuslikult üles ehitatud nii, et nende eesmärk ei ole mitte saavutada finantsturgude võimalikult tõhus toimimine, vaid tagada kontroll ning võimaldada riigi ja HKP sekkumist (20).

19

20

| (76) | Kolmandaks sekkub riik majandusse mitmel viisil reguleeriva keskkonna tasandil. Näiteks kasutatakse riigihanke-eeskirju korrapäraselt selleks, et saavutada poliitilisi eesmärke, mitte majanduse tõhustamiseks, õõnestades sel viisil asjaomases valdkonnas turust lähtuvaid põhimõtteid. Kohaldatavates õigusaktides on konkreetselt sätestatud, et riigihankeid korraldatakse selleks, et aidata kaasa riigi poliitiliste eesmärkide saavutamisele. Samas ei ole nende eesmärkide laadi kindlaks määratud, mistõttu on otsuseid tegevatel organitel ulatuslik kaalutlusruum (21). Ka investeeringute valdkonnas on Hiina valitsusel märkimisväärne kontroll ja mõju nii riiklike kui ka erasektori investeeringute sihtotstarbe ja ulatuse üle. Ametiasutused rakendavad investeeringute sõelumismehhanismi ning mitmesuguseid investeeringutega seotud stiimuleid, piiranguid ja keelde kui olulisi vahendeid tööstuspoliitika eesmärkide saavutamiseks, näiteks riigi kontrolli säilitamiseks põhisektorite üle või omamaise tööstuse toetamiseks (22). |
| --- | --- |

(76)

Kolmandaks sekkub riik majandusse mitmel viisil reguleeriva keskkonna tasandil. Näiteks kasutatakse riigihanke-eeskirju korrapäraselt selleks, et saavutada poliitilisi eesmärke, mitte majanduse tõhustamiseks, õõnestades sel viisil asjaomases valdkonnas turust lähtuvaid põhimõtteid. Kohaldatavates õigusaktides on konkreetselt sätestatud, et riigihankeid korraldatakse selleks, et aidata kaasa riigi poliitiliste eesmärkide saavutamisele. Samas ei ole nende eesmärkide laadi kindlaks määratud, mistõttu on otsuseid tegevatel organitel ulatuslik kaalutlusruum (21). Ka investeeringute valdkonnas on Hiina valitsusel märkimisväärne kontroll ja mõju nii riiklike kui ka erasektori investeeringute sihtotstarbe ja ulatuse üle. Ametiasutused rakendavad investeeringute sõelumismehhanismi ning mitmesuguseid investeeringutega seotud stiimuleid, piiranguid ja keelde kui olulisi vahendeid tööstuspoliitika eesmärkide saavutamiseks, näiteks riigi kontrolli säilitamiseks põhisektorite üle või omamaise tööstuse toetamiseks (22).

21

22

| (77) | Kokkuvõttes põhineb Hiina majandusmudel teatavatel põhiaksioomidel, millega võimaldatakse ja soodustatakse mitmesugust riigi sekkumist. Valitsuse selline oluline sekkumine on vastuolus turujõudude vaba toimimisega ja moonutab vahendite tõhusat eraldamist kooskõlas turupõhimõtetega (23). |
| --- | --- |

(77)

Kokkuvõttes põhineb Hiina majandusmudel teatavatel põhiaksioomidel, millega võimaldatakse ja soodustatakse mitmesugust riigi sekkumist. Valitsuse selline oluline sekkumine on vastuolus turujõudude vaba toimimisega ja moonutab vahendite tõhusat eraldamist kooskõlas turupõhimõtetega (23).

23

3.3.1.3.   Alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b esimese taande kohased olulised moonutused: asjaomast turgu teenindavad olulisel määral ettevõtted, mis on eksportiva riigi ametiasutuste omanduses, kontrolli või poliitilise järelevalve või juhtimise all

Alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b esimese taande kohased olulised moonutused: asjaomast turgu teenindavad olulisel määral ettevõtted, mis on eksportiva riigi ametiasutuste omanduses, kontrolli või poliitilise järelevalve või juhtimise all

| (78) | HRVs moodustavad riigi omanduses, kontrolli ja/või poliitilise järelevalve või juhtimise all olevad ettevõtted olulise osa majandusest. |
| --- | --- |

(78)

HRVs moodustavad riigi omanduses, kontrolli ja/või poliitilise järelevalve või juhtimise all olevad ettevõtted olulise osa majandusest.

| (79) | Hiina valitsus ja HKP hoiavad alal struktuure, mis tagavad nende jätkuva mõju ettevõtete, eriti riigile kuuluvate ettevõtete üle. Riik (ja paljudes aspektides ka HKP) mitte ainult ei sõnasta üldist majanduspoliitikat ega kontrolli pidevalt selle rakendamist konkreetsetes riigile kuuluvates ettevõtetes, vaid ka teostab oma õigust osaleda riigile kuuluvates ettevõtetes operatiivsete otsuste langetamisel. Seda tehakse tavaliselt riigiasutuste ja riigile kuuluvate ettevõtete töötajate vahelise rotatsiooni teel, partei liikmete osalemisega riigile kuuluvate ettevõtete juhtorganites ja parteirakukeste loomisega ettevõtetes (vt ka punkt 3.3.1.4) ning ka riigile kuuluvate ettevõtete sektori äristruktuuri kujundamisega (24). Riigile kuuluvatel ettevõtetel on Hiina majanduses omakorda eristaatus, mis tagab neile hulga majanduslikke eeliseid, eelkõige kaitse konkurentsi eest ja soodustingimustel juurdepääsu vajalikele sisenditele, sealhulgas rahalistele vahenditele (25). Asjaolusid, mis osutavad riigi kontrollile ettevõtete üle grafiitelektroodide sektoris, kirjeldatakse pikemalt allpool punktis 3.3.1.4. |
| --- | --- |

(79)

Hiina valitsus ja HKP hoiavad alal struktuure, mis tagavad nende jätkuva mõju ettevõtete, eriti riigile kuuluvate ettevõtete üle. Riik (ja paljudes aspektides ka HKP) mitte ainult ei sõnasta üldist majanduspoliitikat ega kontrolli pidevalt selle rakendamist konkreetsetes riigile kuuluvates ettevõtetes, vaid ka teostab oma õigust osaleda riigile kuuluvates ettevõtetes operatiivsete otsuste langetamisel. Seda tehakse tavaliselt riigiasutuste ja riigile kuuluvate ettevõtete töötajate vahelise rotatsiooni teel, partei liikmete osalemisega riigile kuuluvate ettevõtete juhtorganites ja parteirakukeste loomisega ettevõtetes (vt ka punkt 3.3.1.4) ning ka riigile kuuluvate ettevõtete sektori äristruktuuri kujundamisega (24). Riigile kuuluvatel ettevõtetel on Hiina majanduses omakorda eristaatus, mis tagab neile hulga majanduslikke eeliseid, eelkõige kaitse konkurentsi eest ja soodustingimustel juurdepääsu vajalikele sisenditele, sealhulgas rahalistele vahenditele (25). Asjaolusid, mis osutavad riigi kontrollile ettevõtete üle grafiitelektroodide sektoris, kirjeldatakse pikemalt allpool punktis 3.3.1.4.

24

25

| (80) | Konkreetselt grafiitelektroodide sektoris on oluline osa äriühingutest endiselt Hiina valitsuse omandis, nagu on märgitud kaebuses ja kirjeldatud põhjenduses 61. Uurimine kinnitas, et suur hulk äriühinguid, sealhulgas kaebuses loetletud äriühingud, on tõepoolest riigile kuuluvad ettevõtted ning kuigi ametlik teave eraettevõtete ja riigile kuuluvate ettevõtete täpse vahekorra kohta puudub, on riigile kuuluvad ettevõtted grafiitelektroodide sektoris ulatuslikult esindatud, sealhulgas järgmiste äriühingute kujul: Shanxi Jinneng Group Co., Ltd., Henan General Machinery, Kaifeng Carbon. Lisaks märgib komisjon, et sektoris on esindatud eraomandis ja riigile kuuluvate ettevõtete ühisettevõtted, näiteks Baofang Carbon Material Technology (mida 51 % ulatuses kontrollib riigile kuuluv Baowu kontsern ja 49 % ulatuses Fangda Carbon New Materials Co., LTD (26)) või Fushun Carbon (millest 65,5 % kuulub äriühingule Fangda Carbon New Materials Co., LTD ja 34,5 % äriühingule Fushun Longsheng State-owned Capital Operation Group Co., Ltd). |
| --- | --- |

(80)

Konkreetselt grafiitelektroodide sektoris on oluline osa äriühingutest endiselt Hiina valitsuse omandis, nagu on märgitud kaebuses ja kirjeldatud põhjenduses 61. Uurimine kinnitas, et suur hulk äriühinguid, sealhulgas kaebuses loetletud äriühingud, on tõepoolest riigile kuuluvad ettevõtted ning kuigi ametlik teave eraettevõtete ja riigile kuuluvate ettevõtete täpse vahekorra kohta puudub, on riigile kuuluvad ettevõtted grafiitelektroodide sektoris ulatuslikult esindatud, sealhulgas järgmiste äriühingute kujul: Shanxi Jinneng Group Co., Ltd., Henan General Machinery, Kaifeng Carbon. Lisaks märgib komisjon, et sektoris on esindatud eraomandis ja riigile kuuluvate ettevõtete ühisettevõtted, näiteks Baofang Carbon Material Technology (mida 51 % ulatuses kontrollib riigile kuuluv Baowu kontsern ja 49 % ulatuses Fangda Carbon New Materials Co., LTD (26)) või Fushun Carbon (millest 65,5 % kuulub äriühingule Fangda Carbon New Materials Co., LTD ja 34,5 % äriühingule Fushun Longsheng State-owned Capital Operation Group Co., Ltd).

26

| (81) | Lisaks märgib komisjon, et mitu riigile kuuluvat ettevõtet, nagu CNPC Jinzhou Petrochemical (27) ja Shanghai Baosteel Chemical, (28) osalevad grafiitelektroodide tootmiseks hädavajaliku tooraine, nõelja koksi tootmises. Samuti osaleb teine riigile kuuluv ettevõte, Baotou tütarettevõtja Ordos Weiyi High-tech Materials, (29) Sise-Mongoolia nõelja koksi tootmise võimsuse suurendamise projektis. |
| --- | --- |

(81)

Lisaks märgib komisjon, et mitu riigile kuuluvat ettevõtet, nagu CNPC Jinzhou Petrochemical (27) ja Shanghai Baosteel Chemical, (28) osalevad grafiitelektroodide tootmiseks hädavajaliku tooraine, nõelja koksi tootmises. Samuti osaleb teine riigile kuuluv ettevõte, Baotou tütarettevõtja Ordos Weiyi High-tech Materials, (29) Sise-Mongoolia nõelja koksi tootmise võimsuse suurendamise projektis.

27

28

29

| (82) | Kuna grafiitelektroodide tootmisharus on riigi sekkumine suur ja riigile kuuluvate ettevõtete esindatus sektoris, sealhulgas eelneva etapi omas, märkimisväärne, ei saa ka eraomandis olevad tootjad tegutseda turutingimustel. Grafiitelektroodide sektoris on nii riigi kui ka eraomandis olevad ettevõtted poliitilise järelevalve ja juhtimise all, nagu on selgitatud allpool punktis 3.3.1.5. |
| --- | --- |

(82)

Kuna grafiitelektroodide tootmisharus on riigi sekkumine suur ja riigile kuuluvate ettevõtete esindatus sektoris, sealhulgas eelneva etapi omas, märkimisväärne, ei saa ka eraomandis olevad tootjad tegutseda turutingimustel. Grafiitelektroodide sektoris on nii riigi kui ka eraomandis olevad ettevõtted poliitilise järelevalve ja juhtimise all, nagu on selgitatud allpool punktis 3.3.1.5.

3.3.1.4.   Alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b teise taande kohased olulised moonutused: riik on ettevõtetes esindatud viisil, mis võimaldab tal mõjutada hindu või kulusid

Alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b teise taande kohased olulised moonutused: riik on ettevõtetes esindatud viisil, mis võimaldab tal mõjutada hindu või kulusid

| (83) | Peale majanduse kontrollimise riigile kuuluvate ettevõtete kaudu ja muude vahenditega saab Hiina valitsus mõjutada hindu ja kulusid, tagades ettevõtetes riigi esindatuse. Kuigi Hiina õigusaktides ette nähtud asjaomaste riigiasutuste õigust nimetada ametisse ja kutsuda tagasi riigile kuuluvate ettevõtete juhtkonna võtmeisikuid võib käsitada vastava omandiõigusena, (30) moodustavad nii riigi- kui ka eraettevõtetes tegutsevad HKP rakukesed veel ühe olulise kanali, mille kaudu riik saab äriotsuseid mõjutada. HRV äriühinguõiguse kohaselt tuleb igas äriühingus luua HKP organisatsioon (millesse kuulub vähemalt kolm HKP liiget, nagu on sätestatud HKP põhikirjas (31)) ning äriühing peab tagama selle parteiorganisatsiooni tegevuseks vajalikud tingimused. Varasemal ajal ilmselt ei ole seda nõuet alati järgitud või selle täitmist rangelt tagatud. Alates hiljemalt 2016. aastast on aga HKP poliitilise põhimõttena tugevdanud oma nõuet kontrollida riigi omanduses olevate ettevõtete äriotsuseid. Samuti on teada antud, et HKP avaldab eraettevõtjatele survet, nõudes „patriotismi“ esikohale seadmist ja parteidistsipliini järgimist (32). Teadete kohaselt olid 2017. aastal parteirakukesed olemas 70 %-l ligi 1,86 miljonist eraõiguslikust äriühingust ning suurenes surve jätta äriühingutes viimane sõna äriotsuste tegemisel sealsetele HKP rakukestele (33). Neid eeskirju kohaldatakse üldiselt Hiina majanduse kõigis sektorites, sealhulgas grafiitelektroodide tootjate ja nende jaoks sisendite tarnijate puhul. |
| --- | --- |

(83)

Peale majanduse kontrollimise riigile kuuluvate ettevõtete kaudu ja muude vahenditega saab Hiina valitsus mõjutada hindu ja kulusid, tagades ettevõtetes riigi esindatuse. Kuigi Hiina õigusaktides ette nähtud asjaomaste riigiasutuste õigust nimetada ametisse ja kutsuda tagasi riigile kuuluvate ettevõtete juhtkonna võtmeisikuid võib käsitada vastava omandiõigusena, (30) moodustavad nii riigi- kui ka eraettevõtetes tegutsevad HKP rakukesed veel ühe olulise kanali, mille kaudu riik saab äriotsuseid mõjutada. HRV äriühinguõiguse kohaselt tuleb igas äriühingus luua HKP organisatsioon (millesse kuulub vähemalt kolm HKP liiget, nagu on sätestatud HKP põhikirjas (31)) ning äriühing peab tagama selle parteiorganisatsiooni tegevuseks vajalikud tingimused. Varasemal ajal ilmselt ei ole seda nõuet alati järgitud või selle täitmist rangelt tagatud. Alates hiljemalt 2016. aastast on aga HKP poliitilise põhimõttena tugevdanud oma nõuet kontrollida riigi omanduses olevate ettevõtete äriotsuseid. Samuti on teada antud, et HKP avaldab eraettevõtjatele survet, nõudes „patriotismi“ esikohale seadmist ja parteidistsipliini järgimist (32). Teadete kohaselt olid 2017. aastal parteirakukesed olemas 70 %-l ligi 1,86 miljonist eraõiguslikust äriühingust ning suurenes surve jätta äriühingutes viimane sõna äriotsuste tegemisel sealsetele HKP rakukestele (33). Neid eeskirju kohaldatakse üldiselt Hiina majanduse kõigis sektorites, sealhulgas grafiitelektroodide tootjate ja nende jaoks sisendite tarnijate puhul.

30

31

32

33

| (84) | Lisaks avaldati 15. septembril 2020 dokument pealkirjaga „HKP keskkomitee peabüroo suunised uuel ajastul erasektoris ühisrinde töö tõhustamiseks“ (edaspidi „suunised“), (34) mis laiendas parteikomiteede rolli eraettevõtetes veelgi. Nende suuniste punktis II.4 on sätestatud järgmine: „[m]eil tuleb suurendada partei üldist suutlikkust juhtida erasektoris ühisrinde tegevust ja tõhustada selles valdkonnas tehtavat tööd“, ning punktis III.6 on sätestatud järgmine: „[m]eil tuleb eraettevõtetes veelgi enam tõhustada parteiehitust, võimaldada parteirakukestel täita oma ülesannet tõhusalt ja kindlalt ning lasta partei liikmetel tegutseda eeskujude ja teerajajatena.“ Seega rõhutatakse nende suunistega HKP rolli tähtsust ettevõtetes ja teistes erasektori üksustes ning püütakse seda suurendada (35). |
| --- | --- |

(84)

Lisaks avaldati 15. septembril 2020 dokument pealkirjaga „HKP keskkomitee peabüroo suunised uuel ajastul erasektoris ühisrinde töö tõhustamiseks“ (edaspidi „suunised“), (34) mis laiendas parteikomiteede rolli eraettevõtetes veelgi. Nende suuniste punktis II.4 on sätestatud järgmine: „[m]eil tuleb suurendada partei üldist suutlikkust juhtida erasektoris ühisrinde tegevust ja tõhustada selles valdkonnas tehtavat tööd“, ning punktis III.6 on sätestatud järgmine: „[m]eil tuleb eraettevõtetes veelgi enam tõhustada parteiehitust, võimaldada parteirakukestel täita oma ülesannet tõhusalt ja kindlalt ning lasta partei liikmetel tegutseda eeskujude ja teerajajatena.“ Seega rõhutatakse nende suunistega HKP rolli tähtsust ettevõtetes ja teistes erasektori üksustes ning püütakse seda suurendada (35).

34

35

| (85) | Konkreetselt grafiitelektroodide sektoris, nagu juba märgitud, on paljud tootjad riigi omandis ning kinnitavad, et nad on võtnud kohustuse järgida valitsuse tööstuspoliitikat ja arvestada HKP juhtivat rolli. Näiteks on riigi omandis kaubandusettevõtja Henan General Machinery ja tootja Kaifeng Carbon juba aastaid rõhutanud HKP suuniste tähtsust: General Machinery on kinnitanud, et ta „juhindub arengu teaduslikust kontseptsioonist ning rakendab põhjalikult Hiina Kommunistliku Partei 18. rahvuskongressi vaimust kantud ideid“, (36) ning Kaifeng Carbon on teatanud äriühingu esimesest edukast parteikongressist juba 2016. aastal (37). Riigi ja partei mõju ei puuduta siiski üksnes riigile kuuluvaid ettevõtteid, vaid ka eraomanduses ettevõtteid, mis kinnitab, et HKP mõju erasektorile kasvab, nagu on kirjeldatud eelnenud põhjenduses. Sellega seoses märgib komisjon, et äriühingu Fangda Carbon New Materials Co., LTD. juhatuse esimees on ka HKP liige (38). Lisaks märgib äriühing seoses partei kujundamise tegevusega järgmist: „Fangda Carbon kui üks maailma juhtivaid süsinikuettevõtjaid rakendab aktiivselt ettevõtluskultuuri, mis on kantud partei kujundamise vaimust.“ Aastate jooksul on äriühing täpselt juhindunud ettevõtte arengustrateegiast, mis näeb ette „tugevaks saamise nimel tugeva partei ülesehitamise“, põiminud parteiehituse järjepidevalt äriühingu tootmis- ja äritegevusse ning ammutanud tugevat positiivset energiat äriühingu jõudsaks ja kiireks arenguks. [---] Aastate jooksul on Fangda Carbon pidevalt tugevdanud parteiorganisatsiooni ülesehitamist [---]. Ettevõtte parteikomitee on pälvinud auhinna „Riiklik teerajaja arenenud rohujuuretasandi parteiorganisatsiooni ülesehitamises“ [---]“ (39). Sarnaselt väidab Zhongze kontserni kuuluv äriühing Jilin Carbon Co. LTD järgmist: „Zhongze kontserni kõigi tasandite parteiorganisatsioonid viivad aktiivselt ellu paljusid parteiehitusega seotud tegevusi, et tähistada Hiina Kommunistliku Partei asutamise 99. aastapäeva, [---] näidates üles eraettevõtete otsustavust, usku ja vastutust, austamaks alati partei juhtrolli, et aidata kaasa sotsialistliku majanduse ülesehitamisele. [---] Kõik Zhongze kontserni äriühingud on parteiehituses teinud alati järjepidevalt head tööd, näiteks töötanud välja parteialased õppetunnid, viinud läbi partei ajaloo tunde ja loonud eesrindlikke mudeleid, pärandades edasi punast geeni ning hoides alal algseid püüdlusi“ (40). |
| --- | --- |

(85)

Konkreetselt grafiitelektroodide sektoris, nagu juba märgitud, on paljud tootjad riigi omandis ning kinnitavad, et nad on võtnud kohustuse järgida valitsuse tööstuspoliitikat ja arvestada HKP juhtivat rolli. Näiteks on riigi omandis kaubandusettevõtja Henan General Machinery ja tootja Kaifeng Carbon juba aastaid rõhutanud HKP suuniste tähtsust: General Machinery on kinnitanud, et ta „juhindub arengu teaduslikust kontseptsioonist ning rakendab põhjalikult Hiina Kommunistliku Partei 18. rahvuskongressi vaimust kantud ideid“, (36) ning Kaifeng Carbon on teatanud äriühingu esimesest edukast parteikongressist juba 2016. aastal (37). Riigi ja partei mõju ei puuduta siiski üksnes riigile kuuluvaid ettevõtteid, vaid ka eraomanduses ettevõtteid, mis kinnitab, et HKP mõju erasektorile kasvab, nagu on kirjeldatud eelnenud põhjenduses. Sellega seoses märgib komisjon, et äriühingu Fangda Carbon New Materials Co., LTD. juhatuse esimees on ka HKP liige (38). Lisaks märgib äriühing seoses partei kujundamise tegevusega järgmist: „Fangda Carbon kui üks maailma juhtivaid süsinikuettevõtjaid rakendab aktiivselt ettevõtluskultuuri, mis on kantud partei kujundamise vaimust.“ Aastate jooksul on äriühing täpselt juhindunud ettevõtte arengustrateegiast, mis näeb ette „tugevaks saamise nimel tugeva partei ülesehitamise“, põiminud parteiehituse järjepidevalt äriühingu tootmis- ja äritegevusse ning ammutanud tugevat positiivset energiat äriühingu jõudsaks ja kiireks arenguks. [---] Aastate jooksul on Fangda Carbon pidevalt tugevdanud parteiorganisatsiooni ülesehitamist [---]. Ettevõtte parteikomitee on pälvinud auhinna „Riiklik teerajaja arenenud rohujuuretasandi parteiorganisatsiooni ülesehitamises“ [---]“ (39). Sarnaselt väidab Zhongze kontserni kuuluv äriühing Jilin Carbon Co. LTD järgmist: „Zhongze kontserni kõigi tasandite parteiorganisatsioonid viivad aktiivselt ellu paljusid parteiehitusega seotud tegevusi, et tähistada Hiina Kommunistliku Partei asutamise 99. aastapäeva, [---] näidates üles eraettevõtete otsustavust, usku ja vastutust, austamaks alati partei juhtrolli, et aidata kaasa sotsialistliku majanduse ülesehitamisele. [---] Kõik Zhongze kontserni äriühingud on parteiehituses teinud alati järjepidevalt head tööd, näiteks töötanud välja parteialased õppetunnid, viinud läbi partei ajaloo tunde ja loonud eesrindlikke mudeleid, pärandades edasi punast geeni ning hoides alal algseid püüdlusi“ (40).

36

37

38

39

40

| (86) | Lisaks märgib komisjon, et Hiina Söetööstuse Liit, st grafiitelektroodide sektori tööstusliit, mille tegevuses Fangda Carbon New Materials Co., LTD osaleb liikme ja aseesimehena ning Liaoning Dantan Technology Group liikme ja alalise direktorina, (41) on oma põhikirjas üheselt sätestanud, et liidu põhieesmärk on „rakendada partei liini, põhimõtteid ja poliitikat“ ning et liit „austab Hiina Kommunistliku Partei üldist juhtrolli ning loob kooskõlas Hiina Kommunistliku Partei põhikirja sätetega Hiina Kommunistliku Partei organisatsiooni, arendab parteilist tegevust ning tagab partei organisatsiooni tegevuseks vajalikud tingimused“ (42). |
| --- | --- |

(86)

Lisaks märgib komisjon, et Hiina Söetööstuse Liit, st grafiitelektroodide sektori tööstusliit, mille tegevuses Fangda Carbon New Materials Co., LTD osaleb liikme ja aseesimehena ning Liaoning Dantan Technology Group liikme ja alalise direktorina, (41) on oma põhikirjas üheselt sätestanud, et liidu põhieesmärk on „rakendada partei liini, põhimõtteid ja poliitikat“ ning et liit „austab Hiina Kommunistliku Partei üldist juhtrolli ning loob kooskõlas Hiina Kommunistliku Partei põhikirja sätetega Hiina Kommunistliku Partei organisatsiooni, arendab parteilist tegevust ning tagab partei organisatsiooni tegevuseks vajalikud tingimused“ (42).

41

42

| (87) | Riigi esindatus ja sekkumine finantsturgudel (vt ka punkt 3.3.1.8 allpool) ning tooraine ja muude sisendite tarnimisel avaldavad turule täiendavat moonutavat mõju (43). Seega võimaldab riigi esindatus grafiitelektroodide ja muude sektorite (näiteks finants- ja sisendisektor) äriühingutes, sealhulgas riigile kuuluvates ettevõtetes, Hiina valitsusel mõjutada hindu ja kulusid. |
| --- | --- |

(87)

Riigi esindatus ja sekkumine finantsturgudel (vt ka punkt 3.3.1.8 allpool) ning tooraine ja muude sisendite tarnimisel avaldavad turule täiendavat moonutavat mõju (43). Seega võimaldab riigi esindatus grafiitelektroodide ja muude sektorite (näiteks finants- ja sisendisektor) äriühingutes, sealhulgas riigile kuuluvates ettevõtetes, Hiina valitsusel mõjutada hindu ja kulusid.

43

3.3.1.5.   Alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b kolmanda taande kohased olulised moonutused: avalik poliitika või meetmed tagavad omamaiste tarnijate sooduskohtlemise või mõjutavad vabaturujõude muul viisil

Alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b kolmanda taande kohased olulised moonutused: avalik poliitika või meetmed tagavad omamaiste tarnijate sooduskohtlemise või mõjutavad vabaturujõude muul viisil

| (88) | Hiina majanduse juhtimine põhineb suurel määral keerukal plaanimissüsteemil, millega määratakse kindlaks prioriteedid ja eesmärgid, millele keskvalitsus ja kohalikud omavalitsused peavad keskenduma. Asjaomased kavad on kehtestatud kõikidel valitsemistasanditel ja need hõlmavad peaaegu kõiki majandussektoreid. Kavades seatud eesmärgid on siduvad ja kõikide haldustasandite ametiasutused jälgivad nende kavade rakendamist asjaomasel madalamal valitsemistasandil. Üldiselt suunatakse HRV planeerimissüsteemi tulemusena ressursid valitsuse poolt strateegiliseks või muul viisil poliitiliselt tähtsaks kuulutatud sektoritesse, mitte ei eraldata neid kooskõlas turujõududega (44). |
| --- | --- |

(88)

Hiina majanduse juhtimine põhineb suurel määral keerukal plaanimissüsteemil, millega määratakse kindlaks prioriteedid ja eesmärgid, millele keskvalitsus ja kohalikud omavalitsused peavad keskenduma. Asjaomased kavad on kehtestatud kõikidel valitsemistasanditel ja need hõlmavad peaaegu kõiki majandussektoreid. Kavades seatud eesmärgid on siduvad ja kõikide haldustasandite ametiasutused jälgivad nende kavade rakendamist asjaomasel madalamal valitsemistasandil. Üldiselt suunatakse HRV planeerimissüsteemi tulemusena ressursid valitsuse poolt strateegiliseks või muul viisil poliitiliselt tähtsaks kuulutatud sektoritesse, mitte ei eraldata neid kooskõlas turujõududega (44).

44

| (89) | Hiina valitsus peab grafiitelektroodide tootmisharu võtmetähtsusega tootmisharuks. Seda kinnitavad paljud riiklikul, piirkondlikul ja kohaliku omavalitsuse tasandil välja antud grafiitelektroodidele keskenduvad kavad, suunised ja muud dokumendid. |
| --- | --- |

(89)

Hiina valitsus peab grafiitelektroodide tootmisharu võtmetähtsusega tootmisharuks. Seda kinnitavad paljud riiklikul, piirkondlikul ja kohaliku omavalitsuse tasandil välja antud grafiitelektroodidele keskenduvad kavad, suunised ja muud dokumendid.

| (90) | Nagu on märgitud kaebuses ja eeltoodud põhjenduses 67, on grafiitelektroodide tööstuse ja grafiitelektroodide tootmiseks vajaliku peamise tooraine, nõelja koksi kohta koostatud suur hulk poliitilisi juhenddokumente. Komisjoni uurimus kinnitas teavet, mida sellega seoses kaebuses esitati. Näiteks on grafiitelektroodide tootmisharu loetletud soodustatud tootmisharuna riikliku arengu- ja reformikomisjoni 2019. aasta tööstuse muudatuste suuniskataloogi punktis VIII.2. Selles sättes osutatakse „ülisuure võimsusega (UHP) elektroodidele läbimõõduga 600 mm ja rohkem, kõrgahjudes kasutatavatele mikropoorsetele ja ülimikropoorsetele süsiniktellistele, eriomadustega grafiidile (suure tugevuse, suure tiheduse, suure puhtusastmega, suure elastsusmooduliga), (kvaliteetsele) grafiitkatoodile, grafiidistamisahjude arendamisele ja tootmisele“ (45). Suuniskataloogi samas osas on loetletud ka nõeljas koks: „Väävlitustamisel tekkivate vedeljäätmete utiliseerimine, koksistamisel tekkiva heitvee, kivisöetõrva ja süsinikupõhiste materjalide, kivisöepigist saadud nõelja koksi täiustatud viisil töötlemine ja korduskasutamine, koksiahjugaasi, toorgaasi ja ringleva ammoniaagi suure lisandväärtusega utiliseerimine.“ Samamoodi on provintsi tasandil määratud söetööstuse ümberkujundamise ja ajakohastamise kiirendamine ühe prioriteedina Shanxi provintsi 13. viisaastakukavas, mis käsitleb tööstus- ja teabealast arendamist. Selle kava kohaselt, milles osutatakse nii grafiitelektroodidele kui ka nõeljale koksile, peaks provints „aktiivselt arendama pesuõli, fenoolõli, naftaleenõli, antratseenõli ja muude fraktsioonide järeltöötluskemikaale, keskendudes edendamisel pigipõhisele nõeljale koksile ja UHP-klassi grafiitelektroodidele, söetahmale, tuumagrafiidile ning pigipõhisele suure lisandväärtusega süsinikmaterjalile nagu süsinikkiud; edendama suuremahulise tootmise võimekuse loomist“. (46) Omavalitsuse tasandi näide on Jishani majandusarengu piirkonna Xishe tööstuspark Datongis (Shanxi), kus äsja algatati ülisuure võimsusega grafiitelektroodide projekti, mille kohaselt toodetakse aastas 60 000 tonni 600 mm või suurema läbimõõduga grafiitelektroode ning mille koguinvesteering on 1,2 miljardit jüaani, peetakse provintsi olulisimaks projektiks. (47) Komisjoni uuring kinnitas, et grafiitelektroodide sektorit käsitlevate tööstuspoliitika dokumentide hulka kuuluvad ka Lääne-Henani kava tööstuse ümberkujundamise ja ajakohastamise ning esitluspiirkondade rajamise kohta, (48)Sise-Mongoolia rakenduskava autonoomses piirkonnas kujunemisjärgus tootmisharude kvaliteetse arendamise kohta, (49) rakenduskava Liaoningi provintsis uue tooraine riikliku baasi ehitamise projekti kohta (50) ning ehituskava Heilongjiangi provintsi tööstuse tugevdamise kohta (51). |
| --- | --- |

(90)

Nagu on märgitud kaebuses ja eeltoodud põhjenduses 67, on grafiitelektroodide tööstuse ja grafiitelektroodide tootmiseks vajaliku peamise tooraine, nõelja koksi kohta koostatud suur hulk poliitilisi juhenddokumente. Komisjoni uurimus kinnitas teavet, mida sellega seoses kaebuses esitati. Näiteks on grafiitelektroodide tootmisharu loetletud soodustatud tootmisharuna riikliku arengu- ja reformikomisjoni 2019. aasta tööstuse muudatuste suuniskataloogi punktis VIII.2. Selles sättes osutatakse „ülisuure võimsusega (UHP) elektroodidele läbimõõduga 600 mm ja rohkem, kõrgahjudes kasutatavatele mikropoorsetele ja ülimikropoorsetele süsiniktellistele, eriomadustega grafiidile (suure tugevuse, suure tiheduse, suure puhtusastmega, suure elastsusmooduliga), (kvaliteetsele) grafiitkatoodile, grafiidistamisahjude arendamisele ja tootmisele“ (45). Suuniskataloogi samas osas on loetletud ka nõeljas koks: „Väävlitustamisel tekkivate vedeljäätmete utiliseerimine, koksistamisel tekkiva heitvee, kivisöetõrva ja süsinikupõhiste materjalide, kivisöepigist saadud nõelja koksi täiustatud viisil töötlemine ja korduskasutamine, koksiahjugaasi, toorgaasi ja ringleva ammoniaagi suure lisandväärtusega utiliseerimine.“ Samamoodi on provintsi tasandil määratud söetööstuse ümberkujundamise ja ajakohastamise kiirendamine ühe prioriteedina Shanxi provintsi 13. viisaastakukavas, mis käsitleb tööstus- ja teabealast arendamist. Selle kava kohaselt, milles osutatakse nii grafiitelektroodidele kui ka nõeljale koksile, peaks provints „aktiivselt arendama pesuõli, fenoolõli, naftaleenõli, antratseenõli ja muude fraktsioonide järeltöötluskemikaale, keskendudes edendamisel pigipõhisele nõeljale koksile ja UHP-klassi grafiitelektroodidele, söetahmale, tuumagrafiidile ning pigipõhisele suure lisandväärtusega süsinikmaterjalile nagu süsinikkiud; edendama suuremahulise tootmise võimekuse loomist“. (46) Omavalitsuse tasandi näide on Jishani majandusarengu piirkonna Xishe tööstuspark Datongis (Shanxi), kus äsja algatati ülisuure võimsusega grafiitelektroodide projekti, mille kohaselt toodetakse aastas 60 000 tonni 600 mm või suurema läbimõõduga grafiitelektroode ning mille koguinvesteering on 1,2 miljardit jüaani, peetakse provintsi olulisimaks projektiks. (47) Komisjoni uuring kinnitas, et grafiitelektroodide sektorit käsitlevate tööstuspoliitika dokumentide hulka kuuluvad ka Lääne-Henani kava tööstuse ümberkujundamise ja ajakohastamise ning esitluspiirkondade rajamise kohta, (48)Sise-Mongoolia rakenduskava autonoomses piirkonnas kujunemisjärgus tootmisharude kvaliteetse arendamise kohta, (49) rakenduskava Liaoningi provintsis uue tooraine riikliku baasi ehitamise projekti kohta (50) ning ehituskava Heilongjiangi provintsi tööstuse tugevdamise kohta (51).

45

46

47

48

49

50

51

| (91) | Kokkuvõttes on Hiina valitsus kehtestanud meetmed, millega ärgitatakse grafiitelektroodide sektoris tegutsevaid ettevõtjaid täitma riikliku poliitika eesmärke, mis on seotud soodustatud tootmisharude toetamisega, sealhulgas vaatlusaluse toote valmistamiseks kasutatava peamise tooraine, nõelja koksi tootmisega. Sellised meetmed takistavad turujõudude vaba toimimist. |
| --- | --- |

(91)

Kokkuvõttes on Hiina valitsus kehtestanud meetmed, millega ärgitatakse grafiitelektroodide sektoris tegutsevaid ettevõtjaid täitma riikliku poliitika eesmärke, mis on seotud soodustatud tootmisharude toetamisega, sealhulgas vaatlusaluse toote valmistamiseks kasutatava peamise tooraine, nõelja koksi tootmisega. Sellised meetmed takistavad turujõudude vaba toimimist.

3.3.1.6.   Alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b neljanda taande kohased olulised moonutused: pankroti-, äriühingu- või asjaõigus puudub, seda kohaldatakse diskrimineerivalt või selle täitmise tagamine on ebapiisav

Alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b neljanda taande kohased olulised moonutused: pankroti-, äriühingu- või asjaõigus puudub, seda kohaldatakse diskrimineerivalt või selle täitmise tagamine on ebapiisav

| (92) | Toimikus sisalduva teabe kohaselt ei ole Hiina pankrotisüsteem piisav, et saavutada selle peamisi eesmärke, nagu nõuete õiglane rahuldamine ja võlgade õiglane tasumine ning võlausaldajate ja võlgnike seaduslike õiguste ja huvide kaitsmine. See näib olevat tingitud asjaolust, et kuigi Hiina pankrotiõigus põhineb vormiliselt põhimõtetel, mis sarnanevad nendega, mida kohaldatakse muude riikide kui HRV asjaomastes seadustes, iseloomustab Hiina süsteemi see, et seaduse täitmine jäetakse süstemaatiliselt tagamata. Pankrottide arv on riigi majanduse suurust arvesse võttes väga väike, muu hulgas ka seetõttu, et maksejõuetusmenetlustel on palju puudusi, mis tegelikkuses ei soodusta pankrotiavalduste esitamist. Lisaks on riigil maksejõuetusmenetluses endiselt tugev ja aktiivne roll, mis sageli mõjutab otseselt menetluse tulemust (52). |
| --- | --- |

(92)

Toimikus sisalduva teabe kohaselt ei ole Hiina pankrotisüsteem piisav, et saavutada selle peamisi eesmärke, nagu nõuete õiglane rahuldamine ja võlgade õiglane tasumine ning võlausaldajate ja võlgnike seaduslike õiguste ja huvide kaitsmine. See näib olevat tingitud asjaolust, et kuigi Hiina pankrotiõigus põhineb vormiliselt põhimõtetel, mis sarnanevad nendega, mida kohaldatakse muude riikide kui HRV asjaomastes seadustes, iseloomustab Hiina süsteemi see, et seaduse täitmine jäetakse süstemaatiliselt tagamata. Pankrottide arv on riigi majanduse suurust arvesse võttes väga väike, muu hulgas ka seetõttu, et maksejõuetusmenetlustel on palju puudusi, mis tegelikkuses ei soodusta pankrotiavalduste esitamist. Lisaks on riigil maksejõuetusmenetluses endiselt tugev ja aktiivne roll, mis sageli mõjutab otseselt menetluse tulemust (52).

52

| (93) | Peale selle on HRV omandiõigussüsteemi puudused eriti ilmsed seoses maaomandi ja maakasutusõigustega (53). Kogu maa kuulub Hiina riigile (maapiirkondade maa on ühisomandis ja linnamaa riigi omanduses). Maa eraldamine oleneb ainuüksi riigist. Kehtestatud on õigusnormid, mille eesmärk on tagada maakasutusõiguste andmine läbipaistvalt ja turuhindadega, näiteks pakkumismenetlusi korraldades. Ent sageli neid õigusnorme ei järgita ning teatavad ostjad saavad maa tasuta või turuhinnast madalama hinnaga (54). Lisaks järgivad ametiasutused maa eraldamisel sageli konkreetseid eesmärke, näiteks rakendavad majanduskava (55). |
| --- | --- |

(93)

Peale selle on HRV omandiõigussüsteemi puudused eriti ilmsed seoses maaomandi ja maakasutusõigustega (53). Kogu maa kuulub Hiina riigile (maapiirkondade maa on ühisomandis ja linnamaa riigi omanduses). Maa eraldamine oleneb ainuüksi riigist. Kehtestatud on õigusnormid, mille eesmärk on tagada maakasutusõiguste andmine läbipaistvalt ja turuhindadega, näiteks pakkumismenetlusi korraldades. Ent sageli neid õigusnorme ei järgita ning teatavad ostjad saavad maa tasuta või turuhinnast madalama hinnaga (54). Lisaks järgivad ametiasutused maa eraldamisel sageli konkreetseid eesmärke, näiteks rakendavad majanduskava (55).

53

54

55

| (94) | Sarnaselt teiste Hiina majandussektoritega kohaldatakse ka grafiitelektroodide tootjate suhtes tavapäraseid Hiina pankrotiõiguse, äriühinguõiguse ja asjaõiguse eeskirju. Seetõttu mõjutavad ka neid ettevõtjaid ülevalt alla suunatud moonutused, mis tulenevad pankrotiõiguse ja asjaõiguse diskrimineerivast kohaldamisest või asjaomaste õigusnormide ebapiisavast täitmisest. Käesoleva uurimise käigus ei ilmnenud midagi, mis need tulemused kahtluse alla seaks. Seepärast tegi komisjon järelduse, et Hiina pankroti- ja asjaõigusnormid ei toimi nõuetekohaselt ning põhjustavad seetõttu HRVs maksejõuetute äriühingute tegevuses hoidmise ning maakasutusõiguste andmise kaudu moonutusi. Olemasolevate tõendite põhjal võib järeldada, et need kaalutlused kehtivad täielikult ka grafiitelektroodide sektoris. |
| --- | --- |

(94)

Sarnaselt teiste Hiina majandussektoritega kohaldatakse ka grafiitelektroodide tootjate suhtes tavapäraseid Hiina pankrotiõiguse, äriühinguõiguse ja asjaõiguse eeskirju. Seetõttu mõjutavad ka neid ettevõtjaid ülevalt alla suunatud moonutused, mis tulenevad pankrotiõiguse ja asjaõiguse diskrimineerivast kohaldamisest või asjaomaste õigusnormide ebapiisavast täitmisest. Käesoleva uurimise käigus ei ilmnenud midagi, mis need tulemused kahtluse alla seaks. Seepärast tegi komisjon järelduse, et Hiina pankroti- ja asjaõigusnormid ei toimi nõuetekohaselt ning põhjustavad seetõttu HRVs maksejõuetute äriühingute tegevuses hoidmise ning maakasutusõiguste andmise kaudu moonutusi. Olemasolevate tõendite põhjal võib järeldada, et need kaalutlused kehtivad täielikult ka grafiitelektroodide sektoris.

| (95) | Eespool öeldut arvesse võttes järeldas komisjon, et grafiitelektroodide sektoris kohaldatakse pankroti- ja asjaõigusseadusi diskrimineerivalt või jõustatakse neid ebapiisavalt, sealhulgas vaatlusaluse toote puhul. |
| --- | --- |

(95)

Eespool öeldut arvesse võttes järeldas komisjon, et grafiitelektroodide sektoris kohaldatakse pankroti- ja asjaõigusseadusi diskrimineerivalt või jõustatakse neid ebapiisavalt, sealhulgas vaatlusaluse toote puhul.

3.3.1.7.   Alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b viienda taande kohased olulised moonutused: moonutatakse palgakulusid

Alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b viienda taande kohased olulised moonutused: moonutatakse palgakulusid

| (96) | Turupõhiste palkade süsteemi ei saa HRVs täielikult välja arendada, sest töötajate ja tööandjate õigus kollektiivsele esindamisele on pärsitud. HRV ei ole ratifitseerinud mitut olulist Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) konventsiooni, eelkõige neid, mis käsitlevad ühinemisvabadust ja kollektiivläbirääkimisi (56). Riigisisese õiguse kohaselt tegutseb riigis ainult üks ametiühing. Samas ei ole see organisatsioon riigivõimust sõltumatu ning tegeleb kollektiivläbirääkimiste pidamise ja töötajate õiguste kaitsega väga vähe (57). Peale selle piirab Hiina töötajate liikuvust leibkondade registreerimise süsteem, mille kohaselt on sotsiaalkindlustushüvitised ja muud toetused täismahus kättesaadavad ainult asjaomase halduspiirkonna elanikele. See tähendab tavaliselt, et töötaja, kes ei ole end elanikuks registreerinud, satub ebasoodsasse tööolukorda ning tema sissetulek on väiksem kui registreeritud elukohaga töötajatel. (58) Need asjaolud põhjustavad HRVs palgakulude moonutusi. |
| --- | --- |

(96)

Turupõhiste palkade süsteemi ei saa HRVs täielikult välja arendada, sest töötajate ja tööandjate õigus kollektiivsele esindamisele on pärsitud. HRV ei ole ratifitseerinud mitut olulist Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) konventsiooni, eelkõige neid, mis käsitlevad ühinemisvabadust ja kollektiivläbirääkimisi (56). Riigisisese õiguse kohaselt tegutseb riigis ainult üks ametiühing. Samas ei ole see organisatsioon riigivõimust sõltumatu ning tegeleb kollektiivläbirääkimiste pidamise ja töötajate õiguste kaitsega väga vähe (57). Peale selle piirab Hiina töötajate liikuvust leibkondade registreerimise süsteem, mille kohaselt on sotsiaalkindlustushüvitised ja muud toetused täismahus kättesaadavad ainult asjaomase halduspiirkonna elanikele. See tähendab tavaliselt, et töötaja, kes ei ole end elanikuks registreerinud, satub ebasoodsasse tööolukorda ning tema sissetulek on väiksem kui registreeritud elukohaga töötajatel. (58) Need asjaolud põhjustavad HRVs palgakulude moonutusi.

56

57

58

| (97) | Ühtegi tõendit ei esitatud selle kohta, et grafiitelektroodide sektoris ei kohaldata eespool kirjeldatud Hiina tööõigussüsteemi. Seega mõjutavad palgakulude moonutused grafiitelektroodide sektorit nii otseselt (vaatlusaluse toote või selle tootmiseks vajaliku põhitooraine valmistamisel) kui ka kaudselt (seoses juurdepääsuga kapitalile või sisenditele, mida tarnivad äriühingud, kelle suhtes kohaldatakse HRVs sama tööhõivesüsteemi). |
| --- | --- |

(97)

Ühtegi tõendit ei esitatud selle kohta, et grafiitelektroodide sektoris ei kohaldata eespool kirjeldatud Hiina tööõigussüsteemi. Seega mõjutavad palgakulude moonutused grafiitelektroodide sektorit nii otseselt (vaatlusaluse toote või selle tootmiseks vajaliku põhitooraine valmistamisel) kui ka kaudselt (seoses juurdepääsuga kapitalile või sisenditele, mida tarnivad äriühingud, kelle suhtes kohaldatakse HRVs sama tööhõivesüsteemi).

3.3.1.8.   Alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b kuuenda taande kohased olulised moonutused: rahastamisele saab juurdepääsu asutuste kaudu, kes viivad ellu avaliku poliitika eesmärke või kes muul viisil ei tegutse riigist sõltumatult

Alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b kuuenda taande kohased olulised moonutused: rahastamisele saab juurdepääsu asutuste kaudu, kes viivad ellu avaliku poliitika eesmärke või kes muul viisil ei tegutse riigist sõltumatult

| (98) | HRV ettevõtjate juurdepääsu kapitalile moonutavad mitmesugused asjaolud. |
| --- | --- |

(98)

HRV ettevõtjate juurdepääsu kapitalile moonutavad mitmesugused asjaolud.

| (99) | Esiteks iseloomustab Hiina finantssüsteemi riigile kuuluvate pankade tugev positsioon (59) ning need pangad lähtuvad rahastamisvõimalusi pakkudes muudest kriteeriumidest kui projekti majanduslik elujõulisus. Sarnaselt riigile kuuluvate mittefinantsettevõtetega ei ole pangadki riigiga seotud mitte ainult omandi kaudu, vaid ka isiklike suhete kaudu (suurte riigile kuuluvate finantsettevõtete tippjuhid nimetab lõplikult ametisse HKP), (60) ning sarnaselt riigile kuuluvate mittefinantsettevõtetega rakendavad pangadki korrapäraselt valitsuse kindlaks määratud avalikku poliitikat. Seda tehes täidavad pangad sõnaselgelt sätestatud juriidilist kohustust lähtuda oma tegevuses riigi majandusliku ja sotsiaalse arengu vajadustest ning järgida riigi tööstuspoliitikat (61). Sellele lisanduvad täiendavad kehtivad eeskirjad, mille kohaselt tuleb rahalised vahendid suunata valitsuse soodustatud või muidu tähtsaks peetavatesse sektoritesse (62). |
| --- | --- |

(99)

Esiteks iseloomustab Hiina finantssüsteemi riigile kuuluvate pankade tugev positsioon (59) ning need pangad lähtuvad rahastamisvõimalusi pakkudes muudest kriteeriumidest kui projekti majanduslik elujõulisus. Sarnaselt riigile kuuluvate mittefinantsettevõtetega ei ole pangadki riigiga seotud mitte ainult omandi kaudu, vaid ka isiklike suhete kaudu (suurte riigile kuuluvate finantsettevõtete tippjuhid nimetab lõplikult ametisse HKP), (60) ning sarnaselt riigile kuuluvate mittefinantsettevõtetega rakendavad pangadki korrapäraselt valitsuse kindlaks määratud avalikku poliitikat. Seda tehes täidavad pangad sõnaselgelt sätestatud juriidilist kohustust lähtuda oma tegevuses riigi majandusliku ja sotsiaalse arengu vajadustest ning järgida riigi tööstuspoliitikat (61). Sellele lisanduvad täiendavad kehtivad eeskirjad, mille kohaselt tuleb rahalised vahendid suunata valitsuse soodustatud või muidu tähtsaks peetavatesse sektoritesse (62).

59

60

61

62

| (100) | Kuigi tunnistatakse, et eri õigussätete kohaselt tuleb järgida pankade tavapäraseid käitumispõhimõtteid ja täita usaldatavusnõudeid, näiteks uurida laenaja krediidivõimelisust, viitavad kaalukad tõendid, sealhulgas kaubanduse kaitsemeetmete uurimiste järeldused sellele, et neil sätetel on eri õigusaktide kohaldamisel vaid teisejärguline roll. |
| --- | --- |

(100)

Kuigi tunnistatakse, et eri õigussätete kohaselt tuleb järgida pankade tavapäraseid käitumispõhimõtteid ja täita usaldatavusnõudeid, näiteks uurida laenaja krediidivõimelisust, viitavad kaalukad tõendid, sealhulgas kaubanduse kaitsemeetmete uurimiste järeldused sellele, et neil sätetel on eri õigusaktide kohaldamisel vaid teisejärguline roll.

| (101) | Näiteks selgitas Hiina valitsus alles üsna hiljuti, et isegi eraomandis olevate kommertspankade otsused peab HKP üle vaatama, kuna need peavad olema kooskõlas riikliku poliitikaga. Üks riigi kolmest peamisest eesmärgist panganduse juhtimise vallas on tugevdada partei juhtrolli pangandus- ja kindlustussektoris, sealhulgas ettevõtete tegevuse ja juhtimisega seotud teemadel (63). Samuti tuleb nüüd kommertspankade tulemuslikkuse hindamise kriteeriumide puhul võtta arvesse seda, kuidas nad „teenivad riiklikke arengueesmärke ja reaalmajandust“, ning eriti seda, kuidas nad „teenivad strateegilisi ja kujunemisjärgus tootmisharusid“ (64). |
| --- | --- |

(101)

Näiteks selgitas Hiina valitsus alles üsna hiljuti, et isegi eraomandis olevate kommertspankade otsused peab HKP üle vaatama, kuna need peavad olema kooskõlas riikliku poliitikaga. Üks riigi kolmest peamisest eesmärgist panganduse juhtimise vallas on tugevdada partei juhtrolli pangandus- ja kindlustussektoris, sealhulgas ettevõtete tegevuse ja juhtimisega seotud teemadel (63). Samuti tuleb nüüd kommertspankade tulemuslikkuse hindamise kriteeriumide puhul võtta arvesse seda, kuidas nad „teenivad riiklikke arengueesmärke ja reaalmajandust“, ning eriti seda, kuidas nad „teenivad strateegilisi ja kujunemisjärgus tootmisharusid“ (64).

63

64

| (102) | Lisaks on võlakirja- ja krediidireitingud mitmesugustel põhjustel sageli moonutatud, sealhulgas seetõttu, et riskihindamist mõjutab ettevõtte strateegiline tähtsus Hiina valitsuse jaoks ning valitsuse kaudse tagatise tugevus. Hinnangute kohaselt võib kindlalt oletada, et Hiina krediidireitingud vastavad süstemaatiliselt madalamatele rahvusvahelistele reitingutele (65). |
| --- | --- |

(102)

Lisaks on võlakirja- ja krediidireitingud mitmesugustel põhjustel sageli moonutatud, sealhulgas seetõttu, et riskihindamist mõjutab ettevõtte strateegiline tähtsus Hiina valitsuse jaoks ning valitsuse kaudse tagatise tugevus. Hinnangute kohaselt võib kindlalt oletada, et Hiina krediidireitingud vastavad süstemaatiliselt madalamatele rahvusvahelistele reitingutele (65).

65

| (103) | Sellele lisanduvad täiendavad kehtivad eeskirjad, mille kohaselt tuleb rahalised vahendid suunata valitsuse soodustatud või muidu tähtsaks peetavatesse sektoritesse (66). Seetõttu antakse laene pigem riigile kuuluvatele ettevõtetele, suurtele heade sidemetega eraettevõtjatele ja võtmetähtsusega tööstussektorites tegutsevatele ettevõtjatele, mis tähendab, et kapitali kättesaadavus ja maksumus ei ole kõikide turuosaliste jaoks võrdsed. |
| --- | --- |

(103)

Sellele lisanduvad täiendavad kehtivad eeskirjad, mille kohaselt tuleb rahalised vahendid suunata valitsuse soodustatud või muidu tähtsaks peetavatesse sektoritesse (66). Seetõttu antakse laene pigem riigile kuuluvatele ettevõtetele, suurtele heade sidemetega eraettevõtjatele ja võtmetähtsusega tööstussektorites tegutsevatele ettevõtjatele, mis tähendab, et kapitali kättesaadavus ja maksumus ei ole kõikide turuosaliste jaoks võrdsed.

66

| (104) | Teiseks on laenukasutuse kulutused hoitud kunstlikult väiksed, et soodustada investeeringute kasvu. Seetõttu kasutatakse liiga palju kapitaliinvesteeringuid ja investeeringutasuvus on järjest väiksem. Seda kinnitab ettevõtete finantsvõimenduse suurenemine riigisektoris, olenemata kasumlikkuse järsust vähenemisest, mis viitab sellele, et pangandussüsteemis kasutatav mehhanism ei vasta tavapärastele kommertstingimustele. |
| --- | --- |

(104)

Teiseks on laenukasutuse kulutused hoitud kunstlikult väiksed, et soodustada investeeringute kasvu. Seetõttu kasutatakse liiga palju kapitaliinvesteeringuid ja investeeringutasuvus on järjest väiksem. Seda kinnitab ettevõtete finantsvõimenduse suurenemine riigisektoris, olenemata kasumlikkuse järsust vähenemisest, mis viitab sellele, et pangandussüsteemis kasutatav mehhanism ei vasta tavapärastele kommertstingimustele.

| (105) | Kolmandaks, kuigi 2015. aasta oktoobris jõuti nominaalse intressimäära liberaliseerimiseni, ei ole hinnasignaalid tingitud siiski vabaturujõudude toimimisest, vaid neid mõjutavad valitsuse põhjustatud moonutused. Hetkekursiga või sellest madalama kursiga antud laenude osatähtsus moodustas 2018. aasta lõpus endiselt vähemalt kolmandiku kõigist antud laenudest (67). HRV ametlik meedia on hiljuti teatanud, et HKP kutsus üles „juhtima laenuturu intressimäära allapoole“ (68). Kunstlikult madalate intressimäärade tõttu kehtestatakse omahinnast madalamad hinnad ja see põhjustab kapitali ülemäärast kasutamist. |
| --- | --- |

(105)

Kolmandaks, kuigi 2015. aasta oktoobris jõuti nominaalse intressimäära liberaliseerimiseni, ei ole hinnasignaalid tingitud siiski vabaturujõudude toimimisest, vaid neid mõjutavad valitsuse põhjustatud moonutused. Hetkekursiga või sellest madalama kursiga antud laenude osatähtsus moodustas 2018. aasta lõpus endiselt vähemalt kolmandiku kõigist antud laenudest (67). HRV ametlik meedia on hiljuti teatanud, et HKP kutsus üles „juhtima laenuturu intressimäära allapoole“ (68). Kunstlikult madalate intressimäärade tõttu kehtestatakse omahinnast madalamad hinnad ja see põhjustab kapitali ülemäärast kasutamist.

67

68

| (106) | Üldine laenumahu kasv HRVs viitab kapitalipaigutuse tõhususe vähenemisele, seejuures puuduvad märgid laenutingimuste karmistamisest, mis oleks ootuspärane moonutusteta turukeskkonnas. Selle tulemusena on viivislaenude maht viimastel aastatel kiiresti kasvanud. Suureneva võlariskiga silmitsi seisev Hiina valitsus on otsustanud makseviivitusi vältida. Seetõttu lahendatakse halbade laenude probleem krediidipikenduse abil, luues nn zombiettevõtteid, või võlgasid üle kandes (nt ühinemistega ja võlgade vahetamisega omakapitali vastu) ilma üldist võlaprobleemi lahendamata või selle põhjusi kõrvaldamata. |
| --- | --- |

(106)

Üldine laenumahu kasv HRVs viitab kapitalipaigutuse tõhususe vähenemisele, seejuures puuduvad märgid laenutingimuste karmistamisest, mis oleks ootuspärane moonutusteta turukeskkonnas. Selle tulemusena on viivislaenude maht viimastel aastatel kiiresti kasvanud. Suureneva võlariskiga silmitsi seisev Hiina valitsus on otsustanud makseviivitusi vältida. Seetõttu lahendatakse halbade laenude probleem krediidipikenduse abil, luues nn zombiettevõtteid, või võlgasid üle kandes (nt ühinemistega ja võlgade vahetamisega omakapitali vastu) ilma üldist võlaprobleemi lahendamata või selle põhjusi kõrvaldamata.

| (107) | Hoolimata turu liberaliseerimiseks tehtud sammudest mõjutavad HRV ärilaenude süsteemi olulised moonutused, mille põhjus on riigi pidev ulatuslik sekkumine kapitaliturgudel. |
| --- | --- |

(107)

Hoolimata turu liberaliseerimiseks tehtud sammudest mõjutavad HRV ärilaenude süsteemi olulised moonutused, mille põhjus on riigi pidev ulatuslik sekkumine kapitaliturgudel.

| (108) | Tõendeid selle kohta, et grafiitelektroodide sektoris ei esine eespool kirjeldatud valitsusepoolset finantssüsteemi sekkumist, ei esitatud. Seega mõjutab riigi oluline sekkumine finantssüsteemi tugevalt turutingimusi kõikidel tasanditel. |
| --- | --- |

(108)

Tõendeid selle kohta, et grafiitelektroodide sektoris ei esine eespool kirjeldatud valitsusepoolset finantssüsteemi sekkumist, ei esitatud. Seega mõjutab riigi oluline sekkumine finantssüsteemi tugevalt turutingimusi kõikidel tasanditel.

3.3.1.9.   Kirjeldatud moonutuste süsteemsus

Kirjeldatud moonutuste süsteemsus

| (109) | Komisjon märkis, et aruandes kirjeldatud moonutused on Hiina majandusele iseloomulikud. Olemasolevad tõendid näitavad, et eespool punktides 3.3.1.2–3.3.1.5 ja aruande A osas kirjeldatud Hiina süsteemi asjaolud ning tunnusjooned esinevad kogu riigis ja kõikides majandussektorites. Sama kehtib ka punktides 3.3.1.6 –3.3.1.8 ja aruande B osas kirjeldatud tootmistegurite puhul. |
| --- | --- |

(109)

Komisjon märkis, et aruandes kirjeldatud moonutused on Hiina majandusele iseloomulikud. Olemasolevad tõendid näitavad, et eespool punktides 3.3.1.2–3.3.1.5 ja aruande A osas kirjeldatud Hiina süsteemi asjaolud ning tunnusjooned esinevad kogu riigis ja kõikides majandussektorites. Sama kehtib ka punktides 3.3.1.6 –3.3.1.8 ja aruande B osas kirjeldatud tootmistegurite puhul.

| (110) | Komisjon tuletab meelde, et grafiitelektroodide tootmiseks on vaja mitmesuguseid sisendeid, muu hulgas naftakoksi, nõeljat naftakoksi, nõeljat pigikoksi ja elektrit (vt punkt 2.1). Toimikus esitatud tõendite kohaselt on Hiina üks peamisi nõelja koksi – grafiitelektroodide tootmisprotsessis kasutatava peamise tooraine – tootja ning valimisse kaasatud eksportivad tootjad hankisid suurema osa oma sisenditest HRVst (st ostuväärtuse alusel üle 70 %). Kui grafiitelektroodide tootjad ostavad/tellivad neid sisendeid, mõjutavad nende makstavaid (ja kuludena kajastatavaid) hindu selgelt samad eespool nimetatud süsteemsed moonutused. Näiteks kasutavad sisendite tarnijad tööjõudu, mida mõjutavad moonutused. Nad võivad laenata raha, mida mõjutavad finantssektori/kapitalipaigutuse moonutused. Lisaks kohaldatakse nende suhtes plaanimissüsteemi, mis kehtib kõikidel valitsemistasanditel ja kõikides sektorites. |
| --- | --- |

(110)

Komisjon tuletab meelde, et grafiitelektroodide tootmiseks on vaja mitmesuguseid sisendeid, muu hulgas naftakoksi, nõeljat naftakoksi, nõeljat pigikoksi ja elektrit (vt punkt 2.1). Toimikus esitatud tõendite kohaselt on Hiina üks peamisi nõelja koksi – grafiitelektroodide tootmisprotsessis kasutatava peamise tooraine – tootja ning valimisse kaasatud eksportivad tootjad hankisid suurema osa oma sisenditest HRVst (st ostuväärtuse alusel üle 70 %). Kui grafiitelektroodide tootjad ostavad/tellivad neid sisendeid, mõjutavad nende makstavaid (ja kuludena kajastatavaid) hindu selgelt samad eespool nimetatud süsteemsed moonutused. Näiteks kasutavad sisendite tarnijad tööjõudu, mida mõjutavad moonutused. Nad võivad laenata raha, mida mõjutavad finantssektori/kapitalipaigutuse moonutused. Lisaks kohaldatakse nende suhtes plaanimissüsteemi, mis kehtib kõikidel valitsemistasanditel ja kõikides sektorites.

| (111) | Seetõttu ei ole alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti a tähenduses asjakohane kasutada mitte üksnes grafiitelektroodide omamaiseid müügihindu, vaid ebausaldusväärsed on ka kõigi sisendite (sealhulgas tooraine, energia, maa, rahastamine, tööjõud jms) kulud, sest nende hinnakujundust mõjutab riigi oluline sekkumine, nagu on kirjeldatud aruande A ja B osas. Riigi sekkumine, mida on kirjeldatud seoses kapitali paigutamise, maa, tööjõu, energia ja toorainetega, toimub kõikjal HRVs. See tähendab näiteks, et iga sisendit, mis on toodetud HRVs eri tootmistegureid kombineerides, mõjutavad olulised moonutused. Sama kehtib ka sisendite sisendi jne kohta. Hiina valitsus ega eksportivad tootjad ei ole käesoleva uurimise käigus esitanud ühtegi tõendit ega väidet, mis tõendaks vastupidist. |
| --- | --- |

(111)

Seetõttu ei ole alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti a tähenduses asjakohane kasutada mitte üksnes grafiitelektroodide omamaiseid müügihindu, vaid ebausaldusväärsed on ka kõigi sisendite (sealhulgas tooraine, energia, maa, rahastamine, tööjõud jms) kulud, sest nende hinnakujundust mõjutab riigi oluline sekkumine, nagu on kirjeldatud aruande A ja B osas. Riigi sekkumine, mida on kirjeldatud seoses kapitali paigutamise, maa, tööjõu, energia ja toorainetega, toimub kõikjal HRVs. See tähendab näiteks, et iga sisendit, mis on toodetud HRVs eri tootmistegureid kombineerides, mõjutavad olulised moonutused. Sama kehtib ka sisendite sisendi jne kohta. Hiina valitsus ega eksportivad tootjad ei ole käesoleva uurimise käigus esitanud ühtegi tõendit ega väidet, mis tõendaks vastupidist.

3.3.1.10.   Järeldus

Järeldus

| (112) | Punktides 3.3.1.2–3.3.1.9 esitatud analüüs, mis hõlmab kõikide kättesaadavate tõendite hindamist seoses HRV sekkumisega nii tema majandusse üldiselt kui ka grafiitelektroodide sektorisse, näitab, et vaatlusaluse toote hinnad ja kulud, sealhulgas tooraine-, energia- ja tööjõukulud, ei ole kujunenud vabaturujõudude toimimise tulemusena, kuna neid mõjutab valitsuse oluline sekkumine alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b tähenduses, nagu näitab ühe või mitme käesolevas punktis loetletud asjakohase elemendi tegelik või võimalik mõju. Seda arvesse võttes ja kuna Hiina valitsus ei teinud koostööd, lükkas komisjon tagasi eksportivate tootjate väited oluliste moonutuste puudumise kohta (vt põhjendus 69) ning järeldas, et käesoleval juhul ei ole sobiv kasutada normaalväärtuse väljaselgitamiseks Hiina omamaiseid hindu ja kulusid. |
| --- | --- |

(112)

Punktides 3.3.1.2–3.3.1.9 esitatud analüüs, mis hõlmab kõikide kättesaadavate tõendite hindamist seoses HRV sekkumisega nii tema majandusse üldiselt kui ka grafiitelektroodide sektorisse, näitab, et vaatlusaluse toote hinnad ja kulud, sealhulgas tooraine-, energia- ja tööjõukulud, ei ole kujunenud vabaturujõudude toimimise tulemusena, kuna neid mõjutab valitsuse oluline sekkumine alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b tähenduses, nagu näitab ühe või mitme käesolevas punktis loetletud asjakohase elemendi tegelik või võimalik mõju. Seda arvesse võttes ja kuna Hiina valitsus ei teinud koostööd, lükkas komisjon tagasi eksportivate tootjate väited oluliste moonutuste puudumise kohta (vt põhjendus 69) ning järeldas, et käesoleval juhul ei ole sobiv kasutada normaalväärtuse väljaselgitamiseks Hiina omamaiseid hindu ja kulusid.

| (113) | Seetõttu arvutas komisjon normaalväärtuse ainult tootmis- ja müügikulude põhjal, mis vastavad moonutamata hindadele või võrdlusalustele, st käesoleval juhul sobiva võrdlusriigi asjakohaste tootmis- ja müügikulude alusel kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktiga a, nagu on selgitatud järgmises punktis. |
| --- | --- |

(113)

Seetõttu arvutas komisjon normaalväärtuse ainult tootmis- ja müügikulude põhjal, mis vastavad moonutamata hindadele või võrdlusalustele, st käesoleval juhul sobiva võrdlusriigi asjakohaste tootmis- ja müügikulude alusel kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktiga a, nagu on selgitatud järgmises punktis.

3.3.2.   Võrdlusriik

Võrdlusriik

3.3.2.1.   Üldised märkused

Üldised märkused

| (114) | Võrdlusriigi valimisel lähtuti kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõikega 6a järgmistest kriteeriumidest:






  — | HRVga sarnane majandusarengu tase. Selleks kasutas komisjon riike, mille kogurahvatulu elaniku kohta sarnaneb HRV omaga, tuginedes Maailmapanga andmebaasile (69); |
| --- | --- | --- |

(114)

Võrdlusriigi valimisel lähtuti kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõikega 6a järgmistest kriteeriumidest:

—

HRVga sarnane majandusarengu tase. Selleks kasutas komisjon riike, mille kogurahvatulu elaniku kohta sarnaneb HRV omaga, tuginedes Maailmapanga andmebaasile (69);

69

| — | uurimisaluse toote tootmine kõnealuses riigis; |
| --- | --- |

—

uurimisaluse toote tootmine kõnealuses riigis;

| — | asjakohaste avalike andmete kättesaadavus võrdlusriigis. |
| --- | --- |

—

asjakohaste avalike andmete kättesaadavus võrdlusriigis.

| — | Kui võimalikke võrdlusriike on rohkem kui üks, eelistatakse asjakohasel juhul võrreldava sotsiaal- ja keskkonnakaitse tasemega riike. |
| --- | --- |

—

Kui võimalikke võrdlusriike on rohkem kui üks, eelistatakse asjakohasel juhul võrreldava sotsiaal- ja keskkonnakaitse tasemega riike.

| (115) | Nagu on selgitatud põhjendustes 43 ja 44, avaldas komisjon ja lisas toimikusse kaks teadet normaalväärtuse kindlaksmääramiseks kasutatud allikate kohta. Teadetes kirjeldati asjaomaste kriteeriumide aluseks olevaid fakte ja tõendeid ning käsitleti märkusi, mis saadi huvitatud isikutelt nende elementide ja asjaomaste allikate kohta. Teises teates teavitas komisjon huvitatud isikuid oma kavatsusest kaaluda käesoleval juhul sobiva võrdlusriigina Mehhikot, kui oluliste moonutuste esinemine vastavalt alusmääruse artikli 2 lõikele 6a leiab kinnitust. Komisjoni hinnangu võib kokku võtta järgmiselt. |
| --- | --- |

(115)

Nagu on selgitatud põhjendustes 43 ja 44, avaldas komisjon ja lisas toimikusse kaks teadet normaalväärtuse kindlaksmääramiseks kasutatud allikate kohta. Teadetes kirjeldati asjaomaste kriteeriumide aluseks olevaid fakte ja tõendeid ning käsitleti märkusi, mis saadi huvitatud isikutelt nende elementide ja asjaomaste allikate kohta. Teises teates teavitas komisjon huvitatud isikuid oma kavatsusest kaaluda käesoleval juhul sobiva võrdlusriigina Mehhikot, kui oluliste moonutuste esinemine vastavalt alusmääruse artikli 2 lõikele 6a leiab kinnitust. Komisjoni hinnangu võib kokku võtta järgmiselt.

3.3.2.2.   Hiinaga sarnane majanduse arengu tase ja uurimisaluse toote tootmine

Hiinaga sarnane majanduse arengu tase ja uurimisaluse toote tootmine

| (116) | Esimeses teates, mis käsitleb tootmistegureid, määratles komisjon riigid, kellel on Hiinaga sarnane majanduse arengutase. Uurimisperioodil liigitas Maailmapank need riigid kogurahvatulu alusel suurema keskmise sissetulekuga riikideks. Siiski leiti, et uurimisalust toodet toodetakse arvestatavas mahus ainult kolmes riigis, nimelt Malaisias, Mehhikos ja Venemaal. |
| --- | --- |

(116)

Esimeses teates, mis käsitleb tootmistegureid, määratles komisjon riigid, kellel on Hiinaga sarnane majanduse arengutase. Uurimisperioodil liigitas Maailmapank need riigid kogurahvatulu alusel suurema keskmise sissetulekuga riikideks. Siiski leiti, et uurimisalust toodet toodetakse arvestatavas mahus ainult kolmes riigis, nimelt Malaisias, Mehhikos ja Venemaal.

| (117) | Teise teate järel väitsid Hiina kaubanduskoda ja Fangda Carbon New Material Co. LTD, et Malaisia, Mehhiko ja Venemaa ei ole võrdlusriigi jaoks sobivad valikud, ning soovitasid teisi võimalikke riike, eelkõige Ukrainat ja Indiat. Mõlemad asjaomased isikud märkisid, et komisjon oli hiljutises menetluses valinud võrdlusriigiks India (70). |
| --- | --- |

(117)

Teise teate järel väitsid Hiina kaubanduskoda ja Fangda Carbon New Material Co. LTD, et Malaisia, Mehhiko ja Venemaa ei ole võrdlusriigi jaoks sobivad valikud, ning soovitasid teisi võimalikke riike, eelkõige Ukrainat ja Indiat. Mõlemad asjaomased isikud märkisid, et komisjon oli hiljutises menetluses valinud võrdlusriigiks India (70).

70

| (118) | Eespool osutatud uurimise puhul, mida asjaomased isikud mainisid, kasutas komisjon võrdlusriigina Indiat, kuna paistis, et asjaomast uurimisalust toodet toodeti ainult Indias ja Ameerika Ühendriikides. Kuna selle uurimise puhul oli tegemist meetmete aegumise läbivaatamisega, mille eesmärk on välja selgitada, kas dumpingu jätkumine või kordumine on tõenäoline, olenemata dumpingu tegelikust tasemest, leidis komisjon, et India võiks erandkorras olla kõnealuse juhtumi konkreetsetel asjaoludel tootmis- ja müügikulude kindlakstegemise alus. |
| --- | --- |

(118)

Eespool osutatud uurimise puhul, mida asjaomased isikud mainisid, kasutas komisjon võrdlusriigina Indiat, kuna paistis, et asjaomast uurimisalust toodet toodeti ainult Indias ja Ameerika Ühendriikides. Kuna selle uurimise puhul oli tegemist meetmete aegumise läbivaatamisega, mille eesmärk on välja selgitada, kas dumpingu jätkumine või kordumine on tõenäoline, olenemata dumpingu tegelikust tasemest, leidis komisjon, et India võiks erandkorras olla kõnealuse juhtumi konkreetsetel asjaoludel tootmis- ja müügikulude kindlakstegemise alus.

| (119) | Lisaks on teadetel eraldi lisa, milles antakse juhised asjaomastele isikutele selle kohta, kuidas esitada teavet võimalike täiendavate võrdlusriikide ja/või äriühingute kohta alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktis a osutatud eesmärgil. Kumbki asjaomane isik ei esitanud teavet nimetatud lisas ette nähtud standardi kohaselt ja üksikasjalikkusega. |
| --- | --- |

(119)

Lisaks on teadetel eraldi lisa, milles antakse juhised asjaomastele isikutele selle kohta, kuidas esitada teavet võimalike täiendavate võrdlusriikide ja/või äriühingute kohta alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktis a osutatud eesmärgil. Kumbki asjaomane isik ei esitanud teavet nimetatud lisas ette nähtud standardi kohaselt ja üksikasjalikkusega.

| (120) | Komisjon märkis, et Maailmapanga määratletud liigituse kohaselt on India ja Ukraina majandusarengu tase madalam kui HRV oma, kuid Malaisia, Mehhiko ja Venemaa majandusliku arengu tase sarnaneb HRV omaga. Kooskõlas algmääruse artikli 2 lõike 6a punkti a esimese taandega, millega nähakse ette, et normaalväärtus määratakse kindlaks eksportiva riigiga sarnase majandusliku arengu tasemega sobiva võrdlusriigi vastavate tootmis- ja müügikulude põhjal, peeti neid riike sobivateks võimalikeks võrdlusriikideks ning puudus põhjus kaaluda madalama majandusarengu tasemega riike, nagu India ja Ukraina. Seega lükkas komisjon need vastuväited tagasi. |
| --- | --- |

(120)

Komisjon märkis, et Maailmapanga määratletud liigituse kohaselt on India ja Ukraina majandusarengu tase madalam kui HRV oma, kuid Malaisia, Mehhiko ja Venemaa majandusliku arengu tase sarnaneb HRV omaga. Kooskõlas algmääruse artikli 2 lõike 6a punkti a esimese taandega, millega nähakse ette, et normaalväärtus määratakse kindlaks eksportiva riigiga sarnase majandusliku arengu tasemega sobiva võrdlusriigi vastavate tootmis- ja müügikulude põhjal, peeti neid riike sobivateks võimalikeks võrdlusriikideks ning puudus põhjus kaaluda madalama majandusarengu tasemega riike, nagu India ja Ukraina. Seega lükkas komisjon need vastuväited tagasi.

3.3.2.3.   Asjakohaste avalike andmete kättesaadavus võrdlusriigis

Asjakohaste avalike andmete kättesaadavus võrdlusriigis

| (121) | Esimeses teates märkis komisjon, et vaatlusalust toodet tootvate riikidena tuvastatud riikides, nimelt Malaisias, Mehhikos ja Venemaal, on avalike andmete kättesaadavust vaja veel kontrollida, eelkõige seoses vaatlusaluse toote tootjate avalike finantsandmetega. |
| --- | --- |

(121)

Esimeses teates märkis komisjon, et vaatlusalust toodet tootvate riikidena tuvastatud riikides, nimelt Malaisias, Mehhikos ja Venemaal, on avalike andmete kättesaadavust vaja veel kontrollida, eelkõige seoses vaatlusaluse toote tootjate avalike finantsandmetega.

| (122) | Venemaa Föderatsiooni puhul kajastasid tuvastatud tootjate finantsaruanded ainult 2019. aasta andmeid. Lisaks töötas üks Venemaa äriühing kahjumiga. Veel tegi komisjon esimeses teates kindlaks mitu Venemaa turul esinevat moonutust, mis mõjutasid uurimisaluse toote tootmiskulusid ja vähendasid Venemaa sobivust võrdlusriigiks. |
| --- | --- |

(122)

Venemaa Föderatsiooni puhul kajastasid tuvastatud tootjate finantsaruanded ainult 2019. aasta andmeid. Lisaks töötas üks Venemaa äriühing kahjumiga. Veel tegi komisjon esimeses teates kindlaks mitu Venemaa turul esinevat moonutust, mis mõjutasid uurimisaluse toote tootmiskulusid ja vähendasid Venemaa sobivust võrdlusriigiks.

| (123) | Malaisia puhul kajastasid hõlpsasti kättesaadavad finantsaruanded 2017. aasta andmeid, mistõttu olid need uurimisperioodiga võrreldes aegunud. Samuti kehtisid Malaisias kaks ekspordipiirangut, olgugi et neil oli uurimisaluse toote tootmiskuludele ebaoluline mõju, mille suurus on ligikaudu 1 % valimisse kaasatud eksportivate tootjate grafiitelektroodisüsteemide tootmiskuludest. Vahepeal pääses komisjon juurde avalikult kättesaadavatele Showa Denko Malaysia 2020. aasta finantsaruannetele, (71) kuid äriühing teenis sellel aastal kahjumit. Seega ei pidanud komisjon Malaisiat sobivaks võrdlusriigiks, kuna selles riigis ei olnud kasumit teenivat tootjat, kelle andmed oleks olnud uurimisperioodi kohta hõlpsasti kättesaadavad. |
| --- | --- |

(123)

Malaisia puhul kajastasid hõlpsasti kättesaadavad finantsaruanded 2017. aasta andmeid, mistõttu olid need uurimisperioodiga võrreldes aegunud. Samuti kehtisid Malaisias kaks ekspordipiirangut, olgugi et neil oli uurimisaluse toote tootmiskuludele ebaoluline mõju, mille suurus on ligikaudu 1 % valimisse kaasatud eksportivate tootjate grafiitelektroodisüsteemide tootmiskuludest. Vahepeal pääses komisjon juurde avalikult kättesaadavatele Showa Denko Malaysia 2020. aasta finantsaruannetele, (71) kuid äriühing teenis sellel aastal kahjumit. Seega ei pidanud komisjon Malaisiat sobivaks võrdlusriigiks, kuna selles riigis ei olnud kasumit teenivat tootjat, kelle andmed oleks olnud uurimisperioodi kohta hõlpsasti kättesaadavad.

71

| (124) | Mehhiko puhul tuvastas komisjon ühe tootja, nimelt GrafTech Mexico S.A. de C.V (edaspidi „GrafTech Mexico“). Kuigi äriühingu finantsaruanded ei olnud hõlpsasti kättesaadavad, tegi komisjon kindlaks GrafTech Groupi (edaspidi „GrafTech International“) 2020. aasta aruande, mis sisaldas kontserni konsolideeritud finantsaruandeid. Eeltoodut arvesse võttes paistis see üldiselt olevat parim hõlpsasti kättesaadav teave. Veel märkis komisjon esimeses teates, et Mehhikos kehtivad grafiitelektroodide (tariifikoodid 8545 11 ja 8545 90) suhtes impordinõuded märgistamisnõuete vormis. Need märgistusnõuded ei ole siiski tootepõhised, vaid neid kohaldatakse kõikide Mehhikosse imporditavate toodete suhtes. Mehhiko asjakohases määruses (72) on sätestatud üldised eeskirjad, millega tagatakse, et märgised ei eksita tarbijaid kolmandatest riikidest pärit importi puutuvas, ning sellisena ei ole nende puhul tegemist impordipiiranguga. Seega ei avalda need nõuded uurimisaluse toote tootmiskuludele olulist mõju. |
| --- | --- |

(124)

Mehhiko puhul tuvastas komisjon ühe tootja, nimelt GrafTech Mexico S.A. de C.V (edaspidi „GrafTech Mexico“). Kuigi äriühingu finantsaruanded ei olnud hõlpsasti kättesaadavad, tegi komisjon kindlaks GrafTech Groupi (edaspidi „GrafTech International“) 2020. aasta aruande, mis sisaldas kontserni konsolideeritud finantsaruandeid. Eeltoodut arvesse võttes paistis see üldiselt olevat parim hõlpsasti kättesaadav teave. Veel märkis komisjon esimeses teates, et Mehhikos kehtivad grafiitelektroodide (tariifikoodid 8545 11 ja 8545 90) suhtes impordinõuded märgistamisnõuete vormis. Need märgistusnõuded ei ole siiski tootepõhised, vaid neid kohaldatakse kõikide Mehhikosse imporditavate toodete suhtes. Mehhiko asjakohases määruses (72) on sätestatud üldised eeskirjad, millega tagatakse, et märgised ei eksita tarbijaid kolmandatest riikidest pärit importi puutuvas, ning sellisena ei ole nende puhul tegemist impordipiiranguga. Seega ei avalda need nõuded uurimisaluse toote tootmiskuludele olulist mõju.

72

| (125) | Esimese teate peale väitsid Fangda Carbon New Material Co., Ltd., Liaoning Dantan Technology Group Co., Ltd. ja Hiina kaubanduskoda oma esitatud märkustes, et GrafTech Mexico on sobimatu valik. Esiteks, kuna ainsad kättesaadavad finantsaruanded olid konsolideeritud aruanded, mis kajastasid peale Mehhiko omade ka mujal maailmas asuvate tütarettevõtjate andmeid, hõlmaksid need konsolideeritud aastaaruanded selliste riikide äriühingute andmeid, mida ei saa käsitleda Hiinaga samal arengutasemel olevatena, ning need ei kajastaks Mehhikos kehtivaid tootmise üldkulusid, müügi-, üld- ja halduskulusid ning kasumit, kui Mehhikost peaks saama käesoleva uurimise jaoks võrdlusriik. Lisaks väitis Liaoning Dantan Technology Group Co., Ltd., et kui võrdlusriigiks valitakse Mehhiko, tuleb äriühingu GrafTech International Ltd. kasumit kohandada nii, et see kajastaks grafiitelektroodide valdkonna mõistlikku taset, kuna äriühingu GrafTech International Ltd. konsolideeritud kasumi tase on liiga kõrge – see tuleneb GrafTechi tegevuse täielikult vertikaalselt integreeritud olemusest, mille puhul äriühing toodab nõeljat naftakoksi ise, mitte ei tugine kolmandatest isikutest tarnijatele. Veel seadis Hiina kaubanduskoda kahtluse alla GrafTech Mexico esitatud kõigi andmete üldise objektiivsuse, kuna GrafTech International Ltd on kaebuse esitamist toetav pool. |
| --- | --- |

(125)

Esimese teate peale väitsid Fangda Carbon New Material Co., Ltd., Liaoning Dantan Technology Group Co., Ltd. ja Hiina kaubanduskoda oma esitatud märkustes, et GrafTech Mexico on sobimatu valik. Esiteks, kuna ainsad kättesaadavad finantsaruanded olid konsolideeritud aruanded, mis kajastasid peale Mehhiko omade ka mujal maailmas asuvate tütarettevõtjate andmeid, hõlmaksid need konsolideeritud aastaaruanded selliste riikide äriühingute andmeid, mida ei saa käsitleda Hiinaga samal arengutasemel olevatena, ning need ei kajastaks Mehhikos kehtivaid tootmise üldkulusid, müügi-, üld- ja halduskulusid ning kasumit, kui Mehhikost peaks saama käesoleva uurimise jaoks võrdlusriik. Lisaks väitis Liaoning Dantan Technology Group Co., Ltd., et kui võrdlusriigiks valitakse Mehhiko, tuleb äriühingu GrafTech International Ltd. kasumit kohandada nii, et see kajastaks grafiitelektroodide valdkonna mõistlikku taset, kuna äriühingu GrafTech International Ltd. konsolideeritud kasumi tase on liiga kõrge – see tuleneb GrafTechi tegevuse täielikult vertikaalselt integreeritud olemusest, mille puhul äriühing toodab nõeljat naftakoksi ise, mitte ei tugine kolmandatest isikutest tarnijatele. Veel seadis Hiina kaubanduskoda kahtluse alla GrafTech Mexico esitatud kõigi andmete üldise objektiivsuse, kuna GrafTech International Ltd on kaebuse esitamist toetav pool.

| (126) | Lisaks esitas Liaoning Dantan Technology Group Co., Ltd. üldisema tähelepaneku, mille kohaselt väheneb 2020. aasta kasumlikkus võrreldes 2019. aastaga märgatavalt kõnealuse tootmisharu tsüklilisuse ja hiljutise üleilmse pandeemia mõju tõttu. Seega, kui GrafTech Mexico eraldiseisvaid finantsandmeid 2020. aasta kohta ei saada, ei täida Mehhiko artikli 2 lõike 6a kohase asjakohase võrdlusriigi nõuet. |
| --- | --- |

(126)

Lisaks esitas Liaoning Dantan Technology Group Co., Ltd. üldisema tähelepaneku, mille kohaselt väheneb 2020. aasta kasumlikkus võrreldes 2019. aastaga märgatavalt kõnealuse tootmisharu tsüklilisuse ja hiljutise üleilmse pandeemia mõju tõttu. Seega, kui GrafTech Mexico eraldiseisvaid finantsandmeid 2020. aasta kohta ei saada, ei täida Mehhiko artikli 2 lõike 6a kohase asjakohase võrdlusriigi nõuet.

| (127) | Nagu on märgitud esimeses teates, leidis komisjon veebist äriühingu GrafTech International Ltd. konsolideeritud finantsaruanded. Esimese teate puhul olid need eelarveaasta 2019 kohta (73) ja teise teate puhul eelarveaasta 2020 kohta (74). |
| --- | --- |

(127)

Nagu on märgitud esimeses teates, leidis komisjon veebist äriühingu GrafTech International Ltd. konsolideeritud finantsaruanded. Esimese teate puhul olid need eelarveaasta 2019 kohta (73) ja teise teate puhul eelarveaasta 2020 kohta (74).

73

74

| (128) | Mis puutub väitesse, et äriühingu GrafTech International Ltd. konsolideeritud aastaaruannete puhul oleks hõlmatud sellised äriühingud, kelle andmed ei kajastaks Mehhikos kehtivaid tootmise üldkulusid, müügi-, üld- ja halduskulusid ning kasumit, siis käsitlevad äriühingu GrafTech International Ltd. kohta saadaolevad andmed uurimisaluse toote tootmist, sest kontsern toodabki ainult grafiitelektroode. Teisisõnu kajastavad kontserni konsolideeritud finantsandmed nii grafiitelektroodide tootmise tulemuslikkust kui ka selle tootmise üldkulusid, müügi-, üld- ja halduskulusid ning grafiitelektroodidelt teenitavat kasumit, kuna kontsern ei tooda muid tooteid peale grafiitelektroodide. Samuti teenis GrafTech International Ltd. kontsern uurimisperioodil kasumit. Peale selle on GrafTech Mexico ka Hiina äriühingutega sarnase suurusega äriühing, kes toodab vaatlusalust toodet olulisel määral. |
| --- | --- |

(128)

Mis puutub väitesse, et äriühingu GrafTech International Ltd. konsolideeritud aastaaruannete puhul oleks hõlmatud sellised äriühingud, kelle andmed ei kajastaks Mehhikos kehtivaid tootmise üldkulusid, müügi-, üld- ja halduskulusid ning kasumit, siis käsitlevad äriühingu GrafTech International Ltd. kohta saadaolevad andmed uurimisaluse toote tootmist, sest kontsern toodabki ainult grafiitelektroode. Teisisõnu kajastavad kontserni konsolideeritud finantsandmed nii grafiitelektroodide tootmise tulemuslikkust kui ka selle tootmise üldkulusid, müügi-, üld- ja halduskulusid ning grafiitelektroodidelt teenitavat kasumit, kuna kontsern ei tooda muid tooteid peale grafiitelektroodide. Samuti teenis GrafTech International Ltd. kontsern uurimisperioodil kasumit. Peale selle on GrafTech Mexico ka Hiina äriühingutega sarnase suurusega äriühing, kes toodab vaatlusalust toodet olulisel määral.

| (129) | Selgitatud põhjustel ei olnud võimalik kasutada kaalumisel olnud teistest riikidest pärit tootjate andmeid ning esimese teate järel kommentaare esitanud asjaomased isikud alternatiive välja ei pakkunud. |
| --- | --- |

(129)

Selgitatud põhjustel ei olnud võimalik kasutada kaalumisel olnud teistest riikidest pärit tootjate andmeid ning esimese teate järel kommentaare esitanud asjaomased isikud alternatiive välja ei pakkunud.

| (130) | Neid märkusi arvesse võttes otsustas komisjon siiski uurida ka seda, kas Mehhikos on uurimisaluse tootega sama või sarnase kategooria toodete tootjaid. Eelkõige täheldas komisjon, et GrafTech Internationali 2020. aasta konsolideeritud aruandes deklareeritud kasum oli tõepoolest erakordselt suur (tulupõhiselt väljendatuna 35,5 %). Mehhiko tootjate hulgast, kes toodavad uurimisaluse tootega sama või sarnase kategooria tooteid, tuvastas komisjon selles etapis vaid ühe äriühingu, kelle puhul olid 2020. aasta andmed kättesaadavad. See äriühing on Reotix Materiales Refractarios, S.A. de C.V. („Reotix Materiales Refractarios“), mis tegutseb muust kui savist tulekindlate toodete valdkonnas. Selle äriühingu kasum oli 2020. aastal 4,7 %. Kuna selles etapis muud usaldusväärsed andmed hõlpsasti kättesaadavad ei olnud, leidis komisjon, et selline kasum võib olla Mehhikos uurimisaluse toote tootja jaoks mõistlikult saavutatav. |
| --- | --- |

(130)

Neid märkusi arvesse võttes otsustas komisjon siiski uurida ka seda, kas Mehhikos on uurimisaluse tootega sama või sarnase kategooria toodete tootjaid. Eelkõige täheldas komisjon, et GrafTech Internationali 2020. aasta konsolideeritud aruandes deklareeritud kasum oli tõepoolest erakordselt suur (tulupõhiselt väljendatuna 35,5 %). Mehhiko tootjate hulgast, kes toodavad uurimisaluse tootega sama või sarnase kategooria tooteid, tuvastas komisjon selles etapis vaid ühe äriühingu, kelle puhul olid 2020. aasta andmed kättesaadavad. See äriühing on Reotix Materiales Refractarios, S.A. de C.V. („Reotix Materiales Refractarios“), mis tegutseb muust kui savist tulekindlate toodete valdkonnas. Selle äriühingu kasum oli 2020. aastal 4,7 %. Kuna selles etapis muud usaldusväärsed andmed hõlpsasti kättesaadavad ei olnud, leidis komisjon, et selline kasum võib olla Mehhikos uurimisaluse toote tootja jaoks mõistlikult saavutatav.

| (131) | Teisest küljest oli äriühingu Reotix Materiales Refractarios müügi-, üld- ja halduskulude osakaaluks tulupõhise arvestuse järgi märgitud 39,0 %. Seda arvesse võttes pidas komisjon mõistlikumaks tugineda äriühingu GrafTech International Ltd 2020. aasta aruandes esitatud müügi-, üld- ja halduskulude osakaalule, mis oli tulupõhises arvestuses 5,9 %, kuna see oli seotud vaatlusaluse tootega ja osaliselt ka äriühinguga GrafTech Mexico. |
| --- | --- |

(131)

Teisest küljest oli äriühingu Reotix Materiales Refractarios müügi-, üld- ja halduskulude osakaaluks tulupõhise arvestuse järgi märgitud 39,0 %. Seda arvesse võttes pidas komisjon mõistlikumaks tugineda äriühingu GrafTech International Ltd 2020. aasta aruandes esitatud müügi-, üld- ja halduskulude osakaalule, mis oli tulupõhises arvestuses 5,9 %, kuna see oli seotud vaatlusaluse tootega ja osaliselt ka äriühinguga GrafTech Mexico.

| (132) | Eespool öeldut silmas pidades ja kuna muud usaldusväärsed andmed puuduvad, leidis komisjon, et äriühingu GrafTech International Ltd. müügi-, üld- ja halduskulude summa ning äriühingu Reotix Materiales Refractarios teenitud kasum on alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti a viimase lõigu tähenduses moonutamata ja mõistlikud. |
| --- | --- |

(132)

Eespool öeldut silmas pidades ja kuna muud usaldusväärsed andmed puuduvad, leidis komisjon, et äriühingu GrafTech International Ltd. müügi-, üld- ja halduskulude summa ning äriühingu Reotix Materiales Refractarios teenitud kasum on alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti a viimase lõigu tähenduses moonutamata ja mõistlikud.

| (133) | Teise teate peale esitasid Hiina kaubanduskoda ja Fangda Carbon New Material Co., Ltd. ning Liaoning Dantan Technology Group Co., Ltd. vastuväite äriühingult GrafTech International Ltd. saadud müügi-, üld- ja halduskulude kasutamise suhtes, kuna need tulenesid erineva sissetulekutasemega riikides, sealhulgas suure sissetulekuga riikides asuvate eri äriühingute konsolideeritud finantsandmetest. Nad ei esitanud siiski uusi argumente, mis oleksid erinenud esimese teate järel esitatutest, ega sellekohaseid tõendeid. Samas märkis komisjon, et Hiina kaubanduskoda ja Fangda Carbon New Material Co., Ltd. toetasid komisjoni otsust kasutada mõistlikku kasumit. |
| --- | --- |

(133)

Teise teate peale esitasid Hiina kaubanduskoda ja Fangda Carbon New Material Co., Ltd. ning Liaoning Dantan Technology Group Co., Ltd. vastuväite äriühingult GrafTech International Ltd. saadud müügi-, üld- ja halduskulude kasutamise suhtes, kuna need tulenesid erineva sissetulekutasemega riikides, sealhulgas suure sissetulekuga riikides asuvate eri äriühingute konsolideeritud finantsandmetest. Nad ei esitanud siiski uusi argumente, mis oleksid erinenud esimese teate järel esitatutest, ega sellekohaseid tõendeid. Samas märkis komisjon, et Hiina kaubanduskoda ja Fangda Carbon New Material Co., Ltd. toetasid komisjoni otsust kasutada mõistlikku kasumit.

| (134) | Kuna muid märkusi ega muud teavet hõlpsasti kättesaadavate andmete kohta ei esitatud, tegi komisjon esialgse järelduse, et allikad, mida ta kavatses kasutada müügi-, üld- ja halduskulude ning kasumi kindlakstegemiseks, on alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti a viimase lõigu tähenduses moonutamata ja mõistlikud. |
| --- | --- |

(134)

Kuna muid märkusi ega muud teavet hõlpsasti kättesaadavate andmete kohta ei esitatud, tegi komisjon esialgse järelduse, et allikad, mida ta kavatses kasutada müügi-, üld- ja halduskulude ning kasumi kindlakstegemiseks, on alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti a viimase lõigu tähenduses moonutamata ja mõistlikud.

3.3.2.4.   Sotsiaal- ja keskkonnakaitse tase

Sotsiaal- ja keskkonnakaitse tase

| (135) | Kuna kõigi eespool kirjeldatud asjaolude põhjal tehti kindlaks, et Mehhiko on ainus sobiv võrdlusriik, ei olnud vastavalt alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti a esimese taande viimasele lausele vaja hinnata sotsiaal- ja keskkonnakaitse taset. |
| --- | --- |

(135)

Kuna kõigi eespool kirjeldatud asjaolude põhjal tehti kindlaks, et Mehhiko on ainus sobiv võrdlusriik, ei olnud vastavalt alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti a esimese taande viimasele lausele vaja hinnata sotsiaal- ja keskkonnakaitse taset.

3.3.2.5.   Järeldus

Järeldus

| (136) | Eespool esitatud analüüsi silmas pidades täitis Mehhiko alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti a esimeses taandes sätestatud kriteeriumid, mille kohaselt saab riiki pidada sobivaks võrdlusriigiks. |
| --- | --- |

(136)

Eespool esitatud analüüsi silmas pidades täitis Mehhiko alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti a esimeses taandes sätestatud kriteeriumid, mille kohaselt saab riiki pidada sobivaks võrdlusriigiks.

| (137) | Fangda Carbon New Material Co., Ltd., Liaoning Dantan Technology Group Co., Ltd. ja Hiina kaubanduskoda rõhutasid oma märkustes, et leida tuleb alternatiivne neljas võrdlusriik. Keegi neist isikutest alternatiivset võrdlusriiki siiski välja ei pakkunud. Rõhutada tuleb, et komisjon tegi tema käsutuses oleva teabe põhjal kindlaks, et kõigist HRVga võrreldava majandusarenguga riikidest toodavad uurimisalust toodet vaid Mehhiko, Malaisia ja Venemaa. Peale selle olid neist kolmest riigist asjakohased andmed hõlpsasti kättesaadavad ainult Mehhikos. |
| --- | --- |

(137)

Fangda Carbon New Material Co., Ltd., Liaoning Dantan Technology Group Co., Ltd. ja Hiina kaubanduskoda rõhutasid oma märkustes, et leida tuleb alternatiivne neljas võrdlusriik. Keegi neist isikutest alternatiivset võrdlusriiki siiski välja ei pakkunud. Rõhutada tuleb, et komisjon tegi tema käsutuses oleva teabe põhjal kindlaks, et kõigist HRVga võrreldava majandusarenguga riikidest toodavad uurimisalust toodet vaid Mehhiko, Malaisia ja Venemaa. Peale selle olid neist kolmest riigist asjakohased andmed hõlpsasti kättesaadavad ainult Mehhikos.

| (138) | Võttes arvesse neid märkusi ja kõiki asjakohaseid kaalutud fakte tervikuna, otsustas komisjon esialgu kasutada Hiina eksportivate tootjate normaalväärtuse kindlaksmääramiseks sobiva võrdlusriigina vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 6a Mehhikot ja vastavalt alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti a esimesele taandele äriühingut GrafTech Mexico. |
| --- | --- |

(138)

Võttes arvesse neid märkusi ja kõiki asjakohaseid kaalutud fakte tervikuna, otsustas komisjon esialgu kasutada Hiina eksportivate tootjate normaalväärtuse kindlaksmääramiseks sobiva võrdlusriigina vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 6a Mehhikot ja vastavalt alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti a esimesele taandele äriühingut GrafTech Mexico.

3.3.3.   Tootmistegurite moonutamata kulude kindlakstegemiseks kasutatud allikad

Tootmistegurite moonutamata kulude kindlakstegemiseks kasutatud allikad

| (139) | Huvitatud isikute esitatud teabe ja toimikus olemasoleva muu asjakohase teabe põhjal koostas komisjon esimeses teates esialgse loetelu tootmisteguritest, nagu uurimisaluse toote tootmiseks kasutatud materjalid, energia ja tööjõud. |
| --- | --- |

(139)

Huvitatud isikute esitatud teabe ja toimikus olemasoleva muu asjakohase teabe põhjal koostas komisjon esimeses teates esialgse loetelu tootmisteguritest, nagu uurimisaluse toote tootmiseks kasutatud materjalid, energia ja tööjõud.

| (140) | Alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti a kohaselt tegi komisjon kindlaks ka allikad moonutamata hindade ja võrdlusaluste kindlaksmääramiseks. Peamine allikas, mida komisjon kavatses kasutada, oli andmebaas Global Trade Atlas (edaspidi „GTA“). Samas teates esitas komisjon harmoneeritud süsteemi (HS) tootmistegurite koodid, mida huvitatud isikute esitatud teabe põhjal kavatseti esialgu GTA andmebaasil põhinevas analüüsis kasutada. |
| --- | --- |

(140)

Alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti a kohaselt tegi komisjon kindlaks ka allikad moonutamata hindade ja võrdlusaluste kindlaksmääramiseks. Peamine allikas, mida komisjon kavatses kasutada, oli andmebaas Global Trade Atlas (edaspidi „GTA“). Samas teates esitas komisjon harmoneeritud süsteemi (HS) tootmistegurite koodid, mida huvitatud isikute esitatud teabe põhjal kavatseti esialgu GTA andmebaasil põhinevas analüüsis kasutada.

| (141) | Komisjon kutsus huvitatud isikuid üles esitama märkusi ja pakkuma välja hõlpsasti kättesaadavat teavet iga kõnealuses teates nimetatud tootmisteguri moonutamata väärtuste kohta. |
| --- | --- |

(141)

Komisjon kutsus huvitatud isikuid üles esitama märkusi ja pakkuma välja hõlpsasti kättesaadavat teavet iga kõnealuses teates nimetatud tootmisteguri moonutamata väärtuste kohta.

| (142) | Seejärel ajakohastas komisjon teises teates tootmistegurite loetelu, tuginedes asjaomaste isikute märkustele ja teabele, mille valimisse kaasatud eksportivad tootjad esitasid küsimustiku vastustes. |
| --- | --- |

(142)

Seejärel ajakohastas komisjon teises teates tootmistegurite loetelu, tuginedes asjaomaste isikute märkustele ja teabele, mille valimisse kaasatud eksportivad tootjad esitasid küsimustiku vastustes.

| (143) | Teises teates tegi komisjon ettepaneku kasutada naftakoksi (HS 2713 12) hinna kindlaksmääramiseks Mehhiko impordihinna asemel Malaisia impordiandmeid, võttes arvesse eksportivate tootjate ning Euroopa Söe- ja Grafiidiühenduse märkusi, mille kohaselt ei ole naftakoksi Mehhikosse importimise statistika piisavalt asjakohane grafiitelektroodisüsteemide tootmisel kasutatava nõelja koksi kvaliteediklassi osas. |
| --- | --- |

(143)

Teises teates tegi komisjon ettepaneku kasutada naftakoksi (HS 2713 12) hinna kindlaksmääramiseks Mehhiko impordihinna asemel Malaisia impordiandmeid, võttes arvesse eksportivate tootjate ning Euroopa Söe- ja Grafiidiühenduse märkusi, mille kohaselt ei ole naftakoksi Mehhikosse importimise statistika piisavalt asjakohane grafiitelektroodisüsteemide tootmisel kasutatava nõelja koksi kvaliteediklassi osas.

| (144) | Teise teate peale väitis mitu asjaomast isikut, et komisjon ei peaks kasutama naftakoksi (HS 2713 12) hinna kindlaksmääramiseks Malaisia impordiandmeid, kuna Malaisia statistikas esitatud kogus on väga väike ja pole representatiivne. |
| --- | --- |

(144)

Teise teate peale väitis mitu asjaomast isikut, et komisjon ei peaks kasutama naftakoksi (HS 2713 12) hinna kindlaksmääramiseks Malaisia impordiandmeid, kuna Malaisia statistikas esitatud kogus on väga väike ja pole representatiivne.

| (145) | Komisjon nõustus väitega ja otsustas esialgu määrata naftakoksi jaoks võrdlusaluse Mehhiko impordihinna põhjal. |
| --- | --- |

(145)

Komisjon nõustus väitega ja otsustas esialgu määrata naftakoksi jaoks võrdlusaluse Mehhiko impordihinna põhjal.

| (146) | Teises teates teatas komisjon veel, et Mehhikosse ei impordita kivisöetõrva (HS 2708 20), ning otsustas seega kasutada kõnealuse võrdlusaluse määramiseks Malaisia andmeid. |
| --- | --- |

(146)

Teises teates teatas komisjon veel, et Mehhikosse ei impordita kivisöetõrva (HS 2708 20), ning otsustas seega kasutada kõnealuse võrdlusaluse määramiseks Malaisia andmeid.

| (147) | Komisjon märkis, et asjaomased isikud selle otsuse kohta vastuväiteid teist teadet käsitlevates märkustes ei esitanud. |
| --- | --- |

(147)

Komisjon märkis, et asjaomased isikud selle otsuse kohta vastuväiteid teist teadet käsitlevates märkustes ei esitanud.

| (148) | Üks asjaomane isik väitis, et Mehhiko CIF-impordihinna kindlaksmääramiseks kasutatud metoodika ei ole õige, kuna komisjon kasutas HS-koodil (st 2713) põhinevat sama veokulude suhtarvu iga eksportiva riigi ja kõigi võrdlusaluste puhul. Lisaks on kasutatud andmestik aegunud, sest kõige hiljutisemad andmed on eelarveaasta 2016 kohta. |
| --- | --- |

(148)

Üks asjaomane isik väitis, et Mehhiko CIF-impordihinna kindlaksmääramiseks kasutatud metoodika ei ole õige, kuna komisjon kasutas HS-koodil (st 2713) põhinevat sama veokulude suhtarvu iga eksportiva riigi ja kõigi võrdlusaluste puhul. Lisaks on kasutatud andmestik aegunud, sest kõige hiljutisemad andmed on eelarveaasta 2016 kohta.

| (149) | Asjaomane isik väitis, et metoodika ei ole õige, kuid ei pakkunud välja ka alternatiivset lahendust. Komisjon jõudis järeldusele, et hinnang on talle kättesaadavatest siiski kõige täpsem. |
| --- | --- |

(149)

Asjaomane isik väitis, et metoodika ei ole õige, kuid ei pakkunud välja ka alternatiivset lahendust. Komisjon jõudis järeldusele, et hinnang on talle kättesaadavatest siiski kõige täpsem.

| (150) | Võttes arvesse kogu huvitatud isikute esitatud ja kontrollkäikudel kogutud teavet, tehti kindlaks järgmised tootmistegurid ja nende allikad, et määrata kindlaks normaalväärtus vastavalt alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktile a.









  Tootmistegurid grafiitelektroodide puhul |
| --- | --- |
| Tootmistegur | Kauba kood | Moonutamata väärtus
  (jüaanides) | Mõõtühik |
| Toorained |
| Naftakoks (kaltsineeritud) | 2713 12 | 5 240 | tonn |
| Naftakoks (kaltsineerimata) | 2713 11 | 432 | tonn |
| Kivisöetõrvast saadud pigi | 2708 10 | 8 640 | tonn |
| Kivisöetõrvast saadud pigikoks | 2708 20 | 3 917 | tonn |
| Kivisöest koks ja poolkoks | 2704 00 | 1 884 | tonn |
| Kivisöest asfalt | 2715 00 | 6 113 | tonn |
| Kivisüsi | 2701 12 | 881 | tonn |
| Grafiitfragmendid | 3801 90 | 13 048 | tonn |
| Kulud |
| Tööjõud |
| Töötleva tööstuse töötajate palgad | [EI KOHALDATA] | 13,37 | tunnid |
| Energia |
| Elekter | [EI KOHALDATA] | 1 138 | kWh |
| Maagaas | [EI KOHALDATA] | 0,70 | m3 |
| Kõrvalsaadus/jäätmed |
| Grafiidijäätmed | 3801 90 | 13 048 | tonn |
| Ränikarbiidi jäätmed | 2849 20 | 8 055 | tonn |

(150)

Võttes arvesse kogu huvitatud isikute esitatud ja kontrollkäikudel kogutud teavet, tehti kindlaks järgmised tootmistegurid ja nende allikad, et määrata kindlaks normaalväärtus vastavalt alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktile a.

Tootmistegurid grafiitelektroodide puhul

Tootmistegurid grafiitelektroodide puhul

Tootmistegur

Kauba kood

Moonutamata väärtus

(jüaanides)

Mõõtühik

Toorained

Naftakoks (kaltsineeritud)

2713 12

5 240

tonn

Naftakoks (kaltsineerimata)

2713 11

432

tonn

Kivisöetõrvast saadud pigi

2708 10

8 640

tonn

Kivisöetõrvast saadud pigikoks

2708 20

3 917

tonn

Kivisöest koks ja poolkoks

2704 00

1 884

tonn

Kivisöest asfalt

2715 00

6 113

tonn

Kivisüsi

2701 12

881

tonn

Grafiitfragmendid

3801 90

13 048

tonn

Kulud

Tööjõud

Töötleva tööstuse töötajate palgad

[EI KOHALDATA]

13,37

tunnid

Energia

Elekter

[EI KOHALDATA]

1 138

kWh

Maagaas

[EI KOHALDATA]

0,70

m3

3

Kõrvalsaadus/jäätmed

Grafiidijäätmed

3801 90

13 048

tonn

Ränikarbiidi jäätmed

2849 20

8 055

tonn

3.3.3.1.   Tootmisprotsessis kasutatavad toorained

Tootmisprotsessis kasutatavad toorained

| (151) | Toorainete moonutamata hinna kindlaksmääramiseks võttis komisjon aluseks kõigist kolmandatest riikidest, välja arvatud HRVst ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2015/755 (75) I lisas loetletud riikidest, mis ei ole WTO liikmed, võrdlusriiki suunatud impordi kaalutud keskmise hinna (CIF-hind), nagu see oli esitatud GTAs. Komisjon otsustas jätta välja Hiinast pärit impordi, sest ta järeldas, et Hiinas ei ole omamaiste hindade ja kulude kasutamine sobiv alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktis b määratletud oluliste moonutuste tõttu(vt punkt 3.3.1 eespool). Kuna puuduvad tõendid selle kohta, et samad moonutused ei mõjuta ekspordiks mõeldud tooteid samas ulatuses, leidis komisjon, et samad moonutused mõjutavad eksporti. Mehhiko puhul ei olnud HRVst ja mõnest WTOsse mittekuuluvast riigist pärit impordi väljajätmisel märkimisväärset mõju, kuna ülejäänud import moodustas siiski ligikaudu 99 % võrdlusriiki saabuva impordi kogumahust. Malaisias moodustas kivisöest saadud pigikoksi import Hiinast 55 % koguimpordist. Kaalutud keskmist impordihinda kohandati vajaduse korral imporditollimaksude arvessevõtmiseks. |
| --- | --- |

(151)

Toorainete moonutamata hinna kindlaksmääramiseks võttis komisjon aluseks kõigist kolmandatest riikidest, välja arvatud HRVst ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2015/755 (75) I lisas loetletud riikidest, mis ei ole WTO liikmed, võrdlusriiki suunatud impordi kaalutud keskmise hinna (CIF-hind), nagu see oli esitatud GTAs. Komisjon otsustas jätta välja Hiinast pärit impordi, sest ta järeldas, et Hiinas ei ole omamaiste hindade ja kulude kasutamine sobiv alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktis b määratletud oluliste moonutuste tõttu(vt punkt 3.3.1 eespool). Kuna puuduvad tõendid selle kohta, et samad moonutused ei mõjuta ekspordiks mõeldud tooteid samas ulatuses, leidis komisjon, et samad moonutused mõjutavad eksporti. Mehhiko puhul ei olnud HRVst ja mõnest WTOsse mittekuuluvast riigist pärit impordi väljajätmisel märkimisväärset mõju, kuna ülejäänud import moodustas siiski ligikaudu 99 % võrdlusriiki saabuva impordi kogumahust. Malaisias moodustas kivisöest saadud pigikoksi import Hiinast 55 % koguimpordist. Kaalutud keskmist impordihinda kohandati vajaduse korral imporditollimaksude arvessevõtmiseks.

75

| (152) | Mõne tootmisteguri puhul moodustasid koostööd tegevate eksportivate tootjate tegelikud kulud uurimisperioodil tühise osa tooraine kogukuludest. Kuna nende puhul kasutatud väärtus ei mõjutanud (olenemata kasutatud allikast) märkimisväärselt dumpingumarginaali arvutamist, käsitles komisjon neid tootmistegureid kulumaterjalidena, nagu selgitatud põhjenduses 166. |
| --- | --- |

(152)

Mõne tootmisteguri puhul moodustasid koostööd tegevate eksportivate tootjate tegelikud kulud uurimisperioodil tühise osa tooraine kogukuludest. Kuna nende puhul kasutatud väärtus ei mõjutanud (olenemata kasutatud allikast) märkimisväärselt dumpingumarginaali arvutamist, käsitles komisjon neid tootmistegureid kulumaterjalidena, nagu selgitatud põhjenduses 166.

| (153) | Komisjon väljendas koostööd tegevate eksportivate tootjate toorainete tarne eest kantud transpordikulu protsendimäärana nende toorainete tegelikust kulust ja rakendas siis sama protsendimäära samade toorainete moonutamata kulule, et määrata kindlaks moonutamata transpordikulu. Komisjon leidis, et käesoleva uurimise kontekstis oleks mõistlik kasutada eksportiva tootja tooraine ja esitatud transpordikulude suhet näitajana, mille abil hinnata äriühingu tehasesse tarnimisel kehtivaid toorainete moonutamata kulusid. |
| --- | --- |

(153)

Komisjon väljendas koostööd tegevate eksportivate tootjate toorainete tarne eest kantud transpordikulu protsendimäärana nende toorainete tegelikust kulust ja rakendas siis sama protsendimäära samade toorainete moonutamata kulule, et määrata kindlaks moonutamata transpordikulu. Komisjon leidis, et käesoleva uurimise kontekstis oleks mõistlik kasutada eksportiva tootja tooraine ja esitatud transpordikulude suhet näitajana, mille abil hinnata äriühingu tehasesse tarnimisel kehtivaid toorainete moonutamata kulusid.

3.3.3.2.   Tööjõud

Tööjõud

| (154) | Komisjon kasutas ILO statistikat, mis kajastab töötajate keskmist kuutasu ja nädala keskmist tegelikult töötatud tundide arvu töötaja kohta Mehhikos 2020. aastal. Keskmine kuutasu ei sisalda sotsiaalkindlustuskulusid ega tööandja makstavaid makse. Kõnealune teave on kättesaadav OECD raamatukogus nimetatud aasta andmete all (76). |
| --- | --- |

(154)

Komisjon kasutas ILO statistikat, mis kajastab töötajate keskmist kuutasu ja nädala keskmist tegelikult töötatud tundide arvu töötaja kohta Mehhikos 2020. aastal. Keskmine kuutasu ei sisalda sotsiaalkindlustuskulusid ega tööandja makstavaid makse. Kõnealune teave on kättesaadav OECD raamatukogus nimetatud aasta andmete all (76).

76

3.3.3.3.   Elekter

Elekter

| (155) | Mehhiko elektrihinna avaldab Mehhiko elektrikomisjon. Komisjon kasutas andmeid tööstuslikul eesmärgil tarbitava elektrienergia hindade kohta, mis on avaldatud Mehhiko ametlikus väljaandes. |
| --- | --- |

(155)

Mehhiko elektrihinna avaldab Mehhiko elektrikomisjon. Komisjon kasutas andmeid tööstuslikul eesmärgil tarbitava elektrienergia hindade kohta, mis on avaldatud Mehhiko ametlikus väljaandes.

| (156) | Teise teate peale väitis Liaoning Dantan Technology Group Co., Ltd., et Mehhiko elektrihinnad on moonutatud kõrgemaks, sest Mehhiko riik õõnestas taastuvate energiaallikate arengut, ning seega tuleks neid langetada. |
| --- | --- |

(156)

Teise teate peale väitis Liaoning Dantan Technology Group Co., Ltd., et Mehhiko elektrihinnad on moonutatud kõrgemaks, sest Mehhiko riik õõnestas taastuvate energiaallikate arengut, ning seega tuleks neid langetada.

| (157) | Komisjon märkis, et asjaomane isik ei esitanud oma väite toetuseks muid tõendeid peale ebamääraste ütluste. Seega lükati see väide tagasi. |
| --- | --- |

(157)

Komisjon märkis, et asjaomane isik ei esitanud oma väite toetuseks muid tõendeid peale ebamääraste ütluste. Seega lükati see väide tagasi.

3.3.3.4.   Maagaas

Maagaas

| (158) | Komisjon kasutas Mehhiko tööstustarbijatele kehtivat gaasihinda, mille avaldab Comisión Reguladora de Energía (77) oma korrapärastes pressiteadetes. Komisjon kasutas andmeid, mis käsitlevad tööstusgaasi hinda gigadžaulides väljendatud vastavas tarbimisvahemikus uurimisperioodil. |
| --- | --- |

(158)

Komisjon kasutas Mehhiko tööstustarbijatele kehtivat gaasihinda, mille avaldab Comisión Reguladora de Energía (77) oma korrapärastes pressiteadetes. Komisjon kasutas andmeid, mis käsitlevad tööstusgaasi hinda gigadžaulides väljendatud vastavas tarbimisvahemikus uurimisperioodil.

77

3.3.3.5.   Jäätmed

Jäätmed

| (159) | Komisjon analüüsis valimisse kaasatud Hiina eksportivate tootjate raamatupidamistavasid, mis on seotud kõrvalsaaduste ja jäätmetega. Selle tulemusena kohandas komisjon arvutatud tootmiskulud iga ettevõtte kõrvalsaaduste ja jäätmetega seotud raamatupidamistavade järgi. |
| --- | --- |

(159)

Komisjon analüüsis valimisse kaasatud Hiina eksportivate tootjate raamatupidamistavasid, mis on seotud kõrvalsaaduste ja jäätmetega. Selle tulemusena kohandas komisjon arvutatud tootmiskulud iga ettevõtte kõrvalsaaduste ja jäätmetega seotud raamatupidamistavade järgi.

3.3.3.6.   Tootmise üldkulud, müügi-, üld- ja halduskulud ning kasum ja kulum

Tootmise üldkulud, müügi-, üld- ja halduskulud ning kasum ja kulum

| (160) | Alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktis a on sätestatud, et „[a]rvutatud normaalväärtus hõlmab moonutamata ja põhjendatud haldus-, müügi- ja üldkulusummat ning kasumisummat“. Lisaks tuleb kindlaks teha tootmise üldkulud, et hõlmata kulud, mis eespool viidatud tootmistegurites ei sisaldu. |
| --- | --- |

(160)

Alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktis a on sätestatud, et „[a]rvutatud normaalväärtus hõlmab moonutamata ja põhjendatud haldus-, müügi- ja üldkulusummat ning kasumisummat“. Lisaks tuleb kindlaks teha tootmise üldkulud, et hõlmata kulud, mis eespool viidatud tootmistegurites ei sisaldu.

| (161) | Koostööd tegevate eksportivate tootjate tootmise üldkulusid väljendati protsentuaalse osana eksportivate tootjate tegelikest tootmiskuludest. Seda protsendimäära kohaldati moonutamata tootmiskulude suhtes. |
| --- | --- |

(161)

Koostööd tegevate eksportivate tootjate tootmise üldkulusid väljendati protsentuaalse osana eksportivate tootjate tegelikest tootmiskuludest. Seda protsendimäära kohaldati moonutamata tootmiskulude suhtes.

| (162) | Selleks, et teha kindlaks tootmise üldkulude, müügi-, üld- ja halduskulude ning kasumi moonutamata ja mõistlik summa, tugines komisjon äriühingu GrafTech International Ltd finantsandmetele müügi-, üld- ja halduskulude puhul ning äriühingu Reotix Materiales Refractarios finantsandmetele kasumi puhul. |
| --- | --- |

(162)

Selleks, et teha kindlaks tootmise üldkulude, müügi-, üld- ja halduskulude ning kasumi moonutamata ja mõistlik summa, tugines komisjon äriühingu GrafTech International Ltd finantsandmetele müügi-, üld- ja halduskulude puhul ning äriühingu Reotix Materiales Refractarios finantsandmetele kasumi puhul.

3.3.4.   Normaalväärtuse arvutamine

Normaalväärtuse arvutamine

| (163) | Eeltoodud moonutamata hindade ja võrdlusaluste põhjal arvutas komisjon kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktiga a normaalväärtuse tooteliigi kohta tehasest hankimise tasandil. |
| --- | --- |

(163)

Eeltoodud moonutamata hindade ja võrdlusaluste põhjal arvutas komisjon kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktiga a normaalväärtuse tooteliigi kohta tehasest hankimise tasandil.

| (164) | Et teha kindlaks iga vaatlusalust toodet tootva ja eksportiva juriidilise isiku moonutamata tootmiskulud, asendas komisjon iga eksportiva tootja puhul nii seotud kui ka sõltumatutelt isikutelt ostetud tootmistegurid eespool toodud tabelis esitatud tootmisteguritega. |
| --- | --- |

(164)

Et teha kindlaks iga vaatlusalust toodet tootva ja eksportiva juriidilise isiku moonutamata tootmiskulud, asendas komisjon iga eksportiva tootja puhul nii seotud kui ka sõltumatutelt isikutelt ostetud tootmistegurid eespool toodud tabelis esitatud tootmisteguritega.

| (165) | Esiteks määras komisjon kindlaks moonutamata tootmiskulud, tuginedes iga äriühingu ostetud tootmisteguritele. Seejärel kohaldas ta moonutamata ühikukulusid iga koostööd tegeva eksportiva tootja konkreetsete tootmistegurite tegeliku tarbimise suhtes. Komisjon arvestas tootmiskuludest maha tootmisprotsessis uuesti kasutusele võetud kõrvalsaaduste moonutamata kulud. |
| --- | --- |

(165)

Esiteks määras komisjon kindlaks moonutamata tootmiskulud, tuginedes iga äriühingu ostetud tootmisteguritele. Seejärel kohaldas ta moonutamata ühikukulusid iga koostööd tegeva eksportiva tootja konkreetsete tootmistegurite tegeliku tarbimise suhtes. Komisjon arvestas tootmiskuludest maha tootmisprotsessis uuesti kasutusele võetud kõrvalsaaduste moonutamata kulud.

| (166) | Teiseks lisas komisjon moonutamata tootmiskulude kogusumma saamiseks tootmise üldkulud. Koostööd tegevate eksportivate tootjate tootmise üldkuludele lisati põhjenduses 152 osutatud kulumaterjalide kulud ning neid väljendati seejärel protsentuaalse osana iga eksportiva tootja tegelikest tootmiskuludest. Seda protsendimäära kohaldati moonutamata tootmiskulude suhtes. |
| --- | --- |

(166)

Teiseks lisas komisjon moonutamata tootmiskulude kogusumma saamiseks tootmise üldkulud. Koostööd tegevate eksportivate tootjate tootmise üldkuludele lisati põhjenduses 152 osutatud kulumaterjalide kulud ning neid väljendati seejärel protsentuaalse osana iga eksportiva tootja tegelikest tootmiskuludest. Seda protsendimäära kohaldati moonutamata tootmiskulude suhtes.

| (167) | Viimaks lisas komisjon moonutamata tootmiskulude kogusummale müügi-, üld- ja halduskulud ning kasumi, mida väljendati protsendina müüdud kaupade kuludest (müügi-, üld- ja halduskulud 12 % ning kasum 8,9 %). |
| --- | --- |

(167)

Viimaks lisas komisjon moonutamata tootmiskulude kogusummale müügi-, üld- ja halduskulud ning kasumi, mida väljendati protsendina müüdud kaupade kuludest (müügi-, üld- ja halduskulud 12 % ning kasum 8,9 %).

| (168) | Selle põhjal arvutas komisjon kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktiga a normaalväärtuse tooteliigi kohta tehasest hankimise tasandil. |
| --- | --- |

(168)

Selle põhjal arvutas komisjon kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktiga a normaalväärtuse tooteliigi kohta tehasest hankimise tasandil.

3.4.   Ekspordihind

Ekspordihind

| (169) | Liaoning Dantan Technology Group Co., Ltd. eksportis kogu vaatlusaluse toote toodangu kahe Hiinas asuva seotud kaupleja kaudu. Teine eksportiv tootja, Chengdu Rongguang Carbon Co., Ltd., kes kuulub kontserni Fangda Carbon New Material Co., Ltd., eksportis ainult osa vaatlusaluse toote toodangust Hiinas asuva seotud kaupleja kaudu. Seevastu Nantong Yangzi Carbon Co., Ltd. müüs ainult otse liitu. |
| --- | --- |

(169)

Liaoning Dantan Technology Group Co., Ltd. eksportis kogu vaatlusaluse toote toodangu kahe Hiinas asuva seotud kaupleja kaudu. Teine eksportiv tootja, Chengdu Rongguang Carbon Co., Ltd., kes kuulub kontserni Fangda Carbon New Material Co., Ltd., eksportis ainult osa vaatlusaluse toote toodangust Hiinas asuva seotud kaupleja kaudu. Seevastu Nantong Yangzi Carbon Co., Ltd. müüs ainult otse liitu.

| (170) | Seega oli kõigi valimisse kaasatud eksportivate tootjate puhul vaatlusaluse toote liitu ekspordiks müümisel ekspordihind alusmääruse artikli 2 lõike 8 kohaselt vaatlusaluse toote eest tegelikult makstud või makstav hind. |
| --- | --- |

(170)

Seega oli kõigi valimisse kaasatud eksportivate tootjate puhul vaatlusaluse toote liitu ekspordiks müümisel ekspordihind alusmääruse artikli 2 lõike 8 kohaselt vaatlusaluse toote eest tegelikult makstud või makstav hind.

3.5.   Võrdlus

Võrdlus

| (171) | Komisjon võrdles normaalväärtust ja valimisse kaasatud eksportivate tootjate ekspordihinda tehasest hankimise tasandil. |
| --- | --- |

(171)

Komisjon võrdles normaalväärtust ja valimisse kaasatud eksportivate tootjate ekspordihinda tehasest hankimise tasandil.

| (172) | Õiglase võrdluse tagamiseks kohandas komisjon vajaduse korral normaalväärtust ja/või ekspordihinda, võttes arvesse hindu ning hinna võrreldavust mõjutavaid erinevusi kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõikega 10. Kohandused tehti transpordi-, kindlustus-, käitlemis- ja laadimiskulude, krediidikulude, pangatasude, komisjonitasude ning tollimaksude alusel. |
| --- | --- |

(172)

Õiglase võrdluse tagamiseks kohandas komisjon vajaduse korral normaalväärtust ja/või ekspordihinda, võttes arvesse hindu ning hinna võrreldavust mõjutavaid erinevusi kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõikega 10. Kohandused tehti transpordi-, kindlustus-, käitlemis- ja laadimiskulude, krediidikulude, pangatasude, komisjonitasude ning tollimaksude alusel.

| (173) | Kuna Liaoning Dantan Technology Group Co., Ltd. ja Chengdu Rongguang Carbon Co., Ltd., mis kuulub kontserni Fangda Carbon New Material Co., Ltd., eksportisid Hiinas asuva seotud kaupleja kaudu, kohandas komisjon nende äriühingute ekspordihindu kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõike 10 punktiga i, kuna kõnealused kauplejad tegutsesid komisjonitasu alusel töötavate vahendajatena. Kohanduse suurus oli kaupleja müügi-, üld- ja halduskulude ning kasumi summa. |
| --- | --- |

(173)

Kuna Liaoning Dantan Technology Group Co., Ltd. ja Chengdu Rongguang Carbon Co., Ltd., mis kuulub kontserni Fangda Carbon New Material Co., Ltd., eksportisid Hiinas asuva seotud kaupleja kaudu, kohandas komisjon nende äriühingute ekspordihindu kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõike 10 punktiga i, kuna kõnealused kauplejad tegutsesid komisjonitasu alusel töötavate vahendajatena. Kohanduse suurus oli kaupleja müügi-, üld- ja halduskulude ning kasumi summa.

3.6.   Dumpingumarginaalid

Dumpingumarginaalid

| (174) | Kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõigetega 11 ja 12 võrdles komisjon valimisse kaasatud koostööd tegevate eksportivate tootjate puhul samasuguse toote iga liigi kaalutud keskmist normaalväärtust vaatlusaluse toote vastava liigi kaalutud keskmise ekspordihinnaga. |
| --- | --- |

(174)

Kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõigetega 11 ja 12 võrdles komisjon valimisse kaasatud koostööd tegevate eksportivate tootjate puhul samasuguse toote iga liigi kaalutud keskmist normaalväärtust vaatlusaluse toote vastava liigi kaalutud keskmise ekspordihinnaga.

| (175) | Selle põhjal on ajutised kaalutud keskmised dumpingumarginaalid, väljendatuna protsendina CIF-hinnast liidu piiril ilma tollimakse tasumata, järgmised:






  Äriühing | Ajutine dumpingumarginaal |
| --- | --- | --- |
| Fangda kontserni moodustasid 4 tootjat | 24,5 % |
| Liaoning Dantan Technology Group Co., Ltd. | 17,5 % |
| Nantong Yangzi Carbon Co., Ltd. | 24,5 % |

(175)

Selle põhjal on ajutised kaalutud keskmised dumpingumarginaalid, väljendatuna protsendina CIF-hinnast liidu piiril ilma tollimakse tasumata, järgmised:

Äriühing

Ajutine dumpingumarginaal

Fangda kontserni moodustasid 4 tootjat

24,5 %

Liaoning Dantan Technology Group Co., Ltd.

17,5 %

Nantong Yangzi Carbon Co., Ltd.

24,5 %

| (176) | Valimist välja jäänud koostööd tegevate eksportivate tootjate puhul arvutas komisjon kaalutud keskmise dumpingumarginaali kooskõlas alusmääruse artikli 9 lõikega 6. Seega määrati kõnealune marginaal kindlaks valimisse kaasatud eksportivate tootjate marginaalide alusel. |
| --- | --- |

(176)

Valimist välja jäänud koostööd tegevate eksportivate tootjate puhul arvutas komisjon kaalutud keskmise dumpingumarginaali kooskõlas alusmääruse artikli 9 lõikega 6. Seega määrati kõnealune marginaal kindlaks valimisse kaasatud eksportivate tootjate marginaalide alusel.

| (177) | Sellele tuginedes on valimist välja jäänud koostööd tegevate eksportivate tootjate esialgne dumpingumarginaal 21,6 %. |
| --- | --- |

(177)

Sellele tuginedes on valimist välja jäänud koostööd tegevate eksportivate tootjate esialgne dumpingumarginaal 21,6 %.

| (178) | Kõikide teiste Hiina eksportivate tootjate puhul määras komisjon dumpingumarginaali olemasolevate faktide põhjal kooskõlas alusmääruse artikliga 18. Selleks tegi komisjon kindlaks eksportivate tootjate koostöö taseme. Koostöö tase on koostööd tegevate eksportivate tootjate liitu suunatud ekspordi maht, väljendatuna protsendina uurimisperioodil asjaomasest riigist liitu suunatud koguimpordist, mis tehti kindlaks Eurostati andmete põhjal. |
| --- | --- |

(178)

Kõikide teiste Hiina eksportivate tootjate puhul määras komisjon dumpingumarginaali olemasolevate faktide põhjal kooskõlas alusmääruse artikliga 18. Selleks tegi komisjon kindlaks eksportivate tootjate koostöö taseme. Koostöö tase on koostööd tegevate eksportivate tootjate liitu suunatud ekspordi maht, väljendatuna protsendina uurimisperioodil asjaomasest riigist liitu suunatud koguimpordist, mis tehti kindlaks Eurostati andmete põhjal.

| (179) | Käesoleval juhul on koostöö tase madal, sest koostööd tegevate eksportivate tootjate import moodustas uurimisperioodil ainult ligikaudu 62 % liitu suunatud koguekspordist. Selle põhjal pidas komisjon asjakohaseks kehtestada üleriigiline dumpingumarginaal, mida kohaldatakse kõigi teiste koostööst keeldunud eksportivate tootjate suhtes, kõrgeima dumpingumarginaali tasemel, mis on kehtestatud tuvastatud kõrgeima dumpingumarginaaliga eksportiva tootja representatiivses koguses müüdud tooteliigi kohta. Sel viisil kindlaks tehtud dumpingumarginaal oli 66,5 %. |
| --- | --- |

(179)

Käesoleval juhul on koostöö tase madal, sest koostööd tegevate eksportivate tootjate import moodustas uurimisperioodil ainult ligikaudu 62 % liitu suunatud koguekspordist. Selle põhjal pidas komisjon asjakohaseks kehtestada üleriigiline dumpingumarginaal, mida kohaldatakse kõigi teiste koostööst keeldunud eksportivate tootjate suhtes, kõrgeima dumpingumarginaali tasemel, mis on kehtestatud tuvastatud kõrgeima dumpingumarginaaliga eksportiva tootja representatiivses koguses müüdud tooteliigi kohta. Sel viisil kindlaks tehtud dumpingumarginaal oli 66,5 %.

| (180) | Esialgsed dumpingumarginaalid, väljendatuna protsendina CIF-hinnast liidu piiril enne tollimaksu tasumist, on järgmised.






  Äriühing | Ajutine dumpingumarginaal |
| --- | --- | --- |
| Fangda kontserni moodustasid 4 tootjat | 24,5 % |
| Liaoning Dantan Technology Group Co., Ltd. | 17,5 % |
| Nantong Yangzi Carbon Co., Ltd. | 24,5 % |
| Muud koostööd tegevad äriühingud | 21,6 % |
| Kõik muud äriühingud | 66,5 % |

(180)

Esialgsed dumpingumarginaalid, väljendatuna protsendina CIF-hinnast liidu piiril enne tollimaksu tasumist, on järgmised.

Äriühing

Ajutine dumpingumarginaal

Fangda kontserni moodustasid 4 tootjat

24,5 %

Liaoning Dantan Technology Group Co., Ltd.

17,5 %

Nantong Yangzi Carbon Co., Ltd.

24,5 %

Muud koostööd tegevad äriühingud

21,6 %

Kõik muud äriühingud

66,5 %

4.   KAHJU

KAHJU

4.1.   Liidu tootmisharu ja liidu toodangu määratlus

Liidu tootmisharu ja liidu toodangu määratlus

| (181) | Uurimisperioodil valmistas liidus samasugust toodet viis äriühingut või äriühingute rühma. Nemad moodustavad liidu tootmisharu alusmääruse artikli 4 lõike 1 tähenduses. |
| --- | --- |

(181)

Uurimisperioodil valmistas liidus samasugust toodet viis äriühingut või äriühingute rühma. Nemad moodustavad liidu tootmisharu alusmääruse artikli 4 lõike 1 tähenduses.

| (182) | Tehti kindlaks, et liidu kogutoodang uurimisperioodil oli ligikaudu 164 460 tonni. Komisjon tegi selle näitaja kindlaks liidu tootjate esitatud teabe alusel. Nagu on märgitud põhjenduses 13, langes valimisse kaasatud liidu tootjate arvele samasuguse toote liidu kogutoodangust üle 55 % ja liidu kogumüügist üle 65 %. |
| --- | --- |

(182)

Tehti kindlaks, et liidu kogutoodang uurimisperioodil oli ligikaudu 164 460 tonni. Komisjon tegi selle näitaja kindlaks liidu tootjate esitatud teabe alusel. Nagu on märgitud põhjenduses 13, langes valimisse kaasatud liidu tootjate arvele samasuguse toote liidu kogutoodangust üle 55 % ja liidu kogumüügist üle 65 %.

| (183) | Kaebuse esitajad taotlesid äriühingu Sangraf Italy väljajätmist liidu tootmisharu määratlusest, sest nii äriühingut Sangraf Italy kui ka temaga seotud HRV äriühingut Sangraf Henan kontrollib täielikult Hongkongis asuv Gaoshuo kontsern, mis kuulub äriühingule Sanergy Group Limited, mis on asutatud Kaimanisaartel. |
| --- | --- |

(183)

Kaebuse esitajad taotlesid äriühingu Sangraf Italy väljajätmist liidu tootmisharu määratlusest, sest nii äriühingut Sangraf Italy kui ka temaga seotud HRV äriühingut Sangraf Henan kontrollib täielikult Hongkongis asuv Gaoshuo kontsern, mis kuulub äriühingule Sanergy Group Limited, mis on asutatud Kaimanisaartel.

| (184) | Uurimine näitas, et Sangraf Italy importis nipleid HRVs asuvalt seotud äriühingult, kuid tootis grafiitelektroodide korpusi Itaalias Narnis. Sangraf tõendas samuti, et ta tegutseb ELis teatava tegevusautonoomiaga. Äriühingut Sangrafi Italy juhitakse Itaaliast ja kontserni (Sangraf International) Ameerika Ühendriikidest. Mis puudutab osalust, siis on lõplik kontroll valdusettevõtjal, mis on asutatud Kaimanisaartel. Sangraf Italy on ka Euroopa Söe- ja Grafiidiühenduse täisliige. |
| --- | --- |

(184)

Uurimine näitas, et Sangraf Italy importis nipleid HRVs asuvalt seotud äriühingult, kuid tootis grafiitelektroodide korpusi Itaalias Narnis. Sangraf tõendas samuti, et ta tegutseb ELis teatava tegevusautonoomiaga. Äriühingut Sangrafi Italy juhitakse Itaaliast ja kontserni (Sangraf International) Ameerika Ühendriikidest. Mis puudutab osalust, siis on lõplik kontroll valdusettevõtjal, mis on asutatud Kaimanisaartel. Sangraf Italy on ka Euroopa Söe- ja Grafiidiühenduse täisliige.

| (185) | Nendele kaalutlustele tuginedes arvati Sangraf Italy kooskõlas alusmääruse artikliga 4 liidu tootmisharu osaks. Seega lükati taotlus, millega paluti Sangraf Italy liidu tootmisharu määratlusest väljajätmist, tagasi. |
| --- | --- |

(185)

Nendele kaalutlustele tuginedes arvati Sangraf Italy kooskõlas alusmääruse artikliga 4 liidu tootmisharu osaks. Seega lükati taotlus, millega paluti Sangraf Italy liidu tootmisharu määratlusest väljajätmist, tagasi.

4.2.   Liidu tarbimine

Liidu tarbimine

| (186) | Komisjon tegi liidu tarbimise kindlaks liidu tootmisharu esitatud teabe ja Eurostatis andmetes esitatud impordimahtude (TARICi koodide tasandil) alusel. |
| --- | --- |

(186)

Komisjon tegi liidu tarbimise kindlaks liidu tootmisharu esitatud teabe ja Eurostatis andmetes esitatud impordimahtude (TARICi koodide tasandil) alusel.

| (187) | Liidu tarbimine muutus järgmiselt.

  Tabel 1


  Liidu tarbimine (tonnides) | 2017 | 2018 | 2019 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Liidu kogutarbimine | 175 738 | 181 070 | 153 706 | 132 454 |
| Indeks | 100 | 103 | 87 | 75 |
| Allikas: Eurostat (Comext) ja liidu tootmisharu.

  Märkus. TARICi koodi 8545 11 00 90 alla kuuluva impordi osas tehti kohandus, et jätta välja grafiitelektroodid, mille näivtihedus on väiksem kui 1,5 g/cm3 või elektritakistus suurem kui 7,0 μΩ.m. Selle kohandusega kõrvaldati koguseliselt koguekspordist 7,5 % ja väärtuseliselt koguekspordist 3,3 %. Kohandamisel järgiti kaebuses kasutatud metoodikat, mille puhul võeti aluseks RP-klassi grafiitelektroodide osakaal grafiitelektroodide üleilmses (v.a Hiina) tarbimises 2019. aastal(*). Teisisõnu oli 2019. aastal väljaspool Hiinat tarbitud elektroodide kogumahust 7,5 % RP-klassi elektroodid. 2019. aastal väljaspool Hiinat tarbitud elektroodide koguväärtusest oli RP-klassi elektroodide osakaal 3,3 %.






  (*) | Viimane aasta, mille andmed on komisjonile kättesaadavad. Seda peeti piisavaks, sest see näitaja ei ole väga volatiilne. |

(187)

Liidu tarbimine muutus järgmiselt.

Tabel 1

Tabel 1

Liidu tarbimine (tonnides)

Liidu tarbimine (tonnides)

2017

2018

2019

Uurimisperiood

Liidu kogutarbimine

175 738

181 070

153 706

132 454

Indeks

100

103

87

75

Allikas: Eurostat (Comext) ja liidu tootmisharu.

Allikas

Märkus. TARICi koodi 8545 11 00 90 alla kuuluva impordi osas tehti kohandus, et jätta välja grafiitelektroodid, mille näivtihedus on väiksem kui 1,5 g/cm3 või elektritakistus suurem kui 7,0 μΩ.m. Selle kohandusega kõrvaldati koguseliselt koguekspordist 7,5 % ja väärtuseliselt koguekspordist 3,3 %. Kohandamisel järgiti kaebuses kasutatud metoodikat, mille puhul võeti aluseks RP-klassi grafiitelektroodide osakaal grafiitelektroodide üleilmses (v.a Hiina) tarbimises 2019. aastal(*). Teisisõnu oli 2019. aastal väljaspool Hiinat tarbitud elektroodide kogumahust 7,5 % RP-klassi elektroodid. 2019. aastal väljaspool Hiinat tarbitud elektroodide koguväärtusest oli RP-klassi elektroodide osakaal 3,3 %.

Märkus

3

(*)

Viimane aasta, mille andmed on komisjonile kättesaadavad. Seda peeti piisavaks, sest see näitaja ei ole väga volatiilne.

| (188) | Vaatlusaluse perioodi jooksul vähenes grafiitelektroodide tarbimine liidus 25 %. Aastatel 2017 ja 2018 oli tarbimine suur terasekriisist taastuva liidu terasetööstuse suure nõudluse tõttu. Lisaks suurendasid terasetootjad grafiitelektroodide järsu hinnatõusu tingimustes grafiitelektroodide varusid, kartes täiendavat hinnatõusu. Euroferi andmetel vähenes 2019. aastal elektrikaarahjudes toodetava terase tootmine madalale tasemele (–6,6 %) võrreldes 2018. aastaga. Nõudlus grafiitelektroodide järele vähenes. Kuna grafiitelektroodide hind langes märkimisväärselt, ei olnud varude suurendamine järgtööstuse jaoks enam vajalik. Selle tulemusena kahandasid terasetootjad oma grafiitelektroodide laovarusid. COVID-19 puhangu tõttu vähenes nõudlus 2020. aastal veelgi. |
| --- | --- |

(188)

Vaatlusaluse perioodi jooksul vähenes grafiitelektroodide tarbimine liidus 25 %. Aastatel 2017 ja 2018 oli tarbimine suur terasekriisist taastuva liidu terasetööstuse suure nõudluse tõttu. Lisaks suurendasid terasetootjad grafiitelektroodide järsu hinnatõusu tingimustes grafiitelektroodide varusid, kartes täiendavat hinnatõusu. Euroferi andmetel vähenes 2019. aastal elektrikaarahjudes toodetava terase tootmine madalale tasemele (–6,6 %) võrreldes 2018. aastaga. Nõudlus grafiitelektroodide järele vähenes. Kuna grafiitelektroodide hind langes märkimisväärselt, ei olnud varude suurendamine järgtööstuse jaoks enam vajalik. Selle tulemusena kahandasid terasetootjad oma grafiitelektroodide laovarusid. COVID-19 puhangu tõttu vähenes nõudlus 2020. aastal veelgi.

4.3.   Asjaomasest riigist pärit import

Asjaomasest riigist pärit import

4.3.1.   Asjaomasest riigist pärit impordi maht ja turuosa

Asjaomasest riigist pärit impordi maht ja turuosa

| (189) | Komisjon määras impordimahu kindlaks Comexti andmebaasi põhjal. Impordi turuosa tehti kindlaks impordiandmete ja liidu tootmisharu liidu turu müüki kajastavate andmete põhjal. |
| --- | --- |

(189)

Komisjon määras impordimahu kindlaks Comexti andmebaasi põhjal. Impordi turuosa tehti kindlaks impordiandmete ja liidu tootmisharu liidu turu müüki kajastavate andmete põhjal.

| (190) | Asjaomasest riigist pärit import muutus järgmiselt.

  Tabel 2


  Impordi maht (tonnides) ja turuosa | 2017 | 2018 | 2019 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Hiinast pärit impordi maht | 42 256 | 43 180 | 45 932 | 47 429 |
| Indeks | 100 | 102 | 109 | 112 |
| Turuosa (%) | 24,0 | 23,8 | 29,9 | 35,8 |
| Indeks | 100 | 99 | 124 | 149 |
| Allikas: Eurostat (Comext), liidu tootmisharu. |

(190)

Asjaomasest riigist pärit import muutus järgmiselt.

Tabel 2

Tabel 2

Impordi maht (tonnides) ja turuosa

Impordi maht (tonnides) ja turuosa

2017

2018

2019

Uurimisperiood

Hiinast pärit impordi maht

42 256

43 180

45 932

47 429

Indeks

Indeks

100

100

102

102

109

109

112

112

Turuosa (%)

24,0

23,8

29,9

35,8

Indeks

Indeks

100

100

99

99

124

124

149

149

Allikas: Eurostat (Comext), liidu tootmisharu.

Allikas:

| (191) | Kahaneva tarbimise tingimustes suurenes Hiina import liidu tootmisharu arvelt. Hiinast pärit impordi maht suurenes vaatlusalusel perioodil 12 % ja selle turuosa suurenes 49 %, jõudes uurimisperioodil 35,8 %ni (+ 11,8 protsendipunkti). Liidu tootmisharu turuosa vähenes 6,4 protsendipunkti võrra, langedes 60,0 %-lt 2017. aastal 53,6 %-le 2020. aastal (tabel 5). Teiste riikide turuosa vähenes vaatlusalusel perioodil 10,6 %-ni (–5,3 protsendipunkti) (tabel 11). |
| --- | --- |

(191)

Kahaneva tarbimise tingimustes suurenes Hiina import liidu tootmisharu arvelt. Hiinast pärit impordi maht suurenes vaatlusalusel perioodil 12 % ja selle turuosa suurenes 49 %, jõudes uurimisperioodil 35,8 %ni (+ 11,8 protsendipunkti). Liidu tootmisharu turuosa vähenes 6,4 protsendipunkti võrra, langedes 60,0 %-lt 2017. aastal 53,6 %-le 2020. aastal (tabel 5). Teiste riikide turuosa vähenes vaatlusalusel perioodil 10,6 %-ni (–5,3 protsendipunkti) (tabel 11).

4.3.2.   Vaatlusalusest riigist pärit impordi hinnad ja hinna allalöömine

Vaatlusalusest riigist pärit impordi hinnad ja hinna allalöömine

| (192) | Komisjon määras impordihinnad kindlaks Eurostati Comexti andmebaasi põhjal. Hinna allalöömine määrati kindlaks vastuste põhjal, mille andsid valimisse kaasatud Hiina eksportivad tootjad küsimustiku täitmisel. |
| --- | --- |

(192)

Komisjon määras impordihinnad kindlaks Eurostati Comexti andmebaasi põhjal. Hinna allalöömine määrati kindlaks vastuste põhjal, mille andsid valimisse kaasatud Hiina eksportivad tootjad küsimustiku täitmisel.

| (193) | Asjaomasest riigist pärit impordi keskmine hind muutus järgmiselt.

  Tabel 3


  Impordihinnad (eurot tonni kohta) | 2017 | 2018 | 2019 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Hiina | 4 152 | 9 710 | 4 845 | 2 077 |
| Indeks | 100 | 234 | 117 | 50 |
| Allikas: Eurostat (Comext). |

(193)

Asjaomasest riigist pärit impordi keskmine hind muutus järgmiselt.

Tabel 3

Tabel 3

Impordihinnad (eurot tonni kohta)

Impordihinnad (eurot tonni kohta)

2017

2018

2019

Uurimisperiood

Hiina

4 152

9 710

4 845

2 077

Indeks

Indeks

100

100

234

234

117

117

50

50

Allikas: Eurostat (Comext).

Allikas

| (194) | Alates 2019. aastast on Hiinast pärit impordi hinnad olnud liidu tootmisharu hindadest ja kuludest märkimisväärselt madalamad. Hiinast pärit impordi keskmised hinnad langesid vaatlusalusel perioodil 50 %, samal ajal kui liidu tootmisharu tootmiskulud suurenesid, nagu nähtub valimisse kaasatud liidu tootjate esitatud andmetest (vt tabel 7). Esialgu tõusid impordihinnad väga kõrgele tasemele, saavutasid oma tipptaseme 2018. aastal ja hakkasid seejärel järsult langema. 2018. aasta tipptaseme järel langesid Hiina impordihinnad märkimisväärsemalt kui liidu müügihinnad. |
| --- | --- |

(194)

Alates 2019. aastast on Hiinast pärit impordi hinnad olnud liidu tootmisharu hindadest ja kuludest märkimisväärselt madalamad. Hiinast pärit impordi keskmised hinnad langesid vaatlusalusel perioodil 50 %, samal ajal kui liidu tootmisharu tootmiskulud suurenesid, nagu nähtub valimisse kaasatud liidu tootjate esitatud andmetest (vt tabel 7). Esialgu tõusid impordihinnad väga kõrgele tasemele, saavutasid oma tipptaseme 2018. aastal ja hakkasid seejärel järsult langema. 2018. aasta tipptaseme järel langesid Hiina impordihinnad märkimisväärsemalt kui liidu müügihinnad.

| (195) | Et teha kindlaks hinna allalöömine uurimisperioodil, võrdles komisjon:






  1) | valimisse kaasatud liidu tootjate tehasehindade tasemele kohandatud kaalutud keskmisi liidu turu müügihindu tooteliigi kohta sõltumatute klientide jaoks ning |
| --- | --- | --- |

(195)

Et teha kindlaks hinna allalöömine uurimisperioodil, võrdles komisjon:

1)

valimisse kaasatud liidu tootjate tehasehindade tasemele kohandatud kaalutud keskmisi liidu turu müügihindu tooteliigi kohta sõltumatute klientide jaoks ning

| 2) | valimisse kaasatud koostööd tegevatelt Hiina tootjatelt pärit impordi kaalutud keskmisi vastavaid hindu tooteliigi kohta esimese sõltumatu kliendi jaoks liidu turul, mis määrati CIF-hinna (kulud, kindlustus, vedu) alusel, tehes asjakohased kohandused tollimaksude ja impordijärgsete kulude arvessevõtmiseks. |
| --- | --- |

2)

valimisse kaasatud koostööd tegevatelt Hiina tootjatelt pärit impordi kaalutud keskmisi vastavaid hindu tooteliigi kohta esimese sõltumatu kliendi jaoks liidu turul, mis määrati CIF-hinna (kulud, kindlustus, vedu) alusel, tehes asjakohased kohandused tollimaksude ja impordijärgsete kulude arvessevõtmiseks.

| (196) | Hindu võrreldi tooteliikide kaupa samal kaubandustasandil toimunud tehingutes, korrigeerides neid vajaduse korral nõuetekohaselt ning arvates maha hinnavähendid ja allahindlused. Võrdluse tulemust väljendati protsendina valimisse kaasatud liidu tootjate teoreetilisest käibest uurimisperioodil. Sellest nähtus, et asjaomasest riigist pärit impordi kaalutud keskmine hinna allalöömise marginaal liidu turul on 51,2 %. Leiti, et kõik kõrvutatud impordimahud lõid liidu hinnad alla. |
| --- | --- |

(196)

Hindu võrreldi tooteliikide kaupa samal kaubandustasandil toimunud tehingutes, korrigeerides neid vajaduse korral nõuetekohaselt ning arvates maha hinnavähendid ja allahindlused. Võrdluse tulemust väljendati protsendina valimisse kaasatud liidu tootjate teoreetilisest käibest uurimisperioodil. Sellest nähtus, et asjaomasest riigist pärit impordi kaalutud keskmine hinna allalöömise marginaal liidu turul on 51,2 %. Leiti, et kõik kõrvutatud impordimahud lõid liidu hinnad alla.

4.4.   Liidu tootmisharu majanduslik olukord

Liidu tootmisharu majanduslik olukord

4.4.1.   Üldised märkused

Üldised märkused

| (197) | Uurides dumpinguhinnaga impordi mõju liidu tootmisharule, hinnati vastavalt alusmääruse artikli 3 lõikele 5 kõiki majandusnäitajaid, mis liidu tootmisharu olukorda vaatlusalusel perioodil kujundasid. |
| --- | --- |

(197)

Uurides dumpinguhinnaga impordi mõju liidu tootmisharule, hinnati vastavalt alusmääruse artikli 3 lõikele 5 kõiki majandusnäitajaid, mis liidu tootmisharu olukorda vaatlusalusel perioodil kujundasid.

| (198) | Nagu on märgitud põhjenduses 13, kasutati liidu tootmisharule põhjustatud võimaliku kahju kindlakstegemiseks väljavõttelist uuringut. |
| --- | --- |

(198)

Nagu on märgitud põhjenduses 13, kasutati liidu tootmisharule põhjustatud võimaliku kahju kindlakstegemiseks väljavõttelist uuringut.

| (199) | Kahju kindlaksmääramisel eristas komisjon makro- ja mikromajanduslikke kahjunäitajaid. Makromajanduslikke näitajaid hindas komisjon liidu tootmisharu esitatud andmete põhjal. Andmed hõlmasid kõigi liidu tootjate andmeid. Mikromajanduslikke näitajaid hindas komisjon andmete alusel, mille esitasid valimisse kaasatud liidu tootjad küsimustiku vastustes. |
| --- | --- |

(199)

Kahju kindlaksmääramisel eristas komisjon makro- ja mikromajanduslikke kahjunäitajaid. Makromajanduslikke näitajaid hindas komisjon liidu tootmisharu esitatud andmete põhjal. Andmed hõlmasid kõigi liidu tootjate andmeid. Mikromajanduslikke näitajaid hindas komisjon andmete alusel, mille esitasid valimisse kaasatud liidu tootjad küsimustiku vastustes.

| (200) | Makromajandusnäitajad on järgmised: toodang, tootmisvõimsus, tootmisvõimsuse rakendamine, müügimaht, turuosa, majanduskasv, tööhõive, tootlikkus, dumpingumarginaali suurus ja varasemast dumpingust taastumine. |
| --- | --- |

(200)

Makromajandusnäitajad on järgmised: toodang, tootmisvõimsus, tootmisvõimsuse rakendamine, müügimaht, turuosa, majanduskasv, tööhõive, tootlikkus, dumpingumarginaali suurus ja varasemast dumpingust taastumine.

| (201) | Mikromajanduslikud näitajad on järgmised: keskmine ühikuhind, ühikukulu, tööjõukulu, varud, kasumlikkus, rahavoog, investeeringud, investeeringutasuvus ja kapitali kaasamise võime. |
| --- | --- |

(201)

Mikromajanduslikud näitajad on järgmised: keskmine ühikuhind, ühikukulu, tööjõukulu, varud, kasumlikkus, rahavoog, investeeringud, investeeringutasuvus ja kapitali kaasamise võime.

4.4.2.   Makromajanduslikud näitajad

Makromajanduslikud näitajad

4.4.2.1.   Toodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine

Toodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine

| (202) | Liidu kogutoodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt:

  Tabel 4


  Toodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine | 2017 | 2018 | 2019 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tootmismaht (tonnides) | 233 538 | 250 597 | 219 526 | 164 460 |
| Indeks | 100 | 107 | 94 | 70 |
| Tootmisvõimsus (tonnides) | 255 500 | 283 500 | 294 900 | 294 900 |
| Indeks | 100 | 111 | 115 | 115 |
| Tootmisvõimsuse rakendamine (%) | 91,4 | 88,4 | 74,4 | 55,8 |
| Indeks | 100 | 97 | 81 | 61 |
| Allikas: valimisse kaasatud liidu tootjate vastused küsimustikule. |

(202)

Liidu kogutoodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt:

Tabel 4

Tabel 4

Toodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine

Toodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine

2017

2018

2019

Uurimisperiood

Tootmismaht (tonnides)

233 538

250 597

219 526

164 460

Indeks

Indeks

100

100

107

107

94

94

70

70

Tootmisvõimsus (tonnides)

255 500

283 500

294 900

294 900

Indeks

Indeks

100

100

111

111

115

115

115

115

Tootmisvõimsuse rakendamine (%)

91,4

88,4

74,4

55,8

Indeks

Indeks

100

100

97

97

81

81

61

61

Allikas: valimisse kaasatud liidu tootjate vastused küsimustikule.

Allikas

| (203) | Vaatlusaluse perioodi jooksul vähenes tootmismaht 30 %. Tootmine muutus väga sarnaselt tarbimise muutumisega: suur nõudlus aastatel 2017–2018, nõudluse vähenemine 2019. aastal (varude vähendamine), nõudluse edasine ja suurem vähenemine 2020. aastal (COVID-19 puhang). |
| --- | --- |

(203)

Vaatlusaluse perioodi jooksul vähenes tootmismaht 30 %. Tootmine muutus väga sarnaselt tarbimise muutumisega: suur nõudlus aastatel 2017–2018, nõudluse vähenemine 2019. aastal (varude vähendamine), nõudluse edasine ja suurem vähenemine 2020. aastal (COVID-19 puhang).

| (204) | Tootmisvõimsus suurenes vaatlusalusel perioodil 15 %. Seda osaliselt tänu äriühingule Sangraf Italy, kes alustas tegevust 2018. aastal. Liidu tootmisharu investeeris üldisemalt tootmisvõimsuse arendamisse. Liidu tootmisharu eeldas, et vaatlusaluse perioodi alguse positiivne turuolukord püsib ja nõudlus suureneb veelgi. |
| --- | --- |

(204)

Tootmisvõimsus suurenes vaatlusalusel perioodil 15 %. Seda osaliselt tänu äriühingule Sangraf Italy, kes alustas tegevust 2018. aastal. Liidu tootmisharu investeeris üldisemalt tootmisvõimsuse arendamisse. Liidu tootmisharu eeldas, et vaatlusaluse perioodi alguse positiivne turuolukord püsib ja nõudlus suureneb veelgi.

| (205) | Eelmainitud kaks suundumust (tootmise vähenemine, tootmisvõimsuse kasv) tõid kaasa tootmisvõimsuse rakendamise märkimisväärse vähenemise (–35 %). Uurimisperioodil langes tootmisvõimsuse rakendamise määr väga madalale tasemele (55,8 %). |
| --- | --- |

(205)

Eelmainitud kaks suundumust (tootmise vähenemine, tootmisvõimsuse kasv) tõid kaasa tootmisvõimsuse rakendamise märkimisväärse vähenemise (–35 %). Uurimisperioodil langes tootmisvõimsuse rakendamise määr väga madalale tasemele (55,8 %).

4.4.2.2.   Müügimaht ja turuosa

Müügimaht ja turuosa

| (206) | Liidu tootmisharu müügimaht ja turuosa muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

  Tabel 5


  Müügimaht ja turuosa | 2017 | 2018 | 2019 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Müügimaht liidu turul (tonnides) | 105 520 | 118 025 | 91 949 | 70 970 |
| Indeks | 100 | 112 | 87 | 67 |
| Turuosa (%) | 60,0 | 65,2 | 59,8 | 53,6 |
| Indeks | 100 | 109 | 100 | 89 |
| Allikas: liidu tootmisharu. |

(206)

Liidu tootmisharu müügimaht ja turuosa muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

Tabel 5

Tabel 5

Müügimaht ja turuosa

Müügimaht ja turuosa

2017

2018

2019

Uurimisperiood

Müügimaht liidu turul (tonnides)

105 520

118 025

91 949

70 970

Indeks

Indeks

100

100

112

112

87

87

67

67

Turuosa (%)

60,0

65,2

59,8

53,6

Indeks

Indeks

100

100

109

109

100

100

89

89

Allikas: liidu tootmisharu.

Allikas:

| (207) | Müük suurenes aastatel 2017–2018 ja vähenes seejärel aastatel 2018–2020. Üldine suundumus vastab tarbimise muutumisele. Müügi kahanemine (–33 %) oli vaatlusalusel perioodil siiski suurem kui tarbimise kahanemine (–25 %). |
| --- | --- |

(207)

Müük suurenes aastatel 2017–2018 ja vähenes seejärel aastatel 2018–2020. Üldine suundumus vastab tarbimise muutumisele. Müügi kahanemine (–33 %) oli vaatlusalusel perioodil siiski suurem kui tarbimise kahanemine (–25 %).

| (208) | Selle tulemusena vähenes liidu tootmisharu turuosa 6,4 protsendipunkti võrra. Muude kolmandate riikide kui HRV turuosa vähenes 5,3 protsendipunkti võrra. Liidu tootmisharu kaotas oma turuosa Hiina impordi tõttu, mille turuosa kasvas samal perioodil 11,8 protsendipunkti võrra. |
| --- | --- |

(208)

Selle tulemusena vähenes liidu tootmisharu turuosa 6,4 protsendipunkti võrra. Muude kolmandate riikide kui HRV turuosa vähenes 5,3 protsendipunkti võrra. Liidu tootmisharu kaotas oma turuosa Hiina impordi tõttu, mille turuosa kasvas samal perioodil 11,8 protsendipunkti võrra.

4.4.2.3.   Kasv

| (209) | Liidu (27 riiki) SKP kasvumäär aastatel 2017–2019 oli +2,2 % (Eurostat (78)). 2020. aastal oli see –6 % (Eurostat (79)). Toorterase elektrilist tootmist iseloomustas enne COVID-19 puhangut langustrend: 68 497 tonni 2017. aastal, 69 781 tonni 2018. aastal, 65 171 tonni 2019. aastal (allikas: Eurofer). Grafiitelektroodide nõudlus ja tootmine muutusid vastavalt sellele suundumusele. Kahaneva tarbimise olukorras ei vähenenud üksnes liidu tootmisharu müügimaht, vaid ka turuosa, nagu on selgitatud eespool põhjenduses 208. |
| --- | --- |

(209)

Liidu (27 riiki) SKP kasvumäär aastatel 2017–2019 oli +2,2 % (Eurostat (78)). 2020. aastal oli see –6 % (Eurostat (79)). Toorterase elektrilist tootmist iseloomustas enne COVID-19 puhangut langustrend: 68 497 tonni 2017. aastal, 69 781 tonni 2018. aastal, 65 171 tonni 2019. aastal (allikas: Eurofer). Grafiitelektroodide nõudlus ja tootmine muutusid vastavalt sellele suundumusele. Kahaneva tarbimise olukorras ei vähenenud üksnes liidu tootmisharu müügimaht, vaid ka turuosa, nagu on selgitatud eespool põhjenduses 208.

78

79

4.4.2.4.   Tööhõive ja tootlikkus

| (210) | Tööhõive ja tootlikkus muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt:

  Tabel 6


  Tööhõive ja tootlikkus | 2017 | 2018 | 2019 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Töötajate arv | 1 034 | 1 164 | 1 150 | 1 102 |
| Indeks | 100 | 113 | 111 | 107 |
| Tootlikkus (tonnides töötaja kohta) | 226 | 215 | 191 | 149 |
| Indeks | 100 | 95 | 85 | 66 |
| Allikas: liidu tootmisharu. |

(210)

Tööhõive ja tootlikkus muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt:

Tabel 6

Tabel 6

Tööhõive ja tootlikkus

Tööhõive ja tootlikkus

2017

2018

2019

Uurimisperiood

Töötajate arv

1 034

1 164

1 150

1 102

Indeks

Indeks

100

100

113

113

111

111

107

107

Tootlikkus (tonnides töötaja kohta)

226

215

191

149

Indeks

Indeks

100

100

95

95

85

85

66

66

Allikas: liidu tootmisharu.

Allikas:

| (211) | Sektori tööhõive muutus sarnaselt liidu turu tootmise ja tarbimise suundumusega ning kasvas 2017.–2018. aastal 13 %. Seda osaliselt tänu äriühingule Sangraf Italy, kes alustas tegevust 2018. aastal. Seejärel muutus tööhõive edasi sarnaselt tootmise ja tarbimine suundumusega ning vähenes alates 2018. aastast kuni vaatlusaluse perioodi lõpuni, küll aga oli tööhõive vähemine aeglasem. Kokku vähenes tööhõive vaatlusalusel perioodil 7 %. |
| --- | --- |

(211)

Sektori tööhõive muutus sarnaselt liidu turu tootmise ja tarbimise suundumusega ning kasvas 2017.–2018. aastal 13 %. Seda osaliselt tänu äriühingule Sangraf Italy, kes alustas tegevust 2018. aastal. Seejärel muutus tööhõive edasi sarnaselt tootmise ja tarbimine suundumusega ning vähenes alates 2018. aastast kuni vaatlusaluse perioodi lõpuni, küll aga oli tööhõive vähemine aeglasem. Kokku vähenes tööhõive vaatlusalusel perioodil 7 %.

| (212) | Eelkirjeldatu taustal ja olukorras, kus tootmine kahanes vaatlusalusel perioodil 30 %, vähenes tootlikkus. See kahanes vaatlusalusel perioodil 34 %. |
| --- | --- |

(212)

Eelkirjeldatu taustal ja olukorras, kus tootmine kahanes vaatlusalusel perioodil 30 %, vähenes tootlikkus. See kahanes vaatlusalusel perioodil 34 %.

4.4.2.5.   Dumpingumarginaali suurus ja varasemast dumpingust taastumine

Dumpingumarginaali suurus ja varasemast dumpingust taastumine

| (213) | Kõik dumpingumarginaalid ületasid märkimisväärselt miinimumtaset. Tegelike dumpingumarginaalide suuruse mõju liidu tootmisharule oli oluline, kui võtta arvesse asjaomasest riigist pärit impordi mahtu ja hindu. |
| --- | --- |

(213)

Kõik dumpingumarginaalid ületasid märkimisväärselt miinimumtaset. Tegelike dumpingumarginaalide suuruse mõju liidu tootmisharule oli oluline, kui võtta arvesse asjaomasest riigist pärit impordi mahtu ja hindu.

| (214) | Grafiitelektroodidega seoses on algatatud dumpinguvastaseid uurimisi ka varem ning Indiast pärit grafiitelektroodide impordi suhtes kehtivad dumpinguvastased meetmed on endiselt jõus. |
| --- | --- |

(214)

Grafiitelektroodidega seoses on algatatud dumpinguvastaseid uurimisi ka varem ning Indiast pärit grafiitelektroodide impordi suhtes kehtivad dumpinguvastased meetmed on endiselt jõus.

| (215) | Varasemad uurimised näitasid, et minevikus oli dumpingul liidu tootmisharu olukorrale pikaajaline negatiivne mõju. Nendest uurimistest ei nähtunud, et liidu tootmisharu oleks varasemast dumpingust taastunud. 2020. aasta oktoobris lõpule viidud vahepealse läbivaatamise tulemused näitasid hoopis, et liidu tootmisharu hea majanduslik olukord aastatel 2017 ja 2018 oli ajutine ning et puudus vajadus India suhtes kehtestatud meetmete kohaldamine lõpetada (80). |
| --- | --- |

(215)

Varasemad uurimised näitasid, et minevikus oli dumpingul liidu tootmisharu olukorrale pikaajaline negatiivne mõju. Nendest uurimistest ei nähtunud, et liidu tootmisharu oleks varasemast dumpingust taastunud. 2020. aasta oktoobris lõpule viidud vahepealse läbivaatamise tulemused näitasid hoopis, et liidu tootmisharu hea majanduslik olukord aastatel 2017 ja 2018 oli ajutine ning et puudus vajadus India suhtes kehtestatud meetmete kohaldamine lõpetada (80).

80

4.4.3.   Mikromajanduslikud näitajad

Mikromajanduslikud näitajad

| (216) | Võttes arvesse liidu tootmisharu müüki ja mikromajanduslikke näitajaid, märkis komisjon, et osa samasuguse toote liidu toodangust oli otsese turukonkurentsi eest kaitstud (täpsemalt üks liidu tootja, GrafTech, kelle müük moodustab ligikaudu 50 % kogumüügist ja toodang üle 50 % kogutoodangust (81)), kuid teist osa (kaks teist valimisse kaasatud liidu tootjat) mõjutas otseselt madala hinnaga Hiina import (vt punkt 4.3). |
| --- | --- |

(216)

Võttes arvesse liidu tootmisharu müüki ja mikromajanduslikke näitajaid, märkis komisjon, et osa samasuguse toote liidu toodangust oli otsese turukonkurentsi eest kaitstud (täpsemalt üks liidu tootja, GrafTech, kelle müük moodustab ligikaudu 50 % kogumüügist ja toodang üle 50 % kogutoodangust (81)), kuid teist osa (kaks teist valimisse kaasatud liidu tootjat) mõjutas otseselt madala hinnaga Hiina import (vt punkt 4.3).

81

| (217) | Selline olukord oli tingitud pikaajalistest lepingutest, mille liidu suurim grafiitelektroodide tootja (GrafTech) oli oma klientidega sõlminud, tulenevalt aastate 2017–2018 erakordselt kõrgetest hindadest. Need lepingud on nn võta-või-maksa ostulepingud, millega GrafTech tagas endale teatava koguse tarneid kindlaksmääratud hindadega ning ostja kohustus ostma kokkulepitud kogused varem kindlaksmääratud fikseeritud hinnaga, vastavalt erinevatele lepingulistele õigustele ja kohustustele. Selliste lepingute kestus oli kolm kuni viis aastat. Ilmnes, et väga suur osa GrafTechi müügist toimus uurimisperioodil nende pikaajaliste lepingute alusel. Komisjonile teadaolevalt teistel liidu tootjatel sarnaseid pikaajalisi lepinguid sõlmitud pole. Võttes arvesse pikaajaliste lepingute kestust, märkis komisjon, et lepingute mõju on ajutine. |
| --- | --- |

(217)

Selline olukord oli tingitud pikaajalistest lepingutest, mille liidu suurim grafiitelektroodide tootja (GrafTech) oli oma klientidega sõlminud, tulenevalt aastate 2017–2018 erakordselt kõrgetest hindadest. Need lepingud on nn võta-või-maksa ostulepingud, millega GrafTech tagas endale teatava koguse tarneid kindlaksmääratud hindadega ning ostja kohustus ostma kokkulepitud kogused varem kindlaksmääratud fikseeritud hinnaga, vastavalt erinevatele lepingulistele õigustele ja kohustustele. Selliste lepingute kestus oli kolm kuni viis aastat. Ilmnes, et väga suur osa GrafTechi müügist toimus uurimisperioodil nende pikaajaliste lepingute alusel. Komisjonile teadaolevalt teistel liidu tootjatel sarnaseid pikaajalisi lepinguid sõlmitud pole. Võttes arvesse pikaajaliste lepingute kestust, märkis komisjon, et lepingute mõju on ajutine.

| (218) | Seega selleks, et nõuetekohaselt hinnata liidu tootmisharu kahe osa vahelisi majanduslikke suhteid, uuris komisjon kooskõlas WTO kohtupraktikaga (82) samamoodi ühelt poolt tootmisharu seda osa, mida peeti impordist tuleneva otsese konkurentsi eest kaitstuks, ja teiselt poolt seda osa, mis oli impordist tuleneva konkurentsi surve all, ning tootmisharu tervikuna. |
| --- | --- |

(218)

Seega selleks, et nõuetekohaselt hinnata liidu tootmisharu kahe osa vahelisi majanduslikke suhteid, uuris komisjon kooskõlas WTO kohtupraktikaga (82) samamoodi ühelt poolt tootmisharu seda osa, mida peeti impordist tuleneva otsese konkurentsi eest kaitstuks, ja teiselt poolt seda osa, mis oli impordist tuleneva konkurentsi surve all, ning tootmisharu tervikuna.

82

4.4.3.1.   Hinnad ja neid mõjutavad tegurid

Hinnad ja neid mõjutavad tegurid

| (219) | Valimisse kaasatud liidu tootjate keskmised ühiku müügihinnad liidus asuvatele sõltumatutele klientidele muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

  Tabel 7


  Müügihinnad liidus | 2017 | 2018 | 2019 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Keskmine ühiku müügihind liidu kogu turul (eurodes tonni kohta) | 2 221 | 8 780 | 9 900 | 5 993 |
| Indeks | 100 | 395 | 446 | 270 |
| Ühiku tootmiskulu (eurodes tonni kohta) | 2 071 | 4 095 | 5 454 | 5 016 |
| Indeks | 100 | 198 | 263 | 242 |
| Allikas: valimisse kaasatud liidu tootjate vastused küsimustikule. |

(219)

Valimisse kaasatud liidu tootjate keskmised ühiku müügihinnad liidus asuvatele sõltumatutele klientidele muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

Tabel 7

Tabel 7

Müügihinnad liidus

Müügihinnad liidus

2017

2018

2019

Uurimisperiood

Keskmine ühiku müügihind liidu kogu turul (eurodes tonni kohta)

2 221

8 780

9 900

5 993

Indeks

Indeks

100

100

395

395

446

446

270

270

Ühiku tootmiskulu (eurodes tonni kohta)

2 071

4 095

5 454

5 016

Indeks

Indeks

100

100

198

198

263

263

242

242

Allikas: valimisse kaasatud liidu tootjate vastused küsimustikule.

Allikas:

| (220) | Müügihinnad tõusid 2018. ja 2019. aastal väga jõuliselt ning hakkasid 2020. aastal järsult langema. Müügihinnad olid 2020. aastal siiski enam kui kaks korda kõrgemad kui 2017. aastal (+170 %). |
| --- | --- |

(220)

Müügihinnad tõusid 2018. ja 2019. aastal väga jõuliselt ning hakkasid 2020. aastal järsult langema. Müügihinnad olid 2020. aastal siiski enam kui kaks korda kõrgemad kui 2017. aastal (+170 %).

| (221) | Tänu kehtinud pikaajalistele lepingutele suutis GrafTech France säilitada uurimisperioodil kõrge hinnataseme ([25–50] % kõrgem kui liidu keskmine ühiku müügihind), kuigi üldiselt toimus hinnalangus, mille eest liidu tootmisharu ülejäänud osa kaitstud ei olnud. Tuginedes kättesaadavale teabele ja eelkõige GraftTech France’i pikaajalistest lepingutest välja jäävatele müügimahtudele ning kahe teise valimisse kaasatud liidu tootja müügile, hindas komisjon, et keskmine hind nn vabal turul oli ligikaudu [20–40] % madalam kui keskmine ühiku müügihind liidu koguturul. Seega ei kajasta liidu keskmine müügihind uurimisperioodil täpselt konkurentsipõhist hinnaolukorda liidu turul, mida mõjutas märkimisväärselt Hiinast pärit madala hinnaga ja dumpinguhinnaga import. |
| --- | --- |

(221)

Tänu kehtinud pikaajalistele lepingutele suutis GrafTech France säilitada uurimisperioodil kõrge hinnataseme ([25–50] % kõrgem kui liidu keskmine ühiku müügihind), kuigi üldiselt toimus hinnalangus, mille eest liidu tootmisharu ülejäänud osa kaitstud ei olnud. Tuginedes kättesaadavale teabele ja eelkõige GraftTech France’i pikaajalistest lepingutest välja jäävatele müügimahtudele ning kahe teise valimisse kaasatud liidu tootja müügile, hindas komisjon, et keskmine hind nn vabal turul oli ligikaudu [20–40] % madalam kui keskmine ühiku müügihind liidu koguturul. Seega ei kajasta liidu keskmine müügihind uurimisperioodil täpselt konkurentsipõhist hinnaolukorda liidu turul, mida mõjutas märkimisväärselt Hiinast pärit madala hinnaga ja dumpinguhinnaga import.

| (222) | Ajavahemikul 2017–2019 tõusid grafiitelektroodide müügihinnad kogu maailmas. See oli tingitud turu tasakaalustamatusest, mis tähendas, et üleilmne nõudlus kasvas, kuid pakkumine jäi nõudlusele alla. Nõudluse kasvu peamine põhjus oli terasetööstuses toimunud üleilmne üleminek kõrgahjudelt grafiitelektroode kasutavatele elektrikaarahjudele. Ülemaailmse tarnekatkestuse peamise põhjusena toodi esile Hiina grafiitelektroodide tootjate tegevuse lõpetamist valitsuse nõudmisel seoses keskkonnaalaste täiustuste tegemise vajadusega. Need tegevuse lõpetamised langesid kokku Hiina terasetootjate suurenenud sisenõudlusega grafiitelektroodide järele ning uue konkurentsiolukorraga nõelja koksi (grafiitelektroodide tootmisel kasutatav peamine tooraine) turul, mille tekitas liitiumioonakude tootmisharu. |
| --- | --- |

(222)

Ajavahemikul 2017–2019 tõusid grafiitelektroodide müügihinnad kogu maailmas. See oli tingitud turu tasakaalustamatusest, mis tähendas, et üleilmne nõudlus kasvas, kuid pakkumine jäi nõudlusele alla. Nõudluse kasvu peamine põhjus oli terasetööstuses toimunud üleilmne üleminek kõrgahjudelt grafiitelektroode kasutavatele elektrikaarahjudele. Ülemaailmse tarnekatkestuse peamise põhjusena toodi esile Hiina grafiitelektroodide tootjate tegevuse lõpetamist valitsuse nõudmisel seoses keskkonnaalaste täiustuste tegemise vajadusega. Need tegevuse lõpetamised langesid kokku Hiina terasetootjate suurenenud sisenõudlusega grafiitelektroodide järele ning uue konkurentsiolukorraga nõelja koksi (grafiitelektroodide tootmisel kasutatav peamine tooraine) turul, mille tekitas liitiumioonakude tootmisharu.

| (223) | Nõelja koksi hind suurenes 2017. aastast 2019. aasta keskpaigani pidevalt ja märkimisväärselt. See kasvas ligikaudu 9 korda, tõustes 500 USA dollarilt tonni kohta umbes 4 500 USA dollarile tonni kohta. Grafiitelektroodide ja nende tooraine hinna sellise kõikumise tõttu sõlmisid mõned tootmisharu tootjad pikaajalised lepingud, nagu on märgitud põhjenduses 217. Nõelja koksi hinnad langesid seejärel tagasi normaalsele tasemele, kuid grafiitelektroodide kulud ja hinnad jäid kõrgemaks kui 2017. aastal. Uurimisperioodil olid valimisse kaasatud liidu tootjate müügihinnad tagasi pikaajalisele keskmisele lähemal tasemel. See oli seotud mitme teguriga: nõelja koksi hinna langus, nõudluse vähenemine seoses COVID-19 pandeemiaga ja hinnasurve suurenemine Hiinast pärit madala hinnaga impordist tingitud konkurentsi tõttu. Nagu eespool (põhjendused 216–218) mainitud, ei mõjutanud selline olukord kogu liidu tootmisharu võrdsel määral. Liidu tootmisharu nende tootjate puhul, keda pikaajalised lepingud ei kaitsnud, langesid uurimisperioodil müügihinnad märkimisväärselt, st [48–60] %, samas kui GrafTech France'i puhul langesid müügihinnad ainult [15–35] %. |
| --- | --- |

(223)

Nõelja koksi hind suurenes 2017. aastast 2019. aasta keskpaigani pidevalt ja märkimisväärselt. See kasvas ligikaudu 9 korda, tõustes 500 USA dollarilt tonni kohta umbes 4 500 USA dollarile tonni kohta. Grafiitelektroodide ja nende tooraine hinna sellise kõikumise tõttu sõlmisid mõned tootmisharu tootjad pikaajalised lepingud, nagu on märgitud põhjenduses 217. Nõelja koksi hinnad langesid seejärel tagasi normaalsele tasemele, kuid grafiitelektroodide kulud ja hinnad jäid kõrgemaks kui 2017. aastal. Uurimisperioodil olid valimisse kaasatud liidu tootjate müügihinnad tagasi pikaajalisele keskmisele lähemal tasemel. See oli seotud mitme teguriga: nõelja koksi hinna langus, nõudluse vähenemine seoses COVID-19 pandeemiaga ja hinnasurve suurenemine Hiinast pärit madala hinnaga impordist tingitud konkurentsi tõttu. Nagu eespool (põhjendused 216–218) mainitud, ei mõjutanud selline olukord kogu liidu tootmisharu võrdsel määral. Liidu tootmisharu nende tootjate puhul, keda pikaajalised lepingud ei kaitsnud, langesid uurimisperioodil müügihinnad märkimisväärselt, st [48–60] %, samas kui GrafTech France'i puhul langesid müügihinnad ainult [15–35] %.

| (224) | Vaatlusalusel perioodil suurenesid tootmiskulud 242 %. See oli seotud peamiste toorainete hinnatõusuga: nagu eespool mainitud, on peamine tooraine nõeljas koks. Tööjõukulud püsisid perioodi jooksul stabiilsena (vt tabel 8). Energia (sealhulgas elektri) hind tõusis, mis aitas teataval määral kaasa tootmiskulude suurenemisele. |
| --- | --- |

(224)

Vaatlusalusel perioodil suurenesid tootmiskulud 242 %. See oli seotud peamiste toorainete hinnatõusuga: nagu eespool mainitud, on peamine tooraine nõeljas koks. Tööjõukulud püsisid perioodi jooksul stabiilsena (vt tabel 8). Energia (sealhulgas elektri) hind tõusis, mis aitas teataval määral kaasa tootmiskulude suurenemisele.

4.4.3.2.   Tööjõukulud

Tööjõukulud

| (225) | Valimisse kaasatud liidu tootjate keskmised tööjõukulud muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

  Tabel 8


  Keskmine tööjõukulu töötaja kohta | 2017 | 2018 | 2019 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Keskmised tööjõukulud töötaja kohta (eurodes) | 83 705 | 91 784 | 89 456 | 84 780 |
| Indeks | 100 | 110 | 107 | 101 |
| Allikas: valimisse kaasatud liidu tootjate vastused küsimustikule. |

(225)

Valimisse kaasatud liidu tootjate keskmised tööjõukulud muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

Tabel 8

Tabel 8

Keskmine tööjõukulu töötaja kohta

Keskmine tööjõukulu töötaja kohta

2017

2018

2019

Uurimisperiood

Keskmised tööjõukulud töötaja kohta (eurodes)

83 705

91 784

89 456

84 780

Indeks

Indeks

100

100

110

110

107

107

101

101

Allikas: valimisse kaasatud liidu tootjate vastused küsimustikule.

Allikas

| (226) | Keskmine tööjõukulu töötaja kohta suurenes 2018. aastal 10 %, tegi seejärel läbi 3 % languse ning langes edasi uurimisperioodil, jõudes 2017. aasta tasemest 1 % võrra kõrgemale tasemele. |
| --- | --- |

(226)

Keskmine tööjõukulu töötaja kohta suurenes 2018. aastal 10 %, tegi seejärel läbi 3 % languse ning langes edasi uurimisperioodil, jõudes 2017. aasta tasemest 1 % võrra kõrgemale tasemele.

| (227) | Hinnates tööjõukulude arengut tootmisharu eri osades ja tootmisharus tervikuna, ei tuvastanud komisjon kulude muutumises vaatlusalusel perioodil märkimisväärseid erinevusi. |
| --- | --- |

(227)

Hinnates tööjõukulude arengut tootmisharu eri osades ja tootmisharus tervikuna, ei tuvastanud komisjon kulude muutumises vaatlusalusel perioodil märkimisväärseid erinevusi.

4.4.3.3.   Laovarud

Laovarud

| (228) | Valimisse kaasatud liidu tootjate varud muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

  Tabel 9


  Laovarud | 2017 | 2018 | 2019 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Lao lõppseis (tonnides) | 6 142 | 6 424 | 9 114 | 8 163 |
| Indeks | 100 | 105 | 148 | 133 |
| Lao lõppseis protsendina toodangust | 4,8 % | 4,9 % | 8,3 % | 8,6 % |
| Indeks | 100 | 103 | 174 | 180 |
| Allikas: valimisse kaasatud liidu tootjate vastused küsimustikule. |

(228)

Valimisse kaasatud liidu tootjate varud muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

Tabel 9

Tabel 9

Laovarud

Laovarud

2017

2018

2019

Uurimisperiood

Lao lõppseis (tonnides)

6 142

6 424

9 114

8 163

Indeks

Indeks

100

100

105

105

148

148

133

133

Lao lõppseis protsendina toodangust

4,8 %

4,9 %

8,3 %

8,6 %

Indeks

Indeks

100

100

103

103

174

174

180

180

Allikas: valimisse kaasatud liidu tootjate vastused küsimustikule.

Allikas:

| (229) | Suurenes nii varude nominaalväärtus (+33 %) kui ka nende osakaal toodangus (+80 %). See oli seotud liidu tootmisharu müügi vähenemisega nii liidu turul kui ka eksporditurgudel. Tootmisharu märkis, et ta pidi säilitama teatava tegevusmahu ega saanud seega vähendada toodangut vastavalt müügi vähenemisele. |
| --- | --- |

(229)

Suurenes nii varude nominaalväärtus (+33 %) kui ka nende osakaal toodangus (+80 %). See oli seotud liidu tootmisharu müügi vähenemisega nii liidu turul kui ka eksporditurgudel. Tootmisharu märkis, et ta pidi säilitama teatava tegevusmahu ega saanud seega vähendada toodangut vastavalt müügi vähenemisele.

| (230) | Vaadeldes eraldi seda osa liidu tootmisharust, mille puhul tootjad ei olnud oma klientidega sõlminud pikaajalisi lepinguid, märkis komisjon, et varud suurenesid vaatlusalusel perioodil rohkem (varude keskmisest kasvust [5–15] protsendipunkti võrra enam). Vaadeldes eraldi GrafTech France'i, siis tema varud suurenesid seevastu väiksemal määral (varude keskmisest kasvust [5–15] protsendipunkti võrra vähem). See tõendab veelgi, et pikaajalistel lepingutel oli (ja on ka praegu) märkimisväärne positiivne mõju ainult ühe liidu tootja majandusnäitajatele. |
| --- | --- |

(230)

Vaadeldes eraldi seda osa liidu tootmisharust, mille puhul tootjad ei olnud oma klientidega sõlminud pikaajalisi lepinguid, märkis komisjon, et varud suurenesid vaatlusalusel perioodil rohkem (varude keskmisest kasvust [5–15] protsendipunkti võrra enam). Vaadeldes eraldi GrafTech France'i, siis tema varud suurenesid seevastu väiksemal määral (varude keskmisest kasvust [5–15] protsendipunkti võrra vähem). See tõendab veelgi, et pikaajalistel lepingutel oli (ja on ka praegu) märkimisväärne positiivne mõju ainult ühe liidu tootja majandusnäitajatele.

4.4.3.4.   Kasumlikkus, rahavoog, investeeringud, investeeringutasuvus ja kapitali kaasamise võime

| (231) | Valimisse kaasatud liidu tootjate kasumlikkus, rahavoog, investeeringud ja investeeringutasuvus muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

  Tabel 10


  Kasumlikkus, rahavoog, investeeringud ja investeeringutasuvus | 2017 | 2018 | 2019 | Uurimisperiood | Uurimisperioodi 4. kvartal |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Liidus sõltumatutele klientidele suunatud müügi kasumlikkus (protsent müügikäibest) | 8,0 | 52,7 | 43,8 | 16,1 | 2,6 |
| Indeks | 100 | 658 | 547 | 201 | 33 |
| Rahavoog (eurodes) | 28 215 108 | 488 291 957 | 380 447 375 | 60 964 690 | -22 330 357 |
| Indeks | 100 | 1 731 | 1 348 | 216 | - 356 |
| Investeeringud (eurodes) | 12 662 440 | 30 259 283 | 21 600 910 | 18 670 327 | 6 542 529 |
| Indeks | 100 | 239 | 171 | 147 | 208 (*) |
| Investeeringutasuvus (%) | 17,8 | 552,4 | 366,5 | -3,9 | -32,6 |
| Indeks | 100 | 3 100 | 2 057 | -22 | - 183 |
| Allikas: valimisse kaasatud liidu tootjate vastused küsimustikule.
  (*) Aasta kohta. |

(231)

Valimisse kaasatud liidu tootjate kasumlikkus, rahavoog, investeeringud ja investeeringutasuvus muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

Tabel 10

Tabel 10

Kasumlikkus, rahavoog, investeeringud ja investeeringutasuvus

Kasumlikkus, rahavoog, investeeringud ja investeeringutasuvus

2017

2018

2019

Uurimisperiood

Uurimisperioodi 4. kvartal

Liidus sõltumatutele klientidele suunatud müügi kasumlikkus (protsent müügikäibest)

8,0

52,7

43,8

16,1

2,6

Indeks

Indeks

100

100

658

658

547

547

201

201

33

33

Rahavoog (eurodes)

28 215 108

488 291 957

380 447 375

60 964 690

-22 330 357

Indeks

Indeks

100

100

1 731

1 731

1 348

1 348

216

216

- 356

- 356

Investeeringud (eurodes)

12 662 440

30 259 283

21 600 910

18 670 327

6 542 529

Indeks

Indeks

100

100

239

239

171

171

147

147

208 (*)

208

Investeeringutasuvus (%)

17,8

552,4

366,5

-3,9

-32,6

Indeks

Indeks

100

100

3 100

3 100

2 057

2 057

-22

-22

- 183

- 183

Allikas: valimisse kaasatud liidu tootjate vastused küsimustikule.

Allikas:

(*) Aasta kohta.

| (232) | Valimisse kaasatud liidu tootjate kasumlikkuse väljaselgitamiseks tegi komisjon kindlaks sõltumatutele liidu klientidele müüdud samasuguse toote eest saadud maksueelse puhaskasumi protsendina selle müügi käibest. Vaatlusaluse perioodi jooksul kasvasid kasumid kiiresti aastatel 2018–2019 ja langesid seejärel järsult, kuni need asendusid kahekohalise kahjumiga kõigi liidu tootjate puhul peale GrafTech France'i. Aastate 2018–2019 erakordselt suur kasum on seotud nende aastate väga erilise olukorraga, mida iseloomustab grafiitelektroodide tootjatele väga soodne turu tasakaalustamatus. COVID-19 pandeemiaga seotud nõudluse järsu languse taustal pöördus olukord Hiina ekspordist tingitud suurenenud konkurentsi tõttu 2020. aastal täielikult ning kasumid langesid väga madalale tasemele. |
| --- | --- |

(232)

Valimisse kaasatud liidu tootjate kasumlikkuse väljaselgitamiseks tegi komisjon kindlaks sõltumatutele liidu klientidele müüdud samasuguse toote eest saadud maksueelse puhaskasumi protsendina selle müügi käibest. Vaatlusaluse perioodi jooksul kasvasid kasumid kiiresti aastatel 2018–2019 ja langesid seejärel järsult, kuni need asendusid kahekohalise kahjumiga kõigi liidu tootjate puhul peale GrafTech France'i. Aastate 2018–2019 erakordselt suur kasum on seotud nende aastate väga erilise olukorraga, mida iseloomustab grafiitelektroodide tootjatele väga soodne turu tasakaalustamatus. COVID-19 pandeemiaga seotud nõudluse järsu languse taustal pöördus olukord Hiina ekspordist tingitud suurenenud konkurentsi tõttu 2020. aastal täielikult ning kasumid langesid väga madalale tasemele.

| (233) | Kokkuvõttes suurenes müügi kasumlikkus liidus 8,0 %-lt 2017. aastal 16,1 %-le uurimisperioodil. Tootmisharu eri osade olukord on siiski väga erinev. |
| --- | --- |

(233)

Kokkuvõttes suurenes müügi kasumlikkus liidus 8,0 %-lt 2017. aastal 16,1 %-le uurimisperioodil. Tootmisharu eri osade olukord on siiski väga erinev.

| (234) | Kõigepealt analüüsis komisjon liidu tootmisharu selle osa olukorda, mille puhul tootjad ei olnud sõlminud pikaajalisi lepinguid ja olid seega täielikult mõjutatud muutunud turudünaamikast, sealhulgas Hiinast pärit dumpinguhinnaga impordi mahu suurenemisest. Sellesse kategooriasse kuuluvate valimisse kaasatud liidu tootjate kasumlikkus vähenes vaatlusalusel perioodil järsult +[5–15] %-lt 2017. aastal –[10–20] %-le uurimisperioodil. |
| --- | --- |

(234)

Kõigepealt analüüsis komisjon liidu tootmisharu selle osa olukorda, mille puhul tootjad ei olnud sõlminud pikaajalisi lepinguid ja olid seega täielikult mõjutatud muutunud turudünaamikast, sealhulgas Hiinast pärit dumpinguhinnaga impordi mahu suurenemisest. Sellesse kategooriasse kuuluvate valimisse kaasatud liidu tootjate kasumlikkus vähenes vaatlusalusel perioodil järsult +[5–15] %-lt 2017. aastal –[10–20] %-le uurimisperioodil.

| (235) | Seejärel uuris komisjon GrafTech France’i. Kõnealusel äriühingul on kasulik pikaajaline leping ning ta teenib seega uurimisperioodil endiselt suurt kasumit. Komisjon märkis siiski, et osa GrafTech France'i grafiitelektroodide müügist toimus ka avatud turul. Nende tehingute hinnad olid palju madalamad kui pikaajaliste lepingute alusel toimunud tehingute omad. Kui GrafTech France’i selliste tehingute hindu, mida ei tehtud pikaajaliste lepingute alusel, võrreldi kontrollnumbrite kaupa teiste valimisse kaasatud liidu tootjate hindadega, ilmnes, et mõnel juhul olid hinnad kõrgemad ja mõnel juhul madalamad. Keskmiselt olid nende tehingute hinnad väga sarnased teiste valimisse kaasatud liidu tootjate hindadega. Komisjon järeldas, et nende avatud turu tehingute puhul olid hinnad võrreldavad teiste valimisse kaasatud liidu tootjate hindadega. Seega kui pikaajalised lepingud teda konkurentsi eest ei kaitsnud, avaldus Hiinast pärit madala hinnaga impordist tulenev konkurentsisurve ka GrafTech France'ile. |
| --- | --- |

(235)

Seejärel uuris komisjon GrafTech France’i. Kõnealusel äriühingul on kasulik pikaajaline leping ning ta teenib seega uurimisperioodil endiselt suurt kasumit. Komisjon märkis siiski, et osa GrafTech France'i grafiitelektroodide müügist toimus ka avatud turul. Nende tehingute hinnad olid palju madalamad kui pikaajaliste lepingute alusel toimunud tehingute omad. Kui GrafTech France’i selliste tehingute hindu, mida ei tehtud pikaajaliste lepingute alusel, võrreldi kontrollnumbrite kaupa teiste valimisse kaasatud liidu tootjate hindadega, ilmnes, et mõnel juhul olid hinnad kõrgemad ja mõnel juhul madalamad. Keskmiselt olid nende tehingute hinnad väga sarnased teiste valimisse kaasatud liidu tootjate hindadega. Komisjon järeldas, et nende avatud turu tehingute puhul olid hinnad võrreldavad teiste valimisse kaasatud liidu tootjate hindadega. Seega kui pikaajalised lepingud teda konkurentsi eest ei kaitsnud, avaldus Hiinast pärit madala hinnaga impordist tulenev konkurentsisurve ka GrafTech France'ile.

| (236) | Lisaks märkis komisjon, et uurimisperioodi lõpus halvenes kogu liidu tootmisharu, sealhulgas GrafTech France'i olukord, nagu nähtus eelkõige uurimisperioodi neljanda kvartali kasumlikkuse näitajatest, mis on tunduvalt madalamad kui selle sektori tavapärased kasumimarginaalid tavapärastes konkurentsitingimustes. Tootmisharu olukorra halvenemine on peamiselt tingitud olukorra halvenemisest tootmisharu selles osas, mille puhul tootjaid ei kaitse pikaajalised lepingud. |
| --- | --- |

(236)

Lisaks märkis komisjon, et uurimisperioodi lõpus halvenes kogu liidu tootmisharu, sealhulgas GrafTech France'i olukord, nagu nähtus eelkõige uurimisperioodi neljanda kvartali kasumlikkuse näitajatest, mis on tunduvalt madalamad kui selle sektori tavapärased kasumimarginaalid tavapärastes konkurentsitingimustes. Tootmisharu olukorra halvenemine on peamiselt tingitud olukorra halvenemisest tootmisharu selles osas, mille puhul tootjaid ei kaitse pikaajalised lepingud.

| (237) | Netorahavoog näitab liidu tootjate suutlikkust oma tegevust ise rahastada. Netorahavoo puhul oli suundumus sarnane kasumlikkuse omaga: aastaid 2018–2019 iseloomustas suur kasv, millele järgnes 2020. aastal järsk langus. Selgitavad tegurid on siin samad. Liidu tootmisharu eri osade rahavoogude uurimisel võib teha samu tähelepanekuid seoses erinevustega GrafTech France'i (suur rahavoog) ja liidu tootmisharu teiste tootjate (negatiivne rahavoog) vahel. |
| --- | --- |

(237)

Netorahavoog näitab liidu tootjate suutlikkust oma tegevust ise rahastada. Netorahavoo puhul oli suundumus sarnane kasumlikkuse omaga: aastaid 2018–2019 iseloomustas suur kasv, millele järgnes 2020. aastal järsk langus. Selgitavad tegurid on siin samad. Liidu tootmisharu eri osade rahavoogude uurimisel võib teha samu tähelepanekuid seoses erinevustega GrafTech France'i (suur rahavoog) ja liidu tootmisharu teiste tootjate (negatiivne rahavoog) vahel.

| (238) | Investeeringud vaatlusalusel perioodil suurenesid (+47 %). Aastatel 2018–2019 teenitud suur kasum võimaldas liidu tootmisharul investeerida tootmisrajatistesse. Vaatlusaluse perioodi lõpus, pärast COVID-19 pandeemiat, hakkasid investeeringud jälle vähenema. |
| --- | --- |

(238)

Investeeringud vaatlusalusel perioodil suurenesid (+47 %). Aastatel 2018–2019 teenitud suur kasum võimaldas liidu tootmisharul investeerida tootmisrajatistesse. Vaatlusaluse perioodi lõpus, pärast COVID-19 pandeemiat, hakkasid investeeringud jälle vähenema.

| (239) | Tootmisharu eri osade analüüsimisel selget mustrit ei tuvastatud. GrafTech France investeeris rohkem vaatlusaluse perioodi keskpaigas, tootmisharu teised tootjad aga investeerisid rohkem perioodi lõpus. |
| --- | --- |

(239)

Tootmisharu eri osade analüüsimisel selget mustrit ei tuvastatud. GrafTech France investeeris rohkem vaatlusaluse perioodi keskpaigas, tootmisharu teised tootjad aga investeerisid rohkem perioodi lõpus.

| (240) | Investeeringutasuvus on kasum protsendina investeeringute bilansilisest netoväärtusest. See muutus sarnaselt kasumlikkusega: aastaid 2018–2019 iseloomustas suur kasv, millele järgnes 2020. aastal järsk langus. |
| --- | --- |

(240)

Investeeringutasuvus on kasum protsendina investeeringute bilansilisest netoväärtusest. See muutus sarnaselt kasumlikkusega: aastaid 2018–2019 iseloomustas suur kasv, millele järgnes 2020. aastal järsk langus.

4.4.4.   Järeldus kahju kohta

Järeldus kahju kohta

| (241) | Peamiste makromajanduslike näitajate puhul valitses vaatlusalusel perioodil negatiivne suundumus: liidu müügimaht vähenes 33 % ja toodang 30 % ning liidu tootmisharu turuosa kahanes. Kahaneva turu taustal suurenes Hiinast pärit impordi maht vaatlusalusel perioodil 12 % ja selle turuosa suurenes 49 %, jõudes uurimisperioodil 35,8 %-ni. Alates 2019. aastast olid Hiinast pärit impordi keskmised hinnad liidu tootmisharu hindadest ja kuludest püsivalt ja märkimisväärselt madalamad. |
| --- | --- |

(241)

Peamiste makromajanduslike näitajate puhul valitses vaatlusalusel perioodil negatiivne suundumus: liidu müügimaht vähenes 33 % ja toodang 30 % ning liidu tootmisharu turuosa kahanes. Kahaneva turu taustal suurenes Hiinast pärit impordi maht vaatlusalusel perioodil 12 % ja selle turuosa suurenes 49 %, jõudes uurimisperioodil 35,8 %-ni. Alates 2019. aastast olid Hiinast pärit impordi keskmised hinnad liidu tootmisharu hindadest ja kuludest püsivalt ja märkimisväärselt madalamad.

| (242) | Pidades silmas tootmisharu tervikuna, valitses mikromajanduslike näitajate puhul liidu tootmisharus vastuoluline olukord: liidu müügi kasumlikkus (8,0 %-lt 16,1 %-le) ja rahavoog (+116 %) suurenesid, kuid varude (+33 %) ja investeeringutasuvuse (+17,8 %-lt –3,9 %-le) näitajad halvenesid märkimisväärselt. |
| --- | --- |

(242)

Pidades silmas tootmisharu tervikuna, valitses mikromajanduslike näitajate puhul liidu tootmisharus vastuoluline olukord: liidu müügi kasumlikkus (8,0 %-lt 16,1 %-le) ja rahavoog (+116 %) suurenesid, kuid varude (+33 %) ja investeeringutasuvuse (+17,8 %-lt –3,9 %-le) näitajad halvenesid märkimisväärselt.

| (243) | Nende koondnäitajate taga on aga väga ebaühtlane olukord, mis mõjutab turudünaamikat ja liidu eri tootjate vahelisi majandussuhteid. Põhjendustes 216–218 esitatud põhjustel uuris komisjon eraldi ühelt poolt liidu tootmisharu seda osa, mille puhul tootjad ei olnud sõlminud oma klientidega pikaajalisi lepinguid ning tegutsesid avatud turul (konkureerides seega dumpinguhinnaga impordiga), ning teiselt poolt liidu tootmisharu seda osa, mille puhul tootja oli sõlminud oma klientidega pikaajalised lepingud (st GrafTech) ajavahemikul 2017–2018. |
| --- | --- |

(243)

Nende koondnäitajate taga on aga väga ebaühtlane olukord, mis mõjutab turudünaamikat ja liidu eri tootjate vahelisi majandussuhteid. Põhjendustes 216–218 esitatud põhjustel uuris komisjon eraldi ühelt poolt liidu tootmisharu seda osa, mille puhul tootjad ei olnud sõlminud oma klientidega pikaajalisi lepinguid ning tegutsesid avatud turul (konkureerides seega dumpinguhinnaga impordiga), ning teiselt poolt liidu tootmisharu seda osa, mille puhul tootja oli sõlminud oma klientidega pikaajalised lepingud (st GrafTech) ajavahemikul 2017–2018.

| (244) | Nende kolme valimisse kaasatud liidu tootja puhul, kes ei olnud oma klientidega pikaajalisi lepinguid sõlminud, halvenesid kahel märkimisväärselt kõik mikromajanduslikud näitajad: liidu müügi kasumlikkus langes [5–10] %-lt 2017. aastal –[10–20] %-le 2020. aastal, varud suurenesid (+[30–60] %), investeeringutasuvus vähenes [20–50] %-lt –[200–250] %-le ja rahavoog vähenes (–[220–260] %). |
| --- | --- |

(244)

Nende kolme valimisse kaasatud liidu tootja puhul, kes ei olnud oma klientidega pikaajalisi lepinguid sõlminud, halvenesid kahel märkimisväärselt kõik mikromajanduslikud näitajad: liidu müügi kasumlikkus langes [5–10] %-lt 2017. aastal –[10–20] %-le 2020. aastal, varud suurenesid (+[30–60] %), investeeringutasuvus vähenes [20–50] %-lt –[200–250] %-le ja rahavoog vähenes (–[220–260] %).

| (245) | Teisest küljest oli kolmanda valimisse kaasatud liidu tootja GrafTech France'i olukord erinev ja erandlik. GrafTech France'i kasum ja rahavoog oli uurimisperioodil suur. |
| --- | --- |

(245)

Teisest küljest oli kolmanda valimisse kaasatud liidu tootja GrafTech France'i olukord erinev ja erandlik. GrafTech France'i kasum ja rahavoog oli uurimisperioodil suur.

| (246) | Sellega seoses ilmnes uurimise käigus GrafTech France'i ja tema klientide vaheliste pikaajaliste lepingute tähtsus. Ilmnes, et väga suur osa GrafTech France'i müügist toimus uurimisperioodil nende pikaajaliste lepingute alusel. Sellest tulenevalt olid GrafTech France'i hinnad uurimisperioodil palju kõrgemad kui tema konkurentide hinnad. Nende pikaajaliste lepingute tõttu ei olnud GrafTech France'i müügihinnad seotud konkurentsivõimeliste liidu turuhindadega. Tegelikult oli GrafTech France ja GrafTech üldisemalt tänu oma klientidega sõlmitud pikaajalistele lepingutele suures osas kaitstud väliste tegurite eest, nagu nõudluse vähenemine ja Hiinast pärit madala hinnaga impordist tulenev kasvav konkurents. |
| --- | --- |

(246)

Sellega seoses ilmnes uurimise käigus GrafTech France'i ja tema klientide vaheliste pikaajaliste lepingute tähtsus. Ilmnes, et väga suur osa GrafTech France'i müügist toimus uurimisperioodil nende pikaajaliste lepingute alusel. Sellest tulenevalt olid GrafTech France'i hinnad uurimisperioodil palju kõrgemad kui tema konkurentide hinnad. Nende pikaajaliste lepingute tõttu ei olnud GrafTech France'i müügihinnad seotud konkurentsivõimeliste liidu turuhindadega. Tegelikult oli GrafTech France ja GrafTech üldisemalt tänu oma klientidega sõlmitud pikaajalistele lepingutele suures osas kaitstud väliste tegurite eest, nagu nõudluse vähenemine ja Hiinast pärit madala hinnaga impordist tulenev kasvav konkurents.

| (247) | See oli siiski ajutine ja erandlik olukord, kuna mõned pikaajalised lepingud on juba lõppenud ja enamik ülejäänud pikaajalistest lepingutest lõppevad 2022. aasta lõpus. |
| --- | --- |

(247)

See oli siiski ajutine ja erandlik olukord, kuna mõned pikaajalised lepingud on juba lõppenud ja enamik ülejäänud pikaajalistest lepingutest lõppevad 2022. aasta lõpus.

| (248) | Siiski võis juba uurimisperioodi neljandas kvartalis täheldada olukorra edasist halvenemist, sest kasumlikkuse näitajad (valimisse kuuluvate äriühingute, sealhulgas GrafTech France’i, keskmised) langesid 2,6 %-le. Kui kõik pikaajalised lepingud lõppevad, peab GrafTech tegutsema samades turutingimustes kui teised liidu tootjad. |
| --- | --- |

(248)

Siiski võis juba uurimisperioodi neljandas kvartalis täheldada olukorra edasist halvenemist, sest kasumlikkuse näitajad (valimisse kuuluvate äriühingute, sealhulgas GrafTech France’i, keskmised) langesid 2,6 %-le. Kui kõik pikaajalised lepingud lõppevad, peab GrafTech tegutsema samades turutingimustes kui teised liidu tootjad.

| (249) | Selleks et teha kindlaks, kas tootmisharu paremas seisus osa puhul hakkab valitsema negatiivne suundumus, mida juba täheldati uurimisperioodil tootmisharu teise osa ja liidu tootmisharu puhul tervikuna, uuris komisjon täiendavalt tootmisharu järgmiste osade vahelist majanduslikku suhet: ühelt poolt see osa, mille puhul tootjad ei olnud sõlminud oma klientidega pikaajalisi lepinguid, ning teiselt poolt see osa, mille puhul tootjad olid sõlminud oma klientidega pikaajalised lepingud (st GrafTech France). |
| --- | --- |

(249)

Selleks et teha kindlaks, kas tootmisharu paremas seisus osa puhul hakkab valitsema negatiivne suundumus, mida juba täheldati uurimisperioodil tootmisharu teise osa ja liidu tootmisharu puhul tervikuna, uuris komisjon täiendavalt tootmisharu järgmiste osade vahelist majanduslikku suhet: ühelt poolt see osa, mille puhul tootjad ei olnud sõlminud oma klientidega pikaajalisi lepinguid, ning teiselt poolt see osa, mille puhul tootjad olid sõlminud oma klientidega pikaajalised lepingud (st GrafTech France).

| (250) | Kui vaadelda tootmist, siis teatasid kõik kolm valimisse kaasatud tootjat komisjonile, et nad toodavad sama klassi elektroode (UHP-klassi elektroodid). Nende kolme valimisse kaasatud tootja toodetavate grafiitelektroodide läbimõõt oli vahemikus 500–720 mm ja pikkus üle 1 651 cm (ja eelkõige üle 1 951 cm). Need kolm tootjat tootsid suurtes kogustes ligikaudu 600 mm ja 700 mm läbimõõduga elektroode. Komisjon ei tuvastanud, et liidu tootmisharu see osa, mille puhul tootjad ei olnud sõlminud oma klientidega pikaajalisi lepinguid, ja GrafTech France oma tootmismustri poolest erineksid. |
| --- | --- |

(250)

Kui vaadelda tootmist, siis teatasid kõik kolm valimisse kaasatud tootjat komisjonile, et nad toodavad sama klassi elektroode (UHP-klassi elektroodid). Nende kolme valimisse kaasatud tootja toodetavate grafiitelektroodide läbimõõt oli vahemikus 500–720 mm ja pikkus üle 1 651 cm (ja eelkõige üle 1 951 cm). Need kolm tootjat tootsid suurtes kogustes ligikaudu 600 mm ja 700 mm läbimõõduga elektroode. Komisjon ei tuvastanud, et liidu tootmisharu see osa, mille puhul tootjad ei olnud sõlminud oma klientidega pikaajalisi lepinguid, ja GrafTech France oma tootmismustri poolest erineksid.

| (251) | Kui vaadelda kulusid, siis olid valimisse kaasatud liidu tootjate tootmiskulud uurimisperioodi jooksul ligikaudu 5 000 eurot. Kolme valimisse kaasatud tootja vahel märkimisväärset erinevust ei täheldatud. Nende kõigi tootmiskulud erinesid sellest keskmisest kuni ±10 %. |
| --- | --- |

(251)

Kui vaadelda kulusid, siis olid valimisse kaasatud liidu tootjate tootmiskulud uurimisperioodi jooksul ligikaudu 5 000 eurot. Kolme valimisse kaasatud tootja vahel märkimisväärset erinevust ei täheldatud. Nende kõigi tootmiskulud erinesid sellest keskmisest kuni ±10 %.

| (252) | Komisjon märkis ka, et selle müügi puhul, mis ei toiminud pikaajaliste lepingute alusel, olid GrafTech France'i müügihinnad väga sarnased tootmisharu teiste tootjate hindadega (vt põhjendus 235). Seega kui pikaajalised lepingud GrafTech France’i ei kaitsnud, avaldus Hiinast pärit madala hinnaga impordi surve selgelt ka temale. |
| --- | --- |

(252)

Komisjon märkis ka, et selle müügi puhul, mis ei toiminud pikaajaliste lepingute alusel, olid GrafTech France'i müügihinnad väga sarnased tootmisharu teiste tootjate hindadega (vt põhjendus 235). Seega kui pikaajalised lepingud GrafTech France’i ei kaitsnud, avaldus Hiinast pärit madala hinnaga impordi surve selgelt ka temale.

| (253) | Seega esindab ilma pikaajaliste lepinguteta liidu turul müüdud toodang liidu tootmisharu kui terviku toodangut. Seda seetõttu, et need pikaajalised lepingud on ainus aspekt, mis ühte liidu tootjat liidu tootmisharu teistest tootjatest eristab. Samas on nendest pikaajalistest lepingutest tulenev leevendus kõnealusele tootjale ajutine ega kajasta uurimisperioodi üldist turudünaamikat, mida iseloomustab Hiina madala hinnaga impordi jätkuv kasv. Ilma pikaajaliste kokkulepeteta kannatab dumpinguhinnaga impordi tõttu ka GrafTech France (vt põhjendus 235). Arvestades asjaolu, et GrafTech France’i pikaajalised lepingud peagi lõppevad, võib eeldada, et GrafTech France'ile saavad osaks samasugused negatiivsed suundumused, mis on saanud osaks liidu tootmisharu teistele tootjatele ja seega liidu tootmisharule tervikuna. |
| --- | --- |

(253)

Seega esindab ilma pikaajaliste lepinguteta liidu turul müüdud toodang liidu tootmisharu kui terviku toodangut. Seda seetõttu, et need pikaajalised lepingud on ainus aspekt, mis ühte liidu tootjat liidu tootmisharu teistest tootjatest eristab. Samas on nendest pikaajalistest lepingutest tulenev leevendus kõnealusele tootjale ajutine ega kajasta uurimisperioodi üldist turudünaamikat, mida iseloomustab Hiina madala hinnaga impordi jätkuv kasv. Ilma pikaajaliste kokkulepeteta kannatab dumpinguhinnaga impordi tõttu ka GrafTech France (vt põhjendus 235). Arvestades asjaolu, et GrafTech France’i pikaajalised lepingud peagi lõppevad, võib eeldada, et GrafTech France'ile saavad osaks samasugused negatiivsed suundumused, mis on saanud osaks liidu tootmisharu teistele tootjatele ja seega liidu tootmisharule tervikuna.

| (254) | Eeltoodu põhjal järeldas komisjon menetluse selles etapis, et liidu tootmisharu on kandnud olulist kahju alusmääruse artikli 3 lõike 5 tähenduses. Tootmisharu kasumlik osa ei suuda positiivselt mõjutada kahjumlikku osa, mis kannatab Hiinast pärit madala hinnaga impordist tingitud tohutu konkurentsisurve tõttu. Lisaks võib uurimisperioodi neljanda kvartali andmete põhjal juba täheldada liidu tootmisharu kui terviku majandusliku olukorra edasist halvenemist. Eeldatakse, et pärast GrafTechi pikaajaliste lepingute lõppemist need langussuundumused tugevnevad, pidades silmas dumpinguhinnaga impordi (mille hinnad liidu hinnad püsivalt oluliselt alla löövad) märkimisväärset kasvutempot ning HRV tootmisvõimsuse suurenemist viimastel aastatel. |
| --- | --- |

(254)

Eeltoodu põhjal järeldas komisjon menetluse selles etapis, et liidu tootmisharu on kandnud olulist kahju alusmääruse artikli 3 lõike 5 tähenduses. Tootmisharu kasumlik osa ei suuda positiivselt mõjutada kahjumlikku osa, mis kannatab Hiinast pärit madala hinnaga impordist tingitud tohutu konkurentsisurve tõttu. Lisaks võib uurimisperioodi neljanda kvartali andmete põhjal juba täheldada liidu tootmisharu kui terviku majandusliku olukorra edasist halvenemist. Eeldatakse, et pärast GrafTechi pikaajaliste lepingute lõppemist need langussuundumused tugevnevad, pidades silmas dumpinguhinnaga impordi (mille hinnad liidu hinnad püsivalt oluliselt alla löövad) märkimisväärset kasvutempot ning HRV tootmisvõimsuse suurenemist viimastel aastatel.

5.   PÕHJUSLIK SEOS

PÕHJUSLIK SEOS

| (255) | Kooskõlas alusmääruse artikli 3 lõikega 6 uuris komisjon, kas asjaomasest riigist pärit dumpinguhinnaga import põhjustas liidu tootmisharule olulist kahju. Alusmääruse artikli 3 lõike 7 kohaselt uuris komisjon ka seda, kas liidu tootmisharu võisid samal ajal kahjustada muud teadaolevad tegurid. Komisjon jälgis, et dumpinguhinnaga impordile ei omistataks võimalikku kahju, mida põhjustasid muud tegurid kui asjaomasest riigist pärit dumpinguhinnaga import. Need tegurid olid COVID-19 pandeemia, 2017.–2018. aasta kriisi lõppemine, liidu tootmisharu vananemine, import muudest riikidest, liidu tootmisharu eksporditegevus ja liidu tarbimine. |
| --- | --- |

(255)

Kooskõlas alusmääruse artikli 3 lõikega 6 uuris komisjon, kas asjaomasest riigist pärit dumpinguhinnaga import põhjustas liidu tootmisharule olulist kahju. Alusmääruse artikli 3 lõike 7 kohaselt uuris komisjon ka seda, kas liidu tootmisharu võisid samal ajal kahjustada muud teadaolevad tegurid. Komisjon jälgis, et dumpinguhinnaga impordile ei omistataks võimalikku kahju, mida põhjustasid muud tegurid kui asjaomasest riigist pärit dumpinguhinnaga import. Need tegurid olid COVID-19 pandeemia, 2017.–2018. aasta kriisi lõppemine, liidu tootmisharu vananemine, import muudest riikidest, liidu tootmisharu eksporditegevus ja liidu tarbimine.

5.1.   Dumpinguhinnaga impordi mõju

Dumpinguhinnaga impordi mõju

| (256) | Hiinast pärit impordi maht suurenes vaatlusalusel perioodil 12 %, 42 256 tonnilt 2017. aastal 47 429 tonnini 2020. aastal. Samal ajavahemikul suurenes nende turuosa 49 %, jõudes uurimisperioodil 35,8 %-ni. Selle kasvava impordi tehingud tehti vaatlusaluse perioodi teisel poolel (2019–2020) liidu tootmisharu hindadest märkimisväärselt madalamate hindadega. See mõjutas liidu tootmisharu uurimisperioodil märgatavalt, tuues kaasa müügi vähenemise 118 025 tonnilt 2018. aastal 91 949 tonnile 2019. aastal ja 70 970 tonnile 2020. aastal. Selle tulemusena vähenes väga oluliselt kasumlikkus – kasumist (2017. aastal +[5–10] %) suure kahjumini (2020. aastal –[10–20] %) – kõigi valimisse kaasatud liidu tootjate puhul peale selle, kellel olid sõlmitud pikaajalised lepingud, ning seeläbi halvenesid ka muud finantsnäitajad, nagu varude tase, investeeringutasuvus ja rahavood. |
| --- | --- |

(256)

Hiinast pärit impordi maht suurenes vaatlusalusel perioodil 12 %, 42 256 tonnilt 2017. aastal 47 429 tonnini 2020. aastal. Samal ajavahemikul suurenes nende turuosa 49 %, jõudes uurimisperioodil 35,8 %-ni. Selle kasvava impordi tehingud tehti vaatlusaluse perioodi teisel poolel (2019–2020) liidu tootmisharu hindadest märkimisväärselt madalamate hindadega. See mõjutas liidu tootmisharu uurimisperioodil märgatavalt, tuues kaasa müügi vähenemise 118 025 tonnilt 2018. aastal 91 949 tonnile 2019. aastal ja 70 970 tonnile 2020. aastal. Selle tulemusena vähenes väga oluliselt kasumlikkus – kasumist (2017. aastal +[5–10] %) suure kahjumini (2020. aastal –[10–20] %) – kõigi valimisse kaasatud liidu tootjate puhul peale selle, kellel olid sõlmitud pikaajalised lepingud, ning seeläbi halvenesid ka muud finantsnäitajad, nagu varude tase, investeeringutasuvus ja rahavood.

| (257) | Seega saab kinnitada – võttes arvesse ajalist kokkulangevust –, et Hiinast pärit dumpinguhinnaga grafiitelektroodide suurenenud import tõi kaasa liidu tootmisharu majandus- ja finantsolukorra halvenemise. Muid tegureid käsitletakse punktis 5.2. |
| --- | --- |

(257)

Seega saab kinnitada – võttes arvesse ajalist kokkulangevust –, et Hiinast pärit dumpinguhinnaga grafiitelektroodide suurenenud import tõi kaasa liidu tootmisharu majandus- ja finantsolukorra halvenemise. Muid tegureid käsitletakse punktis 5.2.

5.2.   Muude tegurite mõju

Muude tegurite mõju

5.2.1.   COVID-19 pandeemia

COVID-19 pandeemia

| (258) | HRVst pärit madala hinnaga grafiitelektroodide import registreeriti alates 2019. aastast. 2019. ja 2020. aastal moodustas Hiina impordi keskmine hind mujalt kui Hiinast pärit impordi keskmisest hinnast vastavalt 57 % ja 51 %. Hiina import hakkas kasvama alates 2019. aastast (st enne pandeemiat), perioodil, mil liidus tarbimine vähenes. Selle tulemusena suurenes Hiinast pärit import alates 2018. aastast pidevalt, samuti selle turuosa. Seega ei nõrgendanud pandeemiast tingitud tarbimise vähenemine põhjuslikku seost dumpinguhinnaga impordi ja liidu tootmisharule tekitatud kahju vahel. |
| --- | --- |

(258)

HRVst pärit madala hinnaga grafiitelektroodide import registreeriti alates 2019. aastast. 2019. ja 2020. aastal moodustas Hiina impordi keskmine hind mujalt kui Hiinast pärit impordi keskmisest hinnast vastavalt 57 % ja 51 %. Hiina import hakkas kasvama alates 2019. aastast (st enne pandeemiat), perioodil, mil liidus tarbimine vähenes. Selle tulemusena suurenes Hiinast pärit import alates 2018. aastast pidevalt, samuti selle turuosa. Seega ei nõrgendanud pandeemiast tingitud tarbimise vähenemine põhjuslikku seost dumpinguhinnaga impordi ja liidu tootmisharule tekitatud kahju vahel.

5.2.2.   Aastatel 2017–2019 valitsenud kõrgaja lõpp

Aastatel 2017–2019 valitsenud kõrgaja lõpp

| (259) | Pärast ajavahemikku 2017–2019 langesid nii omamaised kui ka impordihinnad. Samas, nagu eespool mainitud, on Hiina hinnad langenud kiiremini kui kolmandate riikide (v.a Hiina) keskmised impordihinnad (2019. aastal –50 % ja 2020. aastal –57 % vs. vastavalt –12 % ja –51 %). Seega üleilmne hinnalangus liidu tootmisharu kahju tekkimisele kaasa ei aidanud. |
| --- | --- |

(259)

Pärast ajavahemikku 2017–2019 langesid nii omamaised kui ka impordihinnad. Samas, nagu eespool mainitud, on Hiina hinnad langenud kiiremini kui kolmandate riikide (v.a Hiina) keskmised impordihinnad (2019. aastal –50 % ja 2020. aastal –57 % vs. vastavalt –12 % ja –51 %). Seega üleilmne hinnalangus liidu tootmisharu kahju tekkimisele kaasa ei aidanud.

vs.

5.2.3.   Liidu tootmisharu vananemine

Liidu tootmisharu vananemine

| (260) | Kuigi mõne liidu tootja puhul võib seadmete puhul esineda mahajäämust, on tegemist dünaamilise tootmisharuga, mis suurendas investeeringuid, et suurendada tootmisvõimsust, kohandada tootmisseadmeid ja hankida uusimat tehnoloogiat. Vaatlusalusel perioodil kasvasid investeeringud 47 %. |
| --- | --- |

(260)

Kuigi mõne liidu tootja puhul võib seadmete puhul esineda mahajäämust, on tegemist dünaamilise tootmisharuga, mis suurendas investeeringuid, et suurendada tootmisvõimsust, kohandada tootmisseadmeid ja hankida uusimat tehnoloogiat. Vaatlusalusel perioodil kasvasid investeeringud 47 %.

5.2.4.   Import kolmandatest riikidest

Import kolmandatest riikidest

| (261) | Muudest kolmandatest riikidest pärit impordi maht muutus vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

  Tabel 11


  Import kolmandatest riikidest











  Riik | | 2017 | 2018 | 2019 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| India | Maht (tonnides) | 5 662 | 6 212 | 3 700 | 2 211 |
| | Indeks | 100 | 110 | 65 | 39 |
| | Turuosa (%) | 3,2 | 3,4 | 2,4 | 1,7 |
| | Keskmine hind (eurodes) | 2 339 | 13 709 | 10 018 | 4 072 |
| | Indeks | 100 | 586 | 428 | 174 |
| Mehhiko | Maht (tonnides) | 2 865 | 1 379 | 12 | 896 |
| | Indeks | 100 | 48 | 0,4 | 31 |
| | Turuosa (%) | 1,6 | 0,8 | 0 | 0,7 |
| | Keskmine hind (eurodes) | 2 218 | 2 525 | 3 344 | 3 976 |
| | Indeks | 100 | 114 | 151 | 179 |
| Venemaa | Maht (tonnides) | 4 118 | 5 244 | 8 092 | 5 485 |
| | Indeks | 100 | 127 | 197 | 133 |
| | Turuosa (%) | 2,3 | 2,9 | 5,3 | 4,1 |
| | Keskmine hind (eurodes) | 2 382 | 9 055 | 6 879 | 3 578 |
| | Indeks | 100 | 380 | 289 | 150 |
| USA | Maht (tonnides) | 9 689 | 3 359 | 1 860 | 2 950 |
| | Indeks | 100 | 35 | 19 | 30 |
| | Turuosa (%) | 5,5 | 1,9 | 1,2 | 2,2 |
| | Keskmine hind (eurodes) | 2 398 | 7 997 | 11 376 | 5 025 |
| | Indeks | 100 | 333 | 474 | 210 |
| Muud kolmandad riigid | Maht (tonnides) | 5 629 | 3 671 | 2 162 | 2 514 |
| | Indeks | 100 | 65 | 38 | 45 |
| | Turuosa (%) | 3,2 | 2,0 | 1,4 | 1,9 |
| | Keskmine hind (eurodes) | 2 427 | 7 435 | 9 057 | 4 285 |
| | Indeks | 100 | 306 | 373 | 177 |
| Kõik kolmandad riigid kokku, v.a asjaomane riik | Maht (tonnides) | 27 962 | 19 866 | 15 826 | 14 055 |
| | Indeks | 100 | 71 | 57 | 50 |
| | Turuosa (%) | 15,9 | 11,0 | 10,3 | 10,6 |
| | Keskmine hind (eurodes) | 2 371 | 9 579 | 8 436 | 4 111 |
| | Indeks | 100 | 404 | 356 | 173 |
| Allikas: Eurostat (Comext). |

(261)

Muudest kolmandatest riikidest pärit impordi maht muutus vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

Tabel 11

Tabel 11

Import kolmandatest riikidest

Import kolmandatest riikidest

Riik

2017

2018

2019

Uurimisperiood

India

Maht (tonnides)

5 662

6 212

3 700

2 211

Indeks

Indeks

100

100

110

110

65

65

39

39

Turuosa (%)

3,2

3,4

2,4

1,7

Keskmine hind (eurodes)

2 339

13 709

10 018

4 072

Indeks

Indeks

100

100

586

586

428

428

174

174

Mehhiko

Maht (tonnides)

2 865

1 379

12

896

Indeks

Indeks

100

100

48

48

0,4

0,4

31

31

Turuosa (%)

1,6

0,8

0

0,7

Keskmine hind (eurodes)

2 218

2 525

3 344

3 976

Indeks

Indeks

100

100

114

114

151

151

179

179

Venemaa

Maht (tonnides)

4 118

5 244

8 092

5 485

Indeks

Indeks

100

100

127

127

197

197

133

133

Turuosa (%)

2,3

2,9

5,3

4,1

Keskmine hind (eurodes)

2 382

9 055

6 879

3 578

Indeks

Indeks

100

100

380

380

289

289

150

150

USA

Maht (tonnides)

9 689

3 359

1 860

2 950

Indeks

Indeks

100

100

35

35

19

19

30

30

Turuosa (%)

5,5

1,9

1,2

2,2

Keskmine hind (eurodes)

2 398

7 997

11 376

5 025

Indeks

Indeks

100

100

333

333

474

474

210

210

Muud kolmandad riigid

Maht (tonnides)

5 629

3 671

2 162

2 514

Indeks

Indeks

100

100

65

65

38

38

45

45

Turuosa (%)

3,2

2,0

1,4

1,9

Keskmine hind (eurodes)

2 427

7 435

9 057

4 285

Indeks

Indeks

100

100

306

306

373

373

177

177

Kõik kolmandad riigid kokku, v.a asjaomane riik

Maht (tonnides)

27 962

19 866

15 826

14 055

Indeks

Indeks

100

100

71

71

57

57

50

50

Turuosa (%)

15,9

11,0

10,3

10,6

Keskmine hind (eurodes)

2 371

9 579

8 436

4 111

Indeks

Indeks

100

100

404

404

356

356

173

173

Allikas: Eurostat (Comext).

Allikas:

| (262) | Kolmandate riikide (v.a asjaomane riik) turuosa oli väike (ligikaudu 10–11 %) ja püsis aastatel 2018–2020 stabiilsena. See tähendab, et absoluutmahus vähenes see proportsionaalselt liidu tarbimise vähenemisega. |
| --- | --- |

(262)

Kolmandate riikide (v.a asjaomane riik) turuosa oli väike (ligikaudu 10–11 %) ja püsis aastatel 2018–2020 stabiilsena. See tähendab, et absoluutmahus vähenes see proportsionaalselt liidu tarbimise vähenemisega.

| (263) | Kolmandatest riikidest (v.a asjaomane riik) pärit impordi hinnad olid vaatlusalusel perioodil keskmiselt samal tasemel liidu tootmisharu hindadega. Uurimisperioodil olid hinnad siiski 31 % madalamad kui liidu tootmisharu hinnad, jäädes suhtelises arvestuses liidu tootmisharu hindadega võrreldes vaatlusaluse perioodi madalaimale tasemele. See on selges vastuolus Hiina impordihindadega, mis langesid 2020. aastal märgatavalt ja olid 65 % madalamad kui liidu tootmisharu hinnad uurimisperioodil. Hinnad on olenevalt elektroodide omadustest siiski erinevad ja kuigi keskmiste hindade võrdlemine annab mõningast aimu, ei saa selline võrdlus asendada kontrollnumbritel põhinevat hinnavõrdlust. |
| --- | --- |

(263)

Kolmandatest riikidest (v.a asjaomane riik) pärit impordi hinnad olid vaatlusalusel perioodil keskmiselt samal tasemel liidu tootmisharu hindadega. Uurimisperioodil olid hinnad siiski 31 % madalamad kui liidu tootmisharu hinnad, jäädes suhtelises arvestuses liidu tootmisharu hindadega võrreldes vaatlusaluse perioodi madalaimale tasemele. See on selges vastuolus Hiina impordihindadega, mis langesid 2020. aastal märgatavalt ja olid 65 % madalamad kui liidu tootmisharu hinnad uurimisperioodil. Hinnad on olenevalt elektroodide omadustest siiski erinevad ja kuigi keskmiste hindade võrdlemine annab mõningast aimu, ei saa selline võrdlus asendada kontrollnumbritel põhinevat hinnavõrdlust.

| (264) | Seega järeldati, et liidu tootmisharu kahju tekkimisele ei aidanud kaasa muudest riikidest pärit import, kuna selle hinnad olid märkimisväärselt kõrgemad kui Hiinast pärit impordi hinnad. |
| --- | --- |

(264)

Seega järeldati, et liidu tootmisharu kahju tekkimisele ei aidanud kaasa muudest riikidest pärit import, kuna selle hinnad olid märkimisväärselt kõrgemad kui Hiinast pärit impordi hinnad.

5.2.5.   Liidu tootmisharu eksporditulemused

Liidu tootmisharu eksporditulemused

| (265) | Liidu tootjate ekspordimahud muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

  Tabel 12


  Liidu tootmisharu eksporditulemused | 2017 | 2018 | 2019 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ekspordimaht (tonnides) | 134 311 | 132 850 | 124 460 | 102 222 |
| Indeks | 100 | 99 | 93 | 76 |
| Keskmine hind (eurodes tonni kohta) | 2 377 | 8 134 | 9 186 | 5 660 |
| Indeks | 100 | 342 | 386 | 238 |
| Allikas: valimisse kaasatud liidu tootjate ja liidu tootmisharu vastused küsimustikule. |

(265)

Liidu tootjate ekspordimahud muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

Tabel 12

Tabel 12

Liidu tootmisharu eksporditulemused

Liidu tootmisharu eksporditulemused

2017

2018

2019

Uurimisperiood

Ekspordimaht (tonnides)

134 311

132 850

124 460

102 222

Indeks

Indeks

100

100

99

99

93

93

76

76

Keskmine hind (eurodes tonni kohta)

2 377

8 134

9 186

5 660

Indeks

Indeks

100

100

342

342

386

386

238

238

Allikas: valimisse kaasatud liidu tootjate ja liidu tootmisharu vastused küsimustikule.

Allikas:

| (266) | Vaatlusalusel perioodil vähenes liidu tootmisharu eksport pidevalt (perioodi jooksul –24 %). Liidu tootmisharu juhtis tähelepanu Hiina ekspordist tulenevale konkurentsile, mis ei puuduta mitte ainult siseturgu, vaid ka kolmandate riikide turge. |
| --- | --- |

(266)

Vaatlusalusel perioodil vähenes liidu tootmisharu eksport pidevalt (perioodi jooksul –24 %). Liidu tootmisharu juhtis tähelepanu Hiina ekspordist tulenevale konkurentsile, mis ei puuduta mitte ainult siseturgu, vaid ka kolmandate riikide turge.

| (267) | Üldiselt iseloomustasid eksporti samasugused suundumused nagu liidu tootmisharu liidu turu müüki, kuid ekspordimüük vähenes suhtelises arvestuses vähem kui liidu turu müük. Selle põhjal tegi komisjon esialgse järelduse, et ekspordi vähenemine kahju tekkimisele kaasa ei aidanud. |
| --- | --- |

(267)

Üldiselt iseloomustasid eksporti samasugused suundumused nagu liidu tootmisharu liidu turu müüki, kuid ekspordimüük vähenes suhtelises arvestuses vähem kui liidu turu müük. Selle põhjal tegi komisjon esialgse järelduse, et ekspordi vähenemine kahju tekkimisele kaasa ei aidanud.

5.2.6.   Tarbimine

Tarbimine

| (268) | Nagu tabelis 1 näidatud, vähenes grafiitelektroodide tarbimine liidus vaatlusaluse perioodi jooksul 25 %. See oli seotud COVID-19 pandeemiaga, mille mõju on analüüsitud põhjenduses 258. Samal ajal vähenes liidu tootmisharu müük ELi turul 33 %. Selle põhjal tegi komisjon esialgse järelduse, et tarbimise muutumine liidu kahju tekkimisele kaasa ei aidanud. |
| --- | --- |

(268)

Nagu tabelis 1 näidatud, vähenes grafiitelektroodide tarbimine liidus vaatlusaluse perioodi jooksul 25 %. See oli seotud COVID-19 pandeemiaga, mille mõju on analüüsitud põhjenduses 258. Samal ajal vähenes liidu tootmisharu müük ELi turul 33 %. Selle põhjal tegi komisjon esialgse järelduse, et tarbimise muutumine liidu kahju tekkimisele kaasa ei aidanud.

5.2.7.   Tootmisharusisene kasutamine

Tootmisharusisene kasutamine

| (269) | Valimisse kaasatud äriühingute esitatud teabe põhjal ei müüdud liidus asuvatele seotud äriühingutele, vaid müüdi kolmandates riikides asuvatele seotud äriühingutele. Kõnealune müük moodustas olenevalt vaatlusalusest aastast 5–11 % müügi kogumahust. Selle põhjal tegi komisjon esialgse järelduse, et kui tootmisharusisese tarbimise muutumisel liidu tootmisharule tekitatud kahjus üldse mingi roll oli, siis oli see ebaoluline. |
| --- | --- |

(269)

Valimisse kaasatud äriühingute esitatud teabe põhjal ei müüdud liidus asuvatele seotud äriühingutele, vaid müüdi kolmandates riikides asuvatele seotud äriühingutele. Kõnealune müük moodustas olenevalt vaatlusalusest aastast 5–11 % müügi kogumahust. Selle põhjal tegi komisjon esialgse järelduse, et kui tootmisharusisese tarbimise muutumisel liidu tootmisharule tekitatud kahjus üldse mingi roll oli, siis oli see ebaoluline.

5.3.   Järeldus põhjusliku seose kohta

Järeldus põhjusliku seose kohta

| (270) | Alates 2019. aastast olid Hiinast pärit impordi hinnad liidu tootmisharu hindadest ja kuludest märkimisväärselt madalamad. Uurimine näitas, et kaalutud keskmine hinna allalöömise marginaal oli 51,2 %. Samal ajavahemikul suurenes HRV tootjate turuosa. Hiinast pärit impordi maht suurenes vaatlusalusel perioodil 12 % ja selle turuosa suurenes 49 %, jõudes uurimisperioodil 35,8 %-ni. Selline turuosa suurenemine kahjustas liidu tootmisharu. Liidu tootmisharu turuosa vähenes oma tipptasemelt ehk 65,2 %-lt 2018. aastal 53,6 %-le 2020. aastal. Sellega kaasnes liidu tootmisharu majandusliku olukorra negatiivne areng. |
| --- | --- |

(270)

Alates 2019. aastast olid Hiinast pärit impordi hinnad liidu tootmisharu hindadest ja kuludest märkimisväärselt madalamad. Uurimine näitas, et kaalutud keskmine hinna allalöömise marginaal oli 51,2 %. Samal ajavahemikul suurenes HRV tootjate turuosa. Hiinast pärit impordi maht suurenes vaatlusalusel perioodil 12 % ja selle turuosa suurenes 49 %, jõudes uurimisperioodil 35,8 %-ni. Selline turuosa suurenemine kahjustas liidu tootmisharu. Liidu tootmisharu turuosa vähenes oma tipptasemelt ehk 65,2 %-lt 2018. aastal 53,6 %-le 2020. aastal. Sellega kaasnes liidu tootmisharu majandusliku olukorra negatiivne areng.

| (271) | Komisjon selgitas välja kõigi teadaolevalt liidu tootmisharule mõju avaldanud tegurite mõju ja eraldas selle dumpinguhinnaga impordi kahjulikust mõjust. |
| --- | --- |

(271)

Komisjon selgitas välja kõigi teadaolevalt liidu tootmisharule mõju avaldanud tegurite mõju ja eraldas selle dumpinguhinnaga impordi kahjulikust mõjust.

| (272) | COVID-19 pandeemia ning sellega seotud grafiitelektroodide tarbimise vähenemine liidus ja kogu maailmas avaldasid liidu tootmisharu arengule negatiivset mõju, kuid seda peeti ajutiseks teguriks. Enne pandeemiat ja vaatlusaluse perioodi lõpus liidu tootmisharu olukord halvenes. Samuti esines asümmeetriat, sest majanduslangusest hoolimata Hiinast pärit import ei kahanenud. Vastupidi: aastatel 2018–2020, väheneva tarbimise perioodil, see kasvas pidevalt. |
| --- | --- |

(272)

COVID-19 pandeemia ning sellega seotud grafiitelektroodide tarbimise vähenemine liidus ja kogu maailmas avaldasid liidu tootmisharu arengule negatiivset mõju, kuid seda peeti ajutiseks teguriks. Enne pandeemiat ja vaatlusaluse perioodi lõpus liidu tootmisharu olukord halvenes. Samuti esines asümmeetriat, sest majanduslangusest hoolimata Hiinast pärit import ei kahanenud. Vastupidi: aastatel 2018–2020, väheneva tarbimise perioodil, see kasvas pidevalt.

| (273) | 2017.–2018. aasta kriisi lõppemise, liidu tootmisharu vananemise ja muudest riikidest pärit impordi roll liidu tootmisharu negatiivses arengus oli väga väike, kui mitte olematu. |
| --- | --- |

(273)

2017.–2018. aasta kriisi lõppemise, liidu tootmisharu vananemise ja muudest riikidest pärit impordi roll liidu tootmisharu negatiivses arengus oli väga väike, kui mitte olematu.

| (274) | Eeltoodu põhjal tegi komisjon selles etapis järelduse, et asjaomasest riigist pärit dumpinguhinnaga import põhjustas liidu tootmisharule olulist kahju ning et teised tegurid ei nõrgendanud ei eraldi ega koos vaadelduna põhjuslikku seost kahju ja dumpinguhinnaga impordi vahel. |
| --- | --- |

(274)

Eeltoodu põhjal tegi komisjon selles etapis järelduse, et asjaomasest riigist pärit dumpinguhinnaga import põhjustas liidu tootmisharule olulist kahju ning et teised tegurid ei nõrgendanud ei eraldi ega koos vaadelduna põhjuslikku seost kahju ja dumpinguhinnaga impordi vahel.

6.   LIIDU HUVID

LIIDU HUVID

| (275) | Võttes arvesse alusmääruse artikli 7 lõiget 2, uuris komisjon, kas ta saab kooskõlas alusmääruse artikliga 21 teha selge järelduse, et hoolimata kahjustava dumpingu kindlakstegemisest ei ole meetmete võtmine käesoleval juhul liidu huvides. Liidu huvide kindlakstegemisel võeti arvesse kõigi asjaomaste huvitatud isikute, sealhulgas liidu tootmisharu, importijate ja kauplejate, kasutajate ja lõpptarbijate huve. |
| --- | --- |

(275)

Võttes arvesse alusmääruse artikli 7 lõiget 2, uuris komisjon, kas ta saab kooskõlas alusmääruse artikliga 21 teha selge järelduse, et hoolimata kahjustava dumpingu kindlakstegemisest ei ole meetmete võtmine käesoleval juhul liidu huvides. Liidu huvide kindlakstegemisel võeti arvesse kõigi asjaomaste huvitatud isikute, sealhulgas liidu tootmisharu, importijate ja kauplejate, kasutajate ja lõpptarbijate huve.

6.1.   Liidu tootmisharu huvid

Liidu tootmisharu huvid

| (276) | Liidu tootmisharu moodustavad viis grafiitelektroode tootvat liidu kontserni. Kõik kontsernid tegid uurimisel täiel määral koostööd. |
| --- | --- |

(276)

Liidu tootmisharu moodustavad viis grafiitelektroode tootvat liidu kontserni. Kõik kontsernid tegid uurimisel täiel määral koostööd.

| (277) | Meetmete kehtestamine võimaldaks liidu tootmisharul kaotatud turuosa taastada, suurendada tootmisvõimsuse rakendamist, tõsta hinnad jätkusuutlikule tasemele ja suurendada kasumlikkust tasemeni, mida eeldatakse tavapärastes konkurentsitingimustes. |
| --- | --- |

(277)

Meetmete kehtestamine võimaldaks liidu tootmisharul kaotatud turuosa taastada, suurendada tootmisvõimsuse rakendamist, tõsta hinnad jätkusuutlikule tasemele ja suurendada kasumlikkust tasemeni, mida eeldatakse tavapärastes konkurentsitingimustes.

| (278) | Üks osa tootmisharust on Hiinast pärit dumpinguhinnaga impordi eest tänu pikaajalistele lepingutele kaitstud, kuid enamik neist lepingutest lõppevad hiljemalt 2022. aasta lõpuks. Nende pikendamine on vähemalt praegustes tingimustes ebatõenäoline, kui pidada silmas grafiitelektroodide hindade 2019. aastal alanud üleilmset järsku langust. |
| --- | --- |

(278)

Üks osa tootmisharust on Hiinast pärit dumpinguhinnaga impordi eest tänu pikaajalistele lepingutele kaitstud, kuid enamik neist lepingutest lõppevad hiljemalt 2022. aasta lõpuks. Nende pikendamine on vähemalt praegustes tingimustes ebatõenäoline, kui pidada silmas grafiitelektroodide hindade 2019. aastal alanud üleilmset järsku langust.

| (279) | Meetmete kehtestamata jätmise korral halveneks tõenäoliselt veelgi kasumlikkuse näitaja, mis oli juba negatiivne kõigi valimisse kaasatud liidu tootjate puhul peale ühe, kes oli dumpinguhinnaga impordi mõju eest ajutiselt kaitstud, kuna ta sõlmis oma klientidega ajavahemikul 2017–2018 pikaajalised lepingud. Meetmete kehtestamata jätmine võib kaasa tuua tootmisrajatiste sulgemisi ja koondamisi ning seada seega ohtu liidu tootmisharu elujõulisuse. |
| --- | --- |

(279)

Meetmete kehtestamata jätmise korral halveneks tõenäoliselt veelgi kasumlikkuse näitaja, mis oli juba negatiivne kõigi valimisse kaasatud liidu tootjate puhul peale ühe, kes oli dumpinguhinnaga impordi mõju eest ajutiselt kaitstud, kuna ta sõlmis oma klientidega ajavahemikul 2017–2018 pikaajalised lepingud. Meetmete kehtestamata jätmine võib kaasa tuua tootmisrajatiste sulgemisi ja koondamisi ning seada seega ohtu liidu tootmisharu elujõulisuse.

| (280) | Komisjon tegi seetõttu esialgse järelduse, et ajutiste meetmete kehtestamine oleks liidu tootmisharu huvides. |
| --- | --- |

(280)

Komisjon tegi seetõttu esialgse järelduse, et ajutiste meetmete kehtestamine oleks liidu tootmisharu huvides.

6.2.   Sõltumatute importijate ja kauplejate huvid

Sõltumatute importijate ja kauplejate huvid

| (281) | Väljavõttelise uuringu vormi esitasid kümme sõltumatut importijat, kelle arvele langeb 63 % Hiina impordi mahust. Valimisse kaasatud importijate kaalutud keskmine kasum oli uurimisperioodil ligikaudu 4 %. |
| --- | --- |

(281)

Väljavõttelise uuringu vormi esitasid kümme sõltumatut importijat, kelle arvele langeb 63 % Hiina impordi mahust. Valimisse kaasatud importijate kaalutud keskmine kasum oli uurimisperioodil ligikaudu 4 %.

| (282) | Need importijad olid meetmete kehtestamise vastu. Nad väitsid, et liidu tootjad ei suuda rahuldada liidu olemasolevat nõudlust ja pakkuda piisavat tootevalikut, eriti väikeste elektroodide osas (kuni 400–450 mm). Lisaks märkisid nad, et teistele tarneallikatele ülemineku võimalus on väike. Kolmandate riikide grafiitelektroodide tootjatel on tavaliselt oma müügiosakonnad ja nad on liidu klientidega otseühenduses. |
| --- | --- |

(282)

Need importijad olid meetmete kehtestamise vastu. Nad väitsid, et liidu tootjad ei suuda rahuldada liidu olemasolevat nõudlust ja pakkuda piisavat tootevalikut, eriti väikeste elektroodide osas (kuni 400–450 mm). Lisaks märkisid nad, et teistele tarneallikatele ülemineku võimalus on väike. Kolmandate riikide grafiitelektroodide tootjatel on tavaliselt oma müügiosakonnad ja nad on liidu klientidega otseühenduses.

| (283) | Komisjon märkis, et grafiitelektroodide kvaliteedi kontroll ja osutatud tehniline teenus olid mõned liidu importijate põhivaradest. Seega on tõenäoline, et mingi osa lisakuludest saab kanda üle grafiitelektroodide lõppkasutajatele. Seetõttu leidis komisjon, et dumpinguvastaste meetmete kehtestamine võib avaldada mõju liidu importijate tulemustele, kuid üksnes vähesel määral. |
| --- | --- |

(283)

Komisjon märkis, et grafiitelektroodide kvaliteedi kontroll ja osutatud tehniline teenus olid mõned liidu importijate põhivaradest. Seega on tõenäoline, et mingi osa lisakuludest saab kanda üle grafiitelektroodide lõppkasutajatele. Seetõttu leidis komisjon, et dumpinguvastaste meetmete kehtestamine võib avaldada mõju liidu importijate tulemustele, kuid üksnes vähesel määral.

| (284) | Seega on meetmete võimalik kahjulik mõju sõltumatutele importijatele tervikuna eelduste kohaselt väike ega kaalu üles meetmete kasulikku mõju liidu tootjatele. |
| --- | --- |

(284)

Seega on meetmete võimalik kahjulik mõju sõltumatutele importijatele tervikuna eelduste kohaselt väike ega kaalu üles meetmete kasulikku mõju liidu tootjatele.

6.3.   Kasutajate huvid

Kasutajate huvid

| (285) | Huvitatud isikuna registreerus viisteist kasutajat ja täidetud küsimustikud saadi kaheksalt kasutajalt. Need kasutajad esindavad peamiselt liidu terasetööstust. Järgmise etapi sektorid (ja eriti terasetööstus) on käibe ja tööhõive poolest suuremad kui grafiitelektroodide tootmisharu. Euroferi andmete kohaselt andis terasetööstus 2019. aastal otseselt tööd 330 000 inimesele ja kaudselt 1 620 000 inimesele. |
| --- | --- |

(285)

Huvitatud isikuna registreerus viisteist kasutajat ja täidetud küsimustikud saadi kaheksalt kasutajalt. Need kasutajad esindavad peamiselt liidu terasetööstust. Järgmise etapi sektorid (ja eriti terasetööstus) on käibe ja tööhõive poolest suuremad kui grafiitelektroodide tootmisharu. Euroferi andmete kohaselt andis terasetööstus 2019. aastal otseselt tööd 330 000 inimesele ja kaudselt 1 620 000 inimesele.

| (286) | Kasutajad väljendasid muret seoses sellega, et meetmete kehtestamine võib avaldada negatiivset mõju nende konkurentsivõimele. Grafiitelektroodide maksumus moodustab terase tootmiskuludest hinnanguliselt 1–5 %. See tähendab, et meetmetel ei ole terasetootjate tootmiskuludele märkimisväärset mõju. |
| --- | --- |

(286)

Kasutajad väljendasid muret seoses sellega, et meetmete kehtestamine võib avaldada negatiivset mõju nende konkurentsivõimele. Grafiitelektroodide maksumus moodustab terase tootmiskuludest hinnanguliselt 1–5 %. See tähendab, et meetmetel ei ole terasetootjate tootmiskuludele märkimisväärset mõju.

| (287) | Lisaks teatasid kaebuse esitajad ja ajakirjandus, et terasehinnad tõusevad, kuna nõudlus ületab pakkumist. See võib võimaldada terasetööstusel kanda lisakulud või osa nendest üle järgmise etapi kasutajatele. |
| --- | --- |

(287)

Lisaks teatasid kaebuse esitajad ja ajakirjandus, et terasehinnad tõusevad, kuna nõudlus ületab pakkumist. See võib võimaldada terasetööstusel kanda lisakulud või osa nendest üle järgmise etapi kasutajatele.

| (288) | Liidu terasetööstus väitis ka seda, et liidu tootjad ei suutnud uurimisperioodil nõudlust rahuldada. Mis puudutab varustuskindlust, siis on liidu tootmisharul kasutamata tootmisvõimsust piisavalt. Vaatlusalusel perioodil suurenes liidu tootmisvõimsus 255 500 tonnilt 294 900 tonnile (+15 %). Tootmisvõimsuse rakendamise määr oli uurimisperioodil ainult 55,6 %. Muud riigid, nagu India, Mehhiko, Venemaa ja USA, on võimalikud alternatiivsed tarneallikad, kuigi need ei ole liidu turul veel hästi välja kujunenud. Nende nelja riigi tarned moodustasid liidu tarnetest 2020. aastal kokku 11 %. |
| --- | --- |

(288)

Liidu terasetööstus väitis ka seda, et liidu tootjad ei suutnud uurimisperioodil nõudlust rahuldada. Mis puudutab varustuskindlust, siis on liidu tootmisharul kasutamata tootmisvõimsust piisavalt. Vaatlusalusel perioodil suurenes liidu tootmisvõimsus 255 500 tonnilt 294 900 tonnile (+15 %). Tootmisvõimsuse rakendamise määr oli uurimisperioodil ainult 55,6 %. Muud riigid, nagu India, Mehhiko, Venemaa ja USA, on võimalikud alternatiivsed tarneallikad, kuigi need ei ole liidu turul veel hästi välja kujunenud. Nende nelja riigi tarned moodustasid liidu tarnetest 2020. aastal kokku 11 %.

| (289) | Seega tegi komisjon esialgse järelduse, et meetmete kahjulik mõju kasutajatele on eelduste kohaselt väike ega kaalu üles meetmete kasulikku mõju liidu tootjatele. |
| --- | --- |

(289)

Seega tegi komisjon esialgse järelduse, et meetmete kahjulik mõju kasutajatele on eelduste kohaselt väike ega kaalu üles meetmete kasulikku mõju liidu tootjatele.

6.4.   Muud tegurid

Muud tegurid

| (290) | Lisaks aitavad grafiitelektroodid kaasa liidu keskkonnaeesmärgi saavutamisele ja eelkõige kliimamuutuste vastasele võitlusele. Grafiitelektroodid on terase ringlussevõtu jaoks kasutatavate elektrikaarahjude oluline komponent. Elektrikaarahjudes terase tootmise puhul on CO2 heide väiksem kui kõrgahjul põhineva traditsioonilise terasetootmise meetodi puhul. |
| --- | --- |

(290)

Lisaks aitavad grafiitelektroodid kaasa liidu keskkonnaeesmärgi saavutamisele ja eelkõige kliimamuutuste vastasele võitlusele. Grafiitelektroodid on terase ringlussevõtu jaoks kasutatavate elektrikaarahjude oluline komponent. Elektrikaarahjudes terase tootmise puhul on CO2 heide väiksem kui kõrgahjul põhineva traditsioonilise terasetootmise meetodi puhul.

2

| (291) | Mõned huvitatud isikud väitsid, et meetmete kehtestamisel oleks negatiivne mõju konkurentsile sektoris, mis on väidetavalt väga kontsentreeritud. Komisjon märkis siiski, et turgu varustab viis liidu kontserni. Komisjon täheldab veel, et Sangraf Italy on uus liidu tootja (kuigi märgib, et rajatised ei ole uued, vaid neid käitas varem SGL Group). Seega järeldas komisjon, et praeguses etapis ei eeldata meetmete negatiivset mõju konkurentsile liidus. |
| --- | --- |

(291)

Mõned huvitatud isikud väitsid, et meetmete kehtestamisel oleks negatiivne mõju konkurentsile sektoris, mis on väidetavalt väga kontsentreeritud. Komisjon märkis siiski, et turgu varustab viis liidu kontserni. Komisjon täheldab veel, et Sangraf Italy on uus liidu tootja (kuigi märgib, et rajatised ei ole uued, vaid neid käitas varem SGL Group). Seega järeldas komisjon, et praeguses etapis ei eeldata meetmete negatiivset mõju konkurentsile liidus.

6.5.   Järeldus liidu huvide kohta

Järeldus liidu huvide kohta

| (292) | Eeltoodu põhjal järeldas komisjon, et uurimismenetluse praeguses etapis ei ole tuvastatud kaalukaid põhjusi, mis võimaldaks järeldada, et Hiinast pärit grafiitelektroodisüsteemide impordi suhtes meetmete kehtestamine ei oleks liidu huvides. |
| --- | --- |

(292)

Eeltoodu põhjal järeldas komisjon, et uurimismenetluse praeguses etapis ei ole tuvastatud kaalukaid põhjusi, mis võimaldaks järeldada, et Hiinast pärit grafiitelektroodisüsteemide impordi suhtes meetmete kehtestamine ei oleks liidu huvides.

7.   MEETMETE TASE

MEETMETE TASE

| (293) | Meetmete taseme kindlaksmääramiseks uuris komisjon, kas liidu tootmisharule dumpinguhinnaga impordist tekkinud kahju kõrvaldamiseks piisaks dumpingumarginaalist väiksemast tollimaksust. |
| --- | --- |

(293)

Meetmete taseme kindlaksmääramiseks uuris komisjon, kas liidu tootmisharule dumpinguhinnaga impordist tekkinud kahju kõrvaldamiseks piisaks dumpingumarginaalist väiksemast tollimaksust.

| (294) | Praegusel juhul väitsid kaebuse esitajad, et alusmääruse artikli 7 lõike 2a tähenduses esines tooraine moonutusi. Niisiis selgitas komisjon meetmete asjakohase taseme kindlaksmääramiseks kõigepealt välja, kui suurt tollimaksu on vaja, et kõrvaldada liidu tootmisharu kantud kahju. Seejärel uuris komisjon, kas see tollimaksu summa oleks kahju kõrvaldamiseks piisav, võttes arvesse väidetavaid tooraine moonutusi alusmääruse artikli 7 lõike 2a tähenduses. |
| --- | --- |

(294)

Praegusel juhul väitsid kaebuse esitajad, et alusmääruse artikli 7 lõike 2a tähenduses esines tooraine moonutusi. Niisiis selgitas komisjon meetmete asjakohase taseme kindlaksmääramiseks kõigepealt välja, kui suurt tollimaksu on vaja, et kõrvaldada liidu tootmisharu kantud kahju. Seejärel uuris komisjon, kas see tollimaksu summa oleks kahju kõrvaldamiseks piisav, võttes arvesse väidetavaid tooraine moonutusi alusmääruse artikli 7 lõike 2a tähenduses.

7.1.   Turuhinnast madalama hinnaga müügi marginaal

Turuhinnast madalama hinnaga müügi marginaal

| (295) | Kõigepealt selgitas komisjon välja, kui suur peaks olema tollimaks, et kõrvaldada liidu tootmisharule tekitatud kahju moonutuste puudumise korral alusmääruse artikli 7 lõike 2a alusel. Sellisel juhul saaks kahju kõrvaldatud, kui liidu tootmisharu suudaks katta oma tootmiskulud, sh mitmepoolsetest keskkonnalepingutest (milles liit on osaline) ja nende protokollidest ning samuti Ia lisas loetletud ILO konventsioonidest tulenevad kulud, ja saavutada mõistliku kasumi (edaspidi „taotletav kasum“). |
| --- | --- |

(295)

Kõigepealt selgitas komisjon välja, kui suur peaks olema tollimaks, et kõrvaldada liidu tootmisharule tekitatud kahju moonutuste puudumise korral alusmääruse artikli 7 lõike 2a alusel. Sellisel juhul saaks kahju kõrvaldatud, kui liidu tootmisharu suudaks katta oma tootmiskulud, sh mitmepoolsetest keskkonnalepingutest (milles liit on osaline) ja nende protokollidest ning samuti Ia lisas loetletud ILO konventsioonidest tulenevad kulud, ja saavutada mõistliku kasumi (edaspidi „taotletav kasum“).

sh mitmepoolsetest keskkonnalepingutest (milles liit on osaline) ja nende protokollidest ning samuti Ia lisas loetletud ILO konventsioonidest tulenevad kulud

| (296) | Kooskõlas alusmääruse artikli 7 lõikega 2c võttis komisjon taotletava kasumi kindlaksmääramisel arvesse järgmisi tegureid:






  — | kasumlikkuse tase enne asjaomasest riigist pärit impordi suurenemist; |
| --- | --- | --- |

(296)

Kooskõlas alusmääruse artikli 7 lõikega 2c võttis komisjon taotletava kasumi kindlaksmääramisel arvesse järgmisi tegureid:

—

kasumlikkuse tase enne asjaomasest riigist pärit impordi suurenemist;

| — | kasumlikkuse tase, mis on vajalik kõigi kulude ja investeeringute, teadus- ja arendustegevuse ning innovatsiooni kulude katmiseks; |
| --- | --- |

—

kasumlikkuse tase, mis on vajalik kõigi kulude ja investeeringute, teadus- ja arendustegevuse ning innovatsiooni kulude katmiseks;

| — | kasumlikkuse tase, mida saaks eeldada tavapärastel konkurentsitingimustel. |
| --- | --- |

—

kasumlikkuse tase, mida saaks eeldada tavapärastel konkurentsitingimustel.

| (297) | Selline kasumimarginaal ei tohiks olla alla 6 %. |
| --- | --- |

(297)

Selline kasumimarginaal ei tohiks olla alla 6 %.

| (298) | Kaebuse esitajad esitasid kaebuses taotletava kasumimarginaalina 8 %, kuid täheldasid, et see vastab konservatiivsele hinnangule ja kahjustava impordi puudumise korral tuleks eeldada kõrgemat kasumimarginaali. |
| --- | --- |

(298)

Kaebuse esitajad esitasid kaebuses taotletava kasumimarginaalina 8 %, kuid täheldasid, et see vastab konservatiivsele hinnangule ja kahjustava impordi puudumise korral tuleks eeldada kõrgemat kasumimarginaali.

| (299) | Eelmise, Indiast pärit grafiitelektroodisüsteemide impordi vastase uurimise puhul tegi komisjon järelduse, et kahjumimarginaali arvutamisel kasutatavaks kasumimarginaaliks, mida oleks mõistlik pidada ühenduse tootmisharu finantsolukorda kajastavaks marginaaliks kahjuliku dumpingu puudumise korral, tuleks määrata 8 %. Selline oli ka valimisse kaasatud liidu tootjate kasum 2017. aastal. |
| --- | --- |

(299)

Eelmise, Indiast pärit grafiitelektroodisüsteemide impordi vastase uurimise puhul tegi komisjon järelduse, et kahjumimarginaali arvutamisel kasutatavaks kasumimarginaaliks, mida oleks mõistlik pidada ühenduse tootmisharu finantsolukorda kajastavaks marginaaliks kahjuliku dumpingu puudumise korral, tuleks määrata 8 %. Selline oli ka valimisse kaasatud liidu tootjate kasum 2017. aastal.

| (300) | Eespool esitatud kaalutlusi silmas pidades määrati kasumimarginaaliks vastavalt artikli 7 lõike 2c sätetele 8 %. |
| --- | --- |

(300)

Eespool esitatud kaalutlusi silmas pidades määrati kasumimarginaaliks vastavalt artikli 7 lõike 2c sätetele 8 %.

| (301) | Kooskõlas alusmääruse artikli 7 lõikega 2d hindas komisjon viimase sammuna mitmepoolsetest keskkonnalepingutest ja nende protokollidest, mille osaline liit on, ning lisas Ia loetletud ILO konventsioonidest tulenevaid tulevasi kulusid, mis tekivad liidu tootmisharule meetme kohaldamise perioodil vastavalt artikli 11 lõikele 2. Komisjon tegi kindlaks vahemikku 0–42 eurot tonni kohta jääva lisakulu, mis liideti valimisse kaasatud asjaomaste liidu tootjate mittekahjustavale hinnale. Teade selle kohta, kuidas komisjon selle lisakulu kindlaks tegi, on esitatud toimikus ja huvitatud isikud võivad sellega tutvuda. |
| --- | --- |

(301)

Kooskõlas alusmääruse artikli 7 lõikega 2d hindas komisjon viimase sammuna mitmepoolsetest keskkonnalepingutest ja nende protokollidest, mille osaline liit on, ning lisas Ia loetletud ILO konventsioonidest tulenevaid tulevasi kulusid, mis tekivad liidu tootmisharule meetme kohaldamise perioodil vastavalt artikli 11 lõikele 2. Komisjon tegi kindlaks vahemikku 0–42 eurot tonni kohta jääva lisakulu, mis liideti valimisse kaasatud asjaomaste liidu tootjate mittekahjustavale hinnale. Teade selle kohta, kuidas komisjon selle lisakulu kindlaks tegi, on esitatud toimikus ja huvitatud isikud võivad sellega tutvuda.

| (302) | Need kulud sisaldavad tuleviku lisakulusid, et tagada kokkusobivus ELi heitkogustega kauplemise süsteemiga (edaspidi „ELi HKS“). ELi HKS on ELi poliitika nurgakivi mitmepoolsete keskkonnalepingute täitmiseks. Sellised lisakulud arvutati hinnanguliste ELi lubatud heitkoguse ühikute (LHÜ) põhjal, mis tuleb meetmete rakendamise perioodil (2021–2025) osta. Lisakulude puhul võeti arvesse ka kaudseid CO2-kulusid, mis tulenesid ELi HKSiga seotud elektrihindade tõusust ajavahemikul 2021–2025, ning prognoositavaid LHÜ hindu. |
| --- | --- |

(302)

Need kulud sisaldavad tuleviku lisakulusid, et tagada kokkusobivus ELi heitkogustega kauplemise süsteemiga (edaspidi „ELi HKS“). ELi HKS on ELi poliitika nurgakivi mitmepoolsete keskkonnalepingute täitmiseks. Sellised lisakulud arvutati hinnanguliste ELi lubatud heitkoguse ühikute (LHÜ) põhjal, mis tuleb meetmete rakendamise perioodil (2021–2025) osta. Lisakulude puhul võeti arvesse ka kaudseid CO2-kulusid, mis tulenesid ELi HKSiga seotud elektrihindade tõusust ajavahemikul 2021–2025, ning prognoositavaid LHÜ hindu.

2

| (303) | Kõnealuste LHÜ hindade prognoosimise allikas on väljavõte 30. juuli 2021. aasta Bloomberg New Energy Finance'ist. LHÜde keskmine kavandatav hind selleks perioodiks on 55 eurot ühe tonni toodetud CO2 kohta. |
| --- | --- |

(303)

Kõnealuste LHÜ hindade prognoosimise allikas on väljavõte 30. juuli 2021. aasta Bloomberg New Energy Finance'ist. LHÜde keskmine kavandatav hind selleks perioodiks on 55 eurot ühe tonni toodetud CO2 kohta.

2

| (304) | Sellistel lähtealustel arvutas komisjon liidu tootmisharu jaoks samasuguse toote mittekahjustava hinna. |
| --- | --- |

(304)

Sellistel lähtealustel arvutas komisjon liidu tootmisharu jaoks samasuguse toote mittekahjustava hinna.

| (305) | Seejärel määras komisjon kindlaks kahju kõrvaldamist võimaldava taseme, võrreldes koostööd tegevate eksportivate tootjate kaalutud keskmist impordihinda, mis oli kindlaks tehtud hindade allalöömise arvutuste jaoks, kaalutud keskmise mittekahjustava hinnaga, millega valimisse kaasatud liidu tootjad müüsid samasugust toodet uurimisperioodil liidu turul. Võrdluse tulemusena saadud vahe esitati protsendimäärana kaalutud keskmisest CIF-impordihinnast. |
| --- | --- |

(305)

Seejärel määras komisjon kindlaks kahju kõrvaldamist võimaldava taseme, võrreldes koostööd tegevate eksportivate tootjate kaalutud keskmist impordihinda, mis oli kindlaks tehtud hindade allalöömise arvutuste jaoks, kaalutud keskmise mittekahjustava hinnaga, millega valimisse kaasatud liidu tootjad müüsid samasugust toodet uurimisperioodil liidu turul. Võrdluse tulemusena saadud vahe esitati protsendimäärana kaalutud keskmisest CIF-impordihinnast.

| (306) | Mis puudutab jääkmarginaali, siis pidades silmas asjaolu, et Hiina eksportijad tegid koostööd vaid vähesel määral, ja muid eespool põhjenduses 179 selgitatud kaalutlusi, pidas komisjon asjakohaseks kehtestada jääkmarginaal kättesaadavate faktide põhjal. See marginaal määrati turuhinnast madalama hinnaga müügi suurima marginaali tasemel, mis tehti kindlaks selle koostööd tegeva eksportiva tootja representatiivses kogustes müüdud tooteliigi kohta, kelle puhul tuvastati turuhinnast madalama hinnaga müügi suurim marginaal. Sel viisil arvutatud turuhinnast madalama hinnaga müügi jääkmarginaal oli 153,6 %. |
| --- | --- |

(306)

Mis puudutab jääkmarginaali, siis pidades silmas asjaolu, et Hiina eksportijad tegid koostööd vaid vähesel määral, ja muid eespool põhjenduses 179 selgitatud kaalutlusi, pidas komisjon asjakohaseks kehtestada jääkmarginaal kättesaadavate faktide põhjal. See marginaal määrati turuhinnast madalama hinnaga müügi suurima marginaali tasemel, mis tehti kindlaks selle koostööd tegeva eksportiva tootja representatiivses kogustes müüdud tooteliigi kohta, kelle puhul tuvastati turuhinnast madalama hinnaga müügi suurim marginaal. Sel viisil arvutatud turuhinnast madalama hinnaga müügi jääkmarginaal oli 153,6 %.

| (307) | Nende arvutuste tulemus on esitatud alljärgnevas tabelis.







  Äriühing | Dumpingumarginaal | Turuhinnast madalama hinnaga müügi marginaal |
| --- | --- | --- | --- |
| Fangda kontserni moodustasid neli tootjat: Fangda Carbon New Material Co., Ltd.; Fushun Carbon Co., Ltd.; Chengdu Rongguang Carbon Co., Ltd.; Hefei Carbon Co., Ltd. | 24,5  % | 139,7  % |
| Liaoning Dantan Technology Group Co., Ltd. | 17,5  % | 99,5  % |
| Nantong Yangzi Carbon Co., Ltd. | 24,5  % | 150,5  % |
| Muud koostööd tegevad äriühingud | 21,6  % | 123,6  % |
| Kõik muud äriühingud | 66,5  % | 159,3  % |

(307)

Nende arvutuste tulemus on esitatud alljärgnevas tabelis.

Äriühing

Dumpingumarginaal

Turuhinnast madalama hinnaga müügi marginaal

Fangda kontserni moodustasid neli tootjat: Fangda Carbon New Material Co., Ltd.; Fushun Carbon Co., Ltd.; Chengdu Rongguang Carbon Co., Ltd.; Hefei Carbon Co., Ltd.

24,5  %

139,7  %

Liaoning Dantan Technology Group Co., Ltd.

17,5  %

99,5  %

Nantong Yangzi Carbon Co., Ltd.

24,5  %

150,5  %

Muud koostööd tegevad äriühingud

21,6  %

123,6  %

Kõik muud äriühingud

66,5  %

159,3  %

7.2.   Toorainega seotud moonutused

Toorainega seotud moonutused

| (308) | Nagu algatamisteates selgitatud, edastas kaebuse esitaja komisjonile piisavalt tõendeid selle kohta, et asjaomases riigis esinevad uurimisaluse tootega seoses toorainemoonutused. Seega uuriti käesolevas uurimises alusmääruse artikli 7 lõike 2a kohaselt väidetavaid turumoonutusi, et hinnata vajaduse korral, kas dumpingumarginaalist väiksemast tollimaksust piisaks kahju kõrvaldamiseks. |
| --- | --- |

(308)

Nagu algatamisteates selgitatud, edastas kaebuse esitaja komisjonile piisavalt tõendeid selle kohta, et asjaomases riigis esinevad uurimisaluse tootega seoses toorainemoonutused. Seega uuriti käesolevas uurimises alusmääruse artikli 7 lõike 2a kohaselt väidetavaid turumoonutusi, et hinnata vajaduse korral, kas dumpingumarginaalist väiksemast tollimaksust piisaks kahju kõrvaldamiseks.

| (309) | Kuna aga marginaalid, millest piisaks kahju kõrvaldamiseks, on suuremad kui tuvastatud dumpingumarginaalid, arvas komisjon, et selles etapis ei ole vaja kõnealust aspekti käsitleda. |
| --- | --- |

(309)

Kuna aga marginaalid, millest piisaks kahju kõrvaldamiseks, on suuremad kui tuvastatud dumpingumarginaalid, arvas komisjon, et selles etapis ei ole vaja kõnealust aspekti käsitleda.

8.   AJUTISED DUMPINGUVASTASED MEETMED

AJUTISED DUMPINGUVASTASED MEETMED

| (310) | Dumpingu, kahju, põhjusliku seose ja liidu huvide kohta tehtud komisjoni järelduste põhjal tuleks kehtestada ajutised meetmed, et dumpinguhinnaga import ei põhjustaks liidu tootmisharule edasist kahju. |
| --- | --- |

(310)

Dumpingu, kahju, põhjusliku seose ja liidu huvide kohta tehtud komisjoni järelduste põhjal tuleks kehtestada ajutised meetmed, et dumpinguhinnaga import ei põhjustaks liidu tootmisharule edasist kahju.

| (311) | Hiina Rahvavabariigist pärit teatavate grafiitelektroodide impordi suhtes tuleks kehtestada ajutised dumpinguvastased meetmed kooskõlas alusmääruse artikli 7 lõike 2 kohase väiksema tollimaksu reegliga. |
| --- | --- |

(311)

Hiina Rahvavabariigist pärit teatavate grafiitelektroodide impordi suhtes tuleks kehtestada ajutised dumpinguvastased meetmed kooskõlas alusmääruse artikli 7 lõike 2 kohase väiksema tollimaksu reegliga.

| (312) | Komisjon võrdles turuhinnast madalama hinnaga müügi marginaale ja dumpingumarginaale, nagu kirjeldatud eespool põhjenduses 307. Tollimaksude suurus kehtestati dumpingu- või kahjumarginaali tasemel olenevalt sellest, kumb on madalam. |
| --- | --- |

(312)

Komisjon võrdles turuhinnast madalama hinnaga müügi marginaale ja dumpingumarginaale, nagu kirjeldatud eespool põhjenduses 307. Tollimaksude suurus kehtestati dumpingu- või kahjumarginaali tasemel olenevalt sellest, kumb on madalam.

| (313) | Eespool kirjeldatu põhjal peaksid ajutise dumpinguvastase tollimaksu määrad, mis on väljendatud protsendina CIF-hinnast liidu piiril enne tollimaksu tasumist, olema järgmised:






  Äriühing | Ajutine dumpingumarginaal |
| --- | --- | --- |
| Fangda kontserni moodustasid neli tootjat: Fangda Carbon New Material Co., Ltd.; Fushun Carbon Co., Ltd.; Chengdu Rongguang Carbon Co., Ltd.; Hefei Carbon Co., Ltd. | 24,5  % |
| Liaoning Dantan Technology Group Co., Ltd. | 17,5  % |
| Nantong Yangzi Carbon Co., Ltd. | 24,5  % |
| Muud koostööd tegevad äriühingud | 21,6  % |
| Kõik muud äriühingud | 66,5  % |

(313)

Eespool kirjeldatu põhjal peaksid ajutise dumpinguvastase tollimaksu määrad, mis on väljendatud protsendina CIF-hinnast liidu piiril enne tollimaksu tasumist, olema järgmised:

Äriühing

Ajutine dumpingumarginaal

Fangda kontserni moodustasid neli tootjat: Fangda Carbon New Material Co., Ltd.; Fushun Carbon Co., Ltd.; Chengdu Rongguang Carbon Co., Ltd.; Hefei Carbon Co., Ltd.

24,5  %

Liaoning Dantan Technology Group Co., Ltd.

17,5  %

Nantong Yangzi Carbon Co., Ltd.

24,5  %

Muud koostööd tegevad äriühingud

21,6  %

Kõik muud äriühingud

66,5  %

| (314) | Käesoleva määrusega äriühingutele kehtestatavad individuaalsed dumpinguvastase tollimaksu määrad kehtestati käesoleva uurimise järelduste põhjal. Seepärast kajastavad need asjaomaste äriühingute käesoleva uurimise ajal kindlaks tehtud olukorda. Nimetatud tollimaksumäärasid kohaldatakse üksnes sellise vaatlusaluse toote impordi suhtes, mis on pärit asjaomasest riigist ja mille on tootnud nimetatud juriidilised isikud. Imporditud vaatlusaluse toote suhtes, mille on tootnud mis tahes muu käesoleva määruse regulatiivosas konkreetselt nimetamata äriühing, kaasa arvatud mõni konkreetselt nimetatud äriühingutega seotud üksus, tuleks kohaldada tollimaksumäära, mida kohaldatakse „kõigi muude äriühingute“ puhul. Nende suhtes ei tohiks kohaldada ühtki individuaalset dumpinguvastase tollimaksu määra. |
| --- | --- |

(314)

Käesoleva määrusega äriühingutele kehtestatavad individuaalsed dumpinguvastase tollimaksu määrad kehtestati käesoleva uurimise järelduste põhjal. Seepärast kajastavad need asjaomaste äriühingute käesoleva uurimise ajal kindlaks tehtud olukorda. Nimetatud tollimaksumäärasid kohaldatakse üksnes sellise vaatlusaluse toote impordi suhtes, mis on pärit asjaomasest riigist ja mille on tootnud nimetatud juriidilised isikud. Imporditud vaatlusaluse toote suhtes, mille on tootnud mis tahes muu käesoleva määruse regulatiivosas konkreetselt nimetamata äriühing, kaasa arvatud mõni konkreetselt nimetatud äriühingutega seotud üksus, tuleks kohaldada tollimaksumäära, mida kohaldatakse „kõigi muude äriühingute“ puhul. Nende suhtes ei tohiks kohaldada ühtki individuaalset dumpinguvastase tollimaksu määra.

| (315) | Kui äriühing muudab hiljem oma juriidilise isiku nime, võib ta taotleda kõnealuste individuaalsete dumpinguvastase tollimaksu määrade kohaldamist. Taotlus tuleb saata komisjonile (83). Taotlus peab sisaldama kogu vajalikku teavet, mis võimaldab kindlaks teha, et muudatus ei mõjuta äriühingu õigust tema suhtes kohaldatavale tollimaksumäärale. Kui äriühingu nimevahetus ei mõjuta tema õigust tema suhtes kohaldatavale tollimaksumäärale, avaldatakse teade nimemuutuse kohta Euroopa Liidu Teatajas. |
| --- | --- |

(315)

Kui äriühing muudab hiljem oma juriidilise isiku nime, võib ta taotleda kõnealuste individuaalsete dumpinguvastase tollimaksu määrade kohaldamist. Taotlus tuleb saata komisjonile (83). Taotlus peab sisaldama kogu vajalikku teavet, mis võimaldab kindlaks teha, et muudatus ei mõjuta äriühingu õigust tema suhtes kohaldatavale tollimaksumäärale. Kui äriühingu nimevahetus ei mõjuta tema õigust tema suhtes kohaldatavale tollimaksumäärale, avaldatakse teade nimemuutuse kohta Euroopa Liidu Teatajas.

83

Euroopa Liidu Teatajas

| (316) | Et tagada dumpinguvastaste tollimaksude nõuetekohane rakendamine, ei tuleks kõigi muude äriühingute puhul kohaldatavat dumpinguvastast tollimaksu kohaldada mitte ainult käesoleva uurimise käigus koostööd mitteteinud eksportivate tootjate suhtes, vaid ka selliste tootjate suhtes, kellel liitu suunatud eksport uurimisperioodil puudus. |
| --- | --- |

(316)

Et tagada dumpinguvastaste tollimaksude nõuetekohane rakendamine, ei tuleks kõigi muude äriühingute puhul kohaldatavat dumpinguvastast tollimaksu kohaldada mitte ainult käesoleva uurimise käigus koostööd mitteteinud eksportivate tootjate suhtes, vaid ka selliste tootjate suhtes, kellel liitu suunatud eksport uurimisperioodil puudus.

| (317) | Et minimeerida tollimaksudest kõrvalehoidmist maksumäärade erinevuste tõttu, on individuaalsete dumpinguvastase tollimaksu määrade nõuetekohase rakendamise tagamiseks vaja erimeetmeid. Äriühingud, kellele on kehtestatud individuaalne dumpinguvastane tollimaks, peavad esitama liikmesriikide tolliasutustele kehtiva faktuurarve. Arve peab vastama käesoleva määruse artikli 1 lõikes 3 sätestatud nõuetele. Sellise arveta impordi suhtes rakendatakse kõigi teiste äriühingute suhtes kohaldatavat dumpinguvastast tollimaksu. |
| --- | --- |

(317)

Et minimeerida tollimaksudest kõrvalehoidmist maksumäärade erinevuste tõttu, on individuaalsete dumpinguvastase tollimaksu määrade nõuetekohase rakendamise tagamiseks vaja erimeetmeid. Äriühingud, kellele on kehtestatud individuaalne dumpinguvastane tollimaks, peavad esitama liikmesriikide tolliasutustele kehtiva faktuurarve. Arve peab vastama käesoleva määruse artikli 1 lõikes 3 sätestatud nõuetele. Sellise arveta impordi suhtes rakendatakse kõigi teiste äriühingute suhtes kohaldatavat dumpinguvastast tollimaksu.

| (318) | Kuigi sellise arve esitamine on vajalik selleks, et liikmesriikide tolliasutused saaksid kohaldada impordi suhtes individuaalseid dumpinguvastase tollimaksu määrasid, peavad tolliasutused selle dokumendi kõrval arvesse võtma ka muid asjaolusid. Isegi kui esitatakse arve, mis vastab kõigile käesoleva määruse artikli 1 lõikes 3 esitatud nõuetele, peavad liikmesriikide tolliasutused tegema kooskõlas tollieeskirjadega tavapärased kontrollid ja – nagu ka kõigil muudel juhtudel – võivad nõuda lisadokumente (veodokumendid jne), et kontrollida deklaratsioonis esitatud üksikasjade õigsust ning veenduda, et madalama tollimaksumäära kohaldamine on õigustatud. |
| --- | --- |

(318)

Kuigi sellise arve esitamine on vajalik selleks, et liikmesriikide tolliasutused saaksid kohaldada impordi suhtes individuaalseid dumpinguvastase tollimaksu määrasid, peavad tolliasutused selle dokumendi kõrval arvesse võtma ka muid asjaolusid. Isegi kui esitatakse arve, mis vastab kõigile käesoleva määruse artikli 1 lõikes 3 esitatud nõuetele, peavad liikmesriikide tolliasutused tegema kooskõlas tollieeskirjadega tavapärased kontrollid ja – nagu ka kõigil muudel juhtudel – võivad nõuda lisadokumente (veodokumendid jne), et kontrollida deklaratsioonis esitatud üksikasjade õigsust ning veenduda, et madalama tollimaksumäära kohaldamine on õigustatud.

| (319) | Kui sellise äriühingu ekspordi maht, mille suhtes kohaldatakse madalamaid individuaalseid tollimaksumäärasid, suureneb pärast asjaomaste tollimaksude kehtestamist märgatavalt, võib sellist mahu suurenemist käsitleda meetmete kohaldamisest tuleneva kaubandusstruktuuri muutusena alusmääruse artikli 13 lõike 1 tähenduses. Sellistel asjaoludel ja ettenähtud tingimuste esinemise korral võib algatada meetmetest kõrvalehoidmist käsitleva uurimise. Sellise uurimise käigus võib muu hulgas uurida individuaalse(te) tollimaksumäära(de) kaotamise ja sellest tulenevalt üleriigilise tollimaksu kehtestamise vajadust. |
| --- | --- |

(319)

Kui sellise äriühingu ekspordi maht, mille suhtes kohaldatakse madalamaid individuaalseid tollimaksumäärasid, suureneb pärast asjaomaste tollimaksude kehtestamist märgatavalt, võib sellist mahu suurenemist käsitleda meetmete kohaldamisest tuleneva kaubandusstruktuuri muutusena alusmääruse artikli 13 lõike 1 tähenduses. Sellistel asjaoludel ja ettenähtud tingimuste esinemise korral võib algatada meetmetest kõrvalehoidmist käsitleva uurimise. Sellise uurimise käigus võib muu hulgas uurida individuaalse(te) tollimaksumäära(de) kaotamise ja sellest tulenevalt üleriigilise tollimaksu kehtestamise vajadust.

9.   ESIALGSES ETAPIS ANTAV TEAVE

ESIALGSES ETAPIS ANTAV TEAVE

| (320) | Kooskõlas alusmääruse artikliga 19a teavitas komisjon huvitatud isikuid ajutiste tollimaksude kavandatavast kehtestamisest. See teave tehti teatavaks ka üldsusele kaubanduse peadirektoraadi veebisaidi kaudu. Huvitatud isikutele anti kolm tööpäeva aega, et nad saaksid esitada märkusi konkreetselt neile avaldatud arvutuste õigsuse kohta. |
| --- | --- |

(320)

Kooskõlas alusmääruse artikliga 19a teavitas komisjon huvitatud isikuid ajutiste tollimaksude kavandatavast kehtestamisest. See teave tehti teatavaks ka üldsusele kaubanduse peadirektoraadi veebisaidi kaudu. Huvitatud isikutele anti kolm tööpäeva aega, et nad saaksid esitada märkusi konkreetselt neile avaldatud arvutuste õigsuse kohta.

| (321) | Arvutuste õigsuse kohta esitati märkuseid. Äriühingute Liaoning Dantan Technology Group Co., Ltd. ja Fangda Carbon New Material Co., Ltd. märkused arvutuste täpsusega seonduvat ei mõjutanud. Lisaks esitasid äriühingud Misano S.p.A. ja COMAP SAS (vaatlusaluse toote importija ja kasutaja) pärast eelavalikustamist üldised märkused, mis ei olnud seotud arvutuste õigsusega. Seega käsitletakse neid märkusi alles lõppetapis. |
| --- | --- |

(321)

Arvutuste õigsuse kohta esitati märkuseid. Äriühingute Liaoning Dantan Technology Group Co., Ltd. ja Fangda Carbon New Material Co., Ltd. märkused arvutuste täpsusega seonduvat ei mõjutanud. Lisaks esitasid äriühingud Misano S.p.A. ja COMAP SAS (vaatlusaluse toote importija ja kasutaja) pärast eelavalikustamist üldised märkused, mis ei olnud seotud arvutuste õigsusega. Seega käsitletakse neid märkusi alles lõppetapis.

10.   LÕPPSÄTTED

LÕPPSÄTTED

| (322) | Hea halduse huvides kutsub komisjon huvitatud isikuid üles esitama kindlaksmääratud tähtaja jooksul kirjalikke märkusi ja/või taotlema, et komisjon ja/või kaubandusmenetlustes ärakuulamise eest vastutav ametnik nad ära kuulaks. |
| --- | --- |

(322)

Hea halduse huvides kutsub komisjon huvitatud isikuid üles esitama kindlaksmääratud tähtaja jooksul kirjalikke märkusi ja/või taotlema, et komisjon ja/või kaubandusmenetlustes ärakuulamise eest vastutav ametnik nad ära kuulaks.

| (323) | Ajutiste tollimaksude kehtestamist käsitlevad järeldused on esialgsed ja neid võidakse uurimise lõppjärgus muuta, |
| --- | --- |

(323)

Ajutiste tollimaksude kehtestamist käsitlevad järeldused on esialgsed ja neid võidakse uurimise lõppjärgus muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

1.   Käesolevaga kehtestatakse ajutine dumpinguvastane tollimaks elektriahjudes kasutatavate Hiina Rahvavabariigist pärit, praegu CN-koodi ex 8545 11 00 alla (TARICi koodid 8545110010 ja 8545110015) kuuluvate grafiitelektroodide suhtes, mille näivtihedus on vähemalt 1,5 g/cm3 ja elektritakistus kuni 7,0 μΩ.m, olenemata sellest, kas need on varustatud niplitega või mitte.

2.   Ajutise dumpinguvastase tollimaksu määrad, mida kohaldatakse lõikes 1 kirjeldatud ja allpool nimetatud äriühingutes toodetud toote netohinna suhtes liidu piiril enne tollimaksude tasumist, on järgmised.

| Riik | Äriühing | Ajutine dumpinguvastane tollimaks | TARICi lisakood |
| --- | --- | --- | --- |
| HRV | Fangda kontserni moodustasid neli tootjat: Fangda Carbon New Material Co., Ltd; Fushun Carbon Co., Ltd.; Chengdu Rongguang Carbon Co., Ltd.; Hefei Carbon Co., Ltd. | 24,5  % | C731 |
| HRV | Liaoning Dantan Technology Group Co., Ltd. | 17,5  % | C732 |
| HRV | Nantong Yangzi Carbon Co., Ltd. | 24,5  % | C733 |
| HRV | Lisas loetletud muud koostööd tegevad äriühingud | 21,6  % | |
| HRV | Kõik muud äriühingud | 66,5  % | C999 |

Riik

Äriühing

Ajutine dumpinguvastane tollimaks

TARICi lisakood

HRV

Fangda kontserni moodustasid neli tootjat: Fangda Carbon New Material Co., Ltd; Fushun Carbon Co., Ltd.; Chengdu Rongguang Carbon Co., Ltd.; Hefei Carbon Co., Ltd.

24,5  %

C731

HRV

Liaoning Dantan Technology Group Co., Ltd.

17,5  %

C732

HRV

Nantong Yangzi Carbon Co., Ltd.

24,5  %

C733

HRV

Lisas loetletud muud koostööd tegevad äriühingud

21,6  %

HRV

Kõik muud äriühingud

66,5  %

C999

3.   Lõikes 2 nimetatud äriühingute jaoks kindlaks määratud individuaalset tollimaksumäära kohaldatakse tingimusel, et liikmesriikide tolliasutustele esitatakse kehtiv faktuurarve, millele peab olema lisatud faktuurarve väljastanud üksuse töötaja allkirjastatud ning töötaja nime, ametinimetust ja kuupäeva sisaldav avaldus järgmises vormis: „Mina, allakirjutanu, tõendan, et käesoleva arvega hõlmatud Euroopa Liitu ekspordiks müüdava (vaatlusaluse toote) (koguses) tootis (äriühingu nimi ja aadress) (TARICi lisakood) [asjaomases riigis]. Kinnitan, et sellel arvel esitatud teave on täielik ja õige.“ Kui sellist arvet ei esitata, kohaldatakse kõigi muude äriühingute suhtes kehtestatud tollimaksumäära.

4.   Lõikes 1 nimetatud toode lubatakse liidus vabasse ringlusse ajutise dumpinguvastase tollimaksu summa suuruse tagatise esitamisel.

5.   Kui ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse kehtivaid tollimaksusätteid.

Artikkel 2

1.   Huvitatud isikud esitavad oma kirjalikud märkused käesoleva määruse kohta komisjonile 15 kalendripäeva jooksul alates määruse jõustumise kuupäevast.

2.   Huvitatud isikud, kes soovivad, et komisjon nad ära kuulaks, taotlevad seda viie kalendripäeva jooksul alates käesoleva määruse jõustumise kuupäevast.

3.   Huvitatud isikutel, kes soovivad taotleda ärakuulamist kaubandusmenetlustes ärakuulamise eest vastutava ametniku juures, palutakse seda teha viie kalendripäeva jooksul alates käesoleva määruse jõustumise kuupäevast. Ärakuulamise eest vastutav ametnik vaatab väljaspool kõnealust tähtaega esitatud taotlused läbi ja võib vajaduse korral otsustada, kas need rahuldada või mitte.

Artikkel 3

Käesolev määrus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamisele järgneval päeval.

Artiklit 1 kohaldatakse kuus kuud.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 14. oktoober 2021

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 176, 30.6.2016, lk 21.

1

(2)  Teade Hiina Rahvavabariigist pärit teatavate grafiitelektroodisüsteemide importi käsitleva dumpinguvastase menetluse algatamise kohta (ELT C 57, 17.2.2021, lk 3).

2

(3)  https://trade.ec.europa.eu/tdi/case_details.cfm?id=2515.

3

(4)  Teade COVID-19 puhangu poolt dumpingu- ja subsiidiumivastastele uurimistele avalduva mõju kohta (ELT C 86, 16.3.2020, lk 6).

4

(5)  Grafiitelektroodide puhul osutatakse tavaliselt eri kvaliteediklassidele: tavapärase võimsuse (RP), suure võimsuse (HP) ja ülisuure võimsuse (UHP) klass. RP-klassi grafiitelektroodid on kehva kvaliteediga grafiitelektroodid, mida kasutatakse peamiselt tavapärase võimsusega ahjudes, HP- ja UHP-klassi grafiitelektroode aga kasutatakse peamiselt elektrikaarahjudes terase tootmiseks suurema voolutiheduse juures.

5

(6)  Dokument on registreeritud numbriga t21.002670.

6

(7)  Dokument on registreeritud numbriga t21.004605.

7

(8)  Komisjoni talituste töödokument „Significant Distortions in the Economy of the People's Republic of China for the purposes of Trade Defence Investigations“ (Kaubanduse kaitsemeetmete uurimise käigus tuvastatud olulised moonutused Hiina Rahvavabariigi majanduses), 20. detsember 2017 (SWD(2017) 483 final/2).

8

(9)  Ameerika Ühendriikide kaubandusesindaja, „2019 Report on China’s WTO Compliance“, märts 2020.

9

(10)  Kaebuses viidati järgmistele muude asutuste uuringutele: Brasiilia arenguministeeriumi väliskaubanduse sekretär, „Resolução No. 19“, 8.4.2009; India valitsuse kaubandus- ja tööstusministeerium, Hiina Rahvavabariigist pärit või sealt eksporditud igasuguse läbimõõduga grafiitelektroodide importi käsitlev dumpinguvastane uurimine, lõplikud järeldused, 19. november 2014; Ameerika Ühendriikide kaubandusministeerium, „Eighth Administrative Review of Small Diameter Graphite Electrodes from the PRC: Surrogate Values for the Preliminary Result“, 5. märts 2018, A-570-929.

10

(11)  Xinhua Silk Road, „Gansu provintsis Lanzhou piirkonnas käivitati 100 000 tonni UHP-klassi grafiitelektroodi tootmise projekt“, 21. august 2018 https://www.imsilkroad.com/news/p/107255.html.

11

(12)  Vt Fangda Carboni 2018. aasta aruanne.

12

(13)  Mining News Agency, „Is China’s Inner Mongolia Region becoming Manufacturing Hub for Graphite Electrode Industry?“, https://www.miningnewspro.com/news/230134/is-china%E2%80%99s-inner-mongolia-region-becoming-manufacturing-hub-for-graphite-electrode-industry; „SteelMint's China Roadshow: Precious Insights into Graphite Electrodes and Needle Coke - SteelMint Events“, https://www.steelmintevents.com/blog/steelmints-china-roadshow-precious-insights-into-graphite-electrodes-and-needle-coke/.

13

(14)  Aruande 2. peatükk, lk 6–7.

14

(15)  Aruande 2. peatükk, lk 10.

15

(16)  Kättesaadavad aadressil http://www.fdi.gov.cn/1800000121_39_4866_0_7.html (viimati vaadatud 15. juulil 2019).

16

(17)  Aruande 2. peatükk, lk 20–21.

17

(18)  Aruande 3. peatükk, lk 41 ja lk 73–74.

18

(19)  Aruande 6. peatükk, lk 120–121.

19

(20)  Aruande 6. peatükk, lk 122–135.

20

(21)  Aruande 7. peatükk, lk 167–168.

21

(22)  Aruande 8. peatükk, lk 169–170 ja 200–201.

22

(23)  Aruande 2. peatükk, lk 15–16; aruande 4. peatükk, lk 50 ja 84; aruande 5. peatükk, lk 108–109.

23

(24)  Aruande 3. peatükk, lk 22–24, ja 5. peatükk, lk 97–108.

24

(25)  Aruande 5. peatükk, lk 104-109.

25

(26)  Vt näiteks: Asian Metal, „Baosteel Chemical and Fangda Carbon jointly construct graphite electrode project“, http://www.asianmetal.com/news/data/1440613/Baosteel%20Chemical%20and%20Fangda%20Carbon%20jointly%20construct%20graphite%20electrode%20project (vaadatud 2. augustil 2021).

26

(27)  Vt: http://www.cnpc.com.cn/cnpc/lyxgdt/201912/74dfc55f14f84da189c03c7654d143c5.shtml (vaadatud 15. septembril 2021), „Jinzhou Petrochemical’s needle coke quality keeps improving“, avaldatud 19. detsembril 2019 China National Petroleumi uudiste all.

27

(28)  Vt: https://www.sohu.com/a/282104808_120065805 (vaadatud 4. augustil 2021).

28

(29)  Vt: https://www.sohu.com/a/314213234_120054226 (vaadatud 4. augustil 2021).

29

(30)  Aruande 5. peatükk, lk 100–1.

30

(31)  Aruande 2. peatükk, lk 26.

31

(32)  Aruande 2. peatükk, lk 31–2.

32

(33)  Vt Reuters, „Exclusive: In China, the Party’s push for influence inside foreign firms stirs fears“, https://www.reuters.com/article/us-china-congress-companies-idUSKCN1B40JU (viimati vaadatud 15. juulil 2019).

33

(34)  Kättesaadav aadressil www.gov.cn/zhengce/2020-09/15/content_5543685.htm (viimati vaadatud 10. märtsil 2021).

34

(35)  Financial Times (2020), „Chinese Communist Party asserts greater control over private enterprise“, kättesaadav aadressil https://on.ft.com/3mYxP4j.

35

(36)  Vt: http://www.hngcmc.com/index.php?m=content&c=index&a=show&catid=27&id=451, „Uuendusliku arengu aasta“, avaldatud 28. veebruaril 2013 ja kättesaadav Henan General Machinery veebisaidil (vaadatud 15. septembril 2021).

36

(37)  Vt: http://www.kfcc.com.cn/news/newsInfo.asp?ID=110, „Äriühingu esimene parteiliikmete kongress oli edukas“, avaldatud 28. detsembril 2016 ja kättesaadav Kaifeng Carboni veebisaidil (vaadatud 15. septembril 2021)

37

(38)  Vt: https://vip.stock.finance.sina.com.cn/corp/view/vCI_CorpManagerInfo.php?stockid=600516&Pcode=30033806&Name=%B5%B3%CE%FD%BD%AD, teade Fangda Carbon New Materialsi juhatuse esimehe Dang Xijiangi kohta, avaldatud teabeveebisaidil sina.com.cn (vaadatud 15. septembril 2021).

38

(39)  Vt: http://www.fdtsgs.com/htm/202011/13_1830.htm, „Parteiehitus suunab ja edendab arengut“, Fangda Carbon New Materialsi veebisait, 25. november 2020 (vaadatud 15. septembril 2021).

39

(40)  Vt: http://www.jlts.cn/Html/NewsView.asp?ID=1367&SortID=13 (vaadatud 2. augustil 2021).

40

(41)  Vt: http://www.chinacarbon.org.cn/huiyuan.html (vaadatud 2. augustil 2021).

41

(42)  Vt põhikirja punktid 2 ja 3, mis on kättesaadavad aadressil http://www.chinacarbon.org.cn/zhangcheng.html (vaadatud 2. augustil 2021).

42

(43)  Aruande peatükid 14.1–14.3.

43

(44)  Aruande 4. peatükk, lk 41–42 ja 83.

44

(45)  Vt: http://www.gov.cn/xinwen/2019-11/06/content_5449193.htm (vaadatud 30. juulil 2021).

45

(46)  Vt: https://www.jcgov.gov.cn/zwgk/wjgg/sxwj/201611/t20161125_137333.shtml (vaadatud 30. juulil 2021).

46

(47)  Vt: http://www.dt.gov.cn/dtzww/sxyw/202106/42ef183ea0ab4ab084a2dadc8fd5c7b5.shtml (vaadatud 30. juulil 2021).

47

(48)  Vt: https://www.ndrc.gov.cn/fzggw/jgsj/zxs/sjdt/202004/P020200401627899644473.pdf (vaadatud 3. augustil 2021). Kaebuses viidati sellele kavale kui Lääne-Henani 2019.–2025. aasta viisaastakukavale.

48

(49)  Vt: http://www.nmg.gov.cn/zwgk/zfxxgk/zfxxgkml/zzqzfjbgtwj/202012/t20201208_315136.html (vaadatud 3. augustil 2021).

49

(50)  Vt: http://www.ln.gov.cn/zwgkx/zfwj/szfbgtwj/zfwj2011_136268/201901/t20190122_3424162.html (vaadatud 3. augustil 2021).

50

(51)  Vt: https://www.hlj.gov.cn/zwfb/system/2019/07/02/010903336.shtml (vaadatud 3. augustil 2021).

51

(52)  Aruande 6. peatükk, lk 138-149.

52

(53)  Aruande 9. peatükk, lk 216.

53

(54)  Aruande 9. peatükk, lk 213–215.

54

(55)  Aruande 9. peatükk, lk 209–211.

55

(56)  Aruande 13. peatükk, lk 332–337.

56

(57)  Aruande 13. peatükk, lk 336.

57

(58)  Aruande 13. peatükk, lk 337–341.

58

(59)  Aruande 6. peatükk, lk 114–117.

59

(60)  Aruande 6. peatükk, lk 119.

60

(61)  Aruande 6. peatükk, lk 120.

61

(62)  Aruande 6. peatükk, lk 121–122, 126–128, 133–135.

62

(63)  Vt Hiina pangandust ja kindlustust reguleeriva komisjoni (CBIRC) ametlik poliitikadokument, 28. august 2020: „Kolme aasta tegevuskava, mille eesmärk on parandada äriühingute üldjuhtimist pangandus- ja kindlustussektoris (2020–2022)“, http://www.cbirc.gov.cn/cn/view/pages/ItemDetail.html?docId=925393&itemId=928 (viimati vaadatud 3. aprillil 2021). Tegevuskava järgi tuleb „tugevamini juurutada seda vaimsust, millest on kantud peasekretär Xi Jinpingi põhisõnavõtt äriühingute üldjuhtimise reformi edendamise kohta finantssektoris“. Kava II osa eesmärk on aidata kaasa partei juhtimise ja äriühingu üldjuhtimise orgaanilisele lõimumisele: „Me lõimime partei juhtimise äriühingu üldjuhtimisega senisest süstemaatilisemalt, standardiseeritumalt ja protseduuripõhisemalt [---] Peamised tegevuse ja juhtimisega seotud teemad tuleb läbi arutada parteikomiteega, enne kui äriühingu direktorite nõukogu või kõrgem juhtkond otsuse teeb.“

63

(64)  Vt CBIRC, „Teatis kommertspankade tulemuslikkuse hindamise meetodi kohta“, avaldatud 15. detsembril 2020, http://jrs.mof.gov.cn/gongzuotongzhi/202101/t20210104_3638904.htm (viimati vaadatud 12. aprillil 2021).

64

(65)  Vt IMFi töödokument „Resolving China’s Corporate Debt Problem“, Wojciech Maliszewski, Serkan Arslanalp, John Caparusso, José Garrido, Si Guo, Joong Shik Kang, W. Raphael Lam, T. Daniel Law, Wei Liao, Nadia Rendak, Philippe Wingender ja Jiangyan, oktoober 2016, WP/16/203.

65

(66)  Aruande 6. peatükk, lk 121–122, 126–128, 133–135.

66

(67)  Vt OECD (2019), „OECD Economic Surveys: China 2019“, OECD Publishing, Pariis, lk 29;

67

https://doi.org/10.1787/eco_surveys-chn-2019-en.

(68)  Vt: http://www.xinhuanet.com/fortune/2020-04/20/c_1125877816.htm (viimati vaadatud 12. aprillil 2021).

68

(69)  Maailmapanga avaandmed – suurem keskmine sissetulek, https://data.worldbank.org/income-level/upper-middle-income.

69

(70)  Komisjoni 11. märtsi 2021. aasta rakendusmäärus (EL) 2021/441, millega kehtestatakse pärast Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/1036 artikli 11 lõike 2 kohast aegumise läbivaatamist lõplik dumpinguvastane tollimaks Hiina Rahvavabariigist pärit sulfaniilhappe impordi suhtes (ELT L 85, 12.3.2021, lk 154; põhjendus 111).

70

(71)  Selle äriühingu andmed olid kättesaadavad veebisaidil https://www.crif.com.my/, mis sisaldab Malaisias registreeritud äriühingute avalikult kättesaadavaid finantsandmeid, ning andmed pärinevad SSMist, mis on Malaisia äriühingute ja ettevõtjate riiklik register. Aruanne on aga autoriõigusega kaitstud ja seda ei saa praegu avalikku toimikusse panna, kuid seda on võimalik sümboolse tasu eest osta.

71

(72)  NORMA Oficial Mexicana NOM-024-SCFI-2013, Información comercial para empaques, instructivos y garantías de los productos electrónicos, eléctricos y electrodomésticos, kättesaadav aadressil dof.gob.mx/nota_detalle.php?codigo=5309980&fecha=12/08/2013.

72

(73)  2019. aasta aruanne on kättesaadav aadressil https://s2.q4cdn.com/282965219/files/doc_financials/2019/q4/843539-GrafTech-Bookmarked-Annual-Report.pdf.

73

(74)  2020. aasta aruanne on kättesaadav aadressil https://s2.q4cdn.com/282965219/files/doc_financials/2020/q4/2020-Graftech-Bookmarked-Annual-Report.pdf, vaadatud 16.6.2021.

74

(75)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2015. aasta määrus (EL) 2015/755 teatavatest kolmandatest riikidest pärit impordi ühiste eeskirjade kohta (ELT L 123, 19.5.2015, lk 33). Alusmääruse artikli 2 lõike 7 kohaselt ei saa normaalväärtuse kindlaksmääramisel lähtuda nendes riikides kehtivatest hindadest.

75

(76)  Kättesaadav aadressil https://ilostat.ilo.org/data/country-profiles/ (viimati vaadatud 28. märtsil 2021).

76

(77)  Kättesaadav aadressil https://www.cre.gob.mx//IPGN/index.html (viimati vaadatud 28. märtsil 2021).

77

(78)  https://ec.europa.eu/eurostat/databrowser/view/tec00115/default/table?lang=en

78

(79)  Samas.

79

(80)  Komisjoni 30. oktoobri 2020. aasta rakendusotsus (EL) 2020/1605 Indiast pärit teatavate grafiitelektroodisüsteemide impordi suhtes kohaldatavate dumpinguvastaste ja tasakaalustavate meetmete osalise vahepealse läbivaatamise lõpetamise kohta.

80

(81)  Liidus toodavad äriühingu GrafTech jaoks GrafTech France ja GrafTech Iberica. Käesolevas põhjenduses esitatud arvud on nende kahe üksuse kohta.

81

(82)  Maailma Kaubandusorganisatsiooni apellatsioonikogu aruanne „United States – Anti-Dumping Measures on Certain Hot-Rolled Steel Products from Japan“ (USA – Teatavate Jaapanist pärit kuumvaltsitud terasetoodete suhtes kehtestatud dumpinguvastased meetmed), WT/DS184/AB/R, eelkõige punktid 195 – 205.

82

(83)  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, Rue de la Loi 170, 1040 Brussels, Belgium.

83

---

LISA

Koostööd teinud eksportivad tootjad, keda valimisse ei kaasatud

| Riik | Nimi | TARICi lisakood |
| --- | --- | --- |
| Hiina Rahvavabariik | ANSHAN CARBON CO., LTD | C 735 |
| Hiina Rahvavabariik | ASAHI FINE CARBON DALIAN CO., LTD | C 736 |
| Hiina Rahvavabariik | DALIAN JINGYI CARBON CO., LTD | C 738 |
| Hiina Rahvavabariik | DATONG YU LIN DE GRAPHITE NEW MATERIAL CO., LTD | C 739 |
| Hiina Rahvavabariik | DECHANG SHIDA CARBON CO., LTD | C 740 |
| Hiina Rahvavabariik | Fushun Jinly Petrochemical Carbon Co., Ltd | C 741 |
| Hiina Rahvavabariik | FUSHUN ORIENTAL CARBON CO., LTD | C 742 |
| Hiina Rahvavabariik | Fushun Xinxinda Furnace Charge Factory | C 743 |
| Hiina Rahvavabariik | Henan Sangraf Carbon Technologies Co., Limited | C 744 |
| Hiina Rahvavabariik | Jiangsu Jianglong New Energy Technology Co., Ltd | C 746 |
| Hiina Rahvavabariik | JILIN CARBON CO., LTD | C 747 |
| Hiina Rahvavabariik | Jilin City Chengxin Carbon Co., Ltd | C 748 |
| Hiina Rahvavabariik | JILIN CITY ZHAOCHEN CARBON CO., LTD | C 749 |
| Hiina Rahvavabariik | Kaifeng Pingmei New Carbon Materials Technology Co., Ltd | C 750 |
| Hiina Rahvavabariik | LIAONING SINCERE CARBON NEW MATERIAL CO., LTD | C 751 |
| Hiina Rahvavabariik | LIAOYANG CARBON CO., LTD | C 752 |
| Hiina Rahvavabariik | LIAOYANG SHOUSHAN CARBON FACTORY | C 753 |
| Hiina Rahvavabariik | LINGHAI HONGFENG CARBON PRODUCTS CO., LTD | C 754 |
| Hiina Rahvavabariik | MEISHAN SHIDA NEW MATERIAL CO., LTD | C 755 |
| Hiina Rahvavabariik | SHANDONG ASAHI GRAPHITE NEW MATERIAL TECHNOLOGY CO., LTD | C 756 |
| Hiina Rahvavabariik | SHANDONG BASAN GRAPHITE NEW MATERIAL PLANT | C 757 |
| Hiina Rahvavabariik | SHANXI JUXIAN GRAPHITE NEW MATERIALS CO., LTD | C 758 |
| Hiina Rahvavabariik | SHANXI SINSAGE CARBON MATERIAL TECHNOLOGY CO., LTD | C 759 |
| Hiina Rahvavabariik | TIANJIN KIMWAN CARBON TECHNOLOGY AND DEVELOPMENT CO., LTD | C 760 |
| Hiina Rahvavabariik | XINGHE COUNTY MUZI CARBON CO., LTD | C 762 |

Riik

Nimi

TARICi lisakood

Hiina Rahvavabariik

ANSHAN CARBON CO., LTD

C 735

Hiina Rahvavabariik

ASAHI FINE CARBON DALIAN CO., LTD

C 736

Hiina Rahvavabariik

DALIAN JINGYI CARBON CO., LTD

C 738

Hiina Rahvavabariik

DATONG YU LIN DE GRAPHITE NEW MATERIAL CO., LTD

C 739

Hiina Rahvavabariik

DECHANG SHIDA CARBON CO., LTD

C 740

Hiina Rahvavabariik

Fushun Jinly Petrochemical Carbon Co., Ltd

C 741

Hiina Rahvavabariik

FUSHUN ORIENTAL CARBON CO., LTD

C 742

Hiina Rahvavabariik

Fushun Xinxinda Furnace Charge Factory

C 743

Hiina Rahvavabariik

Henan Sangraf Carbon Technologies Co., Limited

C 744

Hiina Rahvavabariik

Jiangsu Jianglong New Energy Technology Co., Ltd

C 746

Hiina Rahvavabariik

JILIN CARBON CO., LTD

C 747

Hiina Rahvavabariik

Jilin City Chengxin Carbon Co., Ltd

C 748

Hiina Rahvavabariik

JILIN CITY ZHAOCHEN CARBON CO., LTD

C 749

Hiina Rahvavabariik

Kaifeng Pingmei New Carbon Materials Technology Co., Ltd

C 750

Hiina Rahvavabariik

LIAONING SINCERE CARBON NEW MATERIAL CO., LTD

C 751

Hiina Rahvavabariik

LIAOYANG CARBON CO., LTD

C 752

Hiina Rahvavabariik

LIAOYANG SHOUSHAN CARBON FACTORY

C 753

Hiina Rahvavabariik

LINGHAI HONGFENG CARBON PRODUCTS CO., LTD

C 754

Hiina Rahvavabariik

MEISHAN SHIDA NEW MATERIAL CO., LTD

C 755

Hiina Rahvavabariik

SHANDONG ASAHI GRAPHITE NEW MATERIAL TECHNOLOGY CO., LTD

C 756

Hiina Rahvavabariik

SHANDONG BASAN GRAPHITE NEW MATERIAL PLANT

C 757

Hiina Rahvavabariik

SHANXI JUXIAN GRAPHITE NEW MATERIALS CO., LTD

C 758

Hiina Rahvavabariik

SHANXI SINSAGE CARBON MATERIAL TECHNOLOGY CO., LTD

C 759

Hiina Rahvavabariik

TIANJIN KIMWAN CARBON TECHNOLOGY AND DEVELOPMENT CO., LTD

C 760

Hiina Rahvavabariik

XINGHE COUNTY MUZI CARBON CO., LTD

C 762

---

OTSUSED

| 15.10.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 366/109 |
| --- | --- | --- | --- |

15.10.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 366/109

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS (EL) 2021/1813,

14. oktoober 2021,

millega muudetakse rakendusotsust (EL) 2019/436 seoses õhusõidukite maapealsete teenindusseadmete, kraanade, kaevandustööriistade ja muude masinate harmoneeritud standarditega, mis on koostatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2006/42/EÜ toetuseks, ning tunnistatakse kehtetuks komisjoni rakendusotsus (EL) 2015/27

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määrust (EL) nr 1025/2012, mis käsitleb Euroopa standardimist ning millega muudetakse nõukogu direktiive 89/686/EMÜ ja 93/15/EMÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiive 94/9/EÜ, 94/25/EÜ, 95/16/EÜ, 97/23/EÜ, 98/34/EÜ, 2004/22/EÜ, 2007/23/EÜ, 2009/23/EÜ ja 2009/105/EÜ ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu otsus 87/95/EMÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 1673/2006/EÜ, (1) eriti selle artikli 10 lõiget 6,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. mai 2006. aasta direktiivi 2006/42/EÜ, mis käsitleb masinaid ja millega muudetakse direktiivi 95/16/EÜ, (2) eriti selle artikli 7 lõiget 3 ja artiklit 10,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Direktiivi 2006/42/EÜ artikli 7 kohaselt eeldatakse, et masinad, mis on toodetud kooskõlas harmoneeritud standardiga, mille kohta on avaldatud viide Euroopa Liidu Teatajas, vastavad nimetatud harmoneeritud standardiga kaetud olulistele tervisekaitse- ja ohutusnõuetele. |
| --- | --- |

(1)

Direktiivi 2006/42/EÜ artikli 7 kohaselt eeldatakse, et masinad, mis on toodetud kooskõlas harmoneeritud standardiga, mille kohta on avaldatud viide Euroopa Liidu Teatajas, vastavad nimetatud harmoneeritud standardiga kaetud olulistele tervisekaitse- ja ohutusnõuetele.

| (2) | 19. detsembri 2006. aasta kirjas (M/396) esitas komisjon Euroopa Standardikomiteele (CEN) ja Euroopa Elektrotehnika Standardikomiteele (Cenelec) taotluse (edaspidi „taotlus“) koostada, läbi vaadata ja lõplikult välja töötada direktiivi 2006/42/EÜ toetavad harmoneeritud standardid, et võtta arvesse muudatusi, mida see direktiiv on toonud võrreldes Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 98/37/EÜ (3). |
| --- | --- |

(2)

19. detsembri 2006. aasta kirjas (M/396) esitas komisjon Euroopa Standardikomiteele (CEN) ja Euroopa Elektrotehnika Standardikomiteele (Cenelec) taotluse (edaspidi „taotlus“) koostada, läbi vaadata ja lõplikult välja töötada direktiivi 2006/42/EÜ toetavad harmoneeritud standardid, et võtta arvesse muudatusi, mida see direktiiv on toonud võrreldes Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 98/37/EÜ (3).

| (3) | Taotluse põhjal koostas CEN uued harmoneeritud standardid EN 1459-5:2020 teleskooplaadurite lisaseadme liideste ohutusnõuete kohta ning EN 16808:2020 nafta-, naftakeemia- ja maagaasitööstuses kasutatavate käsitõstukite ohutusnõuete kohta. |
| --- | --- |

(3)

Taotluse põhjal koostas CEN uued harmoneeritud standardid EN 1459-5:2020 teleskooplaadurite lisaseadme liideste ohutusnõuete kohta ning EN 16808:2020 nafta-, naftakeemia- ja maagaasitööstuses kasutatavate käsitõstukite ohutusnõuete kohta.

| (4) | Taotluse põhjal vaatasid CEN ja Cenelec läbi olemasolevad harmoneeritud standardid, mille viited on avaldatud Euroopa Liidu Teataja C-seerias komisjoni teatisega 2018/C092/01, (4) et kohandada neid tehnika arenguga. Selle tulemusena võeti vastu järgmised uued harmoneeritud standardid: EN 12312-7:2020 õhusõidukite maapealsete teenindusseadmete suhtes kehtivate erinõuete kohta; EN 13586:2020 kraanade puhul kehtivate juurdepääsunõuete kohta; EN 15011:2020 sild- ja pukk-kraanade kohta; EN 15571:2020 looduskivi pinnaviimistluse masinate ohutusnõue kohta; EN 16564:2020 nõuded sildsaagidele/freesidele, kaasa arvatud arvjuhtimisega versioonidele; EN 1804-1:2020 hüdrauliliste laetugede tugisõlmede ja üldnõuete kohta; EN 1804-2:2020 hüdrauliliste laetugede jõuseadmete ja rammide kohta; EN 1804-3:2020 hüdrauliliste laetugede jõuseadme jalgade ja rammide kohta; EN 1837:2020 masinate integreeritud valgustuse kohta; EN 1974:2020 toidutöötlemismasinate ohutus- ja hügieeninõuete kohta; EN 81-40:2020 liikumispuudega inimestele mõeldud trepiliftide ja kaldega liftiplatvormide kohta; EN 1175:2020 tööstusveokite elektri- ja elektroonikanõuded EN 12312-3:2017+A1:2020 konveieririhmaga sõidukite kohta; EN ISO 16092-2:2020 mehaaniliste presside ohutusnõuete kohta; EN ISO 16092-4:2020 pneumaatiliste presside ohutusnõuete kohta; EN 16307-1:2020 iseliikuvate tööstusveokite, välja arvatud juhita veokite, muutuva tööalaga veokite ja kaubaveokite suhtes kehtivate lisanõuete kohta EN 16808:2020 käsitõstukite kohta; EN ISO 19085-10:2019/A11:2020 ehitusplatsil kasutatavate saagide kohta; EN ISO 20430:2020 survevalumasinate kohta; EN IEC 62841-2-6:2020 käeshoitavate vasarate suhtes kehtivate erinõuete kohta, muudetud standardis EN IEC 62841-2-6:2020/A11:2020; EN ISO 11553-1:2020 laseri ohutusnõuete kohta, muudetud standardis EN ISO 11553-1:2020/A11:2020. |
| --- | --- |

(4)

Taotluse põhjal vaatasid CEN ja Cenelec läbi olemasolevad harmoneeritud standardid, mille viited on avaldatud Euroopa Liidu Teataja C-seerias komisjoni teatisega 2018/C092/01, (4) et kohandada neid tehnika arenguga. Selle tulemusena võeti vastu järgmised uued harmoneeritud standardid: EN 12312-7:2020 õhusõidukite maapealsete teenindusseadmete suhtes kehtivate erinõuete kohta; EN 13586:2020 kraanade puhul kehtivate juurdepääsunõuete kohta; EN 15011:2020 sild- ja pukk-kraanade kohta; EN 15571:2020 looduskivi pinnaviimistluse masinate ohutusnõue kohta; EN 16564:2020 nõuded sildsaagidele/freesidele, kaasa arvatud arvjuhtimisega versioonidele; EN 1804-1:2020 hüdrauliliste laetugede tugisõlmede ja üldnõuete kohta; EN 1804-2:2020 hüdrauliliste laetugede jõuseadmete ja rammide kohta; EN 1804-3:2020 hüdrauliliste laetugede jõuseadme jalgade ja rammide kohta; EN 1837:2020 masinate integreeritud valgustuse kohta; EN 1974:2020 toidutöötlemismasinate ohutus- ja hügieeninõuete kohta; EN 81-40:2020 liikumispuudega inimestele mõeldud trepiliftide ja kaldega liftiplatvormide kohta; EN 1175:2020 tööstusveokite elektri- ja elektroonikanõuded EN 12312-3:2017+A1:2020 konveieririhmaga sõidukite kohta; EN ISO 16092-2:2020 mehaaniliste presside ohutusnõuete kohta; EN ISO 16092-4:2020 pneumaatiliste presside ohutusnõuete kohta; EN 16307-1:2020 iseliikuvate tööstusveokite, välja arvatud juhita veokite, muutuva tööalaga veokite ja kaubaveokite suhtes kehtivate lisanõuete kohta EN 16808:2020 käsitõstukite kohta; EN ISO 19085-10:2019/A11:2020 ehitusplatsil kasutatavate saagide kohta; EN ISO 20430:2020 survevalumasinate kohta; EN IEC 62841-2-6:2020 käeshoitavate vasarate suhtes kehtivate erinõuete kohta, muudetud standardis EN IEC 62841-2-6:2020/A11:2020; EN ISO 11553-1:2020 laseri ohutusnõuete kohta, muudetud standardis EN ISO 11553-1:2020/A11:2020.

| (5) | Peale selle vaatasid CEN ja Cenelec taotluse põhjal läbi standardi EN 12999:2011+A2:2018, mille viide on esitatud komisjoni rakendusotsuse (EL) 2019/436 (5) I lisas, ja sellest sai standard EN 12999:2020 laadurkraanade kohta, et kohandada seda tehnika arenguga. |
| --- | --- |

(5)

Peale selle vaatasid CEN ja Cenelec taotluse põhjal läbi standardi EN 12999:2011+A2:2018, mille viide on esitatud komisjoni rakendusotsuse (EL) 2019/436 (5) I lisas, ja sellest sai standard EN 12999:2020 laadurkraanade kohta, et kohandada seda tehnika arenguga.

| (6) | CEN ja Cenelec muutsid ka standardit EN 16851:2017 kergkraanasüsteemide kohta ja standardit EN 16486:2014 tihendajate kohta, mille viited on avaldatud teatisega 2018/C092/01, ning uued standardid on vastavalt EN 16851:2017+A1:2020 kergkraanasüsteemide puhul ja 16486:2014+A1:2020 tihendajate puhul. |
| --- | --- |

(6)

CEN ja Cenelec muutsid ka standardit EN 16851:2017 kergkraanasüsteemide kohta ja standardit EN 16486:2014 tihendajate kohta, mille viited on avaldatud teatisega 2018/C092/01, ning uued standardid on vastavalt EN 16851:2017+A1:2020 kergkraanasüsteemide puhul ja 16486:2014+A1:2020 tihendajate puhul.

| (7) | Komisjon hindas koos CENi ja Ceneleciga, kas CENi ja Ceneleci koostatud, läbivaadatud ja muudetud standardid on taotlusega kooskõlas. |
| --- | --- |

(7)

Komisjon hindas koos CENi ja Ceneleciga, kas CENi ja Ceneleci koostatud, läbivaadatud ja muudetud standardid on taotlusega kooskõlas.

| (8) | CENi ja Ceneleci poolt taotluse põhjal koostatud, läbivaadatud ja muudetud harmoneeritud standardid vastavad ohutusõuetele, mida nad peavad käsitlema ja mis on sätestatud direktiivis 2006/42/EÜ. Seepärast on asjakohane avaldada viited nendele standarditele Euroopa Liidu Teatajas koos viidetega nende standardite asjaomastele muudatustele või parandustele. |
| --- | --- |

(8)

CENi ja Ceneleci poolt taotluse põhjal koostatud, läbivaadatud ja muudetud harmoneeritud standardid vastavad ohutusõuetele, mida nad peavad käsitlema ja mis on sätestatud direktiivis 2006/42/EÜ. Seepärast on asjakohane avaldada viited nendele standarditele Euroopa Liidu Teatajas koos viidetega nende standardite asjaomastele muudatustele või parandustele.

| (9) | Viide standardile EN 474-1:2006+A4:2013 avaldati Euroopa Liidu Teatajas komisjoni rakendusotsusega (EL) 2015/27 (6) koos tingimusega, mille kohaselt ei taga standardi järgimine eeldust, et toode vastab direktiivi 2006/42/EÜ I lisa punktides 1.2.2 ja 3.2.1 sätestatud olulistele tervisekaitse- ja ohutusnõuetele. |
| --- | --- |

(9)

Viide standardile EN 474-1:2006+A4:2013 avaldati Euroopa Liidu Teatajas komisjoni rakendusotsusega (EL) 2015/27 (6) koos tingimusega, mille kohaselt ei taga standardi järgimine eeldust, et toode vastab direktiivi 2006/42/EÜ I lisa punktides 1.2.2 ja 3.2.1 sätestatud olulistele tervisekaitse- ja ohutusnõuetele.

| (10) | Standardi EN 474-1:2006+A4:2013 viide kustutatakse alates 19. septembrist 2020, nagu on ette nähtud rakendusotsusega (EL) 2019/436. Seepärast on asjakohane tunnistada rakendusotsus (EL) 2015/27 kehtetuks. |
| --- | --- |

(10)

Standardi EN 474-1:2006+A4:2013 viide kustutatakse alates 19. septembrist 2020, nagu on ette nähtud rakendusotsusega (EL) 2019/436. Seepärast on asjakohane tunnistada rakendusotsus (EL) 2015/27 kehtetuks.

| (11) | CEN parandas standardit versioonis EN 474-1:2006+A5:2018. Uus versioon ei lahendanud siiski nähtavusega seotud probleeme, mis tulenesid standardi EN 474-1:2006+A5:2018 koosmõjust standardiseeria EN 474 5. osaga, mis hõlmab hüdrauliliste ekskavaatorite erinõudeid. Seega ei vastanud standard EN 474-1:2006+A5:2018 täielikult direktiivi 2006/42/EÜ I lisa punktides 1.2.2 ja 3.2.1 sätestatud olulistele tervisekaitse- ja ohutusnõuetele. Harmoneeritud standardi viide avaldati Euroopa Liidu Teatajas rakendusotsusega (EL) 2019/436 ja selles kehtestati uus tingimus seoses kõnealuse standardi kohaldamisega koos hüdrauliliste ekskavaatorite suhtes kehtivate standardi EN 474-5:2006+A3:2013 nõuetega. |
| --- | --- |

(11)

CEN parandas standardit versioonis EN 474-1:2006+A5:2018. Uus versioon ei lahendanud siiski nähtavusega seotud probleeme, mis tulenesid standardi EN 474-1:2006+A5:2018 koosmõjust standardiseeria EN 474 5. osaga, mis hõlmab hüdrauliliste ekskavaatorite erinõudeid. Seega ei vastanud standard EN 474-1:2006+A5:2018 täielikult direktiivi 2006/42/EÜ I lisa punktides 1.2.2 ja 3.2.1 sätestatud olulistele tervisekaitse- ja ohutusnõuetele. Harmoneeritud standardi viide avaldati Euroopa Liidu Teatajas rakendusotsusega (EL) 2019/436 ja selles kehtestati uus tingimus seoses kõnealuse standardi kohaldamisega koos hüdrauliliste ekskavaatorite suhtes kehtivate standardi EN 474-5:2006+A3:2013 nõuetega.

| (12) | CEN jätkas standardi EN 474-1 täiustamist ja esitas harmoneeritud standardi EN 474-1:2006+A6:2019 muudetud versiooni. Komisjon hindas koos CENi ja Ceneleciga, kas standard EN 474-1:2006+A6:2019 vastab direktiivi 2006/42/EÜ I lisa punktides 1.2.2 ja 3.2.1 sätestatud olulistele tervisekaitse- ja ohutusnõuetele, ning jõudis järeldusele, et standardi nähtavusprobleemidega seotud tingimuse võib tühistada. |
| --- | --- |

(12)

CEN jätkas standardi EN 474-1 täiustamist ja esitas harmoneeritud standardi EN 474-1:2006+A6:2019 muudetud versiooni. Komisjon hindas koos CENi ja Ceneleciga, kas standard EN 474-1:2006+A6:2019 vastab direktiivi 2006/42/EÜ I lisa punktides 1.2.2 ja 3.2.1 sätestatud olulistele tervisekaitse- ja ohutusnõuetele, ning jõudis järeldusele, et standardi nähtavusprobleemidega seotud tingimuse võib tühistada.

| (13) | Standardi EN 474-1 läbivaatamisel tõstatasid direktiivi 2006/42/EÜ artikli 22 alusel loodud komitee esindajad siiski uusi mureküsimusi seoses standardi lisaga B.2 ette nähtud kiirhaakemehhanismiga, mis võimaldab mullatöömasinate külge kinnitada eri tööriistu. Eelkõige on liikmesriigid registreerinud suure arvu raskeid vigastusi ja surmajuhtumeid, mille põhjus oli tööriistade ebaõige lukustamine ning asjaolu, et puudus aktiivne hoiatus- või jälgimissüsteem, mis hoiataks masina operaatorit, kui masinat kasutatakse valesti kinnitatud tööriistadega, nagu pöördkopp, greifer või vibroplaat. Õnnetuste arv on eriti suur teatavate masinate puhul, nagu ekskavaatorid, mille erinevaid motoriseeritud tööriistu vahetatakse iga päev. |
| --- | --- |

(13)

Standardi EN 474-1 läbivaatamisel tõstatasid direktiivi 2006/42/EÜ artikli 22 alusel loodud komitee esindajad siiski uusi mureküsimusi seoses standardi lisaga B.2 ette nähtud kiirhaakemehhanismiga, mis võimaldab mullatöömasinate külge kinnitada eri tööriistu. Eelkõige on liikmesriigid registreerinud suure arvu raskeid vigastusi ja surmajuhtumeid, mille põhjus oli tööriistade ebaõige lukustamine ning asjaolu, et puudus aktiivne hoiatus- või jälgimissüsteem, mis hoiataks masina operaatorit, kui masinat kasutatakse valesti kinnitatud tööriistadega, nagu pöördkopp, greifer või vibroplaat. Õnnetuste arv on eriti suur teatavate masinate puhul, nagu ekskavaatorid, mille erinevaid motoriseeritud tööriistu vahetatakse iga päev.

| (14) | Olles läbi vaadanud standardi EN 474-1:2006+A6:2019, järeldas komisjon, et kõnealune standard ei vasta direktiivi 2006/42/EÜ I lisa punktides 1.2.2 ja 3.2.1 sätestatud olulistele tervisekaitse- ja ohutusnõuetele, nimelt ohutuse tagamise nõudele ning nõudele, et juht peab saama masinat ja selle tööriistu nende ettenähtud kasutustingimustes käitada talle ja ohustatud isikutele täiesti ohutult. Seepärast tuleks viide standardile EN 474-1:2006+A6:2019 avaldada Euroopa Liidu Teatajas tingimusega, mis käsitleb selle kohaldamist koos standardi EN 474-4:2006+A2:2012 pöördkoppade nõuetega ja standardi EN 474-5:2006+A3:2013 hüdrauliliste ekskavaatorite nõuetega. |
| --- | --- |

(14)

Olles läbi vaadanud standardi EN 474-1:2006+A6:2019, järeldas komisjon, et kõnealune standard ei vasta direktiivi 2006/42/EÜ I lisa punktides 1.2.2 ja 3.2.1 sätestatud olulistele tervisekaitse- ja ohutusnõuetele, nimelt ohutuse tagamise nõudele ning nõudele, et juht peab saama masinat ja selle tööriistu nende ettenähtud kasutustingimustes käitada talle ja ohustatud isikutele täiesti ohutult. Seepärast tuleks viide standardile EN 474-1:2006+A6:2019 avaldada Euroopa Liidu Teatajas tingimusega, mis käsitleb selle kohaldamist koos standardi EN 474-4:2006+A2:2012 pöördkoppade nõuetega ja standardi EN 474-5:2006+A3:2013 hüdrauliliste ekskavaatorite nõuetega.

| (15) | Harmoneeritud standardiga EN 62841-4-1:2020, milles käsitletakse käeshoitavate kettsaagide erinõudeid, muudeti oluliselt harmoneeritud standardis EN 60745-2-13:2009 esitatud spetsifikatsioone. Standarditega EN 62841-4-1:2020 ja EN 60745-2-13:2009 hõlmatud käeshoitavad kettsaed on direktiivi 2006/42/EÜ IV lisas loetletud masinad, mille puhul tuleb järgida rangemat sertifitseerimismenetlust, millesse on kaasatud teavitatud asutus, juhul kui puudub harmoneeritud standard, mis hõlmaks kõiki asjakohaseid olulisi tervisekaitse- ja ohutusnõudeid. Võttes arvesse, et harmoneeritud standardiga EN 62841-4-1:2020 hõlmatud kettsaagide konstruktsiooni tuleb oluliselt muuta ning et harmoneeritud standard EN 60745-2-13:2009 ei taga pärast 3. septembrit 2022 enam vastavuseeldust, ei pruugi mitmel tootjal olla võimalik sellest tähtajast kinni pidada. Seepärast on asjakohane lükata harmoneeritud standardi EN 60745-2-13:2009 viite kustutamise kuupäeva erandkorras veel kaheksa kuu võrra edasi. Rakendusotsuse (EL) 2019/436 III lisas olevat kannet harmoneeritud standardi 60745-2-13:2019 kohta tuleks seetõttu vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(15)

Harmoneeritud standardiga EN 62841-4-1:2020, milles käsitletakse käeshoitavate kettsaagide erinõudeid, muudeti oluliselt harmoneeritud standardis EN 60745-2-13:2009 esitatud spetsifikatsioone. Standarditega EN 62841-4-1:2020 ja EN 60745-2-13:2009 hõlmatud käeshoitavad kettsaed on direktiivi 2006/42/EÜ IV lisas loetletud masinad, mille puhul tuleb järgida rangemat sertifitseerimismenetlust, millesse on kaasatud teavitatud asutus, juhul kui puudub harmoneeritud standard, mis hõlmaks kõiki asjakohaseid olulisi tervisekaitse- ja ohutusnõudeid. Võttes arvesse, et harmoneeritud standardiga EN 62841-4-1:2020 hõlmatud kettsaagide konstruktsiooni tuleb oluliselt muuta ning et harmoneeritud standard EN 60745-2-13:2009 ei taga pärast 3. septembrit 2022 enam vastavuseeldust, ei pruugi mitmel tootjal olla võimalik sellest tähtajast kinni pidada. Seepärast on asjakohane lükata harmoneeritud standardi EN 60745-2-13:2009 viite kustutamise kuupäeva erandkorras veel kaheksa kuu võrra edasi. Rakendusotsuse (EL) 2019/436 III lisas olevat kannet harmoneeritud standardi 60745-2-13:2019 kohta tuleks seetõttu vastavalt muuta.

| (16) | Komisjoni rakendusotsusega (EL) 2021/377 (7) lisati rakendusotsuse (EL) 2019/436 I lisasse viide harmoneeritud standardile EN ISO 3743-2:2019 spetsiaalsete järelkõlakestusega katseruumide meetodite kohta. Viide kõnealuse standardi eelmisele versioonile EN ISO 3743-2:2009 avaldati siiski teatisega 2018/C092/01 ja seda ei ole kustutatud. Võttes arvesse, et standard EN ISO 3743-2:2009 ei vasta enam tipptasemel tehnika nõuetele, on asjakohane viide sellele standardile Euroopa Liidu Teatajast kustutada. Selleks et anda tootjatele piisavalt aega standardi EN ISO 3743-2:2019 kohaldamiseks valmistumiseks, on vaja standardi EN ISO 3743-2:2009 viite kustutamine edasi lükata. |
| --- | --- |

(16)

Komisjoni rakendusotsusega (EL) 2021/377 (7) lisati rakendusotsuse (EL) 2019/436 I lisasse viide harmoneeritud standardile EN ISO 3743-2:2019 spetsiaalsete järelkõlakestusega katseruumide meetodite kohta. Viide kõnealuse standardi eelmisele versioonile EN ISO 3743-2:2009 avaldati siiski teatisega 2018/C092/01 ja seda ei ole kustutatud. Võttes arvesse, et standard EN ISO 3743-2:2009 ei vasta enam tipptasemel tehnika nõuetele, on asjakohane viide sellele standardile Euroopa Liidu Teatajast kustutada. Selleks et anda tootjatele piisavalt aega standardi EN ISO 3743-2:2019 kohaldamiseks valmistumiseks, on vaja standardi EN ISO 3743-2:2009 viite kustutamine edasi lükata.

| (17) | Rakendusotsuse (EL) 2019/436 I lisas on esitatud viited harmoneeritud standarditele, mille puhul eeldatakse vastavust direktiivile 2006/42/EÜ, ja II lisas viited harmoneeritud standarditele, mille puhul kehtib vastavuseeldus teatavate piirangutega. Selleks et direktiivi 2006/42/EÜ toetuseks koostatud harmoneeritud standardid oleksid loetletud ühes aktis, tuleb viited CENi ja Ceneleci poolt asendatud, läbivaadatud või muudetud standarditele lisada rakendusotsusesse (EL) 2019/436. |
| --- | --- |

(17)

Rakendusotsuse (EL) 2019/436 I lisas on esitatud viited harmoneeritud standarditele, mille puhul eeldatakse vastavust direktiivile 2006/42/EÜ, ja II lisas viited harmoneeritud standarditele, mille puhul kehtib vastavuseeldus teatavate piirangutega. Selleks et direktiivi 2006/42/EÜ toetuseks koostatud harmoneeritud standardid oleksid loetletud ühes aktis, tuleb viited CENi ja Ceneleci poolt asendatud, läbivaadatud või muudetud standarditele lisada rakendusotsusesse (EL) 2019/436.

| (18) | Rakendusotsuse (EL) 2019/436 III lisas on loetletud direktiivi 2006/42/EÜ toetuseks koostatud harmoneeritud standardite viited, mis kustutatakse Euroopa Liidu Teataja C-seeriast kõnealuses lisas sätestatud kuupäevadel. |
| --- | --- |

(18)

Rakendusotsuse (EL) 2019/436 III lisas on loetletud direktiivi 2006/42/EÜ toetuseks koostatud harmoneeritud standardite viited, mis kustutatakse Euroopa Liidu Teataja C-seeriast kõnealuses lisas sätestatud kuupäevadel.

| (19) | CENi ja Ceneleci poolt taotluse põhjal tehtud töö tulemusena on asendatud, läbi vaadatud või muudetud Euroopa Liidu Teataja C-seerias avaldatud järgmisi harmoneeritud standardeid: EN 12312-7:2005+A1:2009; EN 13155:2003+A2:2009; EN 13586:2004+A1:2008; EN 15011:2011+A1:2014; EN 15571:2014; EN 15746-2:2010+A1:2011; EN 1804-1:2001+A1:2010; EN 1804-2:2001+A1:2010; EN 1804-3:2006+A1:2010; EN 1837:1999+A1:2009; EN 1974:1998+A1:2009; EN 60745-2-6:2010; EN IEC 62841-2-6:2020; EN ISO 11553-1:2008; EN ISO 11553-1:2020; EN 1175-1:1998+A1:2010; EN 1175-2:1998+A1:2010; EN 1175-3:1998+A1:2010; EN 12312-3:2017; EN 13411-1:2002+A1:2008; EN 13411-2:2001+A1:2008; EN 13411-3:2004+A1:2008; EN 13411-4:2011; EN 13411-5:2003+A1:2008; EN 13411-6:2004+A1:2008; EN 13411-7:2006+A1:2008; EN 13411-8:2011; EN 16307-1:2013+A1:2015; EN 16486:2014; EN 201:2009; ning EN 81-40:2008. Seepärast on vaja kustutada viited kõnealustele standarditele Euroopa Liidu Teatajast, lisades need viited rakendusotsuse (EL) 2019/436 III lisasse. |
| --- | --- |

(19)

CENi ja Ceneleci poolt taotluse põhjal tehtud töö tulemusena on asendatud, läbi vaadatud või muudetud Euroopa Liidu Teataja C-seerias avaldatud järgmisi harmoneeritud standardeid: EN 12312-7:2005+A1:2009; EN 13155:2003+A2:2009; EN 13586:2004+A1:2008; EN 15011:2011+A1:2014; EN 15571:2014; EN 15746-2:2010+A1:2011; EN 1804-1:2001+A1:2010; EN 1804-2:2001+A1:2010; EN 1804-3:2006+A1:2010; EN 1837:1999+A1:2009; EN 1974:1998+A1:2009; EN 60745-2-6:2010; EN IEC 62841-2-6:2020; EN ISO 11553-1:2008; EN ISO 11553-1:2020; EN 1175-1:1998+A1:2010; EN 1175-2:1998+A1:2010; EN 1175-3:1998+A1:2010; EN 12312-3:2017; EN 13411-1:2002+A1:2008; EN 13411-2:2001+A1:2008; EN 13411-3:2004+A1:2008; EN 13411-4:2011; EN 13411-5:2003+A1:2008; EN 13411-6:2004+A1:2008; EN 13411-7:2006+A1:2008; EN 13411-8:2011; EN 16307-1:2013+A1:2015; EN 16486:2014; EN 201:2009; ning EN 81-40:2008. Seepärast on vaja kustutada viited kõnealustele standarditele Euroopa Liidu Teatajast, lisades need viited rakendusotsuse (EL) 2019/436 III lisasse.

| (20) | Rakendusotsusega (EL) 2019/436 harmoneeritud standardile EN 12999:2011+A2:2018 avaldatud viide tuleks kustutada, sest see standard on läbi vaadatud. Seepärast on asjakohane see viide kõnealuse rakendusotsuse I lisast kustutada. |
| --- | --- |

(20)

Rakendusotsusega (EL) 2019/436 harmoneeritud standardile EN 12999:2011+A2:2018 avaldatud viide tuleks kustutada, sest see standard on läbi vaadatud. Seepärast on asjakohane see viide kõnealuse rakendusotsuse I lisast kustutada.

| (21) | Selleks et anda tootjatele piisavalt aega uute, läbi vaadatud või muudetud standardite kohaldamiseks valmistumiseks, on vaja edasi lükata järgmiste harmoneeritud standardite viidete kustutamine: EN 12999:2011+A2:2018, EN 1175-1:1998+A1:2010, EN 1175-2:1998+A1:2010, EN 1175-3:1998+A1:2010, EN 12312-3:2017, EN 12312-7:2005+A1:2009, EN 13411-1:2002+A1:2008, EN 13411-2:2001+A1:2008, EN 13411-3:2004+A1:2008, EN 13411-4:2011, EN 13411-5:2003+A1:2008, EN 13411-6:2004+A1:2008, EN 13411-7:2006+A1:2008, EN 13411-8:2011, EN 13586:2004+A1:2008, EN 15011:2011+A1:2014, EN 16307-1:2013+A1:2015, EN 16486:2014, EN 16851:2017, EN 1804-1:2001+A1:2010, EN 1804-2:2001+A1:2010, EN 1804-3:2006+A1:2010, EN 1837:1999+A1:2009, EN 1974:1998+A1:2009, EN 201:2009, EN 60745-2-6:2010, EN 81-40:2008, EN ISO 11553-1:2008 ja EN ISO 3743-2:2009. |
| --- | --- |

(21)

Selleks et anda tootjatele piisavalt aega uute, läbi vaadatud või muudetud standardite kohaldamiseks valmistumiseks, on vaja edasi lükata järgmiste harmoneeritud standardite viidete kustutamine: EN 12999:2011+A2:2018, EN 1175-1:1998+A1:2010, EN 1175-2:1998+A1:2010, EN 1175-3:1998+A1:2010, EN 12312-3:2017, EN 12312-7:2005+A1:2009, EN 13411-1:2002+A1:2008, EN 13411-2:2001+A1:2008, EN 13411-3:2004+A1:2008, EN 13411-4:2011, EN 13411-5:2003+A1:2008, EN 13411-6:2004+A1:2008, EN 13411-7:2006+A1:2008, EN 13411-8:2011, EN 13586:2004+A1:2008, EN 15011:2011+A1:2014, EN 16307-1:2013+A1:2015, EN 16486:2014, EN 16851:2017, EN 1804-1:2001+A1:2010, EN 1804-2:2001+A1:2010, EN 1804-3:2006+A1:2010, EN 1837:1999+A1:2009, EN 1974:1998+A1:2009, EN 201:2009, EN 60745-2-6:2010, EN 81-40:2008, EN ISO 11553-1:2008 ja EN ISO 3743-2:2009.

| (22) | Seepärast tuleks rakendusotsust (EL) 2019/436 vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(22)

Seepärast tuleks rakendusotsust (EL) 2019/436 vastavalt muuta.

| (23) | Harmoneeritud standardi järgimine lubab alates selle standardi viite Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäevast eeldada vastavust asjaomastele olulistele nõuetele, mis on sätestatud liidu ühtlustamisõigusaktides. Seepärast peaks käesolev otsus jõustuma selle avaldamise päeval, |
| --- | --- |

(23)

Harmoneeritud standardi järgimine lubab alates selle standardi viite Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäevast eeldada vastavust asjaomastele olulistele nõuetele, mis on sätestatud liidu ühtlustamisõigusaktides. Seepärast peaks käesolev otsus jõustuma selle avaldamise päeval,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Rakendusotsust (EL) 2019/436 muudetakse järgmiselt:

| 1) | I lisa muudetakse vastavalt käesoleva otsuse I lisale; |
| --- | --- |

1)

I lisa muudetakse vastavalt käesoleva otsuse I lisale;

| 2) | II lisa muudetakse vastavalt käesoleva otsuse II lisale; |
| --- | --- |

2)

II lisa muudetakse vastavalt käesoleva otsuse II lisale;

| 3) | III lisa muudetakse vastavalt käesoleva otsuse III lisale. |
| --- | --- |

3)

III lisa muudetakse vastavalt käesoleva otsuse III lisale.

Artikkel 2

Rakendusotsus (EL) 2015/27 tunnistatakse kehtetuks.

Artikkel 3

Käesolev otsus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

I lisa punkti 1 kohaldatakse alates 15. aprillist 2023.

Brüssel, 14. oktoober 2021

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 316, 14.11.2012, lk 12.

1

(2)  
  ELT L 157, 9.6.2006, lk 24.

2

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. juuni 1998. aasta direktiiv 98/37/EÜ masinaid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta (EÜT L 207, 23.7.1998, lk 1).

3

(4)  Komisjoni teatis, mis on seotud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2006/42/EÜ (mis käsitleb masinaid ja millega muudetakse direktiivi 95/16/EÜ) rakendamisega (Liidu ühtlustamisaktide kohaste ühtlustatud standardite pealkirjade ja viidete avaldamine) (ELT C 92, 9.3.2018, lk 1).

4

(5)  Komisjoni 18. märtsi 2019. aasta rakendusotsus (EL) 2019/436 Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2006/42/EÜ toetuseks koostatud masinate harmoneeritud standardite kohta (ELT L 75, 19.3.2019, lk 108).

5

(6)  Komisjoni 7. jaanuari 2015. aasta rakendusotsus (EL) 2015/27 standardi EN 474-1:2006+A4:2013 „Mullatöömasinad“ viite tingimustega avaldamise kohta Euroopa Liidu Teatajas vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 2006/42/EÜ (ELT L 4, 8.1.2015, lk 24).

6

(7)  Komisjoni 2. märtsi 2021. aasta rakendusotsus (EL) 2021/377, millega muudetakse rakendusotsust (EL) 2019/436 Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2006/42/EÜ toetuseks koostatud masinate harmoneeritud standardite kohta (ELT L 72, 3.3.2021, lk 12).

7

---

I LISA

I lisa muudetakse järgmiselt:

| 1) | rida 10 jäetakse välja; |
| --- | --- |

1)

rida 10 jäetakse välja;

| 2) | lisatakse järgmine rida 10a:







  „10a. | EN 12999:2020
  Kraanad. Laadurkraanad | C“; |
| --- | --- | --- | --- |

2)

lisatakse järgmine rida 10a:

„10a.

EN 12999:2020

Kraanad. Laadurkraanad

C“;

| 3) | lisatakse järgmised read:







  „95. | EN 1837:2020
  Masinate ohutus. Masinate tervikvalgustus | B |
| --- | --- | --- | --- |
| 96. | EN ISO 11553-1:2020
  Masinate ohutus. Lasertöötlusseadmed. Osa 1: Laseri ohutusnõuded (ISO 11553-1:2020)
  EN ISO 11553-1:2020/A11:2020 | B |
| 97. | EN 81-40:2020
  Liftide valmistamise ja paigaldamise ohutuseeskirjad. Inimeste ja kauba transpordi eriliftid. Osa 40: Liikumispuudega inimestele mõeldud trepiliftid ja kaldega liftiplatvormid | C |
| 98. | EN 1175:2020
  Tööstusveokite ohutus. Elektri-/elektroonikanõuded | C |
| 99. | EN 1459-5:2020
  Maastikusuutlikud laadurid. Ohutusnõuded ja vastavuskontroll. Osa 5: Lisaseadme liides | C |
| 100. | EN 1804-1:2020
  Allmaakaevandusmasinad. Ohutusnõuded hüdraulilistele laetugedele. Osa 1: Tugisõlmed ja üldnõuded | C |
| 101. | EN 1804-2:2020
  Allmaakaevandusmasinad. Ohutusnõuded hüdraulilistele laetugedele. Osa 2: Jõuseadme jalad ja rammid | C |
| 102. | EN 1804-3:2020
  Allmaakaevandusmasinad. Ohutusnõuded hüdraulilistele laetugedele. Osa 3: Hüdraulilised ja elektrohüdraulilised juhtsüsteemid | C |
| 103. | EN 1974:2020
  Toidutöötlemismasinad. Viilutamismasinad. Ohutus- ja hügieeninõuded | C |
| 104. | EN 12312-3:2017+A1:2020
  Õhusõidukite maapealsed teenindusseadmed. Erinõuded. Osa 3: Konveieririhmaga sõidukid | C |
| 105. | EN 12312-7:2020
  Õhusõidukite maapealsed teenindusseadmed. Erinõuded. Osa 7: Õhusõidukite teisaldamisseadmed | C |
| 106. | EN 13586:2020
  Kraanad. Juurdepääs | C |
| 107. | EN 15011:2020
  Kraanad. Sild- ja pukk-kraanad | C |
| 108. | EN 15571:2020
  Looduskivi kaevandamise ja töötlemise masinad ja seadmed. Ohutus. Nõuded pinnaviimistlusmasinatele | C |
| 109. | EN ISO 16092-2:2020
  Tööpinkide ohutus. Pressid. Osa 2: Mehaaniliste presside ohutusnõuded (ISO 16092-2:2019) | C |
| 110. | EN ISO 16092-4:2020
  Tööpinkide ohutus. Pressid. Osa 4: Pneumaatiliste presside ohutusnõuded (ISO 16092-4:2019) | C |
| 111. | EN 16307-1:2020
  Tööstusveokid. Ohutusnõuded ja tõendamine. Osa 1: Lisanõuded iseliikuvatele tööstusveokitele, välja arvatud juhita veokid, muutuva tööalaga veokid ning kaubaveokid | C |
| 112. | EN 16486:2014+A1:2020
  Jäätmematerjalide või taaskasutatavate osiste tihendamise masinad. Tihendajad. Ohutusnõuded | C |
| 113. | EN 16564:2020
  Looduskivi kaevandamise ja töötlemise masinad ja seadmed. Ohutus. Nõuded sildsaagidele/freesidele, kaasa arvatud arvjuhtimisega (NC/CNC) versioonidele | C |
| 114. | EN 16808:2020
  Nafta-, naftakeemia- ja maagaasitööstused. Seadmete ohutus. Käsitõstukid | C |
| 115. | EN 16851:2017+A1:2020
  Kraanad. Kergkraanasüsteemid | C |
| 116. | EN ISO 19085-10:2019
  Puidutöötlemismasinad. Ohutus. Osa 10: Ehitusplatsil kasutatavad saed (ketassaepingid) (ISO 19085-10:2018)
  EN ISO 19085-10:2019/A11:2020 | C |
| 117. | EN ISO 20430:2020
  Kummi- ja plastitöötlusmasinad. Survevalumasinad. Ohutusnõuded (ISO 20430:2020) | C |
| 118. | EN IEC 62841-2-6:2020
  Elektrimootoriga käeshoitavad tööriistad, transporditavad tööriistad ja muru- ning aiatöömasinad. Ohutus. Osa 2–6: Erinõuded käeshoitavatele vasaratele (muudetud IEC 62841-2-6:2020)
  EN IEC 62841-2-6:2020/A11:2020 | C“. |

3)

lisatakse järgmised read:

„95.

EN 1837:2020

Masinate ohutus. Masinate tervikvalgustus

B

96.

EN ISO 11553-1:2020

Masinate ohutus. Lasertöötlusseadmed. Osa 1: Laseri ohutusnõuded (ISO 11553-1:2020)

EN ISO 11553-1:2020/A11:2020

B

97.

EN 81-40:2020

Liftide valmistamise ja paigaldamise ohutuseeskirjad. Inimeste ja kauba transpordi eriliftid. Osa 40: Liikumispuudega inimestele mõeldud trepiliftid ja kaldega liftiplatvormid

C

98.

EN 1175:2020

Tööstusveokite ohutus. Elektri-/elektroonikanõuded

C

99.

EN 1459-5:2020

Maastikusuutlikud laadurid. Ohutusnõuded ja vastavuskontroll. Osa 5: Lisaseadme liides

C

100.

EN 1804-1:2020

Allmaakaevandusmasinad. Ohutusnõuded hüdraulilistele laetugedele. Osa 1: Tugisõlmed ja üldnõuded

C

101.

EN 1804-2:2020

Allmaakaevandusmasinad. Ohutusnõuded hüdraulilistele laetugedele. Osa 2: Jõuseadme jalad ja rammid

C

102.

EN 1804-3:2020

Allmaakaevandusmasinad. Ohutusnõuded hüdraulilistele laetugedele. Osa 3: Hüdraulilised ja elektrohüdraulilised juhtsüsteemid

C

103.

EN 1974:2020

Toidutöötlemismasinad. Viilutamismasinad. Ohutus- ja hügieeninõuded

C

104.

EN 12312-3:2017+A1:2020

Õhusõidukite maapealsed teenindusseadmed. Erinõuded. Osa 3: Konveieririhmaga sõidukid

C

105.

EN 12312-7:2020

Õhusõidukite maapealsed teenindusseadmed. Erinõuded. Osa 7: Õhusõidukite teisaldamisseadmed

C

106.

EN 13586:2020

Kraanad. Juurdepääs

C

107.

EN 15011:2020

Kraanad. Sild- ja pukk-kraanad

C

108.

EN 15571:2020

Looduskivi kaevandamise ja töötlemise masinad ja seadmed. Ohutus. Nõuded pinnaviimistlusmasinatele

C

109.

EN ISO 16092-2:2020

Tööpinkide ohutus. Pressid. Osa 2: Mehaaniliste presside ohutusnõuded (ISO 16092-2:2019)

C

110.

EN ISO 16092-4:2020

Tööpinkide ohutus. Pressid. Osa 4: Pneumaatiliste presside ohutusnõuded (ISO 16092-4:2019)

C

111.

EN 16307-1:2020

Tööstusveokid. Ohutusnõuded ja tõendamine. Osa 1: Lisanõuded iseliikuvatele tööstusveokitele, välja arvatud juhita veokid, muutuva tööalaga veokid ning kaubaveokid

C

112.

EN 16486:2014+A1:2020

Jäätmematerjalide või taaskasutatavate osiste tihendamise masinad. Tihendajad. Ohutusnõuded

C

113.

EN 16564:2020

Looduskivi kaevandamise ja töötlemise masinad ja seadmed. Ohutus. Nõuded sildsaagidele/freesidele, kaasa arvatud arvjuhtimisega (NC/CNC) versioonidele

C

114.

EN 16808:2020

Nafta-, naftakeemia- ja maagaasitööstused. Seadmete ohutus. Käsitõstukid

C

115.

EN 16851:2017+A1:2020

Kraanad. Kergkraanasüsteemid

C

116.

EN ISO 19085-10:2019

Puidutöötlemismasinad. Ohutus. Osa 10: Ehitusplatsil kasutatavad saed (ketassaepingid) (ISO 19085-10:2018)

EN ISO 19085-10:2019/A11:2020

C

117.

EN ISO 20430:2020

Kummi- ja plastitöötlusmasinad. Survevalumasinad. Ohutusnõuded (ISO 20430:2020)

C

118.

EN IEC 62841-2-6:2020

Elektrimootoriga käeshoitavad tööriistad, transporditavad tööriistad ja muru- ning aiatöömasinad. Ohutus. Osa 2–6: Erinõuded käeshoitavatele vasaratele (muudetud IEC 62841-2-6:2020)

EN IEC 62841-2-6:2020/A11:2020

C“.

---

II LISA

II lisa 1. rida asendatakse järgmisega:

| „1. | EN 474-1:2006+A6:2019
  Mullatöömasinad. Ohutus. Osa 1: Üldnõuded

  Märkus: B.2 lisa: kiirhaakemehhanismide puhul ei anna harmoneeritud standardi EN 474-1:2006+A6:2019 kohaldamine alust eeldada vastavust direktiivi 2006/42/EÜ I lisa punktide 1.2.2 ja 3.2.1 olulistele tervisekaitse- ja ohutusnõuetele, kui seda kohaldatakse koos standardi EN 474-4:2006+A2:2012 pöördkoppade nõuetega ja standardi EN 474-5:2006+A3:2013 hüdrauliliste ekskavaatorite nõuetega. | C“. |
| --- | --- | --- |

„1.

EN 474-1:2006+A6:2019

Mullatöömasinad. Ohutus. Osa 1: Üldnõuded

Märkus: B.2 lisa: kiirhaakemehhanismide puhul ei anna harmoneeritud standardi EN 474-1:2006+A6:2019 kohaldamine alust eeldada vastavust direktiivi 2006/42/EÜ I lisa punktide 1.2.2 ja 3.2.1 olulistele tervisekaitse- ja ohutusnõuetele, kui seda kohaldatakse koos standardi EN 474-4:2006+A2:2012 pöördkoppade nõuetega ja standardi EN 474-5:2006+A3:2013 hüdrauliliste ekskavaatorite nõuetega.

C“.

---

III LISA

III lisa muudetakse järgmiselt:

| 1) | rida 73 asendatakse järgmisega:








  „73. | EN 60745-2-13:2009
  Käeshoitavad mootorajamiga elektritööriistad. Ohutus. Osa 2–13: Erinõuded kettsaagidele (muudetud IEC 60745-2-13:2006)
  EN 60745-2-13:2009/A1:2010 | 3. mai 2023 | C“; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

1)

rida 73 asendatakse järgmisega:

„73.

EN 60745-2-13:2009

Käeshoitavad mootorajamiga elektritööriistad. Ohutus. Osa 2–13: Erinõuded kettsaagidele (muudetud IEC 60745-2-13:2006)

EN 60745-2-13:2009/A1:2010

3. mai 2023

C“;

| 2) | lisatakse järgmised read:








  „86. | EN 1175-1:1998+A1:2010
  Tööstusveokite ohutus. Elektriohutusnõuded. Osa 1: Akutoitega elektrikärudele esitatavad üldnõuded | 15. aprill 2023 | C |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 87. | EN 1175-2:1998+A1:2010
  Tööstusveokite ohutus. Elektriohutusnõuded. Osa 2: Sisepõlemismootoriga mootorkärudele esitatavad üldnõuded | 15. aprill 2023 | C |
| 88. | EN 1175-3:1998+A1:2010
  Tööstusveokite ohutus. Elektriohutusnõuded. Osa 3: Sisepõlemismootoriga mootorkärude elektriajamile esitatavad spetsiifilised nõuded | 15. aprill 2023 | C |
| 89. | EN 12312-3:2017
  Õhusõidukite maapealsed teenindusseadmed. Erinõuded. Osa 3: Konveieririhmaga sõidukid | 15. aprill 2023 | C |
| 90. | EN 12312-7:2005+A1:2009
  Õhusõidukite maapealsed teenindusseadmed. Erinõuded. Osa 7: Lennukite teisaldamisseadmed | 15. aprill 2023 | C |
| 91. | EN 13411-1:2002+A1:2008
  Terastraadist trosside otsmuhvid. Ohutus. Osa 1: Terastraadist trosside troppide ühendusmuhvid | 15. aprill 2023 | C |
| 92. | EN 13411-2:2001+A1:2008
  Terastraadist trosside otsmuhvid. Ohutus. Osa 2: Terastraadist trosside troppide avade jätkamine | 15. aprill 2023 | C |
| 93. | EN 13411-3:2004+A1:2008
  Terastraadist trosside otsmuhvid. Ohutus. Osa 3: Jätkuklemmid ja nende kindlustamine | 15. aprill 2023 | C |
| 94. | EN 13411-4:2011
  Terastraadist trosside otsmuhvid. Ohutus. Osa 4: Metall- ja polümeerliitmikud | 15. aprill 2023 | C |
| 95. | EN 13411-5:2003+A1:2008
  Terastraadist trosside otsmuhvid. Ohutus. Osa 5: Vedrukammitsaga terastrosshaaratsid | 15. aprill 2023 | C |
| 96. | EN 13411-6:2004+A1:2008
  Terastraadist trosside otsmuhvid. Ohutus. Osa 6: Asümmeetrilised kiil-liitmikud | 15. aprill 2023 | C |
| 97. | EN 13411-7:2006+A1:2008
  Terastraadist trosside otsmuhvid. Ohutus. Osa 7: Sümmeetrilise kiilmuhviga otsad | 15. aprill 2023 | C |
| 98. | EN 13411-8:2011
  Terastraadist trosside otsmuhvid. Ohutus. Osa 8: Trossiotsad ja survetöötlus | 15. aprill 2023 | C |
| 99. | EN 13586:2004+A1:2008
  Kraanad. Juurdepääs | 15. aprill 2023 | C |
| 100. | EN 15011:2011+A1:2014
  Kraanad. Sild- ja pukk-kraanad | 15. aprill 2023 | C |
| 101. | EN 16307-1:2013+A1:2015
  Tööstusveokid. Ohutusnõuded ja tõendamine. Osa 1: Lisanõuded iseliikuvatele tööstusveokitele, välja arvatud juhita veokid, muutuva tööalaga veokid ning kaubaveokid | 15. aprill 2023 | C |
| 102. | EN 16486:2014
  Jäätmematerjalide või taaskasutatavate osiste tihendamise masinad. Tihendajad. Ohutusnõuded | 15. aprill 2023 | C |
| 103. | EN 16851:2017
  Kraanad. Kergkraanasüsteemid | 15. aprill 2023 | C |
| 104. | EN 1804-1:2001+A1:2010
  Allmaakaevandusmasinad. Ohutusnõuded hüdraulilistele laetugedele. Osa 1: Tugisõlmed ja üldnõuded | 15. aprill 2023 | C |
| 105. | EN 1804-2:2001+A1:2010
  Allmaakaevandusmasinad. Ohutusnõuded hüdraulilistele laetugedele. Osa 2: Jõuseadme jalad ja rammid | 15. aprill 2023 | C |
| 106. | EN 1804-3:2006+A1:2010
  Allmaakaevandusmasinad. Ohutusnõuded hüdraulilistele laetugedele. Osa 3: Hüdraulilised juhtsüsteemid | 15. aprill 2023 | C |
| 107. | EN 1837:1999+A1:2009
  Masinate ohutus. Masinate tervikvalgustus | 15. aprill 2023 | B |
| 108. | EN 1974:1998+A1:2009
  Toidutöötlemismasinad. Viilutamismasinad. Ohutus- ja hügieeninõuded | 15. aprill 2023 | C |
| 109. | EN 201:2009
  Kummi- ja plastitöötlusmasinad. Survevalumasinad. Ohutusnõuded | 15. aprill 2023 | C |
| 110. | EN 60745-2-6:2010
  Käeshoitavad mootorajamiga elektritööriistad. Ohutus. Osa 2–6: Erinõuded haamritele (muudetud IEC 60745-2-6:2003 + A1:2006) | 15. aprill 2023 | C |
| 111. | EN 81-40:2008
  Liftide valmistamise ja paigaldamise ohutuseeskirjad. Inimeste ja kauba transpordi eriliftid. Osa 40: Liikumispuudega inimestele mõeldud trepiliftid ja kaldega liftiplatvormid | 15. aprill 2023 | C |
| 112. | EN ISO 11553-1:2008
  Masinate ohutus. Lasertöötlusseadmed. Osa 1: Üldised ohutusnõuded (ISO 11553-1:2005) | 15. aprill 2023 | C |
| 113. | EN ISO 3743-2:2009
  Akustika. Müraallikate helivõimsuse taseme määramine helirõhu abil. Tehnilised meetodid väikeste liikuvate allikate jaoks reverbereeruvates väljades. Osa 2: Meetodid spetsiaalsete järelkõlakestusega katseruumide jaoks (ISO 3743-2:1994) | 15. aprill 2023 | B“. |

2)

lisatakse järgmised read:

„86.

EN 1175-1:1998+A1:2010

Tööstusveokite ohutus. Elektriohutusnõuded. Osa 1: Akutoitega elektrikärudele esitatavad üldnõuded

15. aprill 2023

C

87.

EN 1175-2:1998+A1:2010

Tööstusveokite ohutus. Elektriohutusnõuded. Osa 2: Sisepõlemismootoriga mootorkärudele esitatavad üldnõuded

15. aprill 2023

C

88.

EN 1175-3:1998+A1:2010

Tööstusveokite ohutus. Elektriohutusnõuded. Osa 3: Sisepõlemismootoriga mootorkärude elektriajamile esitatavad spetsiifilised nõuded

15. aprill 2023

C

89.

EN 12312-3:2017

Õhusõidukite maapealsed teenindusseadmed. Erinõuded. Osa 3: Konveieririhmaga sõidukid

15. aprill 2023

C

90.

EN 12312-7:2005+A1:2009

Õhusõidukite maapealsed teenindusseadmed. Erinõuded. Osa 7: Lennukite teisaldamisseadmed

15. aprill 2023

C

91.

EN 13411-1:2002+A1:2008

Terastraadist trosside otsmuhvid. Ohutus. Osa 1: Terastraadist trosside troppide ühendusmuhvid

15. aprill 2023

C

92.

EN 13411-2:2001+A1:2008

Terastraadist trosside otsmuhvid. Ohutus. Osa 2: Terastraadist trosside troppide avade jätkamine

15. aprill 2023

C

93.

EN 13411-3:2004+A1:2008

Terastraadist trosside otsmuhvid. Ohutus. Osa 3: Jätkuklemmid ja nende kindlustamine

15. aprill 2023

C

94.

EN 13411-4:2011

Terastraadist trosside otsmuhvid. Ohutus. Osa 4: Metall- ja polümeerliitmikud

15. aprill 2023

C

95.

EN 13411-5:2003+A1:2008

Terastraadist trosside otsmuhvid. Ohutus. Osa 5: Vedrukammitsaga terastrosshaaratsid

15. aprill 2023

C

96.

EN 13411-6:2004+A1:2008

Terastraadist trosside otsmuhvid. Ohutus. Osa 6: Asümmeetrilised kiil-liitmikud

15. aprill 2023

C

97.

EN 13411-7:2006+A1:2008

Terastraadist trosside otsmuhvid. Ohutus. Osa 7: Sümmeetrilise kiilmuhviga otsad

15. aprill 2023

C

98.

EN 13411-8:2011

Terastraadist trosside otsmuhvid. Ohutus. Osa 8: Trossiotsad ja survetöötlus

15. aprill 2023

C

99.

EN 13586:2004+A1:2008

Kraanad. Juurdepääs

15. aprill 2023

C

100.

EN 15011:2011+A1:2014

Kraanad. Sild- ja pukk-kraanad

15. aprill 2023

C

101.

EN 16307-1:2013+A1:2015

Tööstusveokid. Ohutusnõuded ja tõendamine. Osa 1: Lisanõuded iseliikuvatele tööstusveokitele, välja arvatud juhita veokid, muutuva tööalaga veokid ning kaubaveokid

15. aprill 2023

C

102.

EN 16486:2014

Jäätmematerjalide või taaskasutatavate osiste tihendamise masinad. Tihendajad. Ohutusnõuded

15. aprill 2023

C

103.

EN 16851:2017

Kraanad. Kergkraanasüsteemid

15. aprill 2023

C

104.

EN 1804-1:2001+A1:2010

Allmaakaevandusmasinad. Ohutusnõuded hüdraulilistele laetugedele. Osa 1: Tugisõlmed ja üldnõuded

15. aprill 2023

C

105.

EN 1804-2:2001+A1:2010

Allmaakaevandusmasinad. Ohutusnõuded hüdraulilistele laetugedele. Osa 2: Jõuseadme jalad ja rammid

15. aprill 2023

C

106.

EN 1804-3:2006+A1:2010

Allmaakaevandusmasinad. Ohutusnõuded hüdraulilistele laetugedele. Osa 3: Hüdraulilised juhtsüsteemid

15. aprill 2023

C

107.

EN 1837:1999+A1:2009

Masinate ohutus. Masinate tervikvalgustus

15. aprill 2023

B

108.

EN 1974:1998+A1:2009

Toidutöötlemismasinad. Viilutamismasinad. Ohutus- ja hügieeninõuded

15. aprill 2023

C

109.

EN 201:2009

Kummi- ja plastitöötlusmasinad. Survevalumasinad. Ohutusnõuded

15. aprill 2023

C

110.

EN 60745-2-6:2010

Käeshoitavad mootorajamiga elektritööriistad. Ohutus. Osa 2–6: Erinõuded haamritele (muudetud IEC 60745-2-6:2003 + A1:2006)

15. aprill 2023

C

111.

EN 81-40:2008

Liftide valmistamise ja paigaldamise ohutuseeskirjad. Inimeste ja kauba transpordi eriliftid. Osa 40: Liikumispuudega inimestele mõeldud trepiliftid ja kaldega liftiplatvormid

15. aprill 2023

C

112.

EN ISO 11553-1:2008

Masinate ohutus. Lasertöötlusseadmed. Osa 1: Üldised ohutusnõuded (ISO 11553-1:2005)

15. aprill 2023

C

113.

EN ISO 3743-2:2009

Akustika. Müraallikate helivõimsuse taseme määramine helirõhu abil. Tehnilised meetodid väikeste liikuvate allikate jaoks reverbereeruvates väljades. Osa 2: Meetodid spetsiaalsete järelkõlakestusega katseruumide jaoks (ISO 3743-2:1994)

15. aprill 2023

B“.

---