# Europos Sąjungos L 354/2021

| | ISSN 1977-0723 |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | L 354 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Teisės aktai | 64 metai2021m. spalio 6d. |

ISSN 1977-0723

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

L 354

Leidimas lietuvių kalba

Teisės aktai

64 metai2021m. spalio 6d.

---

| Turinys | | II   Ne teisėkūros procedūra priimami aktai | Puslapis |
| --- | --- | --- | --- |
| | | SPRENDIMAI |
| | * | 2020 m. gruodžio 4 d. Komisijos sprendimas (ES) 2021/1757 dėl pagalbos schemos SA.38399 – 2019/C (ex 2018/E), kurią suteikė Italija – Uostų pelno apmokestinimas Italijoje (
  1
  ) | 1 |
| | * | 2021 m. rugsėjo 21 d. Europos Centrinio Banko sprendimas (ES) 2021/1758, kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimas ECB/2007/7 dėl TARGET2-ECB sąlygų (ECB/2021/43) | 29 |
| | | GAIRĖS |
| | * | 2021 m. liepos 20 d. Europos Centrinio Banko gairės (ES) 2021/1759, kuriomis iš dalies keičiamos Gairės ECB/2012/27 dėl Transeuropinės automatizuotos realaus laiko atskirųjų atsiskaitymų skubių pervedimų sistemos (TARGET2) (ECB/2021/30) | 45 |

Turinys

II   Ne teisėkūros procedūra priimami aktai

Puslapis

SPRENDIMAI

*

2020 m. gruodžio 4 d. Komisijos sprendimas (ES) 2021/1757 dėl pagalbos schemos SA.38399 – 2019/C (ex 2018/E), kurią suteikė Italija – Uostų pelno apmokestinimas Italijoje (
  1
  )

1

1

*

2021 m. rugsėjo 21 d. Europos Centrinio Banko sprendimas (ES) 2021/1758, kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimas ECB/2007/7 dėl TARGET2-ECB sąlygų (ECB/2021/43)

29

GAIRĖS

*

2021 m. liepos 20 d. Europos Centrinio Banko gairės (ES) 2021/1759, kuriomis iš dalies keičiamos Gairės ECB/2012/27 dėl Transeuropinės automatizuotos realaus laiko atskirųjų atsiskaitymų skubių pervedimų sistemos (TARGET2) (ECB/2021/30)

45

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekstas svarbus EEE. |

---

(1)   Tekstas svarbus EEE.

1

| LT | Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.
  Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė. |
| --- | --- |

LT

Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.

Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė.

---

II Ne teisėkūros procedūra priimami aktai

SPRENDIMAI

| 2021 10 6 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 354/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2021 10 6

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 354/1

---

KOMISIJOS SPRENDIMAS (ES) 2021/1757

2020 m. gruodžio 4 d.

dėl pagalbos schemos SA.38399 – 2019/C (ex 2018/E), kurią suteikė Italija – Uostų pelno apmokestinimas Italijoje

(Tekstas autentiškas tik italų kalba)

(Tekstas svarbus EEE)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo (toliau – SESV), ypač į jos 108 straipsnio 2 dalies pirmą pastraipą,

atsižvelgdama į Europos ekonominės erdvės susitarimą, ypač į jo 62 straipsnio 1 dalies a punktą,

pagal pirmiau nurodytą (-as) nuostatą (-as) (1) paprašiusi suinteresuotąsias šalis pateikti pastabų ir atsižvelgdama į jų pastabas,

kadangi:

1.   PROCEDŪRA

PROCEDŪRA

| (1) | 2013 m. liepos 3 d. raštu Komisija visoms valstybėms narėms išsiuntė išsamų klausimyną, kad surinktų informaciją apie uostų pelno apmokestinimą ir galimas kitas valstybės paramos įvairių rūšių investicijoms ar uostų eksploatavimui formas. Italijos valdžios institucijos atsakymus į minėtą klausimyną išsiuntė 2013 m. rugsėjo 12 d. raštu ir 2013 m. spalio 1 d. raštu. 2014 m. sausio 24 d. ir 2014 m. rugsėjo 2 d. raštais Komisija paprašė papildomos informacijos, ją Italija pateikė 2014 m. vasario 14 d., 2014 m. rugsėjo 11 d. ir 2014 m. rugsėjo 29 d. raštais. 2014 m. lapkričio 14 d. raštu Italijos valdžios institucijos pateikė papildomą informaciją. 2017 m. balandžio 27 d. raštu Komisija išsiuntė Italijos valdžios institucijoms papildomą prašymą pateikti informaciją, į jį pastarosios atsakė 2017 m. gegužės 24 d. |
| --- | --- |

(1)

2013 m. liepos 3 d. raštu Komisija visoms valstybėms narėms išsiuntė išsamų klausimyną, kad surinktų informaciją apie uostų pelno apmokestinimą ir galimas kitas valstybės paramos įvairių rūšių investicijoms ar uostų eksploatavimui formas. Italijos valdžios institucijos atsakymus į minėtą klausimyną išsiuntė 2013 m. rugsėjo 12 d. raštu ir 2013 m. spalio 1 d. raštu. 2014 m. sausio 24 d. ir 2014 m. rugsėjo 2 d. raštais Komisija paprašė papildomos informacijos, ją Italija pateikė 2014 m. vasario 14 d., 2014 m. rugsėjo 11 d. ir 2014 m. rugsėjo 29 d. raštais. 2014 m. lapkričio 14 d. raštu Italijos valdžios institucijos pateikė papildomą informaciją. 2017 m. balandžio 27 d. raštu Komisija išsiuntė Italijos valdžios institucijoms papildomą prašymą pateikti informaciją, į jį pastarosios atsakė 2017 m. gegužės 24 d.

| (2) | 2018 m. balandžio 30 d. raštu Komisija, vadovaudamasi Tarybos reglamento (ES) 2015/1589 (2) (toliau – Procedūrų reglamentas) 21 straipsniu, informavo Italiją apie preliminarų vertinimą, ar nuostatos dėl uostų pelno mokesčio yra valstybės pagalba, ir paragino Italijos valdžios institucijas pateikti pastabų. 2018 m. gegužės 22 d. ir 2018 m. birželio 27 d. įvyko Komisijos ir Italijos valdžios institucijų susitikimai. 2018 m. liepos 3 d. raštu Italija atsakė į 2018 m. balandžio 30 d. Komisijos raštą. 2018 m. rugsėjo 10 d. raštu Italija pateikė daugiau informacijos. |
| --- | --- |

(2)

2018 m. balandžio 30 d. raštu Komisija, vadovaudamasi Tarybos reglamento (ES) 2015/1589 (2) (toliau – Procedūrų reglamentas) 21 straipsniu, informavo Italiją apie preliminarų vertinimą, ar nuostatos dėl uostų pelno mokesčio yra valstybės pagalba, ir paragino Italijos valdžios institucijas pateikti pastabų. 2018 m. gegužės 22 d. ir 2018 m. birželio 27 d. įvyko Komisijos ir Italijos valdžios institucijų susitikimai. 2018 m. liepos 3 d. raštu Italija atsakė į 2018 m. balandžio 30 d. Komisijos raštą. 2018 m. rugsėjo 10 d. raštu Italija pateikė daugiau informacijos.

2

| (3) | 2019 m. sausio 8 d. Komisija pasiūlė atitinkamas priemones pagal Procedūrų reglamento 22 straipsnį. Komisija paragino Italiją priimti priemones, kuriomis būtų užtikrinta, kad ekonominę veiklą vykdančioms uostų sistemos direkcijoms pelno mokestis būtų taikomas taip pat, kaip ir kitoms įmonėms. Be to, Komisija paragino Italijos valdžios institucijas per du mėnesius nuo pasiūlymo gavimo raštu pranešti jai, kad jos pagal Procedūrų reglamento 23 straipsnio 1 dalį besąlygiškai, vienareikšmiškai ir visiškai pritaria pasiūlymui dėl atitinkamų priemonių. |
| --- | --- |

(3)

2019 m. sausio 8 d. Komisija pasiūlė atitinkamas priemones pagal Procedūrų reglamento 22 straipsnį. Komisija paragino Italiją priimti priemones, kuriomis būtų užtikrinta, kad ekonominę veiklą vykdančioms uostų sistemos direkcijoms pelno mokestis būtų taikomas taip pat, kaip ir kitoms įmonėms. Be to, Komisija paragino Italijos valdžios institucijas per du mėnesius nuo pasiūlymo gavimo raštu pranešti jai, kad jos pagal Procedūrų reglamento 23 straipsnio 1 dalį besąlygiškai, vienareikšmiškai ir visiškai pritaria pasiūlymui dėl atitinkamų priemonių.

| (4) | 2019 m. kovo 7 d. raštu Italija oficialiai atmetė Komisijos pasiūlymą. 2019 m. balandžio 2 d. ir 2019 m. gegužės 7 d. įvyko tolesni Italijos valdžios institucijų ir Komisijos susitikimai. Šiuose susitikimuose Italija pakartojo savo poziciją. |
| --- | --- |

(4)

2019 m. kovo 7 d. raštu Italija oficialiai atmetė Komisijos pasiūlymą. 2019 m. balandžio 2 d. ir 2019 m. gegužės 7 d. įvyko tolesni Italijos valdžios institucijų ir Komisijos susitikimai. Šiuose susitikimuose Italija pakartojo savo poziciją.

| (5) | Kadangi Italijos valdžios institucijos nepritarė pasiūlymui dėl atitinkamų priemonių, Komisija 2019 m. lapkričio 15 d. raštu nusprendė pradėti Sutarties 108 straipsnio 2 dalyje nustatytą procedūrą pagal Procedūrų reglamento 23 straipsnio 2 dalį. Komisijos sprendimas pradėti procedūrą paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje (3). Komisija paprašė Italijos ir suinteresuotųjų šalių pateikti pastabas. |
| --- | --- |

(5)

Kadangi Italijos valdžios institucijos nepritarė pasiūlymui dėl atitinkamų priemonių, Komisija 2019 m. lapkričio 15 d. raštu nusprendė pradėti Sutarties 108 straipsnio 2 dalyje nustatytą procedūrą pagal Procedūrų reglamento 23 straipsnio 2 dalį. Komisijos sprendimas pradėti procedūrą paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje (3). Komisija paprašė Italijos ir suinteresuotųjų šalių pateikti pastabas.

Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje

3

| (6) | 2020 m. vasario 4 d. raštu Italija pateikė savo pastabas Komisijai. |
| --- | --- |

(6)

2020 m. vasario 4 d. raštu Italija pateikė savo pastabas Komisijai.

| (7) | Komisija gavo šių suinteresuotųjų šalių pastabas:






  1) | „Confetra – Confederazione Generale Italiana dei Trasporti e della Logistica“ (Italijos generalinė transporto ir logistikos konfederacija); |
| --- | --- | --- |

(7)

Komisija gavo šių suinteresuotųjų šalių pastabas:

1)

„Confetra – Confederazione Generale Italiana dei Trasporti e della Logistica“ (Italijos generalinė transporto ir logistikos konfederacija);

| 2) | „Conftrasporto-Confcommercio“ (Transporto, vežimo ir logistikos asociacijų konfederacija); |
| --- | --- |

2)

„Conftrasporto-Confcommercio“ (Transporto, vežimo ir logistikos asociacijų konfederacija);

| 3) | „Assoporti“ (Italijos uostų asociacija); |
| --- | --- |

3)

„Assoporti“ (Italijos uostų asociacija);

| 4) | „Federazione Italiana Lavoratori Trasporti FILT-CGIL“, „Federazione Italiana Trasporti FIT-CISL“, „Unione Italiana dei Lavoratori dei Trasporti UILTRASPORTI“ (Italijos transporto darbuotojų federacija, Italijos transportininkų federacija, Italijos transporto darbuotojų sąjunga); |
| --- | --- |

4)

„Federazione Italiana Lavoratori Trasporti FILT-CGIL“, „Federazione Italiana Trasporti FIT-CISL“, „Unione Italiana dei Lavoratori dei Trasporti UILTRASPORTI“ (Italijos transporto darbuotojų federacija, Italijos transportininkų federacija, Italijos transporto darbuotojų sąjunga);

| 5) | „Associazione Nazionale Imprese Portuali ANCIP“ (Nacionalinė uosto įmonių asociacija). |
| --- | --- |

5)

„Associazione Nazionale Imprese Portuali ANCIP“ (Nacionalinė uosto įmonių asociacija).

| (8) | Komisija taip pat gavo vadinamojo Laisvosios Triesto zonos tarptautinio laikinojo atstovo pastabas. |
| --- | --- |

(8)

Komisija taip pat gavo vadinamojo Laisvosios Triesto zonos tarptautinio laikinojo atstovo pastabas.

| (9) | Komisija šias pastabas perdavė Italijai, suteikdama jai galimybę pateikti savo pastabas dėl jų. Italija pastabų nepateikė. |
| --- | --- |

(9)

Komisija šias pastabas perdavė Italijai, suteikdama jai galimybę pateikti savo pastabas dėl jų. Italija pastabų nepateikė.

2.   TIRTOS PRIEMONĖS APRAŠYMAS IR TYRIMO APLINKYBĖS

TIRTOS PRIEMONĖS APRAŠYMAS IR TYRIMO APLINKYBĖS

| (10) | Uostų sistemos direkcijoms (toliau – USD) Italijoje nėra taikomas pelno mokestis (it. imposta sul reddito delle società, toliau – IRES). USD atleidimas nuo pelno mokesčio yra šiame sprendime nagrinėjama priemonė. |
| --- | --- |

(10)

Uostų sistemos direkcijoms (toliau – USD) Italijoje nėra taikomas pelno mokestis (it. imposta sul reddito delle società, toliau – IRES). USD atleidimas nuo pelno mokesčio yra šiame sprendime nagrinėjama priemonė.

imposta sul reddito delle società

2.1.   Uostų veiklos organizavimas ir reguliavimas Italijoje

Uostų veiklos organizavimas ir reguliavimas Italijoje

2.1.1.   Įstatymas Nr. 84/1994 ir uostų sistemos direkcijų įsteigimas

Įstatymas Nr. 84/1994 ir uostų sistemos direkcijų įsteigimas

| (11) | Įstatymu Nr. 84/1994 (4) su pakeitimais (toliau – Įstatymas Nr. 84/1994) reglamentuojama uostų veikla ir reguliuojami uostų sistemos direkcijų, Jūrų laivybos administracijos ir kitų su uostų veikla susijusių įmonių uždaviniai ir funkcijos. |
| --- | --- |

(11)

Įstatymu Nr. 84/1994 (4) su pakeitimais (toliau – Įstatymas Nr. 84/1994) reglamentuojama uostų veikla ir reguliuojami uostų sistemos direkcijų, Jūrų laivybos administracijos ir kitų su uostų veikla susijusių įmonių uždaviniai ir funkcijos.

4

| (12) | Uostai, kuriuose yra USD, vadinami „nacionalinės ir tarptautinės ekonominės svarbos uostais arba specialiosiomis uostų teritorijomis“ (II kategorija, I ir II klasės uostai). |
| --- | --- |

(12)

Uostai, kuriuose yra USD, vadinami „nacionalinės ir tarptautinės ekonominės svarbos uostais arba specialiosiomis uostų teritorijomis“ (II kategorija, I ir II klasės uostai).

| (13) | „Nacionalinės ir tarptautinės ekonominės svarbos uostai arba specialiosios uostų teritorijos (II kategorija, I ir II klasės) atlieka šias funkcijas:






  1) | prekybos ir logistikos; |
| --- | --- | --- |

(13)

„Nacionalinės ir tarptautinės ekonominės svarbos uostai arba specialiosios uostų teritorijos (II kategorija, I ir II klasės) atlieka šias funkcijas:

1)

prekybos ir logistikos;

| 2) | pramonės ir naftos; |
| --- | --- |

2)

pramonės ir naftos;

| 3) | keleivių vežimo paslaugų, įskaitant kruizinių laivų keleivius; |
| --- | --- |

3)

keleivių vežimo paslaugų, įskaitant kruizinių laivų keleivius;

| 4) | žvejybos; |
| --- | --- |

4)

žvejybos;

| 5) | turizmo ir laisvalaikio. |
| --- | --- |

5)

turizmo ir laisvalaikio.

| (14) | Įsigaliojus Įstatyminiam dekretui Nr. 169/2016, Italijoje įsteigta 16 USD, veikiančių 57 didžiuosiuose uostuose. USD administruojami uostai išvardyti A priede, kuris yra neatskiriama Įstatymo Nr. 84/1994 dalis. A priedas gali būti iš dalies keičiamas, kad į jį būtų galima įtraukti uostą arba uostą perkelti į kitą USD, laikantis tam tikrų sąlygų. |
| --- | --- |

(14)

Įsigaliojus Įstatyminiam dekretui Nr. 169/2016, Italijoje įsteigta 16 USD, veikiančių 57 didžiuosiuose uostuose. USD administruojami uostai išvardyti A priede, kuris yra neatskiriama Įstatymo Nr. 84/1994 dalis. A priedas gali būti iš dalies keičiamas, kad į jį būtų galima įtraukti uostą arba uostą perkelti į kitą USD, laikantis tam tikrų sąlygų.

| (15) | Įstatyme Nr. 84/1994 nustatyta, kad USD yra neekonominiai valstybinės reikšmės viešieji subjektai, turintys specialų teisinį statusą ir administracinį, organizacinį, reguliavimo, biudžeto ir finansinį savarankiškumą. Infrastruktūros ir transporto ministrui suteikti jų priežiūros įgaliojimai. Jų biudžetą ir balansą tvirtina infrastruktūros ir transporto ministras, suderinęs su ekonomikos reikalų ir finansų ministru. Audito Rūmai atlieka USD finansų valdymo auditą. |
| --- | --- |

(15)

Įstatyme Nr. 84/1994 nustatyta, kad USD yra neekonominiai valstybinės reikšmės viešieji subjektai, turintys specialų teisinį statusą ir administracinį, organizacinį, reguliavimo, biudžeto ir finansinį savarankiškumą. Infrastruktūros ir transporto ministrui suteikti jų priežiūros įgaliojimai. Jų biudžetą ir balansą tvirtina infrastruktūros ir transporto ministras, suderinęs su ekonomikos reikalų ir finansų ministru. Audito Rūmai atlieka USD finansų valdymo auditą.

| (16) | Pagal Įstatymą Nr. 84/1994 USD turi parengti strateginio planavimo programą, kurioje nustatomi jų plėtros tikslai. Jos turi skatinti ir parengti planavimo dokumentą dėl priemonių, skirtų energijos vartojimo efektyvumui ir atsinaujinančiųjų energijos išteklių naudojimui uostuose didinti. |
| --- | --- |

(16)

Pagal Įstatymą Nr. 84/1994 USD turi parengti strateginio planavimo programą, kurioje nustatomi jų plėtros tikslai. Jos turi skatinti ir parengti planavimo dokumentą dėl priemonių, skirtų energijos vartojimo efektyvumui ir atsinaujinančiųjų energijos išteklių naudojimui uostuose didinti.

| (17) | Pagal Įstatymą Nr. 84/1994 valstybė yra atsakinga už tai, kad II kategorijos (I ir II klasės) uostuose būtų atliekami pagrindiniai infrastruktūros darbai (laivybos kanalų, apsauginių pylimų, dokų ir įrengtų krantinių statyba, jūros dugno valymas ir gilinimas). Regionai, savivaldybės arba USD gali prisidėti savo lėšomis. Kad padengtų atliktų darbų išlaidas, USD gali nustatyti papildomus mokesčius už pakraunamas ar iškraunamas prekes arba padidinti koncesijos rinkliavų sumą. |
| --- | --- |

(17)

Pagal Įstatymą Nr. 84/1994 valstybė yra atsakinga už tai, kad II kategorijos (I ir II klasės) uostuose būtų atliekami pagrindiniai infrastruktūros darbai (laivybos kanalų, apsauginių pylimų, dokų ir įrengtų krantinių statyba, jūros dugno valymas ir gilinimas). Regionai, savivaldybės arba USD gali prisidėti savo lėšomis. Kad padengtų atliktų darbų išlaidas, USD gali nustatyti papildomus mokesčius už pakraunamas ar iškraunamas prekes arba padidinti koncesijos rinkliavų sumą.

2.1.2.   Uostų sistemos direkcijų ir Jūrų laivybos administracijos užduotys

Uostų sistemos direkcijų ir Jūrų laivybos administracijos užduotys

| (18) | Pagal Įstatymo Nr. 84/1994 6 straipsnį USD pavesta vykdyti šias užduotis:






  1) | Įstatymo Nr. 84/1994 16 (žr. 2.1.4 skirsnį), 17 ir 18 (žr. 2.1.5 skirsnį) straipsniuose nurodytų uosto operacijų ir paslaugų valdymą, programavimą, koordinavimą, reguliavimą, skatinimą ir kontrolę, leidimų ir koncesijų suteikimą, taip pat kitą uostuose vykdomą komercinę ir pramonės veiklą; |
| --- | --- | --- |

(18)

Pagal Įstatymo Nr. 84/1994 6 straipsnį USD pavesta vykdyti šias užduotis:

1)

Įstatymo Nr. 84/1994 16 (žr. 2.1.4 skirsnį), 17 ir 18 (žr. 2.1.5 skirsnį) straipsniuose nurodytų uosto operacijų ir paslaugų valdymą, programavimą, koordinavimą, reguliavimą, skatinimą ir kontrolę, leidimų ir koncesijų suteikimą, taip pat kitą uostuose vykdomą komercinę ir pramonės veiklą;

| 2) | įprastą ir neeilinę uosto teritorijos bendrųjų dalių priežiūrą, įskaitant jūros dugno priežiūrą; |
| --- | --- |

2)

įprastą ir neeilinę uosto teritorijos bendrųjų dalių priežiūrą, įskaitant jūros dugno priežiūrą;

| 3) | visuotinės svarbos paslaugų, kurios nėra glaudžiai susijusios su 16 straipsnyje nurodytomis uosto operacijomis (žr. 2.1.4 skirsnį), teikimo uosto naudotojams priskyrimą ir kontrolę; |
| --- | --- |

3)

visuotinės svarbos paslaugų, kurios nėra glaudžiai susijusios su 16 straipsnyje nurodytomis uosto operacijomis (žr. 2.1.4 skirsnį), teikimo uosto naudotojams priskyrimą ir kontrolę;

| 4) | uosto teritorijoje valdžios institucijų ir įstaigų vykdomos administracinės veiklos koordinavimą; |
| --- | --- |

4)

uosto teritorijoje valdžios institucijų ir įstaigų vykdomos administracinės veiklos koordinavimą;

| 5) | išimtinį žemės ir prekių, priklausančių jūrų turtui, administravimą pagal Įstatymo Nr. 84/1994 ir Laivybos kodekso nuostatas; |
| --- | --- |

5)

išimtinį žemės ir prekių, priklausančių jūrų turtui, administravimą pagal Įstatymo Nr. 84/1994 ir Laivybos kodekso nuostatas;

| 6) | ryšių su logistikos sistemomis už uosto ribų ir tarp uostų koordinavimą ir skatinimą. |
| --- | --- |

6)

ryšių su logistikos sistemomis už uosto ribų ir tarp uostų koordinavimą ir skatinimą.

| (19) | Pagal Įstatymą Nr. 84/1994 Jūrų laivybos administracija yra atsakinga už policijos ir saugumo funkcijas, numatytas Laivybos kodekse ir specialiuose teisės aktuose. |
| --- | --- |

(19)

Pagal Įstatymą Nr. 84/1994 Jūrų laivybos administracija yra atsakinga už policijos ir saugumo funkcijas, numatytas Laivybos kodekse ir specialiuose teisės aktuose.

| (20) | Vadovaujantis Įstatymo Nr. 84/1994 6 straipsniu, USD neleidžiama tiesiogiai arba per įmones, į kurias investuojama, vykdyti uosto operacijų (5) ir glaudžiai susijusios veiklos. Be to, USD negali teikti laivavedybos, vilkimo, švartavimo ir plūdurų įrengimo techninių ir navigacijos paslaugų. |
| --- | --- |

(20)

Vadovaujantis Įstatymo Nr. 84/1994 6 straipsniu, USD neleidžiama tiesiogiai arba per įmones, į kurias investuojama, vykdyti uosto operacijų (5) ir glaudžiai susijusios veiklos. Be to, USD negali teikti laivavedybos, vilkimo, švartavimo ir plūdurų įrengimo techninių ir navigacijos paslaugų.

5

| (21) | Turi būti įsteigiamas konsultacinis komitetas, kurį sudaro penki uoste veikiančių įmonių darbuotojų atstovai, vienas USD darbuotojų atstovas ir po vieną kiekvienos iš šių uoste veikiančių įmonių kategorijų atstovą: laivo savininkų; pramonės įmonių; 16 (žr. 2.1.4 skirsnį) ir 18 (žr. 2.1.5 skirsnį) straipsniuose nurodytų bendrovių; ekspeditorių; jūreivių ir agentų bei uosto sektoriuje dirbančių vežėjų. Šis komitetas atlieka patariamąsias funkcijas suteikiant, sustabdant ar panaikinant leidimus ir koncesijas. |
| --- | --- |

(21)

Turi būti įsteigiamas konsultacinis komitetas, kurį sudaro penki uoste veikiančių įmonių darbuotojų atstovai, vienas USD darbuotojų atstovas ir po vieną kiekvienos iš šių uoste veikiančių įmonių kategorijų atstovą: laivo savininkų; pramonės įmonių; 16 (žr. 2.1.4 skirsnį) ir 18 (žr. 2.1.5 skirsnį) straipsniuose nurodytų bendrovių; ekspeditorių; jūreivių ir agentų bei uosto sektoriuje dirbančių vežėjų. Šis komitetas atlieka patariamąsias funkcijas suteikiant, sustabdant ar panaikinant leidimus ir koncesijas.

| (22) | USD steigia savo teritorinius biurus, kuriuose USD generalinis sekretorius arba jo atstovas, be kitų užduočių, yra atsakingas už koncesijų suteikimą ne ilgesniam kaip ketverių metų laikotarpiui ir atitinkamų koncesijos rinkliavų nustatymą, atsižvelgiant į konsultacinio komiteto ir valdymo komiteto nuomonę. |
| --- | --- |

(22)

USD steigia savo teritorinius biurus, kuriuose USD generalinis sekretorius arba jo atstovas, be kitų užduočių, yra atsakingas už koncesijų suteikimą ne ilgesniam kaip ketverių metų laikotarpiui ir atitinkamų koncesijos rinkliavų nustatymą, atsižvelgiant į konsultacinio komiteto ir valdymo komiteto nuomonę.

2.1.3.   Uostų sistemos direkcijų finansiniai ištekliai

Uostų sistemos direkcijų finansiniai ištekliai

| (23) | USD pajamas sudaro:






  1) | koncesijos rinkliavos, nurodytos Įstatymo Nr. 84/1994 18 straipsnyje (žr. 2.1.5 skirsnį), už valstybei priklausančias teritorijas ir dokus uosto teritorijoje ir gretimose teritorijose; |
| --- | --- | --- |

(23)

USD pajamas sudaro:

1)

koncesijos rinkliavos, nurodytos Įstatymo Nr. 84/1994 18 straipsnyje (žr. 2.1.5 skirsnį), už valstybei priklausančias teritorijas ir dokus uosto teritorijoje ir gretimose teritorijose;

| 2) | Įstatymo Nr. 84/1994 16 straipsnyje nurodytos rinkliavos už leidimus vykdyti uosto operacijas (žr. 2.1.4 skirsnį); |
| --- | --- |

2)

Įstatymo Nr. 84/1994 16 straipsnyje nurodytos rinkliavos už leidimus vykdyti uosto operacijas (žr. 2.1.4 skirsnį);

| 3) | inkaravimo rinkliavos (it. tassa di ancoraggio); |
| --- | --- |

3)

inkaravimo rinkliavos (it. tassa di ancoraggio);

tassa di ancoraggio

| 4) | rinkliavos už iškrautas ir pakrautas prekes (it. tassa portuale); |
| --- | --- |

4)

rinkliavos už iškrautas ir pakrautas prekes (it. tassa portuale);

tassa portuale

| 5) | regionų, vietos valdžios institucijų ir kitų viešųjų įstaigų įmokos; |
| --- | --- |

5)

regionų, vietos valdžios institucijų ir kitų viešųjų įstaigų įmokos;

| 6) | kitos pajamos. |
| --- | --- |

6)

kitos pajamos.

| (24) | Italijos infrastruktūros ir transporto ministerijos ataskaitoje nurodyta, kad 2017 m. „uosto rinkliavos“ (t. y. rinkliavos už iškrautas ir pakrautas prekes ir inkaravimo mokesčiai (atitinkamai tassa portuale ir tassa di ancoraggio)) kartu su koncesijos rinkliavomis buvo du pagrindiniai Italijos uostų pajamų komponentai ir atitinkamai sudarė 53,2 proc. ir 27,1 proc. veiklos pajamų (6). |
| --- | --- |

(24)

Italijos infrastruktūros ir transporto ministerijos ataskaitoje nurodyta, kad 2017 m. „uosto rinkliavos“ (t. y. rinkliavos už iškrautas ir pakrautas prekes ir inkaravimo mokesčiai (atitinkamai tassa portuale ir tassa di ancoraggio)) kartu su koncesijos rinkliavomis buvo du pagrindiniai Italijos uostų pajamų komponentai ir atitinkamai sudarė 53,2 proc. ir 27,1 proc. veiklos pajamų (6).

tassa portuale

tassa di ancoraggio

6

2.1.4.   Uosto operacijos (Įstatymo Nr. 84/1994 16 straipsnis)

Uosto operacijos (Įstatymo Nr. 84/1994 16 straipsnis)

| (25) | Uosto operacijos yra prekių ir visų kitų medžiagų pakrovimas, iškrovimas, perkrovimas, sandėliavimas ir apskritai perkėlimas, atliekamas uosto teritorijoje. Uosto paslaugos yra specializuotos, papildomos ir pagalbinės paslaugos, susijusios su uosto operacijų ciklu. USD gali nustatyti šias paslaugas pagal specialias taisykles, kurios paskelbiamos transporto ir laivybos ministro dekretu. |
| --- | --- |

(25)

Uosto operacijos yra prekių ir visų kitų medžiagų pakrovimas, iškrovimas, perkrovimas, sandėliavimas ir apskritai perkėlimas, atliekamas uosto teritorijoje. Uosto paslaugos yra specializuotos, papildomos ir pagalbinės paslaugos, susijusios su uosto operacijų ciklu. USD gali nustatyti šias paslaugas pagal specialias taisykles, kurios paskelbiamos transporto ir laivybos ministro dekretu.

| (26) | USD reguliuoja ir prižiūri uosto operacijas ir uosto paslaugas bei kiekvienos įmonės viešai skelbiamų tarifų taikymą ir reguliariai teikia ataskaitas transporto ir laivybos ministrui. |
| --- | --- |

(26)

USD reguliuoja ir prižiūri uosto operacijas ir uosto paslaugas bei kiekvienos įmonės viešai skelbiamų tarifų taikymą ir reguliariai teikia ataskaitas transporto ir laivybos ministrui.

| (27) | Savo sąskaita arba trečiųjų šalių vykdomoms uosto operacijoms ir teikiamoms uosto paslaugoms reikalingas USD leidimas. Tas leidimas turi apimti uosto operacijų vykdymą arba vienos ar kelių uosto paslaugų teikimą, nurodomą pačiame leidime. |
| --- | --- |

(27)

Savo sąskaita arba trečiųjų šalių vykdomoms uosto operacijoms ir teikiamoms uosto paslaugoms reikalingas USD leidimas. Tas leidimas turi apimti uosto operacijų vykdymą arba vienos ar kelių uosto paslaugų teikimą, nurodomą pačiame leidime.

| (28) | Leidimus gavusios įmonės turi būti registruojamos atskiruose USD tvarkomuose registruose, turi mokėti metinę rinkliavą ir pateikti užstatą. |
| --- | --- |

(28)

Leidimus gavusios įmonės turi būti registruojamos atskiruose USD tvarkomuose registruose, turi mokėti metinę rinkliavą ir pateikti užstatą.

| (29) | Suteikiant leidimus, transporto ir laivybos ministras dekretu nustato:






  1) | asmeninius, finansinius ir profesinius reikalavimus veiklos vykdytojams ir prašymą pateikusioms įmonėms; |
| --- | --- | --- |

(29)

Suteikiant leidimus, transporto ir laivybos ministras dekretu nustato:

1)

asmeninius, finansinius ir profesinius reikalavimus veiklos vykdytojams ir prašymą pateikusioms įmonėms;

| 2) | leidimų suteikimo, sustabdymo ir panaikinimo kriterijus, procedūras ir terminus, taip pat susijusius patikrinimus; |
| --- | --- |

2)

leidimų suteikimo, sustabdymo ir panaikinimo kriterijus, procedūras ir terminus, taip pat susijusius patikrinimus;

| 3) | parametrus, pagal kuriuos nustatomos mažiausios ir didžiausios metinių rinkliavų ir užstato sumos, susijusios su leidimo galiojimo trukme ir ypatumais, atsižvelgiant į investicijų dydį ir numatomą vykdyti veiklą. |
| --- | --- |

3)

parametrus, pagal kuriuos nustatomos mažiausios ir didžiausios metinių rinkliavų ir užstato sumos, susijusios su leidimo galiojimo trukme ir ypatumais, atsižvelgiant į investicijų dydį ir numatomą vykdyti veiklą.

| (30) | Uosto operacijų tarifus viešai skelbia USD. Leidimus gavusios įmonės turi pranešti USD apie tarifus, kuriuos ketina taikyti naudotojams, taip pat apie visus vėlesnius jų pakeitimus. |
| --- | --- |

(30)

Uosto operacijų tarifus viešai skelbia USD. Leidimus gavusios įmonės turi pranešti USD apie tarifus, kuriuos ketina taikyti naudotojams, taip pat apie visus vėlesnius jų pakeitimus.

| (31) | Leidimo galiojimo trukmė susijusi su įmonės siūloma veiklos programa arba, jei patvirtinta įmonė taip pat yra koncesininkas pagal Įstatymo Nr. 84/1994 18 straipsnį (žr. 2.1.5 skirsnį), yra tokia pati, kaip ir pačios koncesijos trukmė. Leidimo galiojimas gali būti pratęstas pateikus naujas veiklos programas arba pratęsus koncesiją. |
| --- | --- |

(31)

Leidimo galiojimo trukmė susijusi su įmonės siūloma veiklos programa arba, jei patvirtinta įmonė taip pat yra koncesininkas pagal Įstatymo Nr. 84/1994 18 straipsnį (žr. 2.1.5 skirsnį), yra tokia pati, kaip ir pačios koncesijos trukmė. Leidimo galiojimas gali būti pratęstas pateikus naujas veiklos programas arba pratęsus koncesiją.

| (32) | USD, pasikonsultavusios su vietos patariamuoju komitetu, nustato didžiausią išduosimų leidimų skaičių, atsižvelgdamos į uosto veiklos reikalavimus ir krovinių srautą, bet kuriuo atveju užtikrindamos kuo didesnę konkurenciją šiame sektoriuje. |
| --- | --- |

(32)

USD, pasikonsultavusios su vietos patariamuoju komitetu, nustato didžiausią išduosimų leidimų skaičių, atsižvelgdamos į uosto veiklos reikalavimus ir krovinių srautą, bet kuriuo atveju užtikrindamos kuo didesnę konkurenciją šiame sektoriuje.

2.1.5.   Žemės ir dokų koncesijos (Įstatymo Nr. 84/1994 18 straipsnis)

Žemės ir dokų koncesijos (Įstatymo Nr. 84/1994 18 straipsnis)

| (33) | USD suteikia uosto teritorijoje esančios valstybinės žemės ir dokų koncesijas Įstatymo Nr. 84/1994 16 straipsnyje nurodytoms įmonėms uosto operacijoms vykdyti. |
| --- | --- |

(33)

USD suteikia uosto teritorijoje esančios valstybinės žemės ir dokų koncesijas Įstatymo Nr. 84/1994 16 straipsnyje nurodytoms įmonėms uosto operacijoms vykdyti.

| (34) | Koncesijos suteikiamos tinkamai apie jas viešai paskelbus, kaip nustatyta transporto ir laivybos ministro dekretu, suderintu su finansų ministru. Tame pačiame dekrete taip pat nurodoma:






  1) | koncesijos trukmė, koncesijas suteikiančių institucijų priežiūros ir tikrinimo įgaliojimai, koncesijos pratęsimo sąlygos ir objektų perdavimas naujam koncesininkui; |
| --- | --- | --- |

(34)

Koncesijos suteikiamos tinkamai apie jas viešai paskelbus, kaip nustatyta transporto ir laivybos ministro dekretu, suderintu su finansų ministru. Tame pačiame dekrete taip pat nurodoma:

1)

koncesijos trukmė, koncesijas suteikiančių institucijų priežiūros ir tikrinimo įgaliojimai, koncesijos pratęsimo sąlygos ir objektų perdavimas naujam koncesininkui;

| 2) | mažiausios koncesijos rinkliavos, kurias turi mokėti koncesininkai. |
| --- | --- |

2)

mažiausios koncesijos rinkliavos, kurias turi mokėti koncesininkai.

| (35) | Tam, kad koncesijos būtų suteiktos, pareiškėjai turi:






  1) | pateikti verslo planą, pagrįstą atitinkamomis garantijomis, skirtą uosto krovinių srautui ir našumui didinti; |
| --- | --- | --- |

(35)

Tam, kad koncesijos būtų suteiktos, pareiškėjai turi:

1)

pateikti verslo planą, pagrįstą atitinkamomis garantijomis, skirtą uosto krovinių srautui ir našumui didinti;

| 2) | turėti tinkamų techninių ir organizacinių priemonių, taip pat ir susijusių su sauga, kad galėtų patenkinti savo ir trečiųjų šalių nenutrūkstamo ir integruoto gamybos ir veiklos ciklo poreikius; |
| --- | --- |

2)

turėti tinkamų techninių ir organizacinių priemonių, taip pat ir susijusių su sauga, kad galėtų patenkinti savo ir trečiųjų šalių nenutrūkstamo ir integruoto gamybos ir veiklos ciklo poreikius;

| 3) | sudaryti personalo planą, kuris atitinka verslo planą. |
| --- | --- |

3)

sudaryti personalo planą, kuris atitinka verslo planą.

| (36) | Kiekviename uoste valstybinės žemės koncesininkas turi tiesiogiai vykdyti tą veiklą, kuriai suteikta koncesija. Koncesininkas tuo pat metu negali būti kitos valstybinės žemės koncesininkas tame pačiame uoste, nebent veikla, kuriai vykdyti reikalinga nauja koncesija, skiriasi nuo veiklos, kuriai vykdyti toje pačioje valstybinėje žemėje yra suteiktos koncesijos, ir negali vykdyti uosto veiklos teritorijose, kurios nebuvo priskirtos suteikiant koncesiją. |
| --- | --- |

(36)

Kiekviename uoste valstybinės žemės koncesininkas turi tiesiogiai vykdyti tą veiklą, kuriai suteikta koncesija. Koncesininkas tuo pat metu negali būti kitos valstybinės žemės koncesininkas tame pačiame uoste, nebent veikla, kuriai vykdyti reikalinga nauja koncesija, skiriasi nuo veiklos, kuriai vykdyti toje pačioje valstybinėje žemėje yra suteiktos koncesijos, ir negali vykdyti uosto veiklos teritorijose, kurios nebuvo priskirtos suteikiant koncesiją.

| (37) | USD atlieka metinius patikrinimus, kad įsitikintų, ar laikomasi koncesijos suteikimo metu nustatytų reikalavimų ir ar vykdomos verslo plane numatytos investicijos. |
| --- | --- |

(37)

USD atlieka metinius patikrinimus, kad įsitikintų, ar laikomasi koncesijos suteikimo metu nustatytų reikalavimų ir ar vykdomos verslo plane numatytos investicijos.

| (38) | Koncesininkui nepagrįstai nevykdant prisiimtų įsipareigojimų ir nepasiekus verslo plane nustatytų tikslų, USD panaikina koncesiją. |
| --- | --- |

(38)

Koncesininkui nepagrįstai nevykdant prisiimtų įsipareigojimų ir nepasiekus verslo plane nustatytų tikslų, USD panaikina koncesiją.

2.2.   Italijos pelno mokesčio sistema ir USD atleidimas nuo mokesčio

Italijos pelno mokesčio sistema ir USD atleidimas nuo mokesčio

| (39) | Italijos pelno mokestis reglamentuojamas 1986 m. gruodžio 22 d. Prezidento dekretu Nr. 917: Testo Unico delle Imposte sui Redditi (Konsoliduotas mokesčių įstatymas, toliau – TUIR) (7). TUIR II antraštinėje dalyje nustatytos pelno apmokestinimo taisyklės. |
| --- | --- |

(39)

Italijos pelno mokestis reglamentuojamas 1986 m. gruodžio 22 d. Prezidento dekretu Nr. 917: Testo Unico delle Imposte sui Redditi (Konsoliduotas mokesčių įstatymas, toliau – TUIR) (7). TUIR II antraštinėje dalyje nustatytos pelno apmokestinimo taisyklės.

Testo Unico delle Imposte sui Redditi

7

| (40) | Toliau pateikiami pagrindiniai Italijos pelno mokesčio (Imposta sul reddito sulle società IRES, toliau – IRES) elementai (8). |
| --- | --- |

(40)

Toliau pateikiami pagrindiniai Italijos pelno mokesčio (Imposta sul reddito sulle società IRES, toliau – IRES) elementai (8).

Imposta sul reddito sulle società IRES

8

2.2.1.   Apmokestinamieji asmenys (TUIR 73 ir 74 straipsniai)

Apmokestinamieji asmenys (TUIR 73 ir 74 straipsniai)

| (41) | TUIR 73 straipsnio 1 dalyje nustatyta, kad pelno mokestis taikomas šiems subjektams:






  1) | akcinėms bendrovėms ir komanditinėms ūkinėms bendrijoms, ribotos atsakomybės bendrovėms, kooperatinėms bendrovėms ir savidraudos bendrovėms, Europos bendrovėms pagal Tarybos reglamentą (EB) Nr. 2157/2001 (9) ir Europos kooperatinėms bendrovėms pagal Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1435/2003 (10), kurios yra rezidentės valstybėje; |
| --- | --- | --- |

(41)

TUIR 73 straipsnio 1 dalyje nustatyta, kad pelno mokestis taikomas šiems subjektams:

1)

akcinėms bendrovėms ir komanditinėms ūkinėms bendrijoms, ribotos atsakomybės bendrovėms, kooperatinėms bendrovėms ir savidraudos bendrovėms, Europos bendrovėms pagal Tarybos reglamentą (EB) Nr. 2157/2001 (9) ir Europos kooperatinėms bendrovėms pagal Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1435/2003 (10), kurios yra rezidentės valstybėje;

9

10

| 2) | viešiesiems ir privatiems subjektams, išskyrus bendroves, taip pat patikos fondams, kurie yra rezidentai valstybėje ir kurių vienintelis arba pagrindinis tikslas yra vykdyti komercinę veiklą; |
| --- | --- |

2)

viešiesiems ir privatiems subjektams, išskyrus bendroves, taip pat patikos fondams, kurie yra rezidentai valstybėje ir kurių vienintelis arba pagrindinis tikslas yra vykdyti komercinę veiklą;

| 3) | viešiesiems ir privatiems subjektams, išskyrus bendroves, patikos fondams, kurių vienintelis arba pagrindinis tikslas nėra vykdyti komercinę veiklą, taip pat kolektyvinio santaupų investavimo subjektams, kurie yra rezidentai valstybėje; |
| --- | --- |

3)

viešiesiems ir privatiems subjektams, išskyrus bendroves, patikos fondams, kurių vienintelis arba pagrindinis tikslas nėra vykdyti komercinę veiklą, taip pat kolektyvinio santaupų investavimo subjektams, kurie yra rezidentai valstybėje;

| 4) | bet kokios rūšies bendrovėms ir įstaigoms, įskaitant patikos fondus, turinčioms juridinio asmens statusą arba jo neturinčioms, kurios nėra rezidentės valstybėje. |
| --- | --- |

4)

bet kokios rūšies bendrovėms ir įstaigoms, įskaitant patikos fondus, turinčioms juridinio asmens statusą arba jo neturinčioms, kurios nėra rezidentės valstybėje.

| (42) | TUIR 74 straipsnyje nustatytos specialios nuostatos valstybės ir viešosioms įstaigoms ir apibrėžta veikla, kuri nelaikoma komercine veikla. |
| --- | --- |

(42)

TUIR 74 straipsnyje nustatytos specialios nuostatos valstybės ir viešosioms įstaigoms ir apibrėžta veikla, kuri nelaikoma komercine veikla.

| (43) | Pagal TUIR 74 straipsnio 1 dalį valstybės įstaigos ir administracijos, įskaitant savarankiškas administracijas, ir jei jos turi juridinio asmens statusą, savivaldybės, vietos įstaigų konsorciumai, asociacijos ir viešąjį turtą administruojančios įstaigos, kalnų bendruomenės, provincijos ir regionai neapmokestinami pelno mokesčiu. Pagal TUIR 74 straipsnio 2 dalį viešųjų įstaigų vykdomos valstybės funkcijos nėra komercinė veikla. |
| --- | --- |

(43)

Pagal TUIR 74 straipsnio 1 dalį valstybės įstaigos ir administracijos, įskaitant savarankiškas administracijas, ir jei jos turi juridinio asmens statusą, savivaldybės, vietos įstaigų konsorciumai, asociacijos ir viešąjį turtą administruojančios įstaigos, kalnų bendruomenės, provincijos ir regionai neapmokestinami pelno mokesčiu. Pagal TUIR 74 straipsnio 2 dalį viešųjų įstaigų vykdomos valstybės funkcijos nėra komercinė veikla.

2.2.2.   Apmokestinamosios pajamos

Apmokestinamosios pajamos

| (44) | Visos komercinę veiklą vykdančių įmonių gautos pajamos laikomos verslo pajamomis ir joms taikomas IRES (TUIR 81 straipsnis). Mokesčio bazė yra visame pasaulyje gautos pajamos, nurodytos pelno ir nuostolio ataskaitoje, parengtoje už atitinkamus finansinius metus pagal bendrovių teisės normas, ir pakoreguotos pagal mokesčių įstatymų nuostatas, taikomas verslo pajamoms. |
| --- | --- |

(44)

Visos komercinę veiklą vykdančių įmonių gautos pajamos laikomos verslo pajamomis ir joms taikomas IRES (TUIR 81 straipsnis). Mokesčio bazė yra visame pasaulyje gautos pajamos, nurodytos pelno ir nuostolio ataskaitoje, parengtoje už atitinkamus finansinius metus pagal bendrovių teisės normas, ir pakoreguotos pagal mokesčių įstatymų nuostatas, taikomas verslo pajamoms.

| (45) | Iš nekilnojamojo turto gautų pajamų apmokestinimas pelno mokesčiu priklauso nuo nekilnojamojo turto rūšies. Jeigu nekilnojamojo turto objektas faktiškai ir išimtinai naudojamas komercinei veiklai vykdyti (arba dėl savo savybių gali būti naudojamas tik komercinei veiklai vykdyti), iš nekilnojamojo turto gautos pajamos laikomos verslo pajamomis. Todėl tokios pajamos įtraukiamos į bendrovės apmokestinamąsias pajamas. |
| --- | --- |

(45)

Iš nekilnojamojo turto gautų pajamų apmokestinimas pelno mokesčiu priklauso nuo nekilnojamojo turto rūšies. Jeigu nekilnojamojo turto objektas faktiškai ir išimtinai naudojamas komercinei veiklai vykdyti (arba dėl savo savybių gali būti naudojamas tik komercinei veiklai vykdyti), iš nekilnojamojo turto gautos pajamos laikomos verslo pajamomis. Todėl tokios pajamos įtraukiamos į bendrovės apmokestinamąsias pajamas.

2.2.3.   Mokestinis laikotarpis

Mokestinis laikotarpis

| (46) | Taikant pelno mokestį, mokestinis laikotarpis yra bendrovės finansiniai metai, kaip nustatyta teisės aktuose arba įstatuose. Jei finansiniai metai nėra nustatyti arba jei jie ilgesni nei dveji metai, mokestinis laikotarpis yra kalendoriniai metai (TUIR 76 straipsnis). |
| --- | --- |

(46)

Taikant pelno mokestį, mokestinis laikotarpis yra bendrovės finansiniai metai, kaip nustatyta teisės aktuose arba įstatuose. Jei finansiniai metai nėra nustatyti arba jei jie ilgesni nei dveji metai, mokestinis laikotarpis yra kalendoriniai metai (TUIR 76 straipsnis).

2.2.4.   Tarifai

Tarifai

| (47) | IRES tarifas yra 24 proc. (TUIR 77 straipsnis) (11). |
| --- | --- |

(47)

IRES tarifas yra 24 proc. (TUIR 77 straipsnis) (11).

11

| (48) | 2019 m. gruodžio 27 d. Įstatymo Nr. 160 1 straipsnio 716 dalyje nustatytas naujas 3,5 procentinio punkto papildomas IRES mokestis, taikomas pajamoms, gautoms vykdant veiklą pagal uosto leidimus ir koncesijas, suteiktus pagal Įstatymo Nr. 84/1994 16 ir 18 straipsnius (12). Tai laikina priemonė, kuri turėtų būti taikoma tik 2019–2021 finansiniais metais. |
| --- | --- |

(48)

2019 m. gruodžio 27 d. Įstatymo Nr. 160 1 straipsnio 716 dalyje nustatytas naujas 3,5 procentinio punkto papildomas IRES mokestis, taikomas pajamoms, gautoms vykdant veiklą pagal uosto leidimus ir koncesijas, suteiktus pagal Įstatymo Nr. 84/1994 16 ir 18 straipsnius (12). Tai laikina priemonė, kuri turėtų būti taikoma tik 2019–2021 finansiniais metais.

12

2.2.5.   Uostų sistemos direkcijų apmokestinimas Italijoje

Uostų sistemos direkcijų apmokestinimas Italijoje

| (49) | USD Italijoje nėra taikomas pelno mokestis (IRES). USD atleidimas nuo pelno mokesčio yra šiame sprendime nagrinėjama priemonė. Šis atleidimas visų pirma grindžiamas TUIR 74 straipsniu, kaip jį aiškina ir taiko Italijos valdžios institucijos. |
| --- | --- |

(49)

USD Italijoje nėra taikomas pelno mokestis (IRES). USD atleidimas nuo pelno mokesčio yra šiame sprendime nagrinėjama priemonė. Šis atleidimas visų pirma grindžiamas TUIR 74 straipsniu, kaip jį aiškina ir taiko Italijos valdžios institucijos.

| (50) | Pagal TUIR 74 straipsnį valstybės įstaigos ir administracijos, įskaitant turinčias savarankišką struktūrą, net jei jos turi juridinio asmens statusą, savivaldybės, vietos valdžios institucijų konsorciumai, asociacijos ir kolektyvinį turtą administruojančios įstaigos, kalnų bendruomenės, provincijos ir regionai neapmokestinami pelno mokesčiu. |
| --- | --- |

(50)

Pagal TUIR 74 straipsnį valstybės įstaigos ir administracijos, įskaitant turinčias savarankišką struktūrą, net jei jos turi juridinio asmens statusą, savivaldybės, vietos valdžios institucijų konsorciumai, asociacijos ir kolektyvinį turtą administruojančios įstaigos, kalnų bendruomenės, provincijos ir regionai neapmokestinami pelno mokesčiu.

| (51) | Italijos valdžios institucijų nuomone, USD yra viešosios įstaigos, kurioms pavestos tik administracinės funkcijos, todėl joms taikytinas TUIR 74 straipsnis. Jų teigimu, priešingai, pagal TUIR 73 straipsnį būtų daroma prielaida, kad atitinkamas subjektas vykdo komercinę veiklą, nors ji yra nepagrindinė veikla, todėl jis nebūtų taikytinas USD. |
| --- | --- |

(51)

Italijos valdžios institucijų nuomone, USD yra viešosios įstaigos, kurioms pavestos tik administracinės funkcijos, todėl joms taikytinas TUIR 74 straipsnis. Jų teigimu, priešingai, pagal TUIR 73 straipsnį būtų daroma prielaida, kad atitinkamas subjektas vykdo komercinę veiklą, nors ji yra nepagrindinė veikla, todėl jis nebūtų taikytinas USD.

| (52) | 73 ir 74 straipsniai, kaip juos aiškina ir taiko Italijos valdžios institucijos, lemia tai, kad USD Italijoje atleidžiamos nuo pelno mokesčio, įskaitant jų pajamas, gaunamas iš uostų infrastruktūros eksploatavimo. |
| --- | --- |

(52)

73 ir 74 straipsniai, kaip juos aiškina ir taiko Italijos valdžios institucijos, lemia tai, kad USD Italijoje atleidžiamos nuo pelno mokesčio, įskaitant jų pajamas, gaunamas iš uostų infrastruktūros eksploatavimo.

2.3.   Pagrindas pradėti procedūrą

Pagrindas pradėti procedūrą

| (53) | 2019 m. sausio 8 d. Komisija pasiūlė tinkamas priemones pagal Procedūrų reglamento 22 straipsnį ir paragino Italiją priimti priemones, kuriomis būtų užtikrinta, kad ekonominę veiklą vykdančios USD būtų apmokestinamos pelno mokesčiu taip pat, kaip ir kitos įmonės. Tačiau 2019 m. kovo 7 d. raštu Italija oficialiai atmetė Komisijos pasiūlymą ir atsisakė priimti priemones, kuriomis būtų užtikrinta, kad ekonominę veiklą vykdančios USD būtų apmokestinamos pelno mokesčiu taip pat, kaip ir kitos įmonės. |
| --- | --- |

(53)

2019 m. sausio 8 d. Komisija pasiūlė tinkamas priemones pagal Procedūrų reglamento 22 straipsnį ir paragino Italiją priimti priemones, kuriomis būtų užtikrinta, kad ekonominę veiklą vykdančios USD būtų apmokestinamos pelno mokesčiu taip pat, kaip ir kitos įmonės. Tačiau 2019 m. kovo 7 d. raštu Italija oficialiai atmetė Komisijos pasiūlymą ir atsisakė priimti priemones, kuriomis būtų užtikrinta, kad ekonominę veiklą vykdančios USD būtų apmokestinamos pelno mokesčiu taip pat, kaip ir kitos įmonės.

| (54) | Kadangi Komisija vis dar laikėsi nuomonės, kad USD, kurios vykdo ekonominę veiklą, palankus atleidimas nuo pelno mokesčio yra esama valstybės pagalbos schema, ir turėjo abejonių dėl tokios pagalbos schemos suderinamumo su vidaus rinka, ji nusprendė pradėti Sutarties 108 straipsnio 2 dalyje nustatytą procedūrą pagal Procedūrų reglamento 23 straipsnio 2 dalį. Šiame sprendime Komisija padarė preliminarią išvadą, kad atleidimas nuo pelno mokesčio, kuriuo naudojasi USD, yra esama valstybės pagalba pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį, kuri negali būti laikoma suderinama su vidaus rinka. |
| --- | --- |

(54)

Kadangi Komisija vis dar laikėsi nuomonės, kad USD, kurios vykdo ekonominę veiklą, palankus atleidimas nuo pelno mokesčio yra esama valstybės pagalbos schema, ir turėjo abejonių dėl tokios pagalbos schemos suderinamumo su vidaus rinka, ji nusprendė pradėti Sutarties 108 straipsnio 2 dalyje nustatytą procedūrą pagal Procedūrų reglamento 23 straipsnio 2 dalį. Šiame sprendime Komisija padarė preliminarią išvadą, kad atleidimas nuo pelno mokesčio, kuriuo naudojasi USD, yra esama valstybės pagalba pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį, kuri negali būti laikoma suderinama su vidaus rinka.

3.   ITALIJOS IR SUINTERESUOTŲJŲ ŠALIŲ PASTABOS

ITALIJOS IR SUINTERESUOTŲJŲ ŠALIŲ PASTABOS

3.1.   Bendrosios pastabos

Bendrosios pastabos

| (55) | Italija ir kitos suinteresuotosios šalys teigia, kad, nesant Sąjungos teisės dėl uostų ir bendros uostų administracijų sąvokos Sąjungos teisėje, valstybės narės turi kompetenciją nustatyti ir reglamentuoti uostus valdančių įstaigų pobūdį ir funkcijas, kaip matyti iš Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2017/352 (13). |
| --- | --- |

(55)

Italija ir kitos suinteresuotosios šalys teigia, kad, nesant Sąjungos teisės dėl uostų ir bendros uostų administracijų sąvokos Sąjungos teisėje, valstybės narės turi kompetenciją nustatyti ir reglamentuoti uostus valdančių įstaigų pobūdį ir funkcijas, kaip matyti iš Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2017/352 (13).

13

| (56) | Jos mano, kad Komisijos sprendimuose, priimtuose konkrečiose bylose dėl kitų valstybių narių, nustatytų principų taikymas Italijai yra nepagrįstas. Jų nuomone, padėtis Italijoje skiriasi nuo padėties kitose valstybėse narėse (14). |
| --- | --- |

(56)

Jos mano, kad Komisijos sprendimuose, priimtuose konkrečiose bylose dėl kitų valstybių narių, nustatytų principų taikymas Italijai yra nepagrįstas. Jų nuomone, padėtis Italijoje skiriasi nuo padėties kitose valstybėse narėse (14).

14

3.2.   Įmonės ir (arba) ekonominė veikla

Įmonės ir (arba) ekonominė veikla

3.2.1.   Neekonominė veikla, vykdoma siekiant viešojo intereso

Neekonominė veikla, vykdoma siekiant viešojo intereso

| (57) | Italijos ir daugumos suinteresuotųjų šalių pastabose nurodyta, USD nėra įmonės ir nevykdo ekonominės veiklos (15). Pagal Italijos teisės sistemą reikalaujama, kad USD būtų neekonominės nacionalinės svarbos viešosios įstaigos, turinčios administracinį, organizacinį, reguliavimo, biudžeto ir finansinį savarankiškumą. |
| --- | --- |

(57)

Italijos ir daugumos suinteresuotųjų šalių pastabose nurodyta, USD nėra įmonės ir nevykdo ekonominės veiklos (15). Pagal Italijos teisės sistemą reikalaujama, kad USD būtų neekonominės nacionalinės svarbos viešosios įstaigos, turinčios administracinį, organizacinį, reguliavimo, biudžeto ir finansinį savarankiškumą.

15

| (58) | USD priežiūrą vykdo Infrastruktūros ir transporto ministerija, o jų, kaip ir visų viešojo administravimo įstaigų, finansų valdymo ataskaitų auditą atlieka Audito Rūmai. Jos įtrauktos į Italijos statistikos instituto sudaromą sąrašą, pagal kurį nustatoma valstybės konsoliduota finansinė ataskaita. Todėl USD ne tik priklauso valstybei, bet ir yra tikros neekonominės viešosios įstaigos (16). |
| --- | --- |

(58)

USD priežiūrą vykdo Infrastruktūros ir transporto ministerija, o jų, kaip ir visų viešojo administravimo įstaigų, finansų valdymo ataskaitų auditą atlieka Audito Rūmai. Jos įtrauktos į Italijos statistikos instituto sudaromą sąrašą, pagal kurį nustatoma valstybės konsoliduota finansinė ataskaita. Todėl USD ne tik priklauso valstybei, bet ir yra tikros neekonominės viešosios įstaigos (16).

16

| (59) | Italija ir dauguma suinteresuotųjų šalių pažymi, kad pačios USD neteikia uosto paslaugų ar techninių ir navigacijos paslaugų (17). Laivavedybos, vilkimo, švartavimo ir plūdurų įrengimo techninių ir navigacijos paslaugų reguliavimo įgaliojimai suteikti Jūrų laivybos administracijai, kuri yra decentralizuotas Infrastruktūros ir transporto ministerijos padalinys. Leidimų teikti šias paslaugas suteikimo taisyklės nustatytos Italijos laivybos kodekse ir jo įgyvendinimo reglamentuose. Be to, pačios USD nevykdo ir kitos veiklos, pavyzdžiui, laivų bunkeriavimo ir atliekų surinkimo. |
| --- | --- |

(59)

Italija ir dauguma suinteresuotųjų šalių pažymi, kad pačios USD neteikia uosto paslaugų ar techninių ir navigacijos paslaugų (17). Laivavedybos, vilkimo, švartavimo ir plūdurų įrengimo techninių ir navigacijos paslaugų reguliavimo įgaliojimai suteikti Jūrų laivybos administracijai, kuri yra decentralizuotas Infrastruktūros ir transporto ministerijos padalinys. Leidimų teikti šias paslaugas suteikimo taisyklės nustatytos Italijos laivybos kodekse ir jo įgyvendinimo reglamentuose. Be to, pačios USD nevykdo ir kitos veiklos, pavyzdžiui, laivų bunkeriavimo ir atliekų surinkimo.

17

| (60) | Italijos valdžios institucijų ir daugumos suinteresuotųjų šalių teigimu, USD, atsižvelgdamos į viešąjį interesą, užtikrina nediskriminacinę prieigą prie uosto paslaugų rinkų laisvos konkurencijos sąlygomis ir užtikrina, kad valstybės turtas būtų valdomas visiškai skaidriai ir nešališkai (18). Įstatyme Nr. 84/1994 nurodyta USD veikla vykdoma siekiant viešojo intereso užtikrinti tinkamą uosto teritorijų funkcionavimą. |
| --- | --- |

(60)

Italijos valdžios institucijų ir daugumos suinteresuotųjų šalių teigimu, USD, atsižvelgdamos į viešąjį interesą, užtikrina nediskriminacinę prieigą prie uosto paslaugų rinkų laisvos konkurencijos sąlygomis ir užtikrina, kad valstybės turtas būtų valdomas visiškai skaidriai ir nešališkai (18). Įstatyme Nr. 84/1994 nurodyta USD veikla vykdoma siekiant viešojo intereso užtikrinti tinkamą uosto teritorijų funkcionavimą.

18

3.2.2.   Koncesijos nesuteikiamos siekiant pelno

Koncesijos nesuteikiamos siekiant pelno

| (61) | Italija ir kelios kitos suinteresuotosios šalys mano, kad USD suteikiamos uosto koncesijos yra reguliavimo veikla, kuria siekiama našesnio uosto infrastruktūros paskirstymo uosto bendruomenės ir uosto naudotojų interesais. USD užtikrina, kad koncesijos naudotis valstybei priklausančia uosto žeme būtų suteikiamos siekiant pagerinti uosto ir visos su juo susijusios veiklos valdymą. Koncesijos jokiu būdu nesuteikiamos siekiant pelno. Tai nėra daroma konkurencinėje rinkoje (19). |
| --- | --- |

(61)

Italija ir kelios kitos suinteresuotosios šalys mano, kad USD suteikiamos uosto koncesijos yra reguliavimo veikla, kuria siekiama našesnio uosto infrastruktūros paskirstymo uosto bendruomenės ir uosto naudotojų interesais. USD užtikrina, kad koncesijos naudotis valstybei priklausančia uosto žeme būtų suteikiamos siekiant pagerinti uosto ir visos su juo susijusios veiklos valdymą. Koncesijos jokiu būdu nesuteikiamos siekiant pelno. Tai nėra daroma konkurencinėje rinkoje (19).

19

| (62) | Italija ir kitos suinteresuotosios šalys nurodo, kad koncesininkai atrenkami taikant skaidrias ir nediskriminacines procedūras (20). Jų atranką nebūtinai lemia didžiausio pelningumo perspektyvos, t. y. didesnis atlygis už žemės naudojimą. Veikiau siekiama kuo labiau padidinti uosto teritorijų naudingumą ir vertę, atsižvelgiant į viešąjį interesą. |
| --- | --- |

(62)

Italija ir kitos suinteresuotosios šalys nurodo, kad koncesininkai atrenkami taikant skaidrias ir nediskriminacines procedūras (20). Jų atranką nebūtinai lemia didžiausio pelningumo perspektyvos, t. y. didesnis atlygis už žemės naudojimą. Veikiau siekiama kuo labiau padidinti uosto teritorijų naudingumą ir vertę, atsižvelgiant į viešąjį interesą.

20

3.2.3.   Koncesijos rinkliavos nėra rinkos kainos

Koncesijos rinkliavos nėra rinkos kainos

| (63) | Italija ir kelios kitos suinteresuotosios šalys mano, kad rinkliavos už koncesijas ir leidimus, kuriuos USD suteikia privačioms įmonėms, kad jos komerciniais tikslais galėtų naudotis pagrindine uosto infrastruktūra ir teikti paslaugas, nėra atlygis už suteiktą paslaugą ar pasiūlytą prekę. Jų nuomone, atitinkamos paslaugos negali būti laikomos ekonomine veikla (21). |
| --- | --- |

(63)

Italija ir kelios kitos suinteresuotosios šalys mano, kad rinkliavos už koncesijas ir leidimus, kuriuos USD suteikia privačioms įmonėms, kad jos komerciniais tikslais galėtų naudotis pagrindine uosto infrastruktūra ir teikti paslaugas, nėra atlygis už suteiktą paslaugą ar pasiūlytą prekę. Jų nuomone, atitinkamos paslaugos negali būti laikomos ekonomine veikla (21).

21

| (64) | USD suteikia koncesijas vykdydamos skaidrias, konkurencingas ir nediskriminacines procedūras. Koncesijos suteikimo procedūra, pagal kurią atrenkamas koncesininkas, yra visiškai atsieta nuo rinkliavos sumos. USD privalo prižiūrėti koncesininką ir tikrinti, ar jis laikosi koncesijos sąlygų. Jos atlieka atitikties patikras ir turi konkrečius įgaliojimus koncesininkui taikyti nuobaudas, pavyzdžiui, gali panaikinti koncesiją, jei nevykdomi įsipareigojimai. Su laivų savininkais ir operatoriais USD nesieja tiesioginiai sutartiniai ryšiai – tokie ryšiai su jais sieja tik koncesininkus. |
| --- | --- |

(64)

USD suteikia koncesijas vykdydamos skaidrias, konkurencingas ir nediskriminacines procedūras. Koncesijos suteikimo procedūra, pagal kurią atrenkamas koncesininkas, yra visiškai atsieta nuo rinkliavos sumos. USD privalo prižiūrėti koncesininką ir tikrinti, ar jis laikosi koncesijos sąlygų. Jos atlieka atitikties patikras ir turi konkrečius įgaliojimus koncesininkui taikyti nuobaudas, pavyzdžiui, gali panaikinti koncesiją, jei nevykdomi įsipareigojimai. Su laivų savininkais ir operatoriais USD nesieja tiesioginiai sutartiniai ryšiai – tokie ryšiai su jais sieja tik koncesininkus.

| (65) | Italija ir kelios kitos suinteresuotosios šalys nurodo, kad skirtumas tarp valstybei priklausančio turto suteikimo koncesininkams (kaip yra Italijos atveju) ir tokio turto nuomos yra didelis (22). Teisės, kurias koncesininkui suteikia USD, yra ne tokios svarbios, kaip tipinio nuomininko teisės, įgyjamos užmezgus nuomos santykius pagal tradicinius uosto nuomotojo modelius. Tai įrodo šie Italijos sistemos ypatumai:






  1) | išimtinis koncesininko naudojimasis viešuoju turtu negali prieštarauti viešajam interesui; |
| --- | --- | --- |

(65)

Italija ir kelios kitos suinteresuotosios šalys nurodo, kad skirtumas tarp valstybei priklausančio turto suteikimo koncesininkams (kaip yra Italijos atveju) ir tokio turto nuomos yra didelis (22). Teisės, kurias koncesininkui suteikia USD, yra ne tokios svarbios, kaip tipinio nuomininko teisės, įgyjamos užmezgus nuomos santykius pagal tradicinius uosto nuomotojo modelius. Tai įrodo šie Italijos sistemos ypatumai:

22

1)

išimtinis koncesininko naudojimasis viešuoju turtu negali prieštarauti viešajam interesui;

| 2) | USD gali bet kada panaikinti koncesijas dėl konkrečių priežasčių, susijusių su jūros naudojimu, arba dėl kitų priežasčių, susijusių su viešuoju interesu; tokiu atveju koncesininkas neturi teisės gauti kompensaciją; |
| --- | --- |

2)

USD gali bet kada panaikinti koncesijas dėl konkrečių priežasčių, susijusių su jūros naudojimu, arba dėl kitų priežasčių, susijusių su viešuoju interesu; tokiu atveju koncesininkas neturi teisės gauti kompensaciją;

| 3) | rinkliavos išieškomos taikant priverstinio vykdymo procedūras, panašias į mokestinių skolų išieškojimo procedūras; |
| --- | --- |

3)

rinkliavos išieškomos taikant priverstinio vykdymo procedūras, panašias į mokestinių skolų išieškojimo procedūras;

| 4) | pasibaigus koncesijų terminui, valstybei priklausančiu turtu gali naudotis USD, o visi atlikti darbai ar pagerinimai lieka valstybės nuosavybe; koncesininkas negaus jokių mokėjimų ar kompensacijų už tokius darbus ir pagerinimus. |
| --- | --- |

4)

pasibaigus koncesijų terminui, valstybei priklausančiu turtu gali naudotis USD, o visi atlikti darbai ar pagerinimai lieka valstybės nuosavybe; koncesininkas negaus jokių mokėjimų ar kompensacijų už tokius darbus ir pagerinimus.

| (66) | Todėl, Italijos ir kelių suinteresuotųjų šalių teigimu, koncesininkų USD mokamos koncesijos rinkliavos nėra nei nuomos mokesčiai, nei rinkos kainos, nes derybų šalys negali veikti savo nuožiūra. Jos nustatomos teisės aktais ir turi mokesčio, kurį koncesininkas moka valstybei per USD mainais už galimybę patekti į uosto ekonominės veiklos rinką, visų pirma vykdyti veiklą ir teikti paslaugas naudojantis viešuoju turtu, požymių (23). |
| --- | --- |

(66)

Todėl, Italijos ir kelių suinteresuotųjų šalių teigimu, koncesininkų USD mokamos koncesijos rinkliavos nėra nei nuomos mokesčiai, nei rinkos kainos, nes derybų šalys negali veikti savo nuožiūra. Jos nustatomos teisės aktais ir turi mokesčio, kurį koncesininkas moka valstybei per USD mainais už galimybę patekti į uosto ekonominės veiklos rinką, visų pirma vykdyti veiklą ir teikti paslaugas naudojantis viešuoju turtu, požymių (23).

23

| (67) | Tai reiškia, kad USD nevykdo jokios ekonominės veiklos, nes negali daryti jokios įtakos pagrindiniam bet kokio rinkos sąlygomis sudaromo ekonominio sandorio elementui, t. y. paslaugos kainai (24). |
| --- | --- |

(67)

Tai reiškia, kad USD nevykdo jokios ekonominės veiklos, nes negali daryti jokios įtakos pagrindiniam bet kokio rinkos sąlygomis sudaromo ekonominio sandorio elementui, t. y. paslaugos kainai (24).

24

| (68) | Kai kurios suinteresuotosios šalys (25) pažymi, kad pagal Europos Teisingumo Teismo praktiką ekonominė veikla nėra vykdoma, jei konkretūs tam tikrų prekių ar paslaugų siūlymo būdai yra tiesiogiai nustatyti teisės aktais, todėl nėra pagrįsti ekonominiais pasiūlymus teikiančių šalių vertinimais (26). Taigi infrastruktūrą eksploatuojanti įmonė laikoma įmone su sąlyga, kad ji tiesiogiai nustato komercinę rinkliavą (27). |
| --- | --- |

(68)

Kai kurios suinteresuotosios šalys (25) pažymi, kad pagal Europos Teisingumo Teismo praktiką ekonominė veikla nėra vykdoma, jei konkretūs tam tikrų prekių ar paslaugų siūlymo būdai yra tiesiogiai nustatyti teisės aktais, todėl nėra pagrįsti ekonominiais pasiūlymus teikiančių šalių vertinimais (26). Taigi infrastruktūrą eksploatuojanti įmonė laikoma įmone su sąlyga, kad ji tiesiogiai nustato komercinę rinkliavą (27).

25

26

27

3.2.4.   Ekonominis koncesijos rinkliavų komponentas

Ekonominis koncesijos rinkliavų komponentas

| (69) | Italija ir kai kurios suinteresuotosios šalys teigia, kad USD vykdoma valstybei priklausančio uosto turto valdymo veikla neturi jokios įtakos viešajam turtui. Tai reiškia, kad nors kai kurie USD veiklos elementai yra ekonominio pobūdžio, negalima daryti išvados, kad USD yra įmonės (28). Italijos teigimu, pagal Teisingumo Teismo praktiką subjektai, kurie yra įsteigti viešosioms ir neekonominėms funkcijoms ir veiklai vykdyti ir kurie yra reguliuojami, tačiau tuo pat metu vykdo tam tikrą ekonominę veiklą, nelaikomi įmonėmis (29). |
| --- | --- |

(69)

Italija ir kai kurios suinteresuotosios šalys teigia, kad USD vykdoma valstybei priklausančio uosto turto valdymo veikla neturi jokios įtakos viešajam turtui. Tai reiškia, kad nors kai kurie USD veiklos elementai yra ekonominio pobūdžio, negalima daryti išvados, kad USD yra įmonės (28). Italijos teigimu, pagal Teisingumo Teismo praktiką subjektai, kurie yra įsteigti viešosioms ir neekonominėms funkcijoms ir veiklai vykdyti ir kurie yra reguliuojami, tačiau tuo pat metu vykdo tam tikrą ekonominę veiklą, nelaikomi įmonėmis (29).

28

29

| (70) | Italija pripažįsta, kad ekonominį komponentą koncesininkų mokamos rinkliavos turi. Rinkliavos nustatomos pagal nacionaliniu lygmeniu nustatytus kriterijus. Tačiau nustatant rinkliavas atsižvelgiama ir į koncesininko prisiimtus įsipareigojimus, susijusius su krovinių kiekiu bei srautais ir investicijų rūšimi. Todėl bazinė rinkliava gali būti sumažinama, pavyzdžiui, kai koncesininkai investuoja į didelio masto infrastruktūros darbus arba vykdo ypatingą viešųjų gėrybių, kurios priklauso USD jurisdikcijai, priežiūrą. |
| --- | --- |

(70)

Italija pripažįsta, kad ekonominį komponentą koncesininkų mokamos rinkliavos turi. Rinkliavos nustatomos pagal nacionaliniu lygmeniu nustatytus kriterijus. Tačiau nustatant rinkliavas atsižvelgiama ir į koncesininko prisiimtus įsipareigojimus, susijusius su krovinių kiekiu bei srautais ir investicijų rūšimi. Todėl bazinė rinkliava gali būti sumažinama, pavyzdžiui, kai koncesininkai investuoja į didelio masto infrastruktūros darbus arba vykdo ypatingą viešųjų gėrybių, kurios priklauso USD jurisdikcijai, priežiūrą.

| (71) | Apibendrinant galima teigti, kad, Italijos valdžios institucijų nuomone, koncesijos rinkliavas sudaro tiek fiksuotoji, tiek kintamoji dalis. Fiksuotoji dalis yra proporcinga teritorijų plotui ir nustatoma atsižvelgiant į keletą kitų parametrų (vietą, atitinkamų teritorijų infrastruktūros lygį). Kintamoji dalis apskaičiuojama remiantis paskatų mechanizmais, kuriais siekiama didesnio našumo, geresnių energetinių ir aplinkosauginių rodiklių ir geresnio paslaugų lygio, ypač uostų transporto ir įvairių transporto rūšių integracijos srityje. Koncesijos rinkliavų kintamosios dalies skatinamieji parametrai paprastai nustatomi atsižvelgiant į krovinių srautus – tiek laivus, prekių kiekį ir rūšis, tiek konkrečios rinkos išvystymą ir paslaugų kokybės rodiklius (vidutinę prekių saugojimo trukmę sandėliuose; perėjimo prie kitų transporto rūšių operacijų efektyvumą; viso uosto ciklo energijos vartojimo ir aplinkosaugos efektyvumą; našumą, tenkantį uosto teritorijos, kuriai taikoma koncesija, ploto vienetui). |
| --- | --- |

(71)

Apibendrinant galima teigti, kad, Italijos valdžios institucijų nuomone, koncesijos rinkliavas sudaro tiek fiksuotoji, tiek kintamoji dalis. Fiksuotoji dalis yra proporcinga teritorijų plotui ir nustatoma atsižvelgiant į keletą kitų parametrų (vietą, atitinkamų teritorijų infrastruktūros lygį). Kintamoji dalis apskaičiuojama remiantis paskatų mechanizmais, kuriais siekiama didesnio našumo, geresnių energetinių ir aplinkosauginių rodiklių ir geresnio paslaugų lygio, ypač uostų transporto ir įvairių transporto rūšių integracijos srityje. Koncesijos rinkliavų kintamosios dalies skatinamieji parametrai paprastai nustatomi atsižvelgiant į krovinių srautus – tiek laivus, prekių kiekį ir rūšis, tiek konkrečios rinkos išvystymą ir paslaugų kokybės rodiklius (vidutinę prekių saugojimo trukmę sandėliuose; perėjimo prie kitų transporto rūšių operacijų efektyvumą; viso uosto ciklo energijos vartojimo ir aplinkosaugos efektyvumą; našumą, tenkantį uosto teritorijos, kuriai taikoma koncesija, ploto vienetui).

| (72) | Todėl koncesijos rinkliava (fiksuotoji ir kintamoji dalis) apima, viena vertus, uosto valdymo ir uosto turto, kaip pagrindinės infrastruktūros, naudojimo atlygio dalį, kuri yra neekonominio pobūdžio, ir, kita vertus, viešojo turto eksploatavimą ir naudojimą, kuris leidžia koncesininkams vykdyti veiklą. |
| --- | --- |

(72)

Todėl koncesijos rinkliava (fiksuotoji ir kintamoji dalis) apima, viena vertus, uosto valdymo ir uosto turto, kaip pagrindinės infrastruktūros, naudojimo atlygio dalį, kuri yra neekonominio pobūdžio, ir, kita vertus, viešojo turto eksploatavimą ir naudojimą, kuris leidžia koncesininkams vykdyti veiklą.

| (73) | Italija laikosi nuomonės, kad koncesijos rinkliavos neekonominės (fiksuotosios dalies) ir ekonominės (kintamosios dalies) dalių atskyrimas netiesiogiai patvirtinamas Reglamentu (ES) 2017/352. Tame reglamente nustatyta, kad uosto infrastruktūros mokesčiai gali būti diferencijuojami atsižvelgiant į uosto ekonominę strategiją ir teritorijų planavimo politiką, siekiant skatinti efektyviau naudoti uosto infrastruktūrą (30). |
| --- | --- |

(73)

Italija laikosi nuomonės, kad koncesijos rinkliavos neekonominės (fiksuotosios dalies) ir ekonominės (kintamosios dalies) dalių atskyrimas netiesiogiai patvirtinamas Reglamentu (ES) 2017/352. Tame reglamente nustatyta, kad uosto infrastruktūros mokesčiai gali būti diferencijuojami atsižvelgiant į uosto ekonominę strategiją ir teritorijų planavimo politiką, siekiant skatinti efektyviau naudoti uosto infrastruktūrą (30).

30

| (74) | Italija taip pat laikosi nuomonės, kad, vertinant koncesijos rinkliavų pobūdį, reikia atsižvelgti į USD veiklą, kurią jos vykdo kaip viešosios įstaigos, valdančios viešąjį turtą. Iš teismų praktikos matyti, kad, jei viešoji įstaiga vykdo ekonominę veiklą, kurią galima atskirti nuo viešųjų įgaliojimų vykdymo, ji veikia kaip įmonė tokios veiklos atžvilgiu. Tačiau, jei ši ekonominė veikla yra neatsiejama nuo jos viešųjų įgaliojimų vykdymo, visa šios įstaigos vykdoma veikla yra veikla, susijusi su šių įgaliojimų vykdymu (31). |
| --- | --- |

(74)

Italija taip pat laikosi nuomonės, kad, vertinant koncesijos rinkliavų pobūdį, reikia atsižvelgti į USD veiklą, kurią jos vykdo kaip viešosios įstaigos, valdančios viešąjį turtą. Iš teismų praktikos matyti, kad, jei viešoji įstaiga vykdo ekonominę veiklą, kurią galima atskirti nuo viešųjų įgaliojimų vykdymo, ji veikia kaip įmonė tokios veiklos atžvilgiu. Tačiau, jei ši ekonominė veikla yra neatsiejama nuo jos viešųjų įgaliojimų vykdymo, visa šios įstaigos vykdoma veikla yra veikla, susijusi su šių įgaliojimų vykdymu (31).

31

| (75) | USD atveju veikla, kuri gali turėti ekonominės reikšmės uosto turto valdymui ir kuri gali būti svarbi nustatant koncesijos rinkliavą, bet kuriuo atveju yra neatsiejama nuo viešosios veiklos, kuri teisės aktais pavesta USD, pavyzdžiui, uosto turto kontrolės ir valdymo bei visos veiklos planavimo naudojantis uosto teritorija. Todėl USD renkamos rinkliavos neturėtų būti laikomos įmonės pajamomis. |
| --- | --- |

(75)

USD atveju veikla, kuri gali turėti ekonominės reikšmės uosto turto valdymui ir kuri gali būti svarbi nustatant koncesijos rinkliavą, bet kuriuo atveju yra neatsiejama nuo viešosios veiklos, kuri teisės aktais pavesta USD, pavyzdžiui, uosto turto kontrolės ir valdymo bei visos veiklos planavimo naudojantis uosto teritorija. Todėl USD renkamos rinkliavos neturėtų būti laikomos įmonės pajamomis.

| (76) | Italija pripažįsta, kad kintamoji koncesijos rinkliavų dalis yra ekonominio pobūdžio, todėl teoriškai yra pagrindo ją įtraukti į galimo įmonės pajamų apmokestinimo bazę. |
| --- | --- |

(76)

Italija pripažįsta, kad kintamoji koncesijos rinkliavų dalis yra ekonominio pobūdžio, todėl teoriškai yra pagrindo ją įtraukti į galimo įmonės pajamų apmokestinimo bazę.

| (77) | Tačiau, jos nuomone, koncesijos rinkliavų kintamosios dalies skatinamieji parametrai lemia tai, kad rinkliavos dydis yra laipsniškai mažinamas koncesininkams pasiekus ekonominius tikslus. Italijos teigimu, dėl to apskritai mažėja pati koncesijos rinkliava. Todėl visas arba beveik visas USD pajamas sudaro fiksuotoji dalis, kuri yra skirta tik USD valdymo ir reguliavimo veiklos sąnaudoms kompensuoti. Todėl, Italijos nuomone, USD nevykdo jokios ekonominės veiklos. |
| --- | --- |

(77)

Tačiau, jos nuomone, koncesijos rinkliavų kintamosios dalies skatinamieji parametrai lemia tai, kad rinkliavos dydis yra laipsniškai mažinamas koncesininkams pasiekus ekonominius tikslus. Italijos teigimu, dėl to apskritai mažėja pati koncesijos rinkliava. Todėl visas arba beveik visas USD pajamas sudaro fiksuotoji dalis, kuri yra skirta tik USD valdymo ir reguliavimo veiklos sąnaudoms kompensuoti. Todėl, Italijos nuomone, USD nevykdo jokios ekonominės veiklos.

3.3.   Valstybiniai ištekliai

Valstybiniai ištekliai

| (78) | Pagal gautas kai kurių suinteresuotųjų šalių pastabas, USD netaikant prievolės mokėti pelno mokestį, mokestinės pajamos neprarandamos, nes USD yra valstybės dalis. Todėl valstybiniai ištekliai nenaudojami – fiskalinių ar biudžeto išlaidų nėra (32). |
| --- | --- |

(78)

Pagal gautas kai kurių suinteresuotųjų šalių pastabas, USD netaikant prievolės mokėti pelno mokestį, mokestinės pajamos neprarandamos, nes USD yra valstybės dalis. Todėl valstybiniai ištekliai nenaudojami – fiskalinių ar biudžeto išlaidų nėra (32).

32

| (79) | Kai kurios suinteresuotosios šalys taip pat pažymi, kad dėl sumų, kurias USD sumokėtų valstybei, jeigu būtų apmokestintos jų pajamos, sumažėtų jų lėšos, kurių nebūtų galima panaudoti jų institucinei misijai vykdyti. Tuomet valstybė turėtų padidinti USD skiriamas lėšas. |
| --- | --- |

(79)

Kai kurios suinteresuotosios šalys taip pat pažymi, kad dėl sumų, kurias USD sumokėtų valstybei, jeigu būtų apmokestintos jų pajamos, sumažėtų jų lėšos, kurių nebūtų galima panaudoti jų institucinei misijai vykdyti. Tuomet valstybė turėtų padidinti USD skiriamas lėšas.

3.4.   Atrankumas

Atrankumas

| (80) | Dėl USD atleidimo nuo pelno mokesčio (IRES) Italija ir dauguma suinteresuotųjų šalių teigia, kad šios šalies konsoliduotame mokesčių įstatyme TUIR USD priskiriamos neekonominių viešųjų įstaigų kategorijai, o tai reiškia, kad jos atleidžiamos nuo pelno mokesčio (33). Tai nėra sistemos išimtis ar konkreti USD palanki priemonė, nes ji visiškai atitinka Italijos mokesčių sistemos principus (34). |
| --- | --- |

(80)

Dėl USD atleidimo nuo pelno mokesčio (IRES) Italija ir dauguma suinteresuotųjų šalių teigia, kad šios šalies konsoliduotame mokesčių įstatyme TUIR USD priskiriamos neekonominių viešųjų įstaigų kategorijai, o tai reiškia, kad jos atleidžiamos nuo pelno mokesčio (33). Tai nėra sistemos išimtis ar konkreti USD palanki priemonė, nes ji visiškai atitinka Italijos mokesčių sistemos principus (34).

33

34

| (81) | Be to, Italijos TUIR nustatyta mokesčių sistema visiškai atitinka USD pobūdį ir joms priskirtas funkcijas, nes jos yra viešosios įstaigos, kurioms pavestos tik administracinės funkcijos, todėl joms taikomas TUIR 74 straipsnis. Priešingai, pagal TUIR 73 straipsnį daroma prielaida, kad atitinkamas subjektas vykdo komercinę veiklą, nors ir kaip antrinę veiklą, todėl jis nėra taikytinas USD (35). |
| --- | --- |

(81)

Be to, Italijos TUIR nustatyta mokesčių sistema visiškai atitinka USD pobūdį ir joms priskirtas funkcijas, nes jos yra viešosios įstaigos, kurioms pavestos tik administracinės funkcijos, todėl joms taikomas TUIR 74 straipsnis. Priešingai, pagal TUIR 73 straipsnį daroma prielaida, kad atitinkamas subjektas vykdo komercinę veiklą, nors ir kaip antrinę veiklą, todėl jis nėra taikytinas USD (35).

35

3.5.   Konkurencijos iškraipymas ir poveikis prekybai

Konkurencijos iškraipymas ir poveikis prekybai

| (82) | Viena suinteresuotoji šalis mano, kad priemonė neturi poveikio prekybai ir konkurencijai, nes Italijoje nėra privačių uostų (36). USD nereikia skatinti potencialių koncesininkų siūlant mažas arba sumažintas koncesijos rinkliavas, nes prieigos prie uosto teritorijų paklausa bet kuriuo atveju yra didesnė už teritorijų pasiūlą. |
| --- | --- |

(82)

Viena suinteresuotoji šalis mano, kad priemonė neturi poveikio prekybai ir konkurencijai, nes Italijoje nėra privačių uostų (36). USD nereikia skatinti potencialių koncesininkų siūlant mažas arba sumažintas koncesijos rinkliavas, nes prieigos prie uosto teritorijų paklausa bet kuriuo atveju yra didesnė už teritorijų pasiūlą.

36

| (83) | Kai kurios suinteresuotosios šalys taip pat teigia, kad uostai nekonkuruoja su kitais transporto paslaugų teikėjais, nes įvairios transporto infrastruktūros skirtos skirtingoms prekėms, o transporto rinkos negali pakeisti viena kitos. |
| --- | --- |

(83)

Kai kurios suinteresuotosios šalys taip pat teigia, kad uostai nekonkuruoja su kitais transporto paslaugų teikėjais, nes įvairios transporto infrastruktūros skirtos skirtingoms prekėms, o transporto rinkos negali pakeisti viena kitos.

4.   VERTINIMAS

VERTINIMAS

4.1.   Valstybės pagalba pagal Sutarties 107 straipsnio 1 dalį

Valstybės pagalba pagal Sutarties 107 straipsnio 1 dalį

| (84) | Pagal Sutarties 107 straipsnio 1 dalį, valstybės narės arba iš jos valstybinių išteklių bet kokia forma suteikta pagalba, kuri, palaikydama tam tikras įmones arba tam tikrų prekių gamybą, iškraipo konkurenciją arba gali ją iškraipyti, yra nesuderinama su vidaus rinka, kai ji daro įtaką valstybių narių tarpusavio prekybai. |
| --- | --- |

(84)

Pagal Sutarties 107 straipsnio 1 dalį, valstybės narės arba iš jos valstybinių išteklių bet kokia forma suteikta pagalba, kuri, palaikydama tam tikras įmones arba tam tikrų prekių gamybą, iškraipo konkurenciją arba gali ją iškraipyti, yra nesuderinama su vidaus rinka, kai ji daro įtaką valstybių narių tarpusavio prekybai.

4.1.1.   Įmonių buvimas

Įmonių buvimas

4.1.1.1.   Įmonės sąvoka

| (85) | Pagal teismų praktiką, įmonės sąvoka apima bet kokį ekonominę veiklą vykdantį subjektą, neatsižvelgiant į jo teisinį statusą ir finansavimo būdą (37). Tai, kad subjektas nesiekia pelno, nėra lemiamas veiksnys nustatant, ar jis yra įmonė (38). Nėra lemiamas veiksnys ir tai, kad jis priklauso valstybei. |
| --- | --- |

(85)

Pagal teismų praktiką, įmonės sąvoka apima bet kokį ekonominę veiklą vykdantį subjektą, neatsižvelgiant į jo teisinį statusą ir finansavimo būdą (37). Tai, kad subjektas nesiekia pelno, nėra lemiamas veiksnys nustatant, ar jis yra įmonė (38). Nėra lemiamas veiksnys ir tai, kad jis priklauso valstybei.

37

38

| (86) | Kaip išaiškino Sąjungos teismai, bet kokia veikla, kurią sudaro prekių ir paslaugų siūlymas tam tikroje rinkoje, t. y. paprastai už atlygį teikiamos paslaugos, yra ekonominė veikla. Esminis atlygio požymis yra tas, kad juo atsilyginama už atitinkamą paslaugą (39). Be to, pelno nesiekiantys subjektai gali siūlyti prekes ir paslaugas rinkoje (40). |
| --- | --- |

(86)

Kaip išaiškino Sąjungos teismai, bet kokia veikla, kurią sudaro prekių ir paslaugų siūlymas tam tikroje rinkoje, t. y. paprastai už atlygį teikiamos paslaugos, yra ekonominė veikla. Esminis atlygio požymis yra tas, kad juo atsilyginama už atitinkamą paslaugą (39). Be to, pelno nesiekiantys subjektai gali siūlyti prekes ir paslaugas rinkoje (40).

39

40

| (87) | Kalbant apie viešosios infrastruktūros sukūrimą ir eksploatavimą, Sąjungos teismai yra išaiškinę, kad būtent būsimas infrastruktūros naudojimas, t. y. ar ji bus ekonomiškai eksploatuojama, ar ne, lemia tai, ar tokios infrastruktūros sukūrimo finansavimui taikomos Sąjungos valstybės pagalbos taisyklės (41). Pripažįstama, kad uosto arba oro uosto infrastruktūros komercinis eksploatavimas ir jos sukūrimas tokiam komerciniam eksploatavimui vykdyti yra ekonominė veikla (42). |
| --- | --- |

(87)

Kalbant apie viešosios infrastruktūros sukūrimą ir eksploatavimą, Sąjungos teismai yra išaiškinę, kad būtent būsimas infrastruktūros naudojimas, t. y. ar ji bus ekonomiškai eksploatuojama, ar ne, lemia tai, ar tokios infrastruktūros sukūrimo finansavimui taikomos Sąjungos valstybės pagalbos taisyklės (41). Pripažįstama, kad uosto arba oro uosto infrastruktūros komercinis eksploatavimas ir jos sukūrimas tokiam komerciniam eksploatavimui vykdyti yra ekonominė veikla (42).

41

42

| (88) | Vadovaudamasi šia teismų praktika, Komisija ne viename sprendime padarė išvadą, kad uostų infrastruktūros sukūrimas ir komercinis eksploatavimas yra ekonominė veikla (43). Pavyzdžiui, uosto ar oro uosto terminalo komercinis eksploatavimas, leidžiant juo naudotis už tam tikrą rinkliavą, yra ekonominė veikla (44). Todėl uosto infrastruktūros viešasis finansavimas skatina ekonominę veiklą ir iš esmės jam taikytinos valstybės pagalbos taisyklės (45). |
| --- | --- |

(88)

Vadovaudamasi šia teismų praktika, Komisija ne viename sprendime padarė išvadą, kad uostų infrastruktūros sukūrimas ir komercinis eksploatavimas yra ekonominė veikla (43). Pavyzdžiui, uosto ar oro uosto terminalo komercinis eksploatavimas, leidžiant juo naudotis už tam tikrą rinkliavą, yra ekonominė veikla (44). Todėl uosto infrastruktūros viešasis finansavimas skatina ekonominę veiklą ir iš esmės jam taikytinos valstybės pagalbos taisyklės (45).

43

44

45

| (89) | Priešingai, jei investuojama į infrastruktūrą, būtiną veiklai, kurią vykdydama viešuosius įgaliojimus turi vykdyti valstybė, tokioms investicijoms valstybės pagalbos taisyklės netaikytinos (46). Tik infrastruktūros, kurios yra esminių valstybės funkcijų dalis, yra neekonominio pobūdžio. |
| --- | --- |

(89)

Priešingai, jei investuojama į infrastruktūrą, būtiną veiklai, kurią vykdydama viešuosius įgaliojimus turi vykdyti valstybė, tokioms investicijoms valstybės pagalbos taisyklės netaikytinos (46). Tik infrastruktūros, kurios yra esminių valstybės funkcijų dalis, yra neekonominio pobūdžio.

46

4.1.1.2.   USD vykdo ekonominę ir neekonominę veiklą

| (90) | Italija ir dauguma suinteresuotųjų šalių teigia, kad USD yra neekonominės nacionalinės svarbos viešosios įstaigos, turinčios administracinį, organizacinį, reguliavimo, biudžeto ir finansinį savarankiškumą. Jų nuomone, USD nevykdo ekonominės veiklos ir nėra įmonės. |
| --- | --- |

(90)

Italija ir dauguma suinteresuotųjų šalių teigia, kad USD yra neekonominės nacionalinės svarbos viešosios įstaigos, turinčios administracinį, organizacinį, reguliavimo, biudžeto ir finansinį savarankiškumą. Jų nuomone, USD nevykdo ekonominės veiklos ir nėra įmonės.

| (91) | Komisija mano, kad USD priskyrimas neekonominėms viešosioms įstaigoms pagal Italijos teisę nėra pakankamas pagrindas daryti išvadą, kad jos nėra įmonės. Norint nustatyti, ar USD vykdoma veikla yra įmonės veikla, apibrėžta Sutartyje, būtina nustatyti jų veiklos pobūdį (47). |
| --- | --- |

(91)

Komisija mano, kad USD priskyrimas neekonominėms viešosioms įstaigoms pagal Italijos teisę nėra pakankamas pagrindas daryti išvadą, kad jos nėra įmonės. Norint nustatyti, ar USD vykdoma veikla yra įmonės veikla, apibrėžta Sutartyje, būtina nustatyti jų veiklos pobūdį (47).

47

| (92) | Remdamasi USD veiklos aprašymu (žr. 2.1.2–2.1.5 skirsnius), Komisija mano, kad prieigos prie uostų suteikimas už atlygį (inkaravimo rinkliavas ir rinkliavas už pakrautas ir iškrautas prekes), leidimų atlikti uosto operacijas suteikimas už atlygį ir koncesijų suteikimas už atlygį yra ekonominė veikla. Todėl Komisija daro išvadą, kad USD vykdo tiek neekonominę, tiek ekonominę veiklą. |
| --- | --- |

(92)

Remdamasi USD veiklos aprašymu (žr. 2.1.2–2.1.5 skirsnius), Komisija mano, kad prieigos prie uostų suteikimas už atlygį (inkaravimo rinkliavas ir rinkliavas už pakrautas ir iškrautas prekes), leidimų atlikti uosto operacijas suteikimas už atlygį ir koncesijų suteikimas už atlygį yra ekonominė veikla. Todėl Komisija daro išvadą, kad USD vykdo tiek neekonominę, tiek ekonominę veiklą.

| (93) | Komisija neginčija, kad USD gali būti pavesta vykdyti tam tikrus viešuosius įgaliojimus, kurie nėra ekonominio pobūdžio (pavyzdžiui, savarankiškai arba kartu su kitomis viešosiomis įstaigomis, pavyzdžiui, Jūrų laivybos administracija, vykdyti jūrų eismo kontrolę ir saugą arba taršos prevencijos priežiūrą) (48). Vykdydamos šią veiklą, jos nėra įmonės pagal Sutarties 107 straipsnio 1 dalį. |
| --- | --- |

(93)

Komisija neginčija, kad USD gali būti pavesta vykdyti tam tikrus viešuosius įgaliojimus, kurie nėra ekonominio pobūdžio (pavyzdžiui, savarankiškai arba kartu su kitomis viešosiomis įstaigomis, pavyzdžiui, Jūrų laivybos administracija, vykdyti jūrų eismo kontrolę ir saugą arba taršos prevencijos priežiūrą) (48). Vykdydamos šią veiklą, jos nėra įmonės pagal Sutarties 107 straipsnio 1 dalį.

48

| (94) | Tačiau tai, kad USD, vykdydamos tam tikrą veiklą, naudojasi valdžios institucijos įgaliojimais, savaime netrukdo jų priskirti įmonėms (49). |
| --- | --- |

(94)

Tačiau tai, kad USD, vykdydamos tam tikrą veiklą, naudojasi valdžios institucijos įgaliojimais, savaime netrukdo jų priskirti įmonėms (49).

49

| (95) | USD taip pat vykdo ekonominę veiklą. Jos teikia bendrąsias paslaugas uostų naudotojams (laivų savininkams ir operatoriams), suteikdamos laivams prieigą prie uosto infrastruktūros už atlygį, kuris įprastai vadinamas uosto rinkliavomis (t. y. rinkliavomis už iškrautas ir pakrautas prekes ir inkaravimo rinkliavomis). Suteikdamos leidimus ir koncesijas už atlygį, jos suteikia galimybę tam tikra infrastruktūra ar žeme naudotis įmonėms, kurios tas teritorijas naudoja savo reikmėms arba teikdamos paslaugas laivų savininkams ir operatoriams. |
| --- | --- |

(95)

USD taip pat vykdo ekonominę veiklą. Jos teikia bendrąsias paslaugas uostų naudotojams (laivų savininkams ir operatoriams), suteikdamos laivams prieigą prie uosto infrastruktūros už atlygį, kuris įprastai vadinamas uosto rinkliavomis (t. y. rinkliavomis už iškrautas ir pakrautas prekes ir inkaravimo rinkliavomis). Suteikdamos leidimus ir koncesijas už atlygį, jos suteikia galimybę tam tikra infrastruktūra ar žeme naudotis įmonėms, kurios tas teritorijas naudoja savo reikmėms arba teikdamos paslaugas laivų savininkams ir operatoriams.

| (96) | Italija ir kelios kitos suinteresuotosios šalys teigia, kad USD nesieja tiesioginiai sutartiniai ryšiai su laivų savininkais ir operatoriais (tokie ryšiai su jais sieja tik koncesininkus). Vis dėlto Komisija laikosi nuomonės, kad dėl to, jog koncesininkai naudojasi tam tikra uosto žeme ir infrastruktūra, kad galėtų teikti paslaugas laivų savininkams ir operatoriams, negalima atmesti prielaidos, kad tam tikra USD vykdoma veikla, pavyzdžiui, uosto žemės ir infrastruktūros nuoma šioms trečiųjų šalių įmonėms, taip pat yra ekonominio pobūdžio (50). |
| --- | --- |

(96)

Italija ir kelios kitos suinteresuotosios šalys teigia, kad USD nesieja tiesioginiai sutartiniai ryšiai su laivų savininkais ir operatoriais (tokie ryšiai su jais sieja tik koncesininkus). Vis dėlto Komisija laikosi nuomonės, kad dėl to, jog koncesininkai naudojasi tam tikra uosto žeme ir infrastruktūra, kad galėtų teikti paslaugas laivų savininkams ir operatoriams, negalima atmesti prielaidos, kad tam tikra USD vykdoma veikla, pavyzdžiui, uosto žemės ir infrastruktūros nuoma šioms trečiųjų šalių įmonėms, taip pat yra ekonominio pobūdžio (50).

50

| (97) | Ši pozicija atitinka Komisijos poziciją, kurios ji laikėsi keliose bylose dėl valstybės pagalbos Italijos USD (51). Be to, bylose dėl Belgijos ir Prancūzijos uostų atleidimo nuo pelno mokesčio Komisija taip pat aiškiai nurodė, kad viešojo turto nuoma už atlygį yra ekonominė veikla (52). Šią poziciją patvirtino Bendrasis Teismas (53). |
| --- | --- |

(97)

Ši pozicija atitinka Komisijos poziciją, kurios ji laikėsi keliose bylose dėl valstybės pagalbos Italijos USD (51). Be to, bylose dėl Belgijos ir Prancūzijos uostų atleidimo nuo pelno mokesčio Komisija taip pat aiškiai nurodė, kad viešojo turto nuoma už atlygį yra ekonominė veikla (52). Šią poziciją patvirtino Bendrasis Teismas (53).

51

52

53

| (98) | Apibendrinant galima teigti, kad USD turėtų būti laikomos įmonėmis, jei – ir tiek, kiek – jos iš tikrųjų vykdo vieną ar daugiau ekonominės veiklos rūšių (54). USD suteikia laivų savininkams ir operatoriams prieigą prie uosto infrastruktūros už atlygį (t. y. rinkliavas už iškrautas ir pakrautas prekes ir inkaravimo rinkliavas). Jos suteikia leidimus vykdyti uosto operacijas už atlygį (leidimų rinkliavos) ir išnuomoja viešąjį turtą už atlygį (koncesijos rinkliavos). Ši veikla laikoma ekonomine. Todėl Komisija mano, kad USD yra įmonė dėl jų vykdomos ekonominės veiklos. |
| --- | --- |

(98)

Apibendrinant galima teigti, kad USD turėtų būti laikomos įmonėmis, jei – ir tiek, kiek – jos iš tikrųjų vykdo vieną ar daugiau ekonominės veiklos rūšių (54). USD suteikia laivų savininkams ir operatoriams prieigą prie uosto infrastruktūros už atlygį (t. y. rinkliavas už iškrautas ir pakrautas prekes ir inkaravimo rinkliavas). Jos suteikia leidimus vykdyti uosto operacijas už atlygį (leidimų rinkliavos) ir išnuomoja viešąjį turtą už atlygį (koncesijos rinkliavos). Ši veikla laikoma ekonomine. Todėl Komisija mano, kad USD yra įmonė dėl jų vykdomos ekonominės veiklos.

54

4.1.1.3.   Pelno nesiekimas nėra pakankamas pagrindas nelaikyti įmonėmis

| (99) | Italija ir kelios suinteresuotosios šalys teigia, kad USD nesivadovauja komercine logika ir nesiekia kuo didesnio pelno. Šiuo klausimu Komisija nori pabrėžti, kad tai, jog prekės ar paslaugos yra siūlomos nesiekiant pelno, netrukdo šias operacijas rinkoje vykdančio subjekto laikyti įmone (55). |
| --- | --- |

(99)

Italija ir kelios suinteresuotosios šalys teigia, kad USD nesivadovauja komercine logika ir nesiekia kuo didesnio pelno. Šiuo klausimu Komisija nori pabrėžti, kad tai, jog prekės ar paslaugos yra siūlomos nesiekiant pelno, netrukdo šias operacijas rinkoje vykdančio subjekto laikyti įmone (55).

55

| (100) | Komisija pažymi, kad nei Italija, nei suinteresuotosios šalys neteigia, kad USD renkamos rinkliavos tėra simbolinės ar nesusijusios su teikiamų paslaugų sąnaudomis. Komisija taip pat pažymi, kad uosto rinkliavos (t. y. rinkliavos už iškrautas ir pakrautas prekes ir inkaravimo rinkliavos) ir rinkliavos už leidimus ir koncesijas sudaro didžiausią USD pajamų dalį. Remiantis Italijos infrastruktūros ir transporto ministerijos ataskaita, 2017 m. uosto rinkliavos (rinkliavos už iškrautas ir pakrautas prekes ir inkaravimo rinkliavos) ir koncesijos rinkliavos atitinkamai sudarė 53,2 proc. ir 27,1 proc. USD pajamų (56). |
| --- | --- |

(100)

Komisija pažymi, kad nei Italija, nei suinteresuotosios šalys neteigia, kad USD renkamos rinkliavos tėra simbolinės ar nesusijusios su teikiamų paslaugų sąnaudomis. Komisija taip pat pažymi, kad uosto rinkliavos (t. y. rinkliavos už iškrautas ir pakrautas prekes ir inkaravimo rinkliavos) ir rinkliavos už leidimus ir koncesijas sudaro didžiausią USD pajamų dalį. Remiantis Italijos infrastruktūros ir transporto ministerijos ataskaita, 2017 m. uosto rinkliavos (rinkliavos už iškrautas ir pakrautas prekes ir inkaravimo rinkliavos) ir koncesijos rinkliavos atitinkamai sudarė 53,2 proc. ir 27,1 proc. USD pajamų (56).

56

4.1.1.4.   Rinkliavų nustatymas teisės aktais nepaneigia ekonominės veiklos buvimo

| (101) | Italija ir kelios suinteresuotosios šalys teigia, kad rinkliavos už koncesijas ir leidimus, kuriuos USD suteikia privačioms įmonėms, kad jos komerciniais tikslais galėtų naudotis pagrindine uosto infrastruktūra ir vykdyti uosto operacijas bei teikti paslaugas, nėra atlygis už suteiktą paslaugą ar pasiūlytą prekę (žr. 3.2.3 skirsnį). |
| --- | --- |

(101)

Italija ir kelios suinteresuotosios šalys teigia, kad rinkliavos už koncesijas ir leidimus, kuriuos USD suteikia privačioms įmonėms, kad jos komerciniais tikslais galėtų naudotis pagrindine uosto infrastruktūra ir vykdyti uosto operacijas bei teikti paslaugas, nėra atlygis už suteiktą paslaugą ar pasiūlytą prekę (žr. 3.2.3 skirsnį).

| (102) | Italija teigia, kad koncesijos rinkliavos nustatomos teisės aktais. Todėl USD nevykdo ekonominės veiklos, nes negali daryti jokios įtakos pagrindiniam bet kokio rinkos sąlygomis sudaromo ekonominio sandorio elementui, t. y. paslaugos kainai. |
| --- | --- |

(102)

Italija teigia, kad koncesijos rinkliavos nustatomos teisės aktais. Todėl USD nevykdo ekonominės veiklos, nes negali daryti jokios įtakos pagrindiniam bet kokio rinkos sąlygomis sudaromo ekonominio sandorio elementui, t. y. paslaugos kainai.

| (103) | Visų pirma, Komisija nori priminti, kad, pagal teismų praktiką, paslaugos, kurias galima apibūdinti kaip ekonominę veiklą, yra tokios, kokios paprastai teikiamos už atlygį. Esminis atlygio požymis yra tas, kad juo atsilyginama už atitinkamą naudą (57). Todėl atlygio buvimas yra lemiamas veiksnys siekiant nustatyti, ar būta ekonominės veiklos (58). |
| --- | --- |

(103)

Visų pirma, Komisija nori priminti, kad, pagal teismų praktiką, paslaugos, kurias galima apibūdinti kaip ekonominę veiklą, yra tokios, kokios paprastai teikiamos už atlygį. Esminis atlygio požymis yra tas, kad juo atsilyginama už atitinkamą naudą (57). Todėl atlygio buvimas yra lemiamas veiksnys siekiant nustatyti, ar būta ekonominės veiklos (58).

57

58

| (104) | Paslaugų teikimas už teisės aktais nustatytą atlygį pats savaime nėra pakankamas, kad atitinkama veikla nebūtų laikoma ekonomine veikla (59). |
| --- | --- |

(104)

Paslaugų teikimas už teisės aktais nustatytą atlygį pats savaime nėra pakankamas, kad atitinkama veikla nebūtų laikoma ekonomine veikla (59).

59

| (105) | Todėl Komisija mano, kad argumento, jog koncesijos rinkliavos nustatomos teisės aktais, nepakanka padaryti išvadai, kad USD nevykdo ekonominės veiklos. Komisija taip pat pažymi, kad teisės aktais nustatomos tik minimalios koncesijos rinkliavos, todėl USD gali daryti įtaką rinkliavoms pagal savo verslo strategiją. Bet kuriuo atveju, net jei koncesijos rinkliavos visiškai nustatomos teisės aktais, tai nėra svarbu, nes USD suteikia galimybę naudotis tam tikra infrastruktūra ar žeme įmonėms už atlygį, o tai laikoma ekonomine veikla. |
| --- | --- |

(105)

Todėl Komisija mano, kad argumento, jog koncesijos rinkliavos nustatomos teisės aktais, nepakanka padaryti išvadai, kad USD nevykdo ekonominės veiklos. Komisija taip pat pažymi, kad teisės aktais nustatomos tik minimalios koncesijos rinkliavos, todėl USD gali daryti įtaką rinkliavoms pagal savo verslo strategiją. Bet kuriuo atveju, net jei koncesijos rinkliavos visiškai nustatomos teisės aktais, tai nėra svarbu, nes USD suteikia galimybę naudotis tam tikra infrastruktūra ar žeme įmonėms už atlygį, o tai laikoma ekonomine veikla.

| (106) | Todėl Komisija daro išvadą, kad koncesijų suteikimas už atlygį turėtų būti prilyginamas ekonominei veiklai. |
| --- | --- |

(106)

Todėl Komisija daro išvadą, kad koncesijų suteikimas už atlygį turėtų būti prilyginamas ekonominei veiklai.

4.1.1.5.   Ekonominės paskatos

| (107) | Komisija pažymi, kad rinkliavų nustatymas teisės aktais nereiškia, jog rinkliavos bent iš dalies nenustatomos remiantis ekonominiu pagrindu. Nagrinėjamu atveju, prieš nustatant koncesijos rinkliavas ir rinkliavas už uosto operacijų leidimus nacionaliniu lygmeniu, konsultuojamasi su daugeliu viešųjų ir privačiųjų suinteresuotųjų subjektų (nacionalinėmis ir regioninėmis valdžios institucijomis, USD ir kitomis viešosiomis įstaigomis, uosto paslaugas teikiančiomis ir uosto operacijas vykdančiomis įmonėmis, profesinėmis sąjungomis). Tas pats pasakytina ir apie uosto rinkliavas (rinkliavas už pakrautas ir iškrautas prekes ir inkaravimo rinkliavas). |
| --- | --- |

(107)

Komisija pažymi, kad rinkliavų nustatymas teisės aktais nereiškia, jog rinkliavos bent iš dalies nenustatomos remiantis ekonominiu pagrindu. Nagrinėjamu atveju, prieš nustatant koncesijos rinkliavas ir rinkliavas už uosto operacijų leidimus nacionaliniu lygmeniu, konsultuojamasi su daugeliu viešųjų ir privačiųjų suinteresuotųjų subjektų (nacionalinėmis ir regioninėmis valdžios institucijomis, USD ir kitomis viešosiomis įstaigomis, uosto paslaugas teikiančiomis ir uosto operacijas vykdančiomis įmonėmis, profesinėmis sąjungomis). Tas pats pasakytina ir apie uosto rinkliavas (rinkliavas už pakrautas ir iškrautas prekes ir inkaravimo rinkliavas).

| (108) | Komisija mano, kad dėl to, kad USD atleistos nuo pelno mokesčio, jos gali taikyti mažesnes rinkliavas. Rinkliavų dydis yra svarbus uostų įgyvendinamos komercinės politikos elementas, kuriuo siekiama skatinti laivų savininkus ir operatorius naudotis uosto infrastruktūra, o bendroves – įsikurti, kad jos čia plėtotų savo gamybos ar paslaugų teikimo veiklą (60). |
| --- | --- |

(108)

Komisija mano, kad dėl to, kad USD atleistos nuo pelno mokesčio, jos gali taikyti mažesnes rinkliavas. Rinkliavų dydis yra svarbus uostų įgyvendinamos komercinės politikos elementas, kuriuo siekiama skatinti laivų savininkus ir operatorius naudotis uosto infrastruktūra, o bendroves – įsikurti, kad jos čia plėtotų savo gamybos ar paslaugų teikimo veiklą (60).

60

| (109) | Be to, nacionaliniu lygmeniu nustatoma tik viena koncesijos rinkliavos dalis (minimali rinkliava). Ši rinkliavos dalis yra fiksuotoji koncesijos rinkliavos dalis. Kintamoji koncesijos rinkliavos dalis leidžia USD įgyvendinti verslo strategiją atsižvelgiant į konkrečias rinkos aplinkybes. |
| --- | --- |

(109)

Be to, nacionaliniu lygmeniu nustatoma tik viena koncesijos rinkliavos dalis (minimali rinkliava). Ši rinkliavos dalis yra fiksuotoji koncesijos rinkliavos dalis. Kintamoji koncesijos rinkliavos dalis leidžia USD įgyvendinti verslo strategiją atsižvelgiant į konkrečias rinkos aplinkybes.

| (110) | Iš tiesų koncesijos rinkliavas sudaro fiksuotoji ir kintamoji dalis. Fiksuotoji dalis paprastai būna proporcinga atitinkamų koncesijos teritorijų plotui ir yra nustatoma atsižvelgiant į keletą kitų parametrų (vietą, atitinkamų teritorijų infrastruktūros lygį). Kintamąją dalį sudaro ekonominių paskatų mechanizmai, kuriais siekiama didesnio našumo, geresnių energetinių ir aplinkosauginių rodiklių ir geresnio paslaugų lygio, ypač uostų transporto ir įvairių transporto rūšių integracijos srityje. |
| --- | --- |

(110)

Iš tiesų koncesijos rinkliavas sudaro fiksuotoji ir kintamoji dalis. Fiksuotoji dalis paprastai būna proporcinga atitinkamų koncesijos teritorijų plotui ir yra nustatoma atsižvelgiant į keletą kitų parametrų (vietą, atitinkamų teritorijų infrastruktūros lygį). Kintamąją dalį sudaro ekonominių paskatų mechanizmai, kuriais siekiama didesnio našumo, geresnių energetinių ir aplinkosauginių rodiklių ir geresnio paslaugų lygio, ypač uostų transporto ir įvairių transporto rūšių integracijos srityje.

| (111) | Italija pripažįsta, kad kintamoji koncesijos rinkliavų dalis yra ekonominio pobūdžio, todėl būtų pagrįsta į ją atsižvelgti nustatant galimo USD pajamų apmokestinimo vertinimo bazę. Tačiau, koncesininkams pasiekus nustatytus ekonominius tikslus, atitinkama rinkliavos suma būtų laipsniškai mažinama, todėl sumažėtų bendra koncesijos rinkliava. Todėl, Italijos valdžios institucijų teigimu, praktikoje beveik visas USD pajamas iš koncesijų sudaro fiksuotoji dalis, kuri skirta tik USD valdymo ir reguliavimo veiklos sąnaudoms kompensuoti. Kadangi Italija mano, kad fiksuotoji koncesijos rinkliavų dalis yra atlygis už neekonominę veiklą, ji daro išvadą, kad USD nevykdo jokios ekonominės veiklos. |
| --- | --- |

(111)

Italija pripažįsta, kad kintamoji koncesijos rinkliavų dalis yra ekonominio pobūdžio, todėl būtų pagrįsta į ją atsižvelgti nustatant galimo USD pajamų apmokestinimo vertinimo bazę. Tačiau, koncesininkams pasiekus nustatytus ekonominius tikslus, atitinkama rinkliavos suma būtų laipsniškai mažinama, todėl sumažėtų bendra koncesijos rinkliava. Todėl, Italijos valdžios institucijų teigimu, praktikoje beveik visas USD pajamas iš koncesijų sudaro fiksuotoji dalis, kuri skirta tik USD valdymo ir reguliavimo veiklos sąnaudoms kompensuoti. Kadangi Italija mano, kad fiksuotoji koncesijos rinkliavų dalis yra atlygis už neekonominę veiklą, ji daro išvadą, kad USD nevykdo jokios ekonominės veiklos.

| (112) | Tačiau Komisija pažymi, kad nei Italija, nei kuri nors iš suinteresuotųjų šalių nepateikė jokių įrodymų, pagrindžiančių jų teiginį, kad dėl kintamosios rinkliavos dalies sumažėja bendra koncesijos rinkliava. |
| --- | --- |

(112)

Tačiau Komisija pažymi, kad nei Italija, nei kuri nors iš suinteresuotųjų šalių nepateikė jokių įrodymų, pagrindžiančių jų teiginį, kad dėl kintamosios rinkliavos dalies sumažėja bendra koncesijos rinkliava.

| (113) | Dar svarbiau yra tai, kad nėra ginčijama, jog koncesijos rinkliavos nustatomos taip, kad atspindėtų teikiamos paslaugos vertę (apimtį, vietą ir infrastruktūros lygį). Koncesijos rinkliavos taip pat nėra tik simbolinės. |
| --- | --- |

(113)

Dar svarbiau yra tai, kad nėra ginčijama, jog koncesijos rinkliavos nustatomos taip, kad atspindėtų teikiamos paslaugos vertę (apimtį, vietą ir infrastruktūros lygį). Koncesijos rinkliavos taip pat nėra tik simbolinės.

| (114) | Todėl Komisija daro išvadą, kad tai, jog dėl kintamosios koncesijos rinkliavų dalies gali sumažėti bendros pajamos iš koncesijos rinkliavų, kai koncesininkai pasiekia koncesijos sutartyje nustatytus ekonominius tikslus, nėra pakankamas pagrindas atmesti prielaidą, kad USD vykdo ekonominę veiklą. Komisija taip pat mano, kad tai, jog pajamomis iš koncesijos mokesčių gali būti finansuojama ir tam tikra neekonominė veikla, nekeičia aplinkybės, kad rinkliavos gaunamos mainais už paslaugą, t. y. prieigą prie uosto infrastruktūros (61). |
| --- | --- |

(114)

Todėl Komisija daro išvadą, kad tai, jog dėl kintamosios koncesijos rinkliavų dalies gali sumažėti bendros pajamos iš koncesijos rinkliavų, kai koncesininkai pasiekia koncesijos sutartyje nustatytus ekonominius tikslus, nėra pakankamas pagrindas atmesti prielaidą, kad USD vykdo ekonominę veiklą. Komisija taip pat mano, kad tai, jog pajamomis iš koncesijos mokesčių gali būti finansuojama ir tam tikra neekonominė veikla, nekeičia aplinkybės, kad rinkliavos gaunamos mainais už paslaugą, t. y. prieigą prie uosto infrastruktūros (61).

61

4.1.1.6.   Rinkliavos nėra mokesčiai

| (115) | Italija ir kelios suinteresuotosios šalys taip pat tvirtina, kad USD mokamos rinkliavos turi mokesčio, kurį koncesininkas moka valstybei per USD, požymių. |
| --- | --- |

(115)

Italija ir kelios suinteresuotosios šalys taip pat tvirtina, kad USD mokamos rinkliavos turi mokesčio, kurį koncesininkas moka valstybei per USD, požymių.

| (116) | Komisija laikosi nuomonės, kad, nustatant, ar USD vykdo ekonominę veiklą, šis argumentas nėra svarbus, nes vien tuo, kaip tai apibūdinama nacionalinėje teisėje, negalima remtis siekiant apeiti bendrų Sąjungos taisyklių taikymą. Paslaugos, kurias galima apibūdinti kaip ekonominę veiklą, yra tos, kurios paprastai teikiamos už atlygį (62). USD gaunamos rinkliavos yra atlygis, kurį naudotojai moka mainais už konkrečių paslaugų teikimą. Kaip Bendrasis Teismas jau yra pažymėjęs Ispanijos uostų byloje, kurioje uostai taip pat tvirtino, kad uosto rinkliavos yra mokesčiai, uosto rinkliavos yra mokėjimai už naudojimąsi uosto infrastruktūra (63). |
| --- | --- |

(116)

Komisija laikosi nuomonės, kad, nustatant, ar USD vykdo ekonominę veiklą, šis argumentas nėra svarbus, nes vien tuo, kaip tai apibūdinama nacionalinėje teisėje, negalima remtis siekiant apeiti bendrų Sąjungos taisyklių taikymą. Paslaugos, kurias galima apibūdinti kaip ekonominę veiklą, yra tos, kurios paprastai teikiamos už atlygį (62). USD gaunamos rinkliavos yra atlygis, kurį naudotojai moka mainais už konkrečių paslaugų teikimą. Kaip Bendrasis Teismas jau yra pažymėjęs Ispanijos uostų byloje, kurioje uostai taip pat tvirtino, kad uosto rinkliavos yra mokesčiai, uosto rinkliavos yra mokėjimai už naudojimąsi uosto infrastruktūra (63).

62

63

4.1.1.7.   Ekonominė USD veikla nėra pagalbinė veikla

| (117) | Italija laikosi nuomonės, kad ekonominė veikla, kurią USD vykdo valdydamos uostus, yra nereikšminga ir nepakankama, kad USD būtų laikomos įmonėmis. Pagal Teisingumo Teismo praktiką subjektai, kurie yra įsteigti viešosioms ir neekonominėms funkcijoms ir veiklai vykdyti ir kurie yra reguliuojami, tačiau tuo pat metu vykdo tam tikrą ekonominę veiklą, nelaikomi įmonėmis (64). |
| --- | --- |

(117)

Italija laikosi nuomonės, kad ekonominė veikla, kurią USD vykdo valdydamos uostus, yra nereikšminga ir nepakankama, kad USD būtų laikomos įmonėmis. Pagal Teisingumo Teismo praktiką subjektai, kurie yra įsteigti viešosioms ir neekonominėms funkcijoms ir veiklai vykdyti ir kurie yra reguliuojami, tačiau tuo pat metu vykdo tam tikrą ekonominę veiklą, nelaikomi įmonėmis (64).

64

| (118) | Italija taip pat mano, kad veikla, kuri gali turėti ekonominės reikšmės uosto turto valdymui ir kuri gali būti svarbi nustatant koncesijos rinkliavas, yra neatsiejama nuo viešosios veiklos, kuri teisės aktais pavesta USD, pavyzdžiui, uosto turto kontrolės ir valdymo. Todėl, Italijos teigimu, USD renkamos rinkliavos neturėtų būti laikomos įmonės pajamomis. |
| --- | --- |

(118)

Italija taip pat mano, kad veikla, kuri gali turėti ekonominės reikšmės uosto turto valdymui ir kuri gali būti svarbi nustatant koncesijos rinkliavas, yra neatsiejama nuo viešosios veiklos, kuri teisės aktais pavesta USD, pavyzdžiui, uosto turto kontrolės ir valdymo. Todėl, Italijos teigimu, USD renkamos rinkliavos neturėtų būti laikomos įmonės pajamomis.

| (119) | Komisija norėtų priminti, kad tai, jog subjektas, vykdydamas dalį veiklos, naudojasi viešosios valdžios įgaliojimais, savaime netrukdo jo priskirti įmonių kategorijai Sąjungos konkurencijos teisės tikslais dėl jo vykdomos ekonominės veiklos (65). |
| --- | --- |

(119)

Komisija norėtų priminti, kad tai, jog subjektas, vykdydamas dalį veiklos, naudojasi viešosios valdžios įgaliojimais, savaime netrukdo jo priskirti įmonių kategorijai Sąjungos konkurencijos teisės tikslais dėl jo vykdomos ekonominės veiklos (65).

65

| (120) | Pagal teismų praktiką, jei viešasis subjektas vykdo ekonominę veiklą, kurią galima atskirti nuo jo, kaip valdžios institucijos, prerogatyvų įgyvendinimo, toks subjektas šios veiklos atžvilgiu veikia kaip įmonė. Kita vertus, jei ši ekonominė veikla yra neatsiejama nuo jo, kaip viešosios valdžios institucijos, prerogatyvų įgyvendinimo, visa šio subjekto vykdoma veikla lieka veikla, susijusi su šių prerogatyvų įgyvendinimu (66). |
| --- | --- |

(120)

Pagal teismų praktiką, jei viešasis subjektas vykdo ekonominę veiklą, kurią galima atskirti nuo jo, kaip valdžios institucijos, prerogatyvų įgyvendinimo, toks subjektas šios veiklos atžvilgiu veikia kaip įmonė. Kita vertus, jei ši ekonominė veikla yra neatsiejama nuo jo, kaip viešosios valdžios institucijos, prerogatyvų įgyvendinimo, visa šio subjekto vykdoma veikla lieka veikla, susijusi su šių prerogatyvų įgyvendinimu (66).

66

| (121) | Komisija pažymi, kad nei Italija, nei suinteresuotosios šalys nepateikė įrodymų, patvirtinančių, kad uostų vykdoma ekonominė veikla yra neatsiejama nuo jų, kaip valdžios institucijų, prerogatyvų. Vien tai, kad tarp tų veiklos rūšių gali būti ekonominis ryšys, t. y. uostų ekonomine veikla galima visiškai ar iš dalies finansuoti jų neekonominę veiklą, nėra pakankamas įrodymas, kad šių veiklos rūšių neįmanoma atskirti, kaip tai suprantama pagal teismų praktiką (67). |
| --- | --- |

(121)

Komisija pažymi, kad nei Italija, nei suinteresuotosios šalys nepateikė įrodymų, patvirtinančių, kad uostų vykdoma ekonominė veikla yra neatsiejama nuo jų, kaip valdžios institucijų, prerogatyvų. Vien tai, kad tarp tų veiklos rūšių gali būti ekonominis ryšys, t. y. uostų ekonomine veikla galima visiškai ar iš dalies finansuoti jų neekonominę veiklą, nėra pakankamas įrodymas, kad šių veiklos rūšių neįmanoma atskirti, kaip tai suprantama pagal teismų praktiką (67).

67

| (122) | Komisija taip pat atkreipia dėmesį į tai, kad šioje byloje USD ekonominė veikla nėra privaloma dėl jų neekonominės veiklos, vykdomos dėl viešojo intereso, o jos nevykdant neekonominė veikla nebūtinai praranda naudingumą (68). |
| --- | --- |

(122)

Komisija taip pat atkreipia dėmesį į tai, kad šioje byloje USD ekonominė veikla nėra privaloma dėl jų neekonominės veiklos, vykdomos dėl viešojo intereso, o jos nevykdant neekonominė veikla nebūtinai praranda naudingumą (68).

68

| (123) | Komisija taip pat pažymi, kad nei Italija, nei suinteresuotosios šalys neįrodė, kad uostų ekonominė veikla papildo jų neekonominę veiklą, kuri vykdoma ir (arba) įgyvendinama siekiant viešojo intereso (69). Priešingai, uosto rinkliavos (t. y. rinkliavos už iškrautas ir pakrautas prekes ir inkaravimo rinkliavos) ir koncesijos rinkliavos sudaro didžiąją USD veiklos pajamų dalį, nes susijusios veiklos rūšys sudaro pagrindinę USD veiklą (70). |
| --- | --- |

(123)

Komisija taip pat pažymi, kad nei Italija, nei suinteresuotosios šalys neįrodė, kad uostų ekonominė veikla papildo jų neekonominę veiklą, kuri vykdoma ir (arba) įgyvendinama siekiant viešojo intereso (69). Priešingai, uosto rinkliavos (t. y. rinkliavos už iškrautas ir pakrautas prekes ir inkaravimo rinkliavos) ir koncesijos rinkliavos sudaro didžiąją USD veiklos pajamų dalį, nes susijusios veiklos rūšys sudaro pagrindinę USD veiklą (70).

69

70

| (124) | Todėl Komisija daro išvadą, kad USD ekonominė veikla nėra neatsiejama nuo neekonominės veiklos, vykdomos ir (arba) įgyvendinamos siekiant viešojo intereso, kaip tai suprantama pagal teismų praktiką (71). Todėl Komisija laikosi nuomonės, kad USD turėtų būti laikomos įmonėmis, jei – ir tiek, kiek – jos iš tikrųjų vykdo vieną ar daugiau ekonominės veiklos rūšių (72). |
| --- | --- |

(124)

Todėl Komisija daro išvadą, kad USD ekonominė veikla nėra neatsiejama nuo neekonominės veiklos, vykdomos ir (arba) įgyvendinamos siekiant viešojo intereso, kaip tai suprantama pagal teismų praktiką (71). Todėl Komisija laikosi nuomonės, kad USD turėtų būti laikomos įmonėmis, jei – ir tiek, kiek – jos iš tikrųjų vykdo vieną ar daugiau ekonominės veiklos rūšių (72).

71

72

4.1.1.8.   Teisinis monopolis nėra pakankamas pagrindas USD veiklą laikyti neekonomine

| (125) | Italija ir kelios suinteresuotosios šalys tvirtina, kad USD neturi konkurentų ir nėra rinkos, kurioje jos galėtų vykdyti veiklą. Nesant rinkos, kurioje USD galėtų siūlyti paslaugas, jos negalėtų būti laikomos įmonėmis. Kai kurios suinteresuotosios šalys taip pat nurodo, kad uostų valdymas skiriasi nuo oro uostų valdymo. |
| --- | --- |

(125)

Italija ir kelios suinteresuotosios šalys tvirtina, kad USD neturi konkurentų ir nėra rinkos, kurioje jos galėtų vykdyti veiklą. Nesant rinkos, kurioje USD galėtų siūlyti paslaugas, jos negalėtų būti laikomos įmonėmis. Kai kurios suinteresuotosios šalys taip pat nurodo, kad uostų valdymas skiriasi nuo oro uostų valdymo.

| (126) | Šiuo klausimu Komisija pažymi, kad subjektas, turintis teisinį monopolį, tikrai gali siūlyti prekes ir paslaugas rinkoje, todėl būti įmone pagal Sutarties 107 straipsnį. Ekonominės veiklos sąvoka yra objektyvi ir atsiranda dėl faktinių aplinkybių, visų pirma dėl atitinkamų paslaugų rinkos buvimo (73). |
| --- | --- |

(126)

Šiuo klausimu Komisija pažymi, kad subjektas, turintis teisinį monopolį, tikrai gali siūlyti prekes ir paslaugas rinkoje, todėl būti įmone pagal Sutarties 107 straipsnį. Ekonominės veiklos sąvoka yra objektyvi ir atsiranda dėl faktinių aplinkybių, visų pirma dėl atitinkamų paslaugų rinkos buvimo (73).

73

| (127) | Komisija taip pat primena, kad Sąjungos teismai nusprendė, jog oro uostų paslaugų teikimas oro transporto bendrovėms už tam tikrą mokestį yra ekonominė veikla (74). Komisija mano, kad nėra esminio skirtumo tarp leidimo naudotis oro uosto infrastruktūra mainais už oro uosto mokesčius ir leidimo naudotis uosto infrastruktūra mainais už uosto teises (75), ypač todėl, kad oro uostai taip pat turi teisinį monopolį, panašų į tą, kurį turi Italijos USD. Pačios USD valdo uosto infrastruktūrą, kai laivų savininkams ir operatoriams suteikia prieigą prie uosto infrastruktūros arba ją nuomoja už atlygį (76). |
| --- | --- |

(127)

Komisija taip pat primena, kad Sąjungos teismai nusprendė, jog oro uostų paslaugų teikimas oro transporto bendrovėms už tam tikrą mokestį yra ekonominė veikla (74). Komisija mano, kad nėra esminio skirtumo tarp leidimo naudotis oro uosto infrastruktūra mainais už oro uosto mokesčius ir leidimo naudotis uosto infrastruktūra mainais už uosto teises (75), ypač todėl, kad oro uostai taip pat turi teisinį monopolį, panašų į tą, kurį turi Italijos USD. Pačios USD valdo uosto infrastruktūrą, kai laivų savininkams ir operatoriams suteikia prieigą prie uosto infrastruktūros arba ją nuomoja už atlygį (76).

74

75

76

| (128) | Todėl Komisija daro išvadą, kad Italijos ir kai kurių suinteresuotųjų šalių pateiktų argumentų nepakanka, kad USD vykdomą veiklą būtų galima laikyti neekonomine. |
| --- | --- |

(128)

Todėl Komisija daro išvadą, kad Italijos ir kai kurių suinteresuotųjų šalių pateiktų argumentų nepakanka, kad USD vykdomą veiklą būtų galima laikyti neekonomine.

4.1.1.9.   Išvada

| (129) | Atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta pirmiau, Komisija daro išvadą, kad USD vykdo ekonominę veiklą, todėl laikytinos įmonėmis pagal Sutarties 107 straipsnio 1 dalį. |
| --- | --- |

(129)

Atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta pirmiau, Komisija daro išvadą, kad USD vykdo ekonominę veiklą, todėl laikytinos įmonėmis pagal Sutarties 107 straipsnio 1 dalį.

4.1.2.   Valstybinių išteklių naudojimas ir priskyrimas valstybei

Valstybinių išteklių naudojimas ir priskyrimas valstybei

| (130) | Pagal Sutarties 107 straipsnio 1 dalį pagalbos priemonė laikoma valstybės pagalba, jei ji taikoma valstybės narės ar bet kokia forma naudojant valstybinius išteklius. Nagrinėjamu atveju atleidimas nuo pelno mokesčio visų pirma grindžiamas TUIR 74 straipsniu, kaip jį aiškina ir taiko Italijos valdžios institucijos (žr. 50–52 konstatuojamąsias dalis). Pagal TUIR 74 straipsnį valstybės įstaigos ir administracijos bei kitos teritorinės įstaigos, pavyzdžiui, regionai ir savivaldybės, nemoka pelno mokesčio. Italijos valdžios institucijų nuomone, USD yra viešosios įstaigos, kurioms patikėtos tik administracinės funkcijos, todėl joms taikomas TUIR 74 straipsnis. Todėl priemonė priskirtina valstybei. |
| --- | --- |

(130)

Pagal Sutarties 107 straipsnio 1 dalį pagalbos priemonė laikoma valstybės pagalba, jei ji taikoma valstybės narės ar bet kokia forma naudojant valstybinius išteklius. Nagrinėjamu atveju atleidimas nuo pelno mokesčio visų pirma grindžiamas TUIR 74 straipsniu, kaip jį aiškina ir taiko Italijos valdžios institucijos (žr. 50–52 konstatuojamąsias dalis). Pagal TUIR 74 straipsnį valstybės įstaigos ir administracijos bei kitos teritorinės įstaigos, pavyzdžiui, regionai ir savivaldybės, nemoka pelno mokesčio. Italijos valdžios institucijų nuomone, USD yra viešosios įstaigos, kurioms patikėtos tik administracinės funkcijos, todėl joms taikomas TUIR 74 straipsnis. Todėl priemonė priskirtina valstybei.

| (131) | Be to, mokestinių pajamų netekimas prilygsta valstybinių išteklių naudojimui patiriant biudžeto išlaidų. |
| --- | --- |

(131)

Be to, mokestinių pajamų netekimas prilygsta valstybinių išteklių naudojimui patiriant biudžeto išlaidų.

| (132) | Iš tiesų, kaip nusprendė Sąjungos teismai, priemonė, kuria valdžios institucijos tam tikras įmones atleidžia nuo mokesčio ir dėl kurios, nors pinigai iš valstybinių išteklių nėra tiesiogiai pervedami, nuo mokesčio atleistų asmenų padėtis tampa palankesnė nei kitų mokesčių mokėtojų, atitinka valstybinių išteklių sampratą pagal Sutarties 107 straipsnio 1 dalį (77). |
| --- | --- |

(132)

Iš tiesų, kaip nusprendė Sąjungos teismai, priemonė, kuria valdžios institucijos tam tikras įmones atleidžia nuo mokesčio ir dėl kurios, nors pinigai iš valstybinių išteklių nėra tiesiogiai pervedami, nuo mokesčio atleistų asmenų padėtis tampa palankesnė nei kitų mokesčių mokėtojų, atitinka valstybinių išteklių sampratą pagal Sutarties 107 straipsnio 1 dalį (77).

77

| (133) | Taigi Italijos valdžios institucijos, atleisdamos ekonominę veiklą vykdančias USD nuo pelno mokesčio, atsisako pajamų, kurios yra valstybiniai ištekliai. Dėl to Komisija mano, kad dėl nagrinėjamos priemonės prarandami valstybiniai ištekliai, taigi ji taikoma naudojant valstybinius išteklius. |
| --- | --- |

(133)

Taigi Italijos valdžios institucijos, atleisdamos ekonominę veiklą vykdančias USD nuo pelno mokesčio, atsisako pajamų, kurios yra valstybiniai ištekliai. Dėl to Komisija mano, kad dėl nagrinėjamos priemonės prarandami valstybiniai ištekliai, taigi ji taikoma naudojant valstybinius išteklius.

| (134) | Dėl kai kurių suinteresuotųjų šalių pateikto argumento, kad dėl USD atleidimo nuo prievolės mokėti pelno mokestį neprarandamos mokestinės pajamos, nes USD yra valstybės dalis, primenama, kad Sąjungos teisinė tvarka nuosavybės sistemos požiūriu yra neutrali (78) ir jokiu būdu nevaržo valstybių narių teisės veikti kaip ekonominės veiklos vykdytojoms. Kita vertus, kai valdžios institucijos bet kokia forma tiesiogiai ar netiesiogiai vykdo ekonominius sandorius, joms yra taikomos Sąjungos valstybės pagalbos taisyklės (79). Todėl, remiantis nusistovėjusia teismų praktika, įsipareigojimus, kuriuos valstybė prisiima kaip įmonės savininkė, reikia atskirti nuo įsipareigojimų, kuriuos ji prisiima kaip valdžios institucija (80). Tai reiškia, kad į pajamas, kurias valstybė gali gauti turėdama nuosavybės teisę į valstybinę įmonę, negalima atsižvelgti vertinant, ar jai suteikta mokestinė lengvata turi įtakos valstybiniams ištekliams. Be to, nei Italija, nei kuri nors suinteresuotoji šalis nepateikė jokių argumentų, įrodančių, kad mokestinė lengvata, susijusi su USD atleidimu nuo pelno mokesčio, neviršija sumos, reikalingos USD institucinėms užduotims finansuoti. |
| --- | --- |

(134)

Dėl kai kurių suinteresuotųjų šalių pateikto argumento, kad dėl USD atleidimo nuo prievolės mokėti pelno mokestį neprarandamos mokestinės pajamos, nes USD yra valstybės dalis, primenama, kad Sąjungos teisinė tvarka nuosavybės sistemos požiūriu yra neutrali (78) ir jokiu būdu nevaržo valstybių narių teisės veikti kaip ekonominės veiklos vykdytojoms. Kita vertus, kai valdžios institucijos bet kokia forma tiesiogiai ar netiesiogiai vykdo ekonominius sandorius, joms yra taikomos Sąjungos valstybės pagalbos taisyklės (79). Todėl, remiantis nusistovėjusia teismų praktika, įsipareigojimus, kuriuos valstybė prisiima kaip įmonės savininkė, reikia atskirti nuo įsipareigojimų, kuriuos ji prisiima kaip valdžios institucija (80). Tai reiškia, kad į pajamas, kurias valstybė gali gauti turėdama nuosavybės teisę į valstybinę įmonę, negalima atsižvelgti vertinant, ar jai suteikta mokestinė lengvata turi įtakos valstybiniams ištekliams. Be to, nei Italija, nei kuri nors suinteresuotoji šalis nepateikė jokių argumentų, įrodančių, kad mokestinė lengvata, susijusi su USD atleidimu nuo pelno mokesčio, neviršija sumos, reikalingos USD institucinėms užduotims finansuoti.

78

79

80

4.1.3.   Pranašumas

Pranašumas

| (135) | Tam, kad priemonė būtų laikoma valstybės pagalba, ja gavėjui taip pat turi būti suteikiamas finansinis pranašumas. Pranašumo sąvoka apima ne tik pozityvią naudą, bet ir priemones, kuriomis įvairiais būdais mažinami įmonės mokami mokesčiai (81). |
| --- | --- |

(135)

Tam, kad priemonė būtų laikoma valstybės pagalba, ja gavėjui taip pat turi būti suteikiamas finansinis pranašumas. Pranašumo sąvoka apima ne tik pozityvią naudą, bet ir priemones, kuriomis įvairiais būdais mažinami įmonės mokami mokesčiai (81).

81

| (136) | Pagal šią priemonę USD atleidžiamos nuo pelno mokesčio, o kitoms įmonėms iš esmės taikomas pelno mokestis. Dėl atleidimo nuo mokesčio sumažėja išlaidos, kurios paprastai įtraukiamos į ekonominę veiklą vykdančios įmonės veiklos sąnaudas. Tai suteikia USD ekonominį pranašumą, palyginti su kitomis įmonėmis, kurios negalėtų pasinaudoti tokia mokesčių lengvata, nors ir vykdo ekonominę veiklą. Tai reiškia, kad šia priemone USD suteikiamas pranašumas. |
| --- | --- |

(136)

Pagal šią priemonę USD atleidžiamos nuo pelno mokesčio, o kitoms įmonėms iš esmės taikomas pelno mokestis. Dėl atleidimo nuo mokesčio sumažėja išlaidos, kurios paprastai įtraukiamos į ekonominę veiklą vykdančios įmonės veiklos sąnaudas. Tai suteikia USD ekonominį pranašumą, palyginti su kitomis įmonėmis, kurios negalėtų pasinaudoti tokia mokesčių lengvata, nors ir vykdo ekonominę veiklą. Tai reiškia, kad šia priemone USD suteikiamas pranašumas.

| (137) | Komisija pažymi, kad Italijos valdžios institucijos neteigia, jog USD yra pavesta teikti viešąsias paslaugas ir atleidimas nuo mokesčio kompensuoja jų išlaidas, patirtas vykdant viešųjų paslaugų įsipareigojimus. Komisija taip pat nemano, kad vykdomi Sprendimo Altmark kriterijai (82), nes USD neprivalo vykdyti aiškiai apibrėžtų viešųjų paslaugų įsipareigojimų. Be to, nagrinėjama priemonė, pagal kurią pagalbos suma siejama su gaunamu pelnu, nėra susijusi su viešosios paslaugos užduoties grynosiomis sąnaudomis arba jomis neapsiriboja. Ji taip pat nėra numatyta pavedime priemonės gavėjams užtikrinti šios užduoties vykdymą. |
| --- | --- |

(137)

Komisija pažymi, kad Italijos valdžios institucijos neteigia, jog USD yra pavesta teikti viešąsias paslaugas ir atleidimas nuo mokesčio kompensuoja jų išlaidas, patirtas vykdant viešųjų paslaugų įsipareigojimus. Komisija taip pat nemano, kad vykdomi Sprendimo Altmark kriterijai (82), nes USD neprivalo vykdyti aiškiai apibrėžtų viešųjų paslaugų įsipareigojimų. Be to, nagrinėjama priemonė, pagal kurią pagalbos suma siejama su gaunamu pelnu, nėra susijusi su viešosios paslaugos užduoties grynosiomis sąnaudomis arba jomis neapsiriboja. Ji taip pat nėra numatyta pavedime priemonės gavėjams užtikrinti šios užduoties vykdymą.

Altmark

82

| (138) | Taigi Italijos valdžios institucijos, atleisdamos ekonominę veiklą vykdančias USD nuo pelno mokesčio, suteikia joms pranašumą. Todėl Komisija daro išvadą, kad nagrinėjama priemone USD suteikiamas pranašumas. |
| --- | --- |

(138)

Taigi Italijos valdžios institucijos, atleisdamos ekonominę veiklą vykdančias USD nuo pelno mokesčio, suteikia joms pranašumą. Todėl Komisija daro išvadą, kad nagrinėjama priemone USD suteikiamas pranašumas.

4.1.4.   Konkurencijos iškraipymas ir poveikis prekybai

Konkurencijos iškraipymas ir poveikis prekybai

| (139) | Pagal Sutarties 107 straipsnio 1 dalį, kad priemonė būtų laikoma pagalba, ji turi daryti poveikį Sąjungos vidaus prekybai ir iškraipyti konkurenciją arba kelti grėsmę ją iškraipyti. |
| --- | --- |

(139)

Pagal Sutarties 107 straipsnio 1 dalį, kad priemonė būtų laikoma pagalba, ji turi daryti poveikį Sąjungos vidaus prekybai ir iškraipyti konkurenciją arba kelti grėsmę ją iškraipyti.

4.1.4.1.   Konkurencija ir konkurencinės rinkos

| (140) | Komisija visų pirma primena, kad vykstant viešoms konsultacijoms su suinteresuotosiomis šalimis dėl uostų sektoriaus reglamento projekto visi suinteresuotieji subjektai pabrėžė, jog Sąjungoje būtina užtikrinti stabilias ir vienodas uostų konkurencijos sąlygas (83). |
| --- | --- |

(140)

Komisija visų pirma primena, kad vykstant viešoms konsultacijoms su suinteresuotosiomis šalimis dėl uostų sektoriaus reglamento projekto visi suinteresuotieji subjektai pabrėžė, jog Sąjungoje būtina užtikrinti stabilias ir vienodas uostų konkurencijos sąlygas (83).

83

| (141) | Iš tiesų kai kurių valstybių narių teisinėse sistemose numatyta, kad pagrindinė uosto infrastruktūra gali būti patikėta tik tam tikriems subjektams. Todėl kitų valstybių narių veiklos vykdytojai negali eksploatuoti pagrindinės uostų infrastruktūros tose valstybėse narėse, o ši konkreti rinka bent jau tam tikru mastu gali būti laikoma neliberalizuota ar neatvira konkurencijai. Tačiau ši konkreti rinka nėra vienintelė rinka, kurioje uostų direkcijoms suteikiamas pranašumas gali iškraipyti konkurenciją (84). |
| --- | --- |

(141)

Iš tiesų kai kurių valstybių narių teisinėse sistemose numatyta, kad pagrindinė uosto infrastruktūra gali būti patikėta tik tam tikriems subjektams. Todėl kitų valstybių narių veiklos vykdytojai negali eksploatuoti pagrindinės uostų infrastruktūros tose valstybėse narėse, o ši konkreti rinka bent jau tam tikru mastu gali būti laikoma neliberalizuota ar neatvira konkurencijai. Tačiau ši konkreti rinka nėra vienintelė rinka, kurioje uostų direkcijoms suteikiamas pranašumas gali iškraipyti konkurenciją (84).

84

| (142) | Pirma, logistikos ir transporto įmonės, norinčios gabenti prekes, gali pasirinkti įvairius būdus, t. y. naudotis kitais (užsienio ar šalies) uostais, kuriuos valdo kitos uostų direkcijos, arba net visiškai nesinaudoti jokiais uostais. Skirtingų valstybių narių uostai gali turėti bendrą žemyninę dalį, todėl uostų direkcijos konkuruoja dėl transporto paslaugų teikimo veiklos vykdytojams, norintiems teikti paslaugas toje žemyninėje dalyje. Pavyzdžiui, taip gali būti vykdant uosto operacijas Italijos šiaurės vakarinėje dalyje ir Pietų Prancūzijoje. Taigi USD teikiamos paslaugos (leidimas naudotis uostais) bent jau tam tikru mastu konkuruoja su kitų uostų direkcijų ir kitų transporto paslaugų teikėjų Italijoje ir kitose valstybėse narėse teikiamomis paslaugomis. Apskritai Komisija pažymi, kad bet koks Italijos USD suteiktas pranašumas taip pat gali turėti poveikį konkurencijai ir Sąjungos vidaus prekybai, nes uostams tenka didelė tarptautinio prekių ir keleivių vežimo dalis. |
| --- | --- |

(142)

Pirma, logistikos ir transporto įmonės, norinčios gabenti prekes, gali pasirinkti įvairius būdus, t. y. naudotis kitais (užsienio ar šalies) uostais, kuriuos valdo kitos uostų direkcijos, arba net visiškai nesinaudoti jokiais uostais. Skirtingų valstybių narių uostai gali turėti bendrą žemyninę dalį, todėl uostų direkcijos konkuruoja dėl transporto paslaugų teikimo veiklos vykdytojams, norintiems teikti paslaugas toje žemyninėje dalyje. Pavyzdžiui, taip gali būti vykdant uosto operacijas Italijos šiaurės vakarinėje dalyje ir Pietų Prancūzijoje. Taigi USD teikiamos paslaugos (leidimas naudotis uostais) bent jau tam tikru mastu konkuruoja su kitų uostų direkcijų ir kitų transporto paslaugų teikėjų Italijoje ir kitose valstybėse narėse teikiamomis paslaugomis. Apskritai Komisija pažymi, kad bet koks Italijos USD suteiktas pranašumas taip pat gali turėti poveikį konkurencijai ir Sąjungos vidaus prekybai, nes uostams tenka didelė tarptautinio prekių ir keleivių vežimo dalis.

| (143) | Šiuo atžvilgiu tai, kad USD yra vieninteliai subjektai, turintys teisę valdyti savo uosto infrastruktūrą (ir siūlyti galimybę naudotis uosto infrastruktūra), nekelia abejonių, kad yra didesnė konkurencinė rinka, kurioje USD teikiamos transporto paslaugos (prieiga prie uosto infrastruktūros) konkuruoja su kitų Italijoje įsisteigusių vežėjų ir kitų uostų ar transporto paslaugų teikėjų kitose valstybėse narėse teikiamomis paslaugomis (85). Uosto infrastruktūros naudotojai gali naudotis kitais uostais (Italijoje ar užsienyje) ir kitais transporto būdais, todėl USD teikia paslaugas konkuruodamos su kitais veiklos vykdytojais didelėje transporto paslaugų rinkoje ir mažesnėje uosto paslaugų rinkoje (kiti Sąjungos uostai suteikia galimybę patekti į Sąjungos rinką, taigi ir į Italiją, kartais kartu su keliais, geležinkeliais ar vandens keliais) (86). |
| --- | --- |

(143)

Šiuo atžvilgiu tai, kad USD yra vieninteliai subjektai, turintys teisę valdyti savo uosto infrastruktūrą (ir siūlyti galimybę naudotis uosto infrastruktūra), nekelia abejonių, kad yra didesnė konkurencinė rinka, kurioje USD teikiamos transporto paslaugos (prieiga prie uosto infrastruktūros) konkuruoja su kitų Italijoje įsisteigusių vežėjų ir kitų uostų ar transporto paslaugų teikėjų kitose valstybėse narėse teikiamomis paslaugomis (85). Uosto infrastruktūros naudotojai gali naudotis kitais uostais (Italijoje ar užsienyje) ir kitais transporto būdais, todėl USD teikia paslaugas konkuruodamos su kitais veiklos vykdytojais didelėje transporto paslaugų rinkoje ir mažesnėje uosto paslaugų rinkoje (kiti Sąjungos uostai suteikia galimybę patekti į Sąjungos rinką, taigi ir į Italiją, kartais kartu su keliais, geležinkeliais ar vandens keliais) (86).

85

86

| (144) | Be to, koncesininkai, norintys teikti uosto paslaugas, gali tai daryti kituose uostuose, kuriuos valdo kitos uosto direkcijos. USD konkuruoja dėl šių veiklos vykdytojų (uosto paslaugas teikiančių koncesininkų) pritraukimo. Rinkliavų, kurias USD renka mainais už koncesininkams suteikiamą žemę ir infrastruktūrą (uosto įrangą), dydis taip pat turi įtakos koncesininkų pasirinkimui įsikurti konkrečiame uoste (87). Teismų praktikoje pripažįstama, kad šioje rinkoje yra konkurencija ir tarpvalstybinis poveikis (88). |
| --- | --- |

(144)

Be to, koncesininkai, norintys teikti uosto paslaugas, gali tai daryti kituose uostuose, kuriuos valdo kitos uosto direkcijos. USD konkuruoja dėl šių veiklos vykdytojų (uosto paslaugas teikiančių koncesininkų) pritraukimo. Rinkliavų, kurias USD renka mainais už koncesininkams suteikiamą žemę ir infrastruktūrą (uosto įrangą), dydis taip pat turi įtakos koncesininkų pasirinkimui įsikurti konkrečiame uoste (87). Teismų praktikoje pripažįstama, kad šioje rinkoje yra konkurencija ir tarpvalstybinis poveikis (88).

87

88

| (145) | Be to, įmonės, norinčios įsikurti netoli uosto, gali įsikurti ir už uosto ribų (ir nebūtinai uosto direkcijai priklausančioje ar jos valdomoje žemėje), todėl USD konkuruoja su kitais veiklos vykdytojais, nuomojančiais žemę už uostų ribų. |
| --- | --- |

(145)

Be to, įmonės, norinčios įsikurti netoli uosto, gali įsikurti ir už uosto ribų (ir nebūtinai uosto direkcijai priklausančioje ar jos valdomoje žemėje), todėl USD konkuruoja su kitais veiklos vykdytojais, nuomojančiais žemę už uostų ribų.

| (146) | Apibendrindama Komisija mano, kad USD gali konkuruoti tarpusavyje ir su kitais Europos uostais, todėl USD atleidimas nuo mokesčių taip pat gali daryti poveikį konkurencijai ir prekybai tarp valstybių narių. |
| --- | --- |

(146)

Apibendrindama Komisija mano, kad USD gali konkuruoti tarpusavyje ir su kitais Europos uostais, todėl USD atleidimas nuo mokesčių taip pat gali daryti poveikį konkurencijai ir prekybai tarp valstybių narių.

4.1.4.2.   Konkurencijos iškraipymas

| (147) | Valstybės taikoma priemonė laikoma iškraipančia konkurenciją arba galinčia ją iškraipyti, jeigu dėl jos gavėjo konkurencinė padėtis gali pagerėti, palyginti su kitomis įmonėmis, su kuriomis jis konkuruoja (89). Tai, kad konkurencija yra iškraipoma pagal Sutarties 107 straipsnio 1 dalį, paprastai nustatoma tada, kai valstybė suteikia kokiai nors įmonei finansinį pranašumą sektoriuje, kuriame yra arba galėtų būti konkurencija (90). Valstybės parama gali iškraipyti konkurenciją, net jei ja įmonei gavėjai nepadedama didinti turimos rinkos dalies ar jos įgyti. Užtenka vien to, kad tokia pagalba jai suteikiama galimybė išlaikyti stipresnę konkurencinę padėtį, nei ji būtų turėjusi, jeigu ta pagalba nebūtų suteikta. Tokiomis aplinkybėmis tam, kad pagalba būtų laikoma iškraipančia konkurenciją, paprastai užtenka remtis tuo, kad dėl pagalbos gavėjui suteikiamas pranašumas, nes ja sumažinamos jo išlaidos, kurias jis priešingu atveju būtų turėjęs patirti vykdydamas kasdienę verslo veiklą (91). |
| --- | --- |

(147)

Valstybės taikoma priemonė laikoma iškraipančia konkurenciją arba galinčia ją iškraipyti, jeigu dėl jos gavėjo konkurencinė padėtis gali pagerėti, palyginti su kitomis įmonėmis, su kuriomis jis konkuruoja (89). Tai, kad konkurencija yra iškraipoma pagal Sutarties 107 straipsnio 1 dalį, paprastai nustatoma tada, kai valstybė suteikia kokiai nors įmonei finansinį pranašumą sektoriuje, kuriame yra arba galėtų būti konkurencija (90). Valstybės parama gali iškraipyti konkurenciją, net jei ja įmonei gavėjai nepadedama didinti turimos rinkos dalies ar jos įgyti. Užtenka vien to, kad tokia pagalba jai suteikiama galimybė išlaikyti stipresnę konkurencinę padėtį, nei ji būtų turėjusi, jeigu ta pagalba nebūtų suteikta. Tokiomis aplinkybėmis tam, kad pagalba būtų laikoma iškraipančia konkurenciją, paprastai užtenka remtis tuo, kad dėl pagalbos gavėjui suteikiamas pranašumas, nes ja sumažinamos jo išlaidos, kurias jis priešingu atveju būtų turėjęs patirti vykdydamas kasdienę verslo veiklą (91).

89

90

91

| (148) | Kadangi nagrinėjama priemonė yra pagalbos schema, taikoma skirtingo dydžio, geografinės padėties ir veiklos rūšių USD, norint įrodyti, kad ji yra valstybės pagalba, nebūtina atskirai įrodyti, kad dėl šios priemonės iškraipoma kiekvienos USD konkurencija ir daromas poveikis prekybai (92). |
| --- | --- |

(148)

Kadangi nagrinėjama priemonė yra pagalbos schema, taikoma skirtingo dydžio, geografinės padėties ir veiklos rūšių USD, norint įrodyti, kad ji yra valstybės pagalba, nebūtina atskirai įrodyti, kad dėl šios priemonės iškraipoma kiekvienos USD konkurencija ir daromas poveikis prekybai (92).

92

| (149) | Atleidžiant nuo pelno mokesčio USD suteikiamas pranašumas, kuris gali sustiprinti jų konkurencinę padėtį. Visų pirma, USD teikiamų paslaugų kaina (leidimų ir koncesijos rinkliavos, rinkliavos už iškrautas ir pakrautas prekes ir inkaravimo rinkliavos) yra vienas iš veiksnių, lemiančių santykinį įvairių Europos uostų konkurencingumą (93). |
| --- | --- |

(149)

Atleidžiant nuo pelno mokesčio USD suteikiamas pranašumas, kuris gali sustiprinti jų konkurencinę padėtį. Visų pirma, USD teikiamų paslaugų kaina (leidimų ir koncesijos rinkliavos, rinkliavos už iškrautas ir pakrautas prekes ir inkaravimo rinkliavos) yra vienas iš veiksnių, lemiančių santykinį įvairių Europos uostų konkurencingumą (93).

93

| (150) | Italija teigė, kad USD turi tik ribotą įtaką nustatant rinkliavą už jų vykdomą veiklą. Tačiau viešajame dekrete nustatytais leidimų ir koncesijos rinkliavų nustatymo kriterijais apibrėžiama tik minimali rinkliava, todėl USD paliekama veiksmų laisvė nustatyti savo rinkliavų dydį (žr. 4.1.1.5 skirsnį). Bet kuriuo atveju, net jei rinkliavos būtų nustatomos tik centralizuotai, o atskiros USD neturėtų jokios veiksmų laisvės daryti įtaką centralizuotai nustatomų rinkliavų dydžiui, tai nepaneigtų galimo konkurencijos iškraipymo, nes įmonės taip pat gali konkuruoti ne pagal kainų parametrus (paslaugų kokybę ir pan.), o dėl atleidimo nuo mokesčio USD suteiktas pranašumas taip pat gali padėti joms pagerinti savo pasiūlos kokybę ir pritraukti laivų savininkų ir operatorių. |
| --- | --- |

(150)

Italija teigė, kad USD turi tik ribotą įtaką nustatant rinkliavą už jų vykdomą veiklą. Tačiau viešajame dekrete nustatytais leidimų ir koncesijos rinkliavų nustatymo kriterijais apibrėžiama tik minimali rinkliava, todėl USD paliekama veiksmų laisvė nustatyti savo rinkliavų dydį (žr. 4.1.1.5 skirsnį). Bet kuriuo atveju, net jei rinkliavos būtų nustatomos tik centralizuotai, o atskiros USD neturėtų jokios veiksmų laisvės daryti įtaką centralizuotai nustatomų rinkliavų dydžiui, tai nepaneigtų galimo konkurencijos iškraipymo, nes įmonės taip pat gali konkuruoti ne pagal kainų parametrus (paslaugų kokybę ir pan.), o dėl atleidimo nuo mokesčio USD suteiktas pranašumas taip pat gali padėti joms pagerinti savo pasiūlos kokybę ir pritraukti laivų savininkų ir operatorių.

| (151) | Taigi Komisija daro išvadą, kad Italijos valdžios institucijos, atleisdamos ekonominę veiklą vykdančias USD nuo pelno mokesčio, suteikia joms pranašumą, kuris gali turėti poveikį konkurencijai. Todėl Komisija laikosi nuomonės, kad nagrinėjama priemone iškraipoma arba gali būti iškraipyta konkurencija. |
| --- | --- |

(151)

Taigi Komisija daro išvadą, kad Italijos valdžios institucijos, atleisdamos ekonominę veiklą vykdančias USD nuo pelno mokesčio, suteikia joms pranašumą, kuris gali turėti poveikį konkurencijai. Todėl Komisija laikosi nuomonės, kad nagrinėjama priemone iškraipoma arba gali būti iškraipyta konkurencija.

4.1.4.3.   Poveikis prekybai

| (152) | Valstybės parama įmonėms yra valstybės pagalba pagal Sutarties 107 straipsnio 1 dalį tik kai ji daro įtaką valstybių narių tarpusavio prekybai. Nebūtina nustatyti, kad pagalba daro faktinį poveikį valstybių narių tarpusavio prekybai, užtenka nustatyti, ar pagalba gali daryti poveikį tokiai prekybai (94). Visų pirma, Sąjungos teismai nusprendė, kad jeigu valstybės finansinė pagalba sustiprina įmonės padėtį, palyginti su kitomis įmonėmis, konkuruojančiomis Sąjungos vidaus prekyboje, manoma, kad minėta pagalba paveikė tokią prekybą (95). |
| --- | --- |

(152)

Valstybės parama įmonėms yra valstybės pagalba pagal Sutarties 107 straipsnio 1 dalį tik kai ji daro įtaką valstybių narių tarpusavio prekybai. Nebūtina nustatyti, kad pagalba daro faktinį poveikį valstybių narių tarpusavio prekybai, užtenka nustatyti, ar pagalba gali daryti poveikį tokiai prekybai (94). Visų pirma, Sąjungos teismai nusprendė, kad jeigu valstybės finansinė pagalba sustiprina įmonės padėtį, palyginti su kitomis įmonėmis, konkuruojančiomis Sąjungos vidaus prekyboje, manoma, kad minėta pagalba paveikė tokią prekybą (95).

94

95

| (153) | Tokios teismų praktikos gali būti laikomasi šioje byloje, nes atleidimas nuo pelno mokesčio sustiprina USD padėtį. Jis leidžia joms sumažinti rinkliavas ir padaryti jų valdomą uosto infrastruktūrą patrauklesnę laivų savininkams ir operatoriams, ypač iš kitų valstybių narių. |
| --- | --- |

(153)

Tokios teismų praktikos gali būti laikomasi šioje byloje, nes atleidimas nuo pelno mokesčio sustiprina USD padėtį. Jis leidžia joms sumažinti rinkliavas ir padaryti jų valdomą uosto infrastruktūrą patrauklesnę laivų savininkams ir operatoriams, ypač iš kitų valstybių narių.

| (154) | Šioje byloje Italijos uostai dalyvauja Sąjungos vidaus prekyboje, todėl atitinkamai USD suteiktas pranašumas turi poveikį Sąjungos vidaus prekybai. Italijos uostai aktyviai dalyvauja Sąjungos vidaus prekyboje, o keli Italijos uostai yra vieni svarbiausių Sąjungos masto uostų pagal konteinerių krovą ir krovinių tonažą. Remiantis viešai skelbiama informacija matyti, kad 2019 m. du Italijos uostai, t. y. Genujos ir Džoja Tauro, buvo tarp 15 didžiausių Europos konteinerių uostų. (96) |
| --- | --- |

(154)

Šioje byloje Italijos uostai dalyvauja Sąjungos vidaus prekyboje, todėl atitinkamai USD suteiktas pranašumas turi poveikį Sąjungos vidaus prekybai. Italijos uostai aktyviai dalyvauja Sąjungos vidaus prekyboje, o keli Italijos uostai yra vieni svarbiausių Sąjungos masto uostų pagal konteinerių krovą ir krovinių tonažą. Remiantis viešai skelbiama informacija matyti, kad 2019 m. du Italijos uostai, t. y. Genujos ir Džoja Tauro, buvo tarp 15 didžiausių Europos konteinerių uostų. (96)

96

| (155) | Atleidus šias USD nuo mokėtino pelno mokesčio, kurį jos būtų turėjusios sumokėti ir kurį turi mokėti konkuruojančios įmonės, atlaisvinamos lėšos, kurias šios įmonės gali investuoti į vykdomą verslo veiklą, o tai savo ruožtu daro įtaką sąlygoms, kuriomis jos gali siūlyti savo produktus ir paslaugas rinkoje, taip iškraipydamos konkurenciją vidaus rinkoje. Todėl USD atleidimas nuo mokesčių turi poveikį Sąjungos vidaus prekybai. |
| --- | --- |

(155)

Atleidus šias USD nuo mokėtino pelno mokesčio, kurį jos būtų turėjusios sumokėti ir kurį turi mokėti konkuruojančios įmonės, atlaisvinamos lėšos, kurias šios įmonės gali investuoti į vykdomą verslo veiklą, o tai savo ruožtu daro įtaką sąlygoms, kuriomis jos gali siūlyti savo produktus ir paslaugas rinkoje, taip iškraipydamos konkurenciją vidaus rinkoje. Todėl USD atleidimas nuo mokesčių turi poveikį Sąjungos vidaus prekybai.

| (156) | Dėl Italijos argumento, kad dauguma Italijos uostų anaiptol nekonkuruoja, net potencialiai, Europos rinkose, o daugiausia konkuruoja su Šiaurės Afrikos uostais, Komisija pažymi, kad Italijos valdžios institucijos nepateikė jokių šią nuomonę pagrindžiančių duomenų (97). |
| --- | --- |

(156)

Dėl Italijos argumento, kad dauguma Italijos uostų anaiptol nekonkuruoja, net potencialiai, Europos rinkose, o daugiausia konkuruoja su Šiaurės Afrikos uostais, Komisija pažymi, kad Italijos valdžios institucijos nepateikė jokių šią nuomonę pagrindžiančių duomenų (97).

97

| (157) | Todėl Italijos valdžios institucijos, atleisdamos ekonominę veiklą vykdančias USD nuo pelno mokesčio, suteikia joms pranašumą, kuris gali turėti poveikį Sąjungos vidaus prekybai. |
| --- | --- |

(157)

Todėl Italijos valdžios institucijos, atleisdamos ekonominę veiklą vykdančias USD nuo pelno mokesčio, suteikia joms pranašumą, kuris gali turėti poveikį Sąjungos vidaus prekybai.

4.1.5.   Priemonės atrankumas

Priemonės atrankumas

| (158) | Kad būtų laikoma valstybės pagalba, priemonė turi būti atrankioji (98), tai yra ja turi būti palaikomos tik tam tikros įmonės arba tam tikrų prekių gamyba. Remiantis nusistovėjusia teismų praktika (99), mokestinės priemonės esminio atrankumo vertinimą sudaro trys etapai: pirma, reikia nustatyti ir išnagrinėti bendrą arba „įprastą“ apmokestinimo tvarką (t. y. pamatinę sistemą), taikomą atitinkamoje valstybėje narėje. Antra, atsižvelgiant į šią bendrą arba „įprastą“ apmokestinimo tvarką, reikia įvertinti ir nustatyti, ar nagrinėjama mokestine priemone suteikiamas pranašumas gali būti atrankusis. Tam reikia įrodyti, kad šia priemone nukrypstama nuo tokios bendros sistemos tiek, kad ja diferencijuojami ekonominės veiklos vykdytojai, kurių faktinė ir teisinė padėtis, atsižvelgiant į šios sistemos tikslą, yra panaši. Trečia, jeigu tokia diferenciacija yra, būtina patikrinti, ar ji atsiranda dėl mokesčių sistemos, kuriai priklauso tokia priemonė, pobūdžio arba bendros struktūros, taigi ar ji gali būti pateisinama sistemos pobūdžiu ir bendra struktūra. Šiuo aspektu būtent valstybė narė turi įrodyti, kad skirtingą apmokestinimo tvarką tiesiogiai lemia pagrindiniai tos sistemos principai (100). |
| --- | --- |

(158)

Kad būtų laikoma valstybės pagalba, priemonė turi būti atrankioji (98), tai yra ja turi būti palaikomos tik tam tikros įmonės arba tam tikrų prekių gamyba. Remiantis nusistovėjusia teismų praktika (99), mokestinės priemonės esminio atrankumo vertinimą sudaro trys etapai: pirma, reikia nustatyti ir išnagrinėti bendrą arba „įprastą“ apmokestinimo tvarką (t. y. pamatinę sistemą), taikomą atitinkamoje valstybėje narėje. Antra, atsižvelgiant į šią bendrą arba „įprastą“ apmokestinimo tvarką, reikia įvertinti ir nustatyti, ar nagrinėjama mokestine priemone suteikiamas pranašumas gali būti atrankusis. Tam reikia įrodyti, kad šia priemone nukrypstama nuo tokios bendros sistemos tiek, kad ja diferencijuojami ekonominės veiklos vykdytojai, kurių faktinė ir teisinė padėtis, atsižvelgiant į šios sistemos tikslą, yra panaši. Trečia, jeigu tokia diferenciacija yra, būtina patikrinti, ar ji atsiranda dėl mokesčių sistemos, kuriai priklauso tokia priemonė, pobūdžio arba bendros struktūros, taigi ar ji gali būti pateisinama sistemos pobūdžiu ir bendra struktūra. Šiuo aspektu būtent valstybė narė turi įrodyti, kad skirtingą apmokestinimo tvarką tiesiogiai lemia pagrindiniai tos sistemos principai (100).

98

99

100

4.1.5.1.   Pamatinė sistema

| (159) | Norint įvertinti mokestinės priemonės atrankumą, visų pirma reikia apibrėžti atitinkamą pamatinę sistemą ir tada nustatyti, ar nagrinėjama priemonė yra diskriminacinė pagal tą sistemą. Pamatinę sistemą sudaro nuoseklus taisyklių rinkinys, kuris, remiantis objektyviais kriterijais, paprastai taikomas visoms į jo taikymo sritį, kuri apibrėžta jo tikslu, patenkančioms įmonėms. |
| --- | --- |

(159)

Norint įvertinti mokestinės priemonės atrankumą, visų pirma reikia apibrėžti atitinkamą pamatinę sistemą ir tada nustatyti, ar nagrinėjama priemonė yra diskriminacinė pagal tą sistemą. Pamatinę sistemą sudaro nuoseklus taisyklių rinkinys, kuris, remiantis objektyviais kriterijais, paprastai taikomas visoms į jo taikymo sritį, kuri apibrėžta jo tikslu, patenkančioms įmonėms.

| (160) | Komisija mano, kad šioje byloje pamatinė sistema yra Italijos pelno mokesčio sistema, nustatyta Italijos konsoliduotame mokesčių įstatyme TUIR (žr. 38–43 konstatuojamąsias dalis), įskaitant apmokestinamųjų asmenų ir apmokestinamųjų pajamų apibrėžtį, kuri nustatyta TUIR 72 straipsnyje ir 73 straipsnyje. |
| --- | --- |

(160)

Komisija mano, kad šioje byloje pamatinė sistema yra Italijos pelno mokesčio sistema, nustatyta Italijos konsoliduotame mokesčių įstatyme TUIR (žr. 38–43 konstatuojamąsias dalis), įskaitant apmokestinamųjų asmenų ir apmokestinamųjų pajamų apibrėžtį, kuri nustatyta TUIR 72 straipsnyje ir 73 straipsnyje.

| (161) | TUIR 72 straipsnyje įtvirtintas principas, kad pelno mokestis taikomas visoms pajamoms pinigais ir natūra. |
| --- | --- |

(161)

TUIR 72 straipsnyje įtvirtintas principas, kad pelno mokestis taikomas visoms pajamoms pinigais ir natūra.

| (162) | Pagal TUIR 73 straipsnio 1 dalį pelno mokesčiu apmokestinamos visų rūšių bendrovės, įskaitant savidraudos bendroves, taip pat kooperatyvai, viešieji ir privatūs subjektai, kurie nėra bendrovės, ir patikos fondai, neatsižvelgiant į tai, ar jų vienintelis arba pagrindinis tikslas yra vykdyti komercinę veiklą, ar ne. |
| --- | --- |

(162)

Pagal TUIR 73 straipsnio 1 dalį pelno mokesčiu apmokestinamos visų rūšių bendrovės, įskaitant savidraudos bendroves, taip pat kooperatyvai, viešieji ir privatūs subjektai, kurie nėra bendrovės, ir patikos fondai, neatsižvelgiant į tai, ar jų vienintelis arba pagrindinis tikslas yra vykdyti komercinę veiklą, ar ne.

| (163) | 75 straipsnyje įtvirtintas principas, kad pelno mokestis taikomas visoms grynosioms pajamoms, o bendrovių ir viešųjų arba privačių subjektų, kurių vienintelis arba pagrindinis tikslas yra vykdyti komercinę veiklą (TUIR 81–141 straipsniai) (101), ir viešųjų arba privačių subjektų, kurių vienintelis arba pagrindinis tikslas nėra vykdyti komercinę veiklą (TUIR 143–150 straipsniai) (102), apmokestinamosioms pajamoms apibrėžti taikomos skirtingos taisyklės. 76 ir 77 straipsniuose atitinkamai apibrėžiamas pelno mokesčio tarifas ir mokestinis laikotarpis. |
| --- | --- |

(163)

75 straipsnyje įtvirtintas principas, kad pelno mokestis taikomas visoms grynosioms pajamoms, o bendrovių ir viešųjų arba privačių subjektų, kurių vienintelis arba pagrindinis tikslas yra vykdyti komercinę veiklą (TUIR 81–141 straipsniai) (101), ir viešųjų arba privačių subjektų, kurių vienintelis arba pagrindinis tikslas nėra vykdyti komercinę veiklą (TUIR 143–150 straipsniai) (102), apmokestinamosioms pajamoms apibrėžti taikomos skirtingos taisyklės. 76 ir 77 straipsniuose atitinkamai apibrėžiamas pelno mokesčio tarifas ir mokestinis laikotarpis.

101

102

| (164) | Iš to, kas nurodyta pirmiau, matyti, kad pagal Italijoje taikomas pelno mokesčio taisykles pelno mokesčiu iš esmės apmokestinamos visų rūšių pajamos, kurias gauna bendrovės (73 straipsnio 1 dalies a punktas) arba viešieji ar privatūs subjektai, kurie nėra bendrovės (73 straipsnio 1 dalies b ir c punktai), įskaitant atvejus, kai atitinkamų subjektų vienintelis ar pagrindinis tikslas nėra vykdyti komercinę veiklą. |
| --- | --- |

(164)

Iš to, kas nurodyta pirmiau, matyti, kad pagal Italijoje taikomas pelno mokesčio taisykles pelno mokesčiu iš esmės apmokestinamos visų rūšių pajamos, kurias gauna bendrovės (73 straipsnio 1 dalies a punktas) arba viešieji ar privatūs subjektai, kurie nėra bendrovės (73 straipsnio 1 dalies b ir c punktai), įskaitant atvejus, kai atitinkamų subjektų vienintelis ar pagrindinis tikslas nėra vykdyti komercinę veiklą.

4.1.5.2.   Nukrypti leidžianti nuostata

| (165) | TUIR 74 straipsnyje nustatytos taisyklės, taikomos konkrečiai valstybei ir viešosioms įstaigoms. Jame taip pat nurodoma veikla, kuri nelaikoma komercine veikla. |
| --- | --- |

(165)

TUIR 74 straipsnyje nustatytos taisyklės, taikomos konkrečiai valstybei ir viešosioms įstaigoms. Jame taip pat nurodoma veikla, kuri nelaikoma komercine veikla.

| (166) | Pagal TUIR 74 straipsnį valstybės įstaigos ir administracijos, įskaitant turinčias savarankišką struktūrą, net jei jos turi juridinio asmens statusą, savivaldybės, vietos valdžios institucijų konsorciumai, asociacijos ir kolektyvinį turtą administruojančios įstaigos, kalnų bendruomenės, provincijos ir regionai neapmokestinami pelno mokesčiu. Italijos valdžios institucijos USD laiko viešąjį turtą administruojančiomis institucijomis. Todėl TUIR 74 straipsnis, kaip jį aiškina ir taiko Italijos valdžios institucijos, lemia tai, kad USD Italijoje atleidžiamos nuo pelno mokesčio, įskaitant jų pajamas, gaunamas iš USD infrastruktūros eksploatavimo. |
| --- | --- |

(166)

Pagal TUIR 74 straipsnį valstybės įstaigos ir administracijos, įskaitant turinčias savarankišką struktūrą, net jei jos turi juridinio asmens statusą, savivaldybės, vietos valdžios institucijų konsorciumai, asociacijos ir kolektyvinį turtą administruojančios įstaigos, kalnų bendruomenės, provincijos ir regionai neapmokestinami pelno mokesčiu. Italijos valdžios institucijos USD laiko viešąjį turtą administruojančiomis institucijomis. Todėl TUIR 74 straipsnis, kaip jį aiškina ir taiko Italijos valdžios institucijos, lemia tai, kad USD Italijoje atleidžiamos nuo pelno mokesčio, įskaitant jų pajamas, gaunamas iš USD infrastruktūros eksploatavimo.

| (167) | Jeigu kokia nors priemone yra palaikomos tam tikros įmonės arba tam tikrų prekių gamyba, kurių teisinė ir faktinė padėtis yra panaši atsižvelgiant į pamatinės sistemos tikslą, tokia priemonė yra prima facie atrankioji. Nagrinėjamu atveju USD ir kiti juridiniai asmenys yra panašioje teisinėje ir faktinėje padėtyje, nes IRES tikslas yra apmokestinti bendrovių ir kitų juridinių asmenų pajamas, neatsižvelgiant į tai, ar jų vienintelis arba pagrindinis tikslas yra komercinės veiklos vykdymas. Todėl, atsižvelgiant į IRES tikslą, TUIR 74 straipsnis, kaip jį aiškina ir taiko Italijos valdžios institucijos, yra palankesnis USD nei kitiems juridiniams asmenims, kuriems taikomas IRES. |
| --- | --- |

(167)

Jeigu kokia nors priemone yra palaikomos tam tikros įmonės arba tam tikrų prekių gamyba, kurių teisinė ir faktinė padėtis yra panaši atsižvelgiant į pamatinės sistemos tikslą, tokia priemonė yra prima facie atrankioji. Nagrinėjamu atveju USD ir kiti juridiniai asmenys yra panašioje teisinėje ir faktinėje padėtyje, nes IRES tikslas yra apmokestinti bendrovių ir kitų juridinių asmenų pajamas, neatsižvelgiant į tai, ar jų vienintelis arba pagrindinis tikslas yra komercinės veiklos vykdymas. Todėl, atsižvelgiant į IRES tikslą, TUIR 74 straipsnis, kaip jį aiškina ir taiko Italijos valdžios institucijos, yra palankesnis USD nei kitiems juridiniams asmenims, kuriems taikomas IRES.

prima facie

| (168) | Italijos valdžios institucijų teigimu, USD atleidimas nuo pelno mokesčio ne nukrypsta nuo bendrųjų šalies pelno mokesčio sistemos principų, o veikiau atitinka jos logiką, t. y. tai, kad nekomercinė veikla paprastai neapmokestinama pelno mokesčiu. Tai reiškia, kad visa USD veikla yra nekomercinė. Tačiau Komisija pažymi, kad pagal 73 straipsnį pelno mokesčiu apmokestinami visi viešieji ir privatieji subjektai, taip pat ir tie, kurių vienintelis ar pagrindinis tikslas nėra vykdyti komercinę veiklą. Taigi, nukrypstant nuo šio principo, pagal TUIR 74 straipsnį valstybė ir kitos viešosios įstaigos atleidžiamos nuo pelno mokesčio. |
| --- | --- |

(168)

Italijos valdžios institucijų teigimu, USD atleidimas nuo pelno mokesčio ne nukrypsta nuo bendrųjų šalies pelno mokesčio sistemos principų, o veikiau atitinka jos logiką, t. y. tai, kad nekomercinė veikla paprastai neapmokestinama pelno mokesčiu. Tai reiškia, kad visa USD veikla yra nekomercinė. Tačiau Komisija pažymi, kad pagal 73 straipsnį pelno mokesčiu apmokestinami visi viešieji ir privatieji subjektai, taip pat ir tie, kurių vienintelis ar pagrindinis tikslas nėra vykdyti komercinę veiklą. Taigi, nukrypstant nuo šio principo, pagal TUIR 74 straipsnį valstybė ir kitos viešosios įstaigos atleidžiamos nuo pelno mokesčio.

| (169) | Italijos valdžios institucijos taip pat mano, kad USD taikomas ne TUIR 73 straipsnis, o 74 straipsnis. Italijos valdžios institucijų teigimu, TUIR 74 straipsnyje numatyta, kad viešosios įstaigos, kurioms patikėtos tik administracinės funkcijos (žr. 51 ir 52 konstatuojamąsias dalis), nėra apmokestinamos pelno mokesčiu. Todėl, Italijos valdžios institucijų nuomone, TUIR 74 straipsnis negali būti aiškinamas kaip nuostata, leidžianti nukrypti nuo TUIR 73 straipsnio. Priešingai, TUIR 73 ir 74 straipsnių taikymo sritys yra skirtingos ir lygiagrečios. Italijos valdžios institucijų teigimu, jais nustatomos dvi skirtingos įprastos apmokestinimo tvarkos, taikomos bendrai ir abstrakčiai apibrėžtoms konkrečioms subjektų kategorijoms, kurių faktinė ir teisinė padėtis nėra panaši. Todėl Italija tvirtina, kad atleidimas nuo pelno mokesčio nėra atrankus, nes TUIR 74 straipsnis taikomas tiek USD, tiek valstybei, įvairioms viešosioms įstaigoms ir kitiems viešojo administravimo subjektams remiantis objektyviais, bendrais ir abstrakčiais kriterijais. Visų šių subjektų, kuriems taikomas TUIR 74 straipsnis, faktinė ir teisinė padėtis yra vienoda. |
| --- | --- |

(169)

Italijos valdžios institucijos taip pat mano, kad USD taikomas ne TUIR 73 straipsnis, o 74 straipsnis. Italijos valdžios institucijų teigimu, TUIR 74 straipsnyje numatyta, kad viešosios įstaigos, kurioms patikėtos tik administracinės funkcijos (žr. 51 ir 52 konstatuojamąsias dalis), nėra apmokestinamos pelno mokesčiu. Todėl, Italijos valdžios institucijų nuomone, TUIR 74 straipsnis negali būti aiškinamas kaip nuostata, leidžianti nukrypti nuo TUIR 73 straipsnio. Priešingai, TUIR 73 ir 74 straipsnių taikymo sritys yra skirtingos ir lygiagrečios. Italijos valdžios institucijų teigimu, jais nustatomos dvi skirtingos įprastos apmokestinimo tvarkos, taikomos bendrai ir abstrakčiai apibrėžtoms konkrečioms subjektų kategorijoms, kurių faktinė ir teisinė padėtis nėra panaši. Todėl Italija tvirtina, kad atleidimas nuo pelno mokesčio nėra atrankus, nes TUIR 74 straipsnis taikomas tiek USD, tiek valstybei, įvairioms viešosioms įstaigoms ir kitiems viešojo administravimo subjektams remiantis objektyviais, bendrais ir abstrakčiais kriterijais. Visų šių subjektų, kuriems taikomas TUIR 74 straipsnis, faktinė ir teisinė padėtis yra vienoda.

| (170) | Komisija pažymi, kad pagal 74 straipsnį valstybė ir kitos viešosios įstaigos atleidžiamos nuo pelno mokesčio tiek, kiek jų veikla susijusi su viešosios valdžios funkcijų vykdymu. Priešingai, šių institucijų komercinė veikla iš esmės apmokestinama pelno mokesčiu. Jei pagal TUIR 74 straipsnį (arba administracijos pateiktą jo aiškinimą) USD visais atvejais (įskaitant atvejus, kai jos vykdo veiklą, kuri pagal valstybės pagalbos taisykles laikoma ekonomine) nemokėtų pelno mokesčio, būtų diskriminuojamos įmonės, vykdančios ekonominę veiklą, kaip apibrėžta SESV 107 straipsnyje. Tokiu atveju pagal TUIR 74 straipsnį, kaip jį aiškina Italijos valdžios institucijos, būtų suteikiamas pranašumas konkrečiai įmonių kategorijai (103), būtent USD, nors jos yra panašioje teisinėje ir faktinėje padėtyje kaip ir kitos įmonės (vertinant pagal pajamas, kurias jos gauna vykdydamos ekonominę veiklą) (104). |
| --- | --- |

(170)

Komisija pažymi, kad pagal 74 straipsnį valstybė ir kitos viešosios įstaigos atleidžiamos nuo pelno mokesčio tiek, kiek jų veikla susijusi su viešosios valdžios funkcijų vykdymu. Priešingai, šių institucijų komercinė veikla iš esmės apmokestinama pelno mokesčiu. Jei pagal TUIR 74 straipsnį (arba administracijos pateiktą jo aiškinimą) USD visais atvejais (įskaitant atvejus, kai jos vykdo veiklą, kuri pagal valstybės pagalbos taisykles laikoma ekonomine) nemokėtų pelno mokesčio, būtų diskriminuojamos įmonės, vykdančios ekonominę veiklą, kaip apibrėžta SESV 107 straipsnyje. Tokiu atveju pagal TUIR 74 straipsnį, kaip jį aiškina Italijos valdžios institucijos, būtų suteikiamas pranašumas konkrečiai įmonių kategorijai (103), būtent USD, nors jos yra panašioje teisinėje ir faktinėje padėtyje kaip ir kitos įmonės (vertinant pagal pajamas, kurias jos gauna vykdydamos ekonominę veiklą) (104).

103

104

| (171) | Iš tiesų Komisija mano, kad USD netaikomi konkretūs „veikimo principai, jas aiškiai išskiriantys iš kitų ūkio subjektų“, kuriems taikomas pelno mokestis (105). Visų pirma tai, kad USD nevykdo veiklos, kuria siekiama pelno, nėra pakankamas pagrindas manyti, kad jų padėtis skiriasi nuo kitų veiklos vykdytojų, kuriems taikomas pelno mokestis (106). Nė vienas iš argumentų, kuriais Italija remiasi siekdama įrodyti, kad USD nėra įmonės ir nevykdo ekonominės veiklos (žr. 3.2 skirsnį), nėra tinkamas ir nuoseklus atsižvelgiant į pelno mokesčio sistemos tikslą – apmokestinti bendrovių ir kitų juridinių asmenų pajamas (107). |
| --- | --- |

(171)

Iš tiesų Komisija mano, kad USD netaikomi konkretūs „veikimo principai, jas aiškiai išskiriantys iš kitų ūkio subjektų“, kuriems taikomas pelno mokestis (105). Visų pirma tai, kad USD nevykdo veiklos, kuria siekiama pelno, nėra pakankamas pagrindas manyti, kad jų padėtis skiriasi nuo kitų veiklos vykdytojų, kuriems taikomas pelno mokestis (106). Nė vienas iš argumentų, kuriais Italija remiasi siekdama įrodyti, kad USD nėra įmonės ir nevykdo ekonominės veiklos (žr. 3.2 skirsnį), nėra tinkamas ir nuoseklus atsižvelgiant į pelno mokesčio sistemos tikslą – apmokestinti bendrovių ir kitų juridinių asmenų pajamas (107).

105

106

107

| (172) | Todėl, net jei TUIR 74 straipsnis būtų teisinis pagrindas USD nemokėti pelno mokesčio, šis atleidimas nuo mokesčio būtų prima facie atrankusis USD ekonominės veiklos atžvilgiu (108). |
| --- | --- |

(172)

Todėl, net jei TUIR 74 straipsnis būtų teisinis pagrindas USD nemokėti pelno mokesčio, šis atleidimas nuo mokesčio būtų prima facie atrankusis USD ekonominės veiklos atžvilgiu (108).

prima facie

108

4.1.5.3.   Pagrįstumas sistemos logika

| (173) | Kadangi Komisija mano, kad aptariamas atleidimas nuo mokesčio yra prima facie atrankusis, ji, remdamasi Sąjungos teismų praktika, turės nustatyti, ar šis atleidimas yra pagrįstas sistemos, pagal kurią jis taikomas, pobūdžiu arba bendrąja schema. Taigi priemonė, kuri yra bendrosios mokesčių sistemos išimtis, gali būti pagrįsta, jeigu atitinkama valstybė narė gali įrodyti, kad ji sukurta tiesiogiai remiantis pagrindiniais arba svarbiausiais jos mokesčių sistemos principais. |
| --- | --- |

(173)

Kadangi Komisija mano, kad aptariamas atleidimas nuo mokesčio yra prima facie atrankusis, ji, remdamasi Sąjungos teismų praktika, turės nustatyti, ar šis atleidimas yra pagrįstas sistemos, pagal kurią jis taikomas, pobūdžiu arba bendrąja schema. Taigi priemonė, kuri yra bendrosios mokesčių sistemos išimtis, gali būti pagrįsta, jeigu atitinkama valstybė narė gali įrodyti, kad ji sukurta tiesiogiai remiantis pagrindiniais arba svarbiausiais jos mokesčių sistemos principais.

prima facie

| (174) | Nei Italijos valdžios institucijos, nei suinteresuotosios šalys tokių argumentų nepateikė. Tokių pagrindžiančių aplinkybių nenustatė ir Komisija. Taigi ji mano, kad priemonė nėra pagrįsta mokesčių sistemos logika, ir daro išvadą, kad priemonė yra atrankioji. |
| --- | --- |

(174)

Nei Italijos valdžios institucijos, nei suinteresuotosios šalys tokių argumentų nepateikė. Tokių pagrindžiančių aplinkybių nenustatė ir Komisija. Taigi ji mano, kad priemonė nėra pagrįsta mokesčių sistemos logika, ir daro išvadą, kad priemonė yra atrankioji.

4.1.5.4.   Išvada

| (175) | Komisija daro išvadą, kad Italijos USD atleidimas nuo pelno mokesčio yra nepagrįstas nukrypimas nuo šalies pelno mokesčio sistemos principo, pagal kurį pelno mokestis taikomas visų rūšių pajamoms, kurias gauna bendrovės arba viešieji ar privatūs subjektai, kurie nėra bendrovės. Net jei būtų manoma, kad USD atleidimas nuo pelno mokesčio yra suderinamas su Italijos pelno mokesčio sistema, nes, jos valdžios institucijų teigimu, USD atlieka tik viešąsias funkcijas, tai reikštų, kad pagal SESV 107 straipsnį „tam tikroms“ įmonėms arba „tam tikrų“ prekių gamybai sudaromos palankesnės sąlygos (109). Todėl Komisija daro išvadą, kad neapmokestinant USD ekonominės veiklos pelno mokesčiu suteikiamas atrankusis pranašumas. |
| --- | --- |

(175)

Komisija daro išvadą, kad Italijos USD atleidimas nuo pelno mokesčio yra nepagrįstas nukrypimas nuo šalies pelno mokesčio sistemos principo, pagal kurį pelno mokestis taikomas visų rūšių pajamoms, kurias gauna bendrovės arba viešieji ar privatūs subjektai, kurie nėra bendrovės. Net jei būtų manoma, kad USD atleidimas nuo pelno mokesčio yra suderinamas su Italijos pelno mokesčio sistema, nes, jos valdžios institucijų teigimu, USD atlieka tik viešąsias funkcijas, tai reikštų, kad pagal SESV 107 straipsnį „tam tikroms“ įmonėms arba „tam tikrų“ prekių gamybai sudaromos palankesnės sąlygos (109). Todėl Komisija daro išvadą, kad neapmokestinant USD ekonominės veiklos pelno mokesčiu suteikiamas atrankusis pranašumas.

109

| (176) | Be to, Komisija daro išvadą, kad tokia palankesnė tvarka, kurią valstybė taiko įmonėms ir kuri priskiriama valstybei, gali iškraipyti konkurenciją ir daryti įtaką Sąjungos vidaus prekybai. Todėl ji daro išvadą, kad USD atleidimas nuo mokesčių yra valstybės pagalba pagal Sutarties 107 straipsnio 1 dalį (110). |
| --- | --- |

(176)

Be to, Komisija daro išvadą, kad tokia palankesnė tvarka, kurią valstybė taiko įmonėms ir kuri priskiriama valstybei, gali iškraipyti konkurenciją ir daryti įtaką Sąjungos vidaus prekybai. Todėl ji daro išvadą, kad USD atleidimas nuo mokesčių yra valstybės pagalba pagal Sutarties 107 straipsnio 1 dalį (110).

110

5.   SUDERINAMUMAS

SUDERINAMUMAS

| (177) | Valstybės pagalbos priemonės gali būti laikomos suderinamomis su vidaus rinka remiantis Sutarties 93 straipsnyje, 106 straipsnio 2 dalyje, 107 straipsnio 2 ir 3 dalyse nustatytomis išimtimis. |
| --- | --- |

(177)

Valstybės pagalbos priemonės gali būti laikomos suderinamomis su vidaus rinka remiantis Sutarties 93 straipsnyje, 106 straipsnio 2 dalyje, 107 straipsnio 2 ir 3 dalyse nustatytomis išimtimis.

5.1.   Sutarties 93 straipsnis

Sutarties 93 straipsnis

| (178) | Sutarties 93 straipsnyje nustatyta, kad pagalba yra suderinama su vidaus rinka, jei ji „skirta transporto koordinavimo reikmėms arba jei ji kompensuoja tam tikrus įsipareigojimus, siejamus su viešosios paslaugos sąvoka“. |
| --- | --- |

(178)

Sutarties 93 straipsnyje nustatyta, kad pagalba yra suderinama su vidaus rinka, jei ji „skirta transporto koordinavimo reikmėms arba jei ji kompensuoja tam tikrus įsipareigojimus, siejamus su viešosios paslaugos sąvoka“.

| (179) | Komisija visų pirma pažymi, kad nagrinėjamoje byloje nėra jokių požymių, kad pagalba finansuojamos priemonės, skirtos transporto koordinavimo reikmėms. Priešingai, pagalbą sudaro atleidimas nuo pelno mokesčio, kuris nėra susijęs su jokiomis konkrečiomis investicijomis ir yra visiškai nesusijęs su transporto koordinavimo reikmėmis. Priemonė taip pat nėra skirta viešosios paslaugos įsipareigojimams kompensuoti. |
| --- | --- |

(179)

Komisija visų pirma pažymi, kad nagrinėjamoje byloje nėra jokių požymių, kad pagalba finansuojamos priemonės, skirtos transporto koordinavimo reikmėms. Priešingai, pagalbą sudaro atleidimas nuo pelno mokesčio, kuris nėra susijęs su jokiomis konkrečiomis investicijomis ir yra visiškai nesusijęs su transporto koordinavimo reikmėmis. Priemonė taip pat nėra skirta viešosios paslaugos įsipareigojimams kompensuoti.

| (180) | Todėl Komisija mano, kad priemonė negali būti laikoma suderinama pagal Sutarties 93 straipsnį. |
| --- | --- |

(180)

Todėl Komisija mano, kad priemonė negali būti laikoma suderinama pagal Sutarties 93 straipsnį.

5.2.   Sutarties 107 straipsnio 2 ir 3 dalys

Sutarties 107 straipsnio 2 ir 3 dalys

| (181) | Kadangi nagrinėjama priemonė yra valstybės pagalba pagal Sutarties 107 straipsnio 1 dalį, reikėtų išnagrinėti, ar ji yra suderinama su vidaus rinka pagal Sutarties 107 straipsnio 2 ir 3 dalyse nustatytas išimtis. |
| --- | --- |

(181)

Kadangi nagrinėjama priemonė yra valstybės pagalba pagal Sutarties 107 straipsnio 1 dalį, reikėtų išnagrinėti, ar ji yra suderinama su vidaus rinka pagal Sutarties 107 straipsnio 2 ir 3 dalyse nustatytas išimtis.

| (182) | Italijos valdžios institucijos nepateikė jokių argumentų dėl Sutarties 107 straipsnio 2 dalyje ar 3 dalyje aprašytų išimčių taikymo USD suteiktam atleidimui nuo pelno mokesčio. |
| --- | --- |

(182)

Italijos valdžios institucijos nepateikė jokių argumentų dėl Sutarties 107 straipsnio 2 dalyje ar 3 dalyje aprašytų išimčių taikymo USD suteiktam atleidimui nuo pelno mokesčio.

| (183) | Komisija mano, kad nėra taikoma nė viena iš Sutarties 107 straipsnio 2 dalyje nustatytų išimčių, nes nagrinėjama priemone nėra siekiama nė vieno iš toje dalyje nustatytų tikslų. Tiksliau, nagrinėjama priemonė nėra susijusi su socialinio pobūdžio pagalba, teikiama individualiems vartotojams, pagalba gaivalinių nelaimių ar kitų ypatingų įvykių padarytai žalai atitaisyti ar pagalba, teikiama tam tikrų Vokietijos Federacinės Respublikos regionų ūkiui. |
| --- | --- |

(183)

Komisija mano, kad nėra taikoma nė viena iš Sutarties 107 straipsnio 2 dalyje nustatytų išimčių, nes nagrinėjama priemone nėra siekiama nė vieno iš toje dalyje nustatytų tikslų. Tiksliau, nagrinėjama priemonė nėra susijusi su socialinio pobūdžio pagalba, teikiama individualiems vartotojams, pagalba gaivalinių nelaimių ar kitų ypatingų įvykių padarytai žalai atitaisyti ar pagalba, teikiama tam tikrų Vokietijos Federacinės Respublikos regionų ūkiui.

| (184) | Sutarties 107 straipsnio 3 dalyje nustatyta, kad: a) pagalba, skirta tam tikrų regionų plėtrai skatinti; b) pagalba, skirta tam tikriems bendriems Europos interesams svarbiems projektams; c) pagalba, skirta tam tikros ekonominės veiklos rūšių arba tam tikrų ekonomikos sričių plėtrai skatinti; d) pagalba, skirta kultūrai remti ir paveldui išsaugoti, ir e) Tarybos sprendime nurodyta pagalba gali būti laikoma suderinama su vidaus rinka. |
| --- | --- |

(184)

Sutarties 107 straipsnio 3 dalyje nustatyta, kad: a) pagalba, skirta tam tikrų regionų plėtrai skatinti; b) pagalba, skirta tam tikriems bendriems Europos interesams svarbiems projektams; c) pagalba, skirta tam tikros ekonominės veiklos rūšių arba tam tikrų ekonomikos sričių plėtrai skatinti; d) pagalba, skirta kultūrai remti ir paveldui išsaugoti, ir e) Tarybos sprendime nurodyta pagalba gali būti laikoma suderinama su vidaus rinka.

| (185) | Pagal Sutarties 107 straipsnio 3 dalies a punktą pagalbą galima teikti regionų, kuriuose yra neįprastai žemas gyvenimo lygis arba didelis nedarbas, ekonominei plėtrai skatinti. Ši išimtis netaikoma. |
| --- | --- |

(185)

Pagal Sutarties 107 straipsnio 3 dalies a punktą pagalbą galima teikti regionų, kuriuose yra neįprastai žemas gyvenimo lygis arba didelis nedarbas, ekonominei plėtrai skatinti. Ši išimtis netaikoma.

| (186) | Be to, priemone neskatinamas bendriems Europos interesams svarbaus projekto vykdymas ar atitaisomas didelis Italijos ekonomikos sutrikimas, kaip nustatyta Sutarties 107 straipsnio 3 dalies b punkte. |
| --- | --- |

(186)

Be to, priemone neskatinamas bendriems Europos interesams svarbaus projekto vykdymas ar atitaisomas didelis Italijos ekonomikos sutrikimas, kaip nustatyta Sutarties 107 straipsnio 3 dalies b punkte.

| (187) | Priemonė neskirta ir kultūrai remti ar paveldui išsaugoti, kaip nustatyta Sutarties 107 straipsnio 3 dalies d punkte. |
| --- | --- |

(187)

Priemonė neskirta ir kultūrai remti ar paveldui išsaugoti, kaip nustatyta Sutarties 107 straipsnio 3 dalies d punkte.

| (188) | Pagal Sutarties 107 straipsnio 3 dalies c punktą pagalba, skirta tam tikros ekonominės veiklos rūšių arba tam tikrų ekonomikos sričių plėtrai skatinti, galėtų būti pripažįstama suderinama, jei ji netrikdytų prekybos sąlygų taip, kad prieštarautų bendram interesui. Tačiau iš turimos informacijos nematyti, kad suteikta mokesčių lengvata būtų susijusi su konkrečiomis investicijomis, kurioms galima skirti pagalbą pagal Sąjungos taisykles ir gaires. |
| --- | --- |

(188)

Pagal Sutarties 107 straipsnio 3 dalies c punktą pagalba, skirta tam tikros ekonominės veiklos rūšių arba tam tikrų ekonomikos sričių plėtrai skatinti, galėtų būti pripažįstama suderinama, jei ji netrikdytų prekybos sąlygų taip, kad prieštarautų bendram interesui. Tačiau iš turimos informacijos nematyti, kad suteikta mokesčių lengvata būtų susijusi su konkrečiomis investicijomis, kurioms galima skirti pagalbą pagal Sąjungos taisykles ir gaires.

| (189) | Priešingai, Komisija mano, kad šia priemone sumažinami mokesčiai, kuriuos įprastai turėtų mokėti USD, vykdydamos įprastą veiklą, todėl ji galėtų būti laikoma veiklos pagalba. Paprastai tokia pagalba nelaikoma suderinama su vidaus rinka, jeigu ji nėra nei ribotos trukmės, nei būtina ar proporcinga išlaidoms, susijusioms su aiškiai nustatyto Europai svarbaus tikslo įgyvendinimu, finansuoti. |
| --- | --- |

(189)

Priešingai, Komisija mano, kad šia priemone sumažinami mokesčiai, kuriuos įprastai turėtų mokėti USD, vykdydamos įprastą veiklą, todėl ji galėtų būti laikoma veiklos pagalba. Paprastai tokia pagalba nelaikoma suderinama su vidaus rinka, jeigu ji nėra nei ribotos trukmės, nei būtina ar proporcinga išlaidoms, susijusioms su aiškiai nustatyto Europai svarbaus tikslo įgyvendinimu, finansuoti.

| (190) | Todėl Komisija mano, kad Sutarties 107 straipsnio 3 dalyje nustatytos išimtys netaikomos. |
| --- | --- |

(190)

Todėl Komisija mano, kad Sutarties 107 straipsnio 3 dalyje nustatytos išimtys netaikomos.

| (191) | Dėl to, kas išdėstyta pirmiau, Komisija mano, kad priemonė negali būti laikoma suderinama su vidaus rinka remiantis Sutarties 107 straipsnio 2 ir 3 dalimis. |
| --- | --- |

(191)

Dėl to, kas išdėstyta pirmiau, Komisija mano, kad priemonė negali būti laikoma suderinama su vidaus rinka remiantis Sutarties 107 straipsnio 2 ir 3 dalimis.

5.3.   Sutarties 106 straipsnio 2 dalis

Sutarties 106 straipsnio 2 dalis

| (192) | Jei valstybė pagalbos gavėjui yra patikėjusi teikti visuotinės ekonominės svarbos paslaugas, pagalba taip pat gali būti suderinama pagal Sutarties 106 straipsnio 2 dalį. |
| --- | --- |

(192)

Jei valstybė pagalbos gavėjui yra patikėjusi teikti visuotinės ekonominės svarbos paslaugas, pagalba taip pat gali būti suderinama pagal Sutarties 106 straipsnio 2 dalį.

| (193) | Tačiau Italijos valdžios institucijos nepateikė jokios informacijos, kuria remiantis būtų galima daryti išvadą, kad USD atleidimas nuo pelno mokesčio galėtų būti pagrįstas pagal Sutarties 106 straipsnio 2 dalį. Nagrinėjama priemonė, pagal kurią pagalbos suma susiejama su subjektų apmokestinamuoju pelnu, nėra susijusi su viešosios paslaugos užduoties grynosiomis sąnaudomis arba jomis neapsiriboja. Ji taip pat nėra numatyta pavedime priemonės gavėjams užtikrinti šios užduoties vykdymą. Todėl Komisija mano, kad priemonė negali būti laikoma su vidaus rinka suderinama kompensacija už viešąją paslaugą ir yra nesuderinama pagal Sutarties 106 straipsnio 2 dalį. |
| --- | --- |

(193)

Tačiau Italijos valdžios institucijos nepateikė jokios informacijos, kuria remiantis būtų galima daryti išvadą, kad USD atleidimas nuo pelno mokesčio galėtų būti pagrįstas pagal Sutarties 106 straipsnio 2 dalį. Nagrinėjama priemonė, pagal kurią pagalbos suma susiejama su subjektų apmokestinamuoju pelnu, nėra susijusi su viešosios paslaugos užduoties grynosiomis sąnaudomis arba jomis neapsiriboja. Ji taip pat nėra numatyta pavedime priemonės gavėjams užtikrinti šios užduoties vykdymą. Todėl Komisija mano, kad priemonė negali būti laikoma su vidaus rinka suderinama kompensacija už viešąją paslaugą ir yra nesuderinama pagal Sutarties 106 straipsnio 2 dalį.

6.   IŠVADA

IŠVADA

| (194) | Atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta pirmiau, Komisija mano, kad USD atleidimas nuo pelno mokesčio Italijoje negali būti laikomas suderinamu su vidaus rinka. |
| --- | --- |

(194)

Atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta pirmiau, Komisija mano, kad USD atleidimas nuo pelno mokesčio Italijoje negali būti laikomas suderinamu su vidaus rinka.

7.   ESAMA PAGALBA

ESAMA PAGALBA

| (195) | Pagal Procedūrų reglamento 1 straipsnio b dalį esama pagalba laikoma iki Sutarties įsigaliojimo Italijoje galiojusi priemonė; patvirtinta priemonė; priemonė, laikoma esama pagalba pagal Procedūrų reglamento 17 straipsnį; arba priemonė, kuri tuo metu, kai įgyvendinta, nebuvo pagalba, bet ja tapo dėl bendrosios rinkos raidos. Visa esamos pagalbos apibrėžties neatitinkanti pagalba pagal Procedūrų reglamento 1 straipsnio c dalį laikoma nauja pagalba. |
| --- | --- |

(195)

Pagal Procedūrų reglamento 1 straipsnio b dalį esama pagalba laikoma iki Sutarties įsigaliojimo Italijoje galiojusi priemonė; patvirtinta priemonė; priemonė, laikoma esama pagalba pagal Procedūrų reglamento 17 straipsnį; arba priemonė, kuri tuo metu, kai įgyvendinta, nebuvo pagalba, bet ja tapo dėl bendrosios rinkos raidos. Visa esamos pagalbos apibrėžties neatitinkanti pagalba pagal Procedūrų reglamento 1 straipsnio c dalį laikoma nauja pagalba.

| (196) | Italijos USD atleidimas nuo pelno mokesčio visų pirma grindžiamas TUIR 74 straipsniu, kaip jį aiškina ir taiko jos valdžios institucijos. |
| --- | --- |

(196)

Italijos USD atleidimas nuo pelno mokesčio visų pirma grindžiamas TUIR 74 straipsniu, kaip jį aiškina ir taiko jos valdžios institucijos.

| (197) | Italijos valdžios institucijos patvirtino, kad iki 1958 m. USD taikyta lygiai tokia pati apmokestinimo tvarka, kaip ir dabar. Visų pirma, jos patvirtino, kad uosto direkcijoms niekada nebuvo taikomas pelno mokestis. Be to, Komisija neturi jokių duomenų, kurie tam prieštarautų. |
| --- | --- |

(197)

Italijos valdžios institucijos patvirtino, kad iki 1958 m. USD taikyta lygiai tokia pati apmokestinimo tvarka, kaip ir dabar. Visų pirma, jos patvirtino, kad uosto direkcijoms niekada nebuvo taikomas pelno mokestis. Be to, Komisija neturi jokių duomenų, kurie tam prieštarautų.

| (198) | Todėl Komisija mano, kad tai yra esama pagalba pagal Procedūrų reglamento 1 straipsnio b punkto i papunktį. |
| --- | --- |

(198)

Todėl Komisija mano, kad tai yra esama pagalba pagal Procedūrų reglamento 1 straipsnio b punkto i papunktį.

8.   IŠVADA

IŠVADA

| (199) | Italijos USD atleidimas nuo pelno mokesčio yra esama valstybės pagalbos schema, kuri yra nesuderinama su vidaus rinka. |
| --- | --- |

(199)

Italijos USD atleidimas nuo pelno mokesčio yra esama valstybės pagalbos schema, kuri yra nesuderinama su vidaus rinka.

| (200) | Todėl Italijos valdžios institucijos turėtų nutraukti pagalbos schemos taikymą, panaikindamos USD atleidimą nuo pelno mokesčio. Ši priemonė turėtų būti priimta per du mėnesius nuo pranešimo apie šį sprendimą dienos ir taikoma pajamoms iš ekonominės veiklos, gautoms ne vėliau kaip nuo finansinių metų, einančių po šios priemonės priėmimo, pradžios ir ne vėliau kaip 2022 m., |
| --- | --- |

(200)

Todėl Italijos valdžios institucijos turėtų nutraukti pagalbos schemos taikymą, panaikindamos USD atleidimą nuo pelno mokesčio. Ši priemonė turėtų būti priimta per du mėnesius nuo pranešimo apie šį sprendimą dienos ir taikoma pajamoms iš ekonominės veiklos, gautoms ne vėliau kaip nuo finansinių metų, einančių po šios priemonės priėmimo, pradžios ir ne vėliau kaip 2022 m.,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Uostų sistemos direkcijų atleidimas nuo pelno mokesčio yra esama pagalbos schema, nesuderinama su vidaus rinka.

2 straipsnis

Italija panaikina 1 straipsnyje nurodytą atleidimą nuo pelno mokesčio. Priemonė, kuria Italija įvykdo įsipareigojimus, priimama per du mėnesius nuo pranešimo apie šį sprendimą dienos. Ši priemonė taikoma nuo finansinių metų, einančių po jos priėmimo, pradžios ir ne vėliau kaip 2022 m.

3 straipsnis

Italija per du mėnesius nuo pranešimo apie šį sprendimą praneša Komisijai apie priemones, kurių ėmėsi šiam sprendimui įvykdyti.

4 straipsnis

Šis sprendimas skirtas Italijos Respublikai.

Priimta Briuselyje 2020 m. gruodžio 4 d.

Komisijos vardu

Margrethe VESTAGER

Komisijos narė

---

(1)  
  OL C 7, 2020 1 10, p. 11.

1

(2)  
  2015 m. liepos 13 d. Tarybos reglamentas (ES) 2015/1589, nustatantis išsamias Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 108 straipsnio taikymo taisykles (OL L 248, 2015 9 24, p. 9).

2

(3)  Žr. 1 išnašą.

3

(4)  Legge 28 gennaio 1994, n. 84 Riordino della legislazione in materia portuale (GU Serie Generale n.28 del 04-02-1994 - Suppl. Ordinario n. 21).

4

(5)  Uosto operacijos yra prekių ir visų kitų medžiagų pakrovimas, iškrovimas, perkrovimas, sandėliavimas ir apskritai perkėlimas, atliekamas uosto teritorijoje. Uosto paslaugos yra specializuotos, papildomos ir pagalbinės paslaugos, susijusios su uosto operacijų ciklu. Uosto operacijų apibrėžtis nurodyta Įstatymo Nr. 84/1994 16 straipsnyje ir šio sprendimo 2.1.4 punkte pateiktame aprašyme.

5

(6)  Relazione sull’attività delle autorità di sistema portuale, Anno 2017, Ministero delle Infrastrutture e dei Trasporti, paskelbta 2019 m. rugsėjo 16 d. http://www.mit.gov.it/node/11420.

6

(7)  Testo Unico delle Imposte sui Redditi (TUIR), D.P.R., 22/12/1986 n° 917, G.U. 31/12/1986.

7

(8)  2020 m. standartinis IRES tarifas yra 24 proc. IRES tarifas buvo sumažintas nuo 33 proc. 2004 m. iki 27,5 proc. 2008 m. ir iki 24 proc. 2018 ir 2019 m.

8

(9)  
  2001 m. spalio 8 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 2157/2001 dėl Europos bendrovės (SE) statuto (OL L 294, 2001 11 10, p. 1).

9

(10)  
  2003 m. liepos 22 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1435/2003 dėl Europos kooperatinės bendrovės (SCE) statuto (OL L 207, 2003 8 18, p. 1).

10

(11)  Žr. 8 išnašą.

11

(12)  Legge 27 dicembre 2019, n. 160, Bilancio di previsione dello Stato per l'anno finanziario 2020 e bilancio pluriennale per il triennio 2020-2022, GU Serie Generale n.304 del 30.12.2019 - Suppl. Ordinario n. 45. Papildomas mokestis taip pat taikomas pajamoms, gautoms iš veiklos, vykdomos pagal greitkelių koncesijas, oro uostų valdymo koncesijas ir geležinkelių koncesijas.

12

(13)  
  2017 m. vasario 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2017/352, kuriuo nustatoma uosto paslaugų teikimo sistema ir bendros finansinio uostų skaidrumo taisyklės (OL L 57, 2017 3 3, p. 1).

13

(14)  ANCIP (Nacionalinė uosto įmonių asociacija); „Confetra“ (Italijos generalinė transporto ir logistikos konfederacija).

14

(15)  ANCIP (Nacionalinė uosto įmonių asociacija); „Assoporti“ (Italijos uostų asociacija); „Confetra“ (Italijos generalinė transporto ir logistikos konfederacija); FILT CGIL, FIT-CISL, UILTRASPORTI (Italijos transporto darbuotojų federacija, Italijos transportininkų federacija, Italijos transporto darbuotojų sąjunga).

15

(16)  ANCIP (Nacionalinė uosto įmonių asociacija); „Confetra“ (Italijos generalinė transporto ir logistikos konfederacija).

16

(17)  ANCIP (Nacionalinė uosto įmonių asociacija); „Assoporti“ (Italijos uostų asociacija); „Confetra“ (Italijos generalinė transporto ir logistikos konfederacija).

17

(18)  
  „Confetra“ (Italijos generalinė transporto ir logistikos konfederacija).

18

(19)  
  „Assoporti“ (Italijos uostų asociacija); „Confetra“ (Italijos generalinė transporto ir logistikos konfederacija); „Conftrasporto-Confcommercio“ (Transporto, vežimo ir logistikos asociacijų konfederacija).

19

(20)  
  „Confetra“ (Italijos generalinė transporto ir logistikos konfederacija).

20

(21)  
  „Assoporti“ (Italijos uostų asociacija); „Confetra“ (Italijos generalinė transporto ir logistikos konfederacija); „Conftrasporto-Confcommercio“ (Transporto, vežimo ir logistikos asociacijų konfederacija); FILT CGIL, FIT-CISL, UILTRASPORTI (Italijos transporto darbuotojų federacija, Italijos transportininkų federacija, Italijos transporto darbuotojų sąjunga).

21

(22)  
  „Confetra“ (Italijos generalinė transporto ir logistikos konfederacija).

22

(23)  ANCIP (Nacionalinė uosto įmonių asociacija); „Assoporti“ (Italijos uostų asociacija); „Confetra“ (Italijos generalinė transporto ir logistikos konfederacija); „Conftrasporto-Confcommercio“ (Transporto, vežimo ir logistikos asociacijų konfederacija).

23

(24)  
  „Conftrasporto-Confcommercio“ (Transporto, vežimo ir logistikos asociacijų konfederacija).

24

(25)  ANCIP (Nacionalinė uosto įmonių asociacija).

25

(26)  
  1993 m. vasario 17 d. Teisingumo Teismo sprendimas Christian Poucet / Assurances Générales de France ir Caisse Mutuelle Régionale du Languedoc-Roussillon, sujungtos bylos C-159/91 ir C-160/91, ECLI:EU:C:1993:63, 18 punktas.

26

Christian Poucet / Assurances Générales de France ir Caisse Mutuelle Régionale du Languedoc-Roussillon

(27)  
  1993 m. vasario 17 d. Teisingumo Teismo sprendimas Christian Poucet / Assurances Générales de France ir Caisse Mutuelle Régionale du Languedoc-Roussillon, sujungtos bylos C-159/91 ir C-160/91, ECLI:EU:C:1993:63, 18 punktas. 2002 m. spalio 24 d. Teisingumo Teismo sprendimas Aéroports de Paris / Europos Bendrijų Komisija, C-82/01 P, ECLI:EU:C:2002:617, 78 punktas.

27

Christian Poucet / Assurances Générales de France ir Caisse Mutuelle Régionale du Languedoc-Roussillon

Aéroports de Paris / Europos Bendrijų Komisija

(28)  ANCIP (Nacionalinė uosto įmonių asociacija).

28

(29)  
  1994 m. sausio 19 d. Teisingumo Teismo sprendimas SAT Fluggesellschaft mbH / Eurokontrolė, C-364/92, ECLI:EU:C:1994:7. 2009 m. kovo 26 d. Teisingumo Teismo sprendimas Selex Sistemi Integrati / Komisija, C-113/07 P, ECLI:EU:C:2009:191.

29

SAT Fluggesellschaft mbH / Eurokontrolė

Selex Sistemi Integrati / Komisija

(30)  Reglamento (ES) 2017/352 13 straipsnio 4 dalis.

30

(31)  
  2012 m. liepos 12 d. Teisingumo Teismo sprendimas Compass-Datenbank, C-138/11, ECLI:EU:C:2012:449, 38 punktas. 2013 m. rugsėjo 12 d. Bendrojo Teismo sprendimas Vokietija / Komisija, T-347/09, ECLI:EU:T:2013:418, 29 punktas. 2009 m. kovo 26 d. Teisingumo Teismo sprendimas Selex Sistemi Integrati / Komisija, C-113/07 P, ECLI:EU:C:2009:191, 71–80 punktai.

31

Compass-Datenbank

Vokietija / Komisija

Selex Sistemi Integrati / Komisija

(32)  ANCIP (Nacionalinė uosto įmonių asociacija); „Assoporti“ (Italijos uostų asociacija); „Confetra“ (Italijos generalinė transporto ir logistikos konfederacija); FILT CGIL, FIT-CISL, UILTRASPORTI (Italijos transporto darbuotojų federacija, Italijos transportininkų federacija, Italijos transporto darbuotojų sąjunga).

32

(33)  ANCIP (Nacionalinė uosto įmonių asociacija); „Confetra“ (Italijos generalinė transporto ir logistikos konfederacija).

33

(34)  Italija nurodo 2016 m. gruodžio 21 d. Teisingumo Teismo sprendimo Komisija / World Duty Free Group, C-20/15 P, ECLI:EU:C:2016:981, 58 punktą.

34

Komisija / World Duty Free Group

(35)  ANCIP (Nacionalinė uosto įmonių asociacija); „Assoporti“ (Italijos uostų asociacija); „Confetra“ (Italijos generalinė transporto ir logistikos konfederacija).

35

(36)  
  „Confetra“ (Italijos generalinė transporto ir logistikos konfederacija).

36

(37)  
  1991 m. balandžio 23 d. Teisingumo Teismo sprendimas Klaus Höfner ir Fritz Elser / Macrotron GmbH, C-41/90, ECLI:EU:C:1991:161, 21 punktas.

37

Klaus Höfner ir Fritz Elser / Macrotron GmbH

(38)  
  2008 m. liepos 1 d. Teisingumo Teismo sprendimas MOTOE, C-49/07, ECLI:EU:C:2008:376, 27 ir 28 punktai.

38

MOTOE

(39)  
  2018 m. lapkričio 6 d. Teisingumo Teismo sprendimas Scuola Elementare Maria Montessori / Komisija, sujungtos bylos C-622/16 P–C-624/16 P, ECLI:EU:C:2018:873, 104 punktas ir jame nurodyta teismo praktika.

39

Scuola Elementare Maria Montessori / Komisija

(40)  
  1980 m. spalio 29 d. Teisingumo Teismo sprendimas Van Landewyck / Komisija, sujungtos bylos 209–215 ir 218/78, ECLI:EU:C:1980:248, 88 punktas. 1995 m. lapkričio 16 d. Teisingumo Teismo sprendimas FFSA ir kiti / Ministère de l’Agriculture et de la Pêche, C-244/94, ECLI:EU:C:1995:392, 21 punktas. 2008 m. liepos 1 d. Teisingumo Teismo sprendimas MOTOE, C-49/07, ECLI:EU:C:2008:376, 27 ir 28 punktai. Taip pat žr. Komisijos pranešimo dėl Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 107 straipsnio 1 dalyje vartojamos valstybės pagalbos sąvokos (OL C 262, 2016 7 19), 9 punktą.

40

Van Landewyck / Komisija

FFSA ir kiti / Ministère de l’Agriculture et de la Pêche,

MOTOE

(41)  
  2011 m. kovo 24 d. Bendrojo Teismo sprendimas Freistaat Sachsen ir kiti / Komisija ir Mitteldeutsche Flughafen ir Flughafen Leipzig-Halle / Komisija, sujungtos bylos T-443/08 ir T-455/08, ECLI:EU:T:2011:117, 95 punktas, patvirtintas 2012 m. gruodžio 19 d. Teisingumo Teismo sprendimu Mitteldeutsche Flughafen ir Flughafen Leipzig-Halle / Komisija, C-288/11, ECLI:EU:C:2012:821, 42–44 punktai.

41

Freistaat Sachsen ir kiti / Komisija

Mitteldeutsche Flughafen ir Flughafen Leipzig-Halle / Komisija

Mitteldeutsche Flughafen ir Flughafen Leipzig-Halle / Komisija

(42)  
  2019 m. rugsėjo 20 d. Bendrojo Teismo sprendimas Havenbedrijf Antwerpen ir Maatschappij van de Brugse Zeehaven / Komisija, T-696/17, ECLI:EU:T:2019:652, 47 punktas.

42

Havenbedrijf Antwerpen ir Maatschappij van de Brugse Zeehaven / Komisija

(43)  
  2009 m. gruodžio 15 d. Komisijos sprendimas dėl valstybės pagalbos N 385/2009, Viešasis uosto infrastruktūros finansavimas Ventspilio uoste (OL C 72, 2010 3 20, 53–58 konstatuojamosios dalys). 2011 m. birželio 15 d. Komisijos sprendimas dėl valstybės pagalbos N 44/2010, Viešasis uosto infrastruktūros finansavimas Krievu saloje (OL C 215, 2011 7 21, p. 21, 60–68 konstatuojamosios dalys). 2012 m. vasario 22 d. Komisijos sprendimas dėl valstybės pagalbos SA.30742 (N/2010), Keleivinių ir krovinių keltų terminalo infrastruktūros įrengimas Klaipėdoje (OL C 121, 2012 4 26, p. 1, 45–47 konstatuojamosios dalys).

43

(44)  
  2013 m. rugsėjo 18 d. Komisijos sprendimas dėl valstybės pagalbos SA.36953 (2013/N), Kadiso įlankos uosto direkcija (OL C 335, 2013 11 16, p. 1, 29 konstatuojamoji dalis).

44

(45)  
  2014 m. kovo 27 d. Komisijos sprendimas dėl valstybės pagalbos SA.38302, Salerno uostas (OL C 156, 2014 5 23, 32–36 konstatuojamosios dalys). 2012 m. vasario 22 d. Komisijos sprendimas dėl valstybės pagalbos SA.30742 (N/2010), Keleivinių ir krovinių keltų terminalo infrastruktūros įrengimas Klaipėdoje (OL C 121, 2012 4 26, p. 1, 45–47 konstatuojamosios dalys). 2013 m. liepos 2 d. Komisijos sprendimas dėl valstybės pagalbos SA.35418 (2012/N), Pirėjaus uosto plėtra, (OL C 256, 2013 9 5, p. 2, 21 ir 22 konstatuojamosios dalys). Komisijos pranešimas dėl Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 107 straipsnio 1 dalyje vartojamos valstybės pagalbos sąvokos (OL C 262, 2016 7 19, 215 punktas, p. 47).

45

(46)  Tokios neekonominės veiklos pavyzdžiai: a) jūrų eismo kontrolė; b) gaisrų gesinimas; c) policija; d) muitinė. Komisijos pranešimas dėl Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 107 straipsnio 1 dalyje vartojamos valstybės pagalbos sąvokos (OL C 262, 2016 7 19, 215 punktas, p. 47).

46

(47)  
  2019 m. rugsėjo 20 d. Bendrojo Teismo sprendimas Havenbedrijf Antwerpen ir Maatschappij van de Brugse Zeehaven / Komisija, T-696/17, ECLI:EU:T:2019:652, 54 punktas.

47

Havenbedrijf Antwerpen ir Maatschappij van de Brugse Zeehaven / Komisija

(48)  Komisijos pranešimas dėl Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 107 straipsnio 1 dalyje vartojamos valstybės pagalbos sąvokos (OL C 262, 2016 7 19, 17 punktas, p. 5).

48

(49)  
  2019 m. balandžio 30 d. Bendrojo Teismo sprendimas UPF / Komisija, T-747/17, ECLI:EU:T:2019:271, 64 punktas. 2019 m. rugsėjo 20 d. Bendrojo Teismo sprendimas Havenbedrijf Antwerpen ir Maatschappij van de Brugse Zeehaven / Komisija, T-696/17, ECLI:EU:T:2019:652, 53 ir 54 punktai.

49

UPF / Komisija

Havenbedrijf Antwerpen ir Maatschappij van de Brugse Zeehaven / Komisija

(50)  
  2019 m. rugsėjo 20 d. Bendrojo Teismo sprendimas Havenbedrijf Antwerpen ir Maatschappij van de Brugse Zeehaven / Komisija, T-696/17, ECLI:EU:T:2019:652, 48 punktas.

50

Havenbedrijf Antwerpen ir Maatschappij van de Brugse Zeehaven / Komisija

(51)  
  2012 m. gruodžio 19 d. Komisijos sprendimas dėl valstybės pagalbos SA.34940, Augustos uostas (OL C 077, 2013 3 17, 42 ir 43 konstatuojamosios dalys). 2014 m. kovo 27 d. Komisijos sprendimas dėl valstybės pagalbos SA.38302, Investicinė pagalba Salerno uostui (OL C 156, 2014 5 23, 33–36 konstatuojamosios dalys). 2015 m. birželio 19 d. Komisijos sprendimas dėl valstybės pagalbos SA.39542, Taranto uosto gilinimas ir iškastų medžiagų šalinimas (OL C 259, 2015 8 7, 38–41 konstatuojamosios dalys). 2016 m. birželio 28 d. Komisijos sprendimas dėl valstybės pagalbos SA.36112, Neapolio uosto direkcija ir „Cantieri del Mediterraneo S.p.A.“ (OL C 369, 2016 10 7, 44–47 konstatuojamosios dalys).

51

(52)  
  2017 m. liepos 27 d. Komisijos sprendimas dėl valstybės pagalbos SA.38393, Belgijos uostų apmokestinimas (OL L 332, 2017 12 14, 62 punktas). 2017 m. liepos 27 d. Komisijos sprendimas dėl valstybės pagalbos SA.38398, Uostų apmokestinimas Prancūzijoje (OL L 332, 2017 12 14, 55 punktas).

52

(53)  
  2019 m. balandžio 30 d. Bendrojo Teismo sprendimas UPF / Komisija, T-747/17, ECLI:EU:T:2019:271, 65 ir 66 punktai. 2019 m. rugsėjo 20 d. Bendrojo Teismo sprendimas Havenbedrijf Antwerpen ir Maatschappij van de Brugse Zeehaven / Komisija, T-696/17, ECLI:EU:T:2019:652, 47 punktas. Šie teismo sprendimai nebuvo apskųsti.

53

UPF / Komisija

Havenbedrijf Antwerpen ir Maatschappij van de Brugse Zeehaven / Komisija

(54)  
  2019 m. balandžio 30 d. Bendrojo Teismo sprendimas UPF / Komisija, T-747/17, ECLI:EU:T:2019:271, 64 punktas ir jame nurodyta teismo praktika.

54

UPF / Komisija

(55)  
  2008 m. liepos 1 d. Teisingumo Teismo sprendimas MOTOE, C-49/07, ECLI:EU:C:2008:376, 27 punktas. 2017 m. birželio 27 d. Teisingumo Teismo sprendimas Congregación de Escuelas Pías Provincia Betania, C-74/16, ECLI:EU:C:2017:496, 46 punktas. 2013 m. rugsėjo 12 d. Bendrojo Teismo sprendimas Vokietija / Komisija, T-347/09, ECLI:EU:T:2013:418, 48 punktas. 2019 m. rugsėjo 20 d. Bendrojo Teismo sprendimas Havenbedrijf Antwerpen ir Maatschappij van de Brugse Zeehaven / Komisija, T-696/17, ECLI:EU:T:2019:652, 80 punktas.

55

MOTOE

Congregación de Escuelas Pías Provincia Betania

Vokietija / Komisija

Havenbedrijf Antwerpen ir Maatschappij van de Brugse Zeehaven / Komisija

(56)  Relazione sull’attività delle autorità di sistema portuale, Anno 2017, Ministero delle Infrastrutture e dei Trasporti, paskelbta 2019 m. rugsėjo 16 d. http://www.mit.gov.it/node/11420.

56

(57)  
  2017 m. birželio 27 d. Teisingumo Teismo sprendimas Congregación de Escuelas Pías Provincia Betania, C-74/16, ECLI:EU:C:2017:496, 47 punktas ir jame nurodyta teismo praktika. 2019 m. rugsėjo 20 d. Bendrojo Teismo sprendimas Havenbedrijf Antwerpen ir Maatschappij van de Brugse Zeehaven / Komisija, T-696/17, ECLI:EU:T:2019:652, 75 punktas.

57

Congregación de Escuelas Pías Provincia Betania

Havenbedrijf Antwerpen ir Maatschappij van de Brugse Zeehaven / Komisija

(58)  
  2012 m. gruodžio 19 d. Teisingumo Teismo sprendimas Mitteldeutsche Flughafen ir Flughafen Leipzig-Halle / Komisija, C-288/11, ECLI:EU:C:2012:821, 40 punktas. 2011 m. kovo 24 d. Bendrojo Teismo sprendimas Freistaat Sachsen ir kiti / Komisija ir Mitteldeutsche Flughafen ir Flughafen Leipzig-Halle / Komisija, sujungtos bylos T-443/08 ir T-455/08, ECLI:ES:T:2011:117, 93 punktas. 2019 m. rugsėjo 20 d. Bendrojo Teismo sprendimas Havenbedrijf Antwerpen ir Maatschappij van de Brugse Zeehaven / Komisija, T-696/17, ECLI:EU:T:2019:652, 76 punktas.

58

Mitteldeutsche Flughafen ir Flughafen Leipzig-Halle / Komisija

Freistaat Sachsen ir kiti / Komisija ir Mitteldeutsche Flughafen ir Flughafen Leipzig-Halle / Komisija

Havenbedrijf Antwerpen ir Maatschappij van de Brugse Zeehaven / Komisija

(59)  
  2013 m. rugsėjo 12 d. Bendrojo Teismo sprendimas Vokietija / Komisija, T-347/09, ECLI:EU:T:2013:418, 30 punktas ir jame nurodyta teismo praktika. 2019 m. rugsėjo 20 d. Bendrojo Teismo sprendimas Havenbedrijf Antwerpen ir Maatschappij van de Brugse Zeehaven / Komisija, T-696/17, ECLI:EU:T:2019:652, 78 punktas.

59

Vokietija / Komisija

Havenbedrijf Antwerpen ir Maatschappij van de Brugse Zeehaven / Komisija

(60)  
  2019 m. rugsėjo 20 d. Bendrojo Teismo sprendimas Havenbedrijf Antwerpen ir Maatschappij van de Brugse Zeehaven / Komisija, T-696/17, ECLI:EU:T:2019:652, 81 punktas.

60

Havenbedrijf Antwerpen ir Maatschappij van de Brugse Zeehaven / Komisija

(61)  
  2019 m. rugsėjo 20 d. Bendrojo Teismo sprendimas Havenbedrijf Antwerpen ir Maatschappij van de Brugse Zeehaven / Komisija, T-696/17, ECLI:EU:T:2019:652, 82 punktas.

61

Havenbedrijf Antwerpen ir Maatschappij van de Brugse Zeehaven / Komisija

(62)  
  2019 m. rugsėjo 20 d. Bendrojo Teismo sprendimas Havenbedrijf Antwerpen ir Maatschappij van de Brugse Zeehaven / Komisija, T-696/17, ECLI:EU:T:2019:652, 75 punktas.

62

Havenbedrijf Antwerpen ir Maatschappij van de Brugse Zeehaven / Komisija

(63)  
  2018 m. kovo 15 d. Bendrojo Teismo sprendimas Naviera Armas / Komisija, T-108/16, ECLI:EU:T:2018:145, 124 punktas.

63

Naviera Armas / Komisija

(64)  
  1994 m. sausio 19 d. Teisingumo Teismo sprendimas SAT Fluggesellschaft / Eurokontrolė, C-364/92, ECLI:EU:C:1994:7. 2009 m. kovo 26 d. Teisingumo Teismo sprendimas Selex Sistemi Integrati / Komisija, C-113/07, ECLI:EU:C:2009:191.

64

SAT Fluggesellschaft / Eurokontrolė

Selex Sistemi Integrati / Komisija

(65)  
  2019 m. rugsėjo 20 d. Bendrojo Teismo sprendimas Havenbedrijf Antwerpen ir Maatschappij van de Brugse Zeehaven / Komisija, T-696/17, ECLI:EU:T:2019:652, 85 punktas ir jame nurodyta teismo praktika.

65

Havenbedrijf Antwerpen ir Maatschappij van de Brugse Zeehaven / Komisija

(66)  
  2012 m. liepos 12 d. Teisingumo Teismo sprendimas Compass-Datenbank, C 138/11, ECLI:EU:C:2012:449, 38 punktas. 2013 m. rugsėjo 12 d. Bendrojo Teismo sprendimas Vokietija / Komisija, T-347/09, ECLI:EU:T:2013:418, 29 punktas. 2009 m. kovo 26 d. Teisingumo Teismo sprendimas Selex Sistemi Integrati / Komisija, C-113/07, ECLI:EU:C:2009:191, 71–80 punktai. 2019 m. rugsėjo 20 d. Bendrojo Teismo sprendimas Havenbedrijf Antwerpen ir Maatschappij van de Brugse Zeehaven / Komisija, T-696/17, ECLI:EU:T:2019:652, 86 punktas. 2019 m. balandžio 30 d. Bendrojo Teismo sprendimas UPF / Komisija, T-747/17, ECLI:EU:T:2019:271, 82 punktas.

66

Compass-Datenbank

Vokietija / Komisija

Selex Sistemi Integrati / Komisija

Havenbedrijf Antwerpen ir Maatschappij van de Brugse Zeehaven / Komisija

UPF / Komisija

(67)  
  2019 m. rugsėjo 20 d. Bendrojo Teismo sprendimas Havenbedrijf Antwerpen ir Maatschappij van de Brugse Zeehaven / Komisija, T-696/17, ECLI:EU:T:2019:652, 87 punktas. 2019 m. balandžio 30 d. Bendrojo Teismo sprendimas UPF / Komisija, T-747/17, ECLI:EU:T:2019:271, 84 punktas.

67

Havenbedrijf Antwerpen ir Maatschappij van de Brugse Zeehaven / Komisija

UPF / Komisija

(68)  
  2012 m. liepos 12 d. Teisingumo Teismo sprendimas Compass-Datenbank, C 138/11, ECLI:EU:C:2012:449, 41 punktas. 2013 m. rugsėjo 12 d. Bendrojo Teismo sprendimas Vokietija / Komisija, T-347/09, ECLI:EU:T:2013:418, 41 punktas. 2019 m. rugsėjo 20 d. Bendrojo Teismo sprendimas Havenbedrijf Antwerpen ir Maatschappij van de Brugse Zeehaven / Komisija, T-696/17, ECLI:EU:T:2019:652, 89 punktas. 2019 m. balandžio 30 d. Bendrojo Teismo sprendimas UPF / Komisija, T-747/17, ECLI:EU:T:2019:271, 82 punktas.

68

Compass-Datenbank

Vokietija / Komisija

Havenbedrijf Antwerpen ir Maatschappij van de Brugse Zeehaven / Komisija

UPF / Komisija

(69)  
  2019 m. rugsėjo 20 d. Bendrojo Teismo sprendimas Havenbedrijf Antwerpen ir Maatschappij van de Brugse Zeehaven / Komisija, T-696/17, ECLI:EU:T:2019:652, 90 punktas. 2019 m. balandžio 30 d. Bendrojo Teismo sprendimas UPF / Komisija, T-747/17, ECLI:EU:T:2019:271, 87 punktas.

69

Havenbedrijf Antwerpen ir Maatschappij van de Brugse Zeehaven / Komisija

UPF / Komisija

(70)  Relazione sull’attività delle autorità di sistema portuale, Anno 2017, Ministero delle Infrastrutture e dei Trasporti, paskelbta 2019 m. rugsėjo 16 d. http://www.mit.gov.it/node/11420.

70

(71)  
  2019 m. rugsėjo 20 d. Bendrojo Teismo sprendimas Havenbedrijf Antwerpen ir Maatschappij van de Brugse Zeehaven / Komisija, T-696/17, ECLI:EU:T:2019:652, 89 punktas. 2019 m. balandžio 30 d. Bendrojo Teismo sprendimas UPF / Komisija, T-747/17, ECLI:EU:T:2019:271, 84 punktas.

71

Havenbedrijf Antwerpen ir Maatschappij van de Brugse Zeehaven / Komisija

UPF / Komisija

(72)  
  2012 m. liepos 12 d. Teisingumo Teismo sprendimas Compass-Datenbank, C-138/11, ECLI:EU:C:2012:449, 37 punktas. 2019 m. balandžio 30 d. Bendrojo Teismo sprendimas UPF / Komisija, T-747/17, ECLI:EU:T:2019:271, 64 punktas.

72

Compass-Datenbank

UPF / Komisija

(73)  
  2019 m. rugsėjo 20 d. Bendrojo Teismo sprendimas Havenbedrijf Antwerpen ir Maatschappij van de Brugse Zeehaven / Komisija, T-696/17, ECLI:EU:T:2019:652, 56 punktas.

73

Havenbedrijf Antwerpen ir Maatschappij van de Brugse Zeehaven / Komisija

(74)  
  2002 m. spalio 24 d. Teisingumo Teismo sprendimas Aéroports de Paris / Komisija, C-82/01 P, ECLI:ES:C:2002:617, 78 punktas. 2000 m. gruodžio 12 d. Pirmosios instancijos teismo sprendimas Aéroports de Paris / Komisija, T-128/98, ECLI:EU:T:2000:290, 121 punktas.

74

Aéroports de Paris / Komisija

Aéroports de Paris / Komisija

(75)  
  2019 m. rugsėjo 20 d. Bendrojo Teismo sprendimas Havenbedrijf Antwerpen ir Maatschappij van de Brugse Zeehaven / Komisija, T-696/17, ECLI:EU:T:2019:652, 71 punktas. 2019 m. balandžio 30 d. Bendrojo Teismo sprendimas UPF / Komisija, T-747/17, ECLI:EU:T:2019:271, 65 punktas.

75

Havenbedrijf Antwerpen ir Maatschappij van de Brugse Zeehaven / Komisija

UPF / Komisija

(76)  
  2012 m. gruodžio 19 d. Teisingumo Teismo sprendimas Mitteldeutsche Flughafen ir Flughafen Leipzig-Halle / Komisija, C-288/11, ECLI:EU:C:2012:821. 2019 m. rugsėjo 20 d. Bendrojo Teismo sprendimas Havenbedrijf Antwerpen ir Maatschappij van de Brugse Zeehaven / Komisija, T-696/17, ECLI:EU:T:2019:652, 72 punktas.

76

Mitteldeutsche Flughafen ir Flughafen Leipzig-Halle / Komisija

Havenbedrijf Antwerpen ir Maatschappij van de Brugse Zeehaven / Komisija

(77)  
  1994 m. kovo 15 d. Teisingumo Teismo sprendimas Banco Exterior de España / Ayuntamiento de Valencia, C-387/92, ECLI:EU:C:1994:100, 14 punktas.

77

Banco Exterior de España / Ayuntamiento de Valencia

(78)  Sutarties 345 straipsnyje nustatyta, kad „Sutartys jokiu būdu nepažeidžia valstybių narių normų, reglamentuojančių nuosavybės sistemą“.

78

(79)  Žr., pavyzdžiui, 1986 m. liepos 10 d. Teisingumo Teismo sprendimo Belgija / Komisija, 40/85, ECLI:EU:C:1986:305, 12 punktą.

79

Belgija / Komisija

(80)  
  1994 m. rugsėjo 14 d. Teisingumo Teismo sprendimas Ispanija / Komisija, sujungtos bylos C-278/92, C-279/92 ir C-280/92, ECLI:EU:C:1994:325, 22 punktas.

80

Ispanija / Komisija

(81)  
  1961 m. vasario 23 d. Teisingumo Teismo sprendimas De Gezamenlijke Steenkolenmijnen in Limburg / High Authority of the European Coal and Steel Community, 30/59, ECLI:EU:C:1961:2, 19 punktas. 2001 m. lapkričio 8 d. Teisingumo Teismo sprendimas Adria-Wien Pipeline ir Wietersdorfer & Peggauer Zementwerke, C-143/99, ECLI:EU:C:2001:598, 38 punktas.

81

De Gezamenlijke Steenkolenmijnen in Limburg / High Authority of the European Coal and Steel Community,

Adria-Wien Pipeline ir Wietersdorfer & Peggauer Zementwerke

(82)  
  2003 m. liepos 24 d. Teisingumo Teismo sprendimas Altmark Trans GmbH ir Regierungspräsidium Magdeburg, C-280/00, ECLI:EU:C:2003:415.

82

Altmark Trans GmbH ir Regierungspräsidium Magdeburg

(83)  Žr. pasiūlymo dėl reglamento dėl uosto paslaugų 2.1 punktą. Taip pat žr. Komisijos komunikato dėl Europos uostams skirtos politikos (COM/2007/0616 final) II.4.2 punktą.

83

final

(84)  Žr. generalinio advokato N. Wahl išvadą, nurodytą 2019 m. sausio 23 d. Teisingumo Teismo sprendimo Fallimento Traghetti del Mediterraneo, C-387/17, ECLI:EU:C:2018:712, 66 punkte: „<...> Teisingumo Teismas jau yra nusprendęs, kad toks liberalizavimo nebuvimas nebūtinai reiškia, jog valstybės pagalba negalėjo daryti poveikio valstybių narių tarpusavio prekybai ar iškraipyti konkurenciją arba kelti grėsmę, kad ji bus iškraipyta“. Taip pat žr. 2019 m. sausio 23 d. Teisingumo Teismo sprendimo Fallimento Traghetti del Mediterraneo, C-387/17, ECLI:EU:C:2019:51, 38 ir paskesnius punktus.

84

Fallimento Traghetti del Mediterraneo

Fallimento Traghetti del Mediterraneo

(85)  Šiuo atžvilgiu Komisijos pranešimo dėl valstybės pagalbos sąvokos 188 punkte nustatytos sąlygos nėra įvykdytos. Komisijos pranešimas dėl Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 107 straipsnio 1 dalyje vartojamos valstybės pagalbos sąvokos (OL C 262, 2016 7 19, p. 1–50).

85

(86)  
  „Uostų konkurencija taip pat gali apimti uostų direkcijų konkuravimą siūlant geriausias sąlygas (tiek materialines, tiek nematerialines) visiems įvairių sektorių tiekimo grandinės dalyviams (pvz., krovos bendrovėms, laivybos bendrovėms, krovinių siuntėjams ir daugiarūšio transporto veiklos vykdytojams)“. Notteboom T., de Langen P. (2015) Container Port Competition in Europe. In: Lee CY., Meng Q. (eds) Handbook of Ocean Container Transport Logistics. International Series in Operations Research & Management Science, vol 220.

86

(87)  
  „Uosto direkcijos lygmeniu pagrindinė kova vyksta siūlant geriausias pagrindinės infrastruktūros (dokų, krantinių) ir „infostruktūros“ (IT) sąlygas, geriausias logistikos ir (arba) platinimo sąlygas ir mažiausias uosto naudotojo išlaidas“. Notteboom T., de Langen P. (2015) Container Port Competition in Europe. In: Lee CY., Meng Q. (eds) Handbook of Ocean Container Transport Logistics. International Series in Operations Research & Management Science, vol 220.

87

(88)  
  2019 m. rugsėjo 20 d. Bendrojo Teismo sprendimas Havenbedrijf Antwerpen ir Maatschappij van de Brugse Zeehaven / Komisija, T-696/17, ECLI:EU:T:2019:652, 99 punktas. 2019 m. balandžio 30 d. Bendrojo Teismo sprendimas UPF / Komisija, T-747/17, ECLI:EU:T:2019:271, 103 punktas.

88

Havenbedrijf Antwerpen ir Maatschappij van de Brugse Zeehaven / Komisija

UPF / Komisija

(89)  
  1980 m. rugsėjo 17 d. Teisingumo Teismo sprendimas Philip Morris Holland BV / Europos Bendrijų Komisija, 730/79, ECLI:EU:C:1980:209, 11 punktas. 2000 m. birželio 15 d. Teisingumo Teismo sprendimas Alzetta ir kiti / Komisija, sujungtos bylos T-298/97, T-312/97, T-313/97, T-315/97, T-600/97–607/97, T-1/98, T-3/98–T-6/98 ir T-23/98, ECLI:EU:T:2000:151, 80 punktas.

89

Philip Morris Holland BV / Europos Bendrijų Komisija

Alzetta ir kiti / Komisija

(90)  
  2003 m. liepos 24 d. Teisingumo Teismo sprendimas Altmark Trans GmbH ir Regierungspräsidium Magdeburg, C-280/00, ECLI:EU:C:2003:415, 78 ir 79 punktai.

90

Altmark Trans GmbH ir Regierungspräsidium Magdeburg

(91)  
  2005 m. kovo 3 d. Teisingumo Teismo sprendimas Heiser, C-172/03, ECLI:EU:C:2005:130, 55 punktas.

91

Heiser

(92)  
  2019 m. balandžio 30 d. Bendrojo Teismo sprendimas UPF / Komisija, T-747/17, ECLI:EU:T:2019:271, 102 punktas.

92

UPF / Komisija

(93)  Uostų teikiamų transporto paslaugų kaina dažnai sudaro didelę visų transporto išlaidų dalį. Žr. 2013 m. gegužės 23 d. Europos Komisijos informacinį pranešimą „Uždaviniai, kuriuos Europos uostams reikia spręsti iki 2030 m.“:
  „Europos verslas labai priklauso nuo uosto paslaugų kainų ir kokybės. Išlaidos uosto paslaugoms gali sudaryti nemažą visų logistikos išlaidų dalį. Krovinių perkrovimo išlaidos,

  uostų mokesčiai

  ir uostų navigacijos paslaugų išlaidos gali sudaryti 40–60 proc. visų „nuo durų iki durų“ logistikos išlaidų įmonėms, transportuojančioms savo prekes trumpųjų nuotolių jūrų transportu.“
  (pabraukta Komisijos). Žr. 72 išnašą.

93

„Europos verslas labai priklauso nuo uosto paslaugų kainų ir kokybės. Išlaidos uosto paslaugoms gali sudaryti nemažą visų logistikos išlaidų dalį. Krovinių perkrovimo išlaidos,

uostų mokesčiai

ir uostų navigacijos paslaugų išlaidos gali sudaryti 40–60 proc. visų „nuo durų iki durų“ logistikos išlaidų įmonėms, transportuojančioms savo prekes trumpųjų nuotolių jūrų transportu.“

(94)  
  2015 m. sausio 14 d. Teisingumo Teismo sprendimas Eventech, C-518/13, ECLI:EU:C:2015:9, 65 punktas. 2013 m. gegužės 8 d. Teisingumo Teismo sprendimas Libert ir kiti, sujungtos bylos C-197/11 ir C-203/11, ECLI:EU:C:2013:288, 76 punktas.

94

Eventech

Libert ir kiti

(95)  
  2015 m. sausio 14 d. Teisingumo Teismo sprendimas Eventech, C-518/13, ECLI:EU:C:2015:9, 66 punktas. 2013 m. gegužės 8 d. Teisingumo Teismo sprendimas Libert ir kiti, sujungtos bylos C-197/11 ir C-203/11, ECLI:EU:C:2013:288, 77 punktas. 2001 m. balandžio 4 d. Pirmosios instancijos teismo sprendimas Regione autonoma Friuli-Venezia Giulia / Komisija, T-288/97, ECLI:EU:T:2001:115, 41 punktas.

95

Eventech

Libert ir kiti

Regione autonoma Friuli-Venezia Giulia / Komisija

(96)  Top 15 container ports in Europe in 2019: TEU volumes and growth rates. T. Notteboom, 21.2.2020. https://www.porteconomics.eu/2020/02/21/top-15-container-ports-in-europe-in-2019-teu-volumes-and-growth-rates.

96

(97)  Iš viešai skelbiamos informacijos matyti, kad Italijos USD konkuruoja su kitų Viduržemio jūros regiono šalių, pavyzdžiui, Ispanijos, Prancūzijos, Maltos ir Graikijos, uostais. Ministero delle Infrastrutture e dei Trasporti, Piano Strategico Nazionale della Portualità e della Logistica (2014) https://mit.gov.it/mit/mop_all.php?p_id=23291, 23, 91 ir 152 puslapiai. Panaro, Buonfanti, Murgia, Ripoli, Porti e Mediterraneo, Assoporti e SRM (2011) https://www.assoporti.it/media/3047/porti_e_mediterraneo_def.pdf, 3 puslapis. Arianna Buonfanti, Lo shipping e la portualità nel Mediterraneo: opportunità e sfide per l’Italia, Rivista di Economia e Politica dei Trasporti (2013), n° 3, articolo 1, ISSN 2282-6599, 6 ir 12 puslapiai.

97

(98)  
  2005 m. gruodžio 15 d. Teisingumo Teismo sprendimas Italija / Komisija, C-66/02, ECLI:EU:C:2005:768, 94 punktas.

98

Italija / Komisija

(99)  Komisijos pranešimas dėl Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 107 straipsnio 1 dalyje vartojamos valstybės pagalbos sąvokos (OL C 262, 2016 7 19), 128 punktas.

99

(100)  
  2006 m. rugsėjo 6 d. Teisingumo Teismo sprendimas Portugalija / Komisija, C-88/03, ECLI:EU:C:2006:511, 81 punktas.

100

Portugalija / Komisija

(101)  TUIR 81 straipsnyje nustatyta, kad į bendrovių ir subjektų, kurių vienintelis arba pagrindinis tikslas yra vykdyti komercinę veiklą, apmokestinamąsias pajamas įtraukiamos visos pajamos „iš bet kokio šaltinio“.

101

(102)  TUIR 143 straipsnyje paaiškinama, kad subjektų, kurių vienintelis ar pagrindinis tikslas nėra vykdyti komercinę veiklą, apmokestinamąsias pajamas sudaro „pajamos iš žemės, kapitalo, verslo ir kito turto, nesvarbu, kur jos gautos ir kokios paskirties, išskyrus neapmokestinamąsias pajamas ir pajamas, apmokestinamas išskaičiuojamuoju arba pakaitiniu mokesčiu“.

102

(103)  
  2011 m. lapkričio 15 d. Teisingumo Teismo sprendimas Komisija ir Ispanija / Gibraltaro Vyriausybė ir Jungtinė Karalystė, sujungtos bylos C-106/09 P ir C-107/09 P, ECLI:EU:C:2011:732, 101–104 punktai; 2019 m. rugsėjo 20 d. Bendrojo Teismo sprendimas Havenbedrijf Antwerpen ir Maatschappij van de Brugse Zeehaven / Komisija, T-696/17, ECLI:EU:T:2019:652, 132–133 ir 194–195 punktai.

103

Komisija ir Ispanija / Gibraltaro Vyriausybė ir Jungtinė Karalystė

Havenbedrijf Antwerpen ir Maatschappij van de Brugse Zeehaven / Komisija

(104)  
  2011 m. rugsėjo 8 d. Teisingumo Teismo sprendimas Paint Graphos ir kiti, sujungtos bylos C-78/08–C-80/08, ECLI:EU:C:2011:550, 54 punktas; 2019 m. rugsėjo 20 d. Bendrojo Teismo sprendimas Port autonome du Centre ir de l'Ouest ir kiti / Komisija, T-673/17, ECLI:EU:T:2019:643, 178 punktas.

104

Paint Graphos ir kiti

Port autonome du Centre ir de l'Ouest ir kiti / Komisija

(105)  
  2011 m. rugsėjo 8 d. Teisingumo Teismo sprendimas Paint Graphos ir kiti, sujungtos bylos C-78/08–C-80/08, ECLI:EU:C:2011:550, 55 punktas.

105

Paint Graphos ir kiti

(106)  
  2006 m. sausio 10 d. Teisingumo Teismo sprendimas Cassa di Risparmio di Firenze ir kiti, C-222/04, ECLI:EU:C:2006:8, 123 punktas.

106

Cassa di Risparmio di Firenze ir kiti

(107)  
  2011 m. rugsėjo 8 d. Teisingumo Teismo sprendimas Paint Graphos ir kiti, sujungtos bylos C-78/08–C-80/08, ECLI:EU:C:2011:550, 54 punktas; 2019 m. rugsėjo 20 d. Bendrojo Teismo sprendimas Port autonome du Centre ir de l'Ouest ir kiti / Komisija, T-673/17, ECLI:EU:T:2019:643, 178–180 punktai.

107

Paint Graphos ir kiti

Port autonome du Centre ir de l'Ouest ir kiti / Komisija

(108)  
  2011 m. lapkričio 15 d. Teisingumo Teismo sprendimas Komisija ir Ispanija / Gibraltaro Vyriausybė ir Jungtinė Karalystė, sujungtos bylos C-106/09 P ir C-107/09 P, ECLI:EU:C:2011:732, 101 punktas; 2019 m. rugsėjo 20 d. Bendrojo Teismo sprendimas Port autonome du Centre ir de l’Ouest ir kiti / Komisija, T-673/17, ECLI:EU:T:2019:643, 191 punktas.

108

Komisija ir Ispanija / Gibraltaro Vyriausybė ir Jungtinė Karalystė

Port autonome du Centre ir de l’Ouest ir kiti / Komisija

(109)  
  2011 m. lapkričio 15 d. Teisingumo Teismo sprendimas Komisija ir Ispanija / Gibraltaro Vyriausybė ir Jungtinė Karalystė, sujungtos bylos C-106/09 P ir C-107/09 P, ECLI:EU:C:2011:732, 101 punktas.

109

Komisija ir Ispanija / Gibraltaro Vyriausybė ir Jungtinė Karalystė

(110)  Panašioje byloje dėl tam tikroms Italijos valstybinėms įmonėms, įsteigtoms vietos valdžios institucijų, suteikto trejų metų atleidimo nuo pelno mokesčio 2002 m. Komisija priėmė neigiamą sprendimą ir nurodė susigrąžinti pagalbą; sprendimas buvo patvirtintas 2011 m. gruodžio 21 d. Teisingumo Teismo sprendimu A2A / Komisija, C-318/09 P, ECLI:EU:C:2011:856.

110

A2A / Komisija

---

| 2021 10 6 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 354/29 |
| --- | --- | --- | --- |

2021 10 6

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 354/29

---

EUROPOS CENTRINIO BANKO SPRENDIMAS (ES) 2021/1758

2021 m. rugsėjo 21 d.

kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimas ECB/2007/7 dėl TARGET2-ECB sąlygų (ECB/2021/43)

EUROPOS CENTRINIO BANKO VYKDOMOJI VALDYBA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 127 straipsnio 2 dalies pirmą ir ketvirtą įtraukas,

atsižvelgdama į Europos centrinių bankų sistemos ir Europos Centrinio Banko statutą, ypač į jo 11 straipsnio 6 dalį ir 17, 22 ir 23 straipsnius,

kadangi:

| (1) | 2021 m. liepos 20 d. Valdančioji taryba iš dalies pakeitė (1) Europos Centrinio Banko gaires ECB/2012/27 (2), siekdama: a) patikslinti, kad TIPS SLS turėtojai ir T2S SLS turėtojai prie TARGET2 bus prijungti per Eurosistemos bendros rinkos infrastruktūros sąsają atitinkamai 2021 m. lapkričio mėn. ir 2022 m. birželio mėn.; b) patikslinti ir išplėsti taisykles, pagal kurias laikomasi galutinio taško saugumo reikalavimų, kad būtų užtikrintas nuolatinis TARGET2 atsparumas kibernetinio saugumo grėsmėms; c) nustatyti, kad MM sąskaitos turėtojai, jų netiesioginiai dalyviai ir adresuojamojo BIC turėtojai, kurie prisijungė prie SCT Inst schemos pasirašydami SEPA momentinio kredito pervedimo laikymosi susitarimą, turėtų būti ir turėtų nuolat išlikti pasiekiami TIPS platformoje per TIPS SLS, taip užtikrinant, kad momentinius mokėjimus būtų galima vykdyti visoje Sąjungoje; d) įtvirtinti skaidrią tvarką, pagal kurią TARGET2 dalyvių sąskaitų likučiai pervedami į atitinkamas jas pakeičiančias sąskaitas būsimoje TARGET sistemoje, taip užtikrinant teisinį tikrumą; ir e) patikslinti ir atnaujinti kitus Gairių ECB/2012/27 aspektus; |
| --- | --- |

(1)

2021 m. liepos 20 d. Valdančioji taryba iš dalies pakeitė (1) Europos Centrinio Banko gaires ECB/2012/27 (2), siekdama: a) patikslinti, kad TIPS SLS turėtojai ir T2S SLS turėtojai prie TARGET2 bus prijungti per Eurosistemos bendros rinkos infrastruktūros sąsają atitinkamai 2021 m. lapkričio mėn. ir 2022 m. birželio mėn.; b) patikslinti ir išplėsti taisykles, pagal kurias laikomasi galutinio taško saugumo reikalavimų, kad būtų užtikrintas nuolatinis TARGET2 atsparumas kibernetinio saugumo grėsmėms; c) nustatyti, kad MM sąskaitos turėtojai, jų netiesioginiai dalyviai ir adresuojamojo BIC turėtojai, kurie prisijungė prie SCT Inst schemos pasirašydami SEPA momentinio kredito pervedimo laikymosi susitarimą, turėtų būti ir turėtų nuolat išlikti pasiekiami TIPS platformoje per TIPS SLS, taip užtikrinant, kad momentinius mokėjimus būtų galima vykdyti visoje Sąjungoje; d) įtvirtinti skaidrią tvarką, pagal kurią TARGET2 dalyvių sąskaitų likučiai pervedami į atitinkamas jas pakeičiančias sąskaitas būsimoje TARGET sistemoje, taip užtikrinant teisinį tikrumą; ir e) patikslinti ir atnaujinti kitus Gairių ECB/2012/27 aspektus;

| (2) | pradėjus veikti T2-T2S konsolidavimo projektui ir siekiant užtikrinti teisinį tikrumą, taip pat reikės užtikrinti skaidrią tvarką, pagal kurią TARGET2-ECB dalyvių sąskaitų likučiai pervedami į atitinkamas jas pakeičiančias sąskaitas; |
| --- | --- |

(2)

pradėjus veikti T2-T2S konsolidavimo projektui ir siekiant užtikrinti teisinį tikrumą, taip pat reikės užtikrinti skaidrią tvarką, pagal kurią TARGET2-ECB dalyvių sąskaitų likučiai pervedami į atitinkamas jas pakeičiančias sąskaitas;

| (3) | Gairių ECB/2012/27 daliniai pakeitimai, kurie turi įtakos TARGET2-ECB sąlygoms, turėtų būti atspindėti Europos Centrinio Banko sprendime ECB/2007/7 (3); |
| --- | --- |

(3)

Gairių ECB/2012/27 daliniai pakeitimai, kurie turi įtakos TARGET2-ECB sąlygoms, turėtų būti atspindėti Europos Centrinio Banko sprendime ECB/2007/7 (3);

| (4) | todėl reikėtų atitinkamai iš dalies pakeisti Sprendimą ECB/2007/7, |
| --- | --- |

(4)

todėl reikėtų atitinkamai iš dalies pakeisti Sprendimą ECB/2007/7,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Daliniai pakeitimai

Sprendimo ECB/2007/7 I, II ir III priedai iš dalies keičiami pagal šio sprendimo priedus.

2 straipsnis

Baigiamosios nuostatos

Šis sprendimas įsigalioja penktą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Jis taikomas nuo 2021 m. lapkričio 21 d., išskyrus šio sprendimo II priedo 1 dalies c punktą, 7 ir 9 dalis, kurios taikomos nuo 2022 m. birželio 13 d.

Priimta Frankfurte prie Maino 2021 m. rugsėjo 21 d.

ECB Pirmininkė

Christine LAGARDE

---

(1)  
  2021 m. liepos 20 d. Europos Centrinio Banko gairės (ES) 2021/1759, kuriomis iš dalies keičiamos Gairės ECB/2012/27 dėl Transeuropinės automatizuotos realaus laiko atskirųjų atsiskaitymų skubių pervedimų sistemos (TARGET2) (ECB/2021/30) (žr. šio Oficialiojo leidinio p. 45).

1

(2)  
  2012 m. gruodžio 5 d. Europos Centrinio Banko gairės ECB/2012/27 dėl Transeuropinės automatizuotos realaus laiko atskirųjų atsiskaitymų skubių pervedimų sistemos (TARGET2) (OL L 30, 2013 1 30, p. 1).

2

(3)  
  2007 m. liepos 24 d. Europos Centrinio Banko sprendimas ECB/2007/7 dėl TARGET2-ECB sąlygų (OL L 237, 2007 9 8, p. 71).

3

---

I PRIEDAS

Sprendimo ECB/2007/7 I priedas iš dalies keičiamas taip:

| 1) | 1 straipsnis iš dalies keičiamas taip:






  a) | apibrėžtis ‘instant payment order’ pakeičiama taip:






  „— | “instant payment order” means, in line with the European Payments Council's SEPA Instant Credit Transfer (SCT Inst) scheme, a payment instruction which can be executed 24 hours a day any calendar day of the year, with immediate or close to immediate processing and notification to the payer and includes (a) the TIPS DCA to TIPS DCA instant payment orders, (b) TIPS DCA to TIPS AS technical account instant payment orders, (c) TIPS AS technical account to TIPS DCA instant payment orders and (d) TIPS AS technical account to TIPS AS technical account instant payment orders,“; |
| --- | --- | --- | --- |

1)

1 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

a)

apibrėžtis ‘instant payment order’ pakeičiama taip:

„—

“instant payment order” means, in line with the European Payments Council's SEPA Instant Credit Transfer (SCT Inst) scheme, a payment instruction which can be executed 24 hours a day any calendar day of the year, with immediate or close to immediate processing and notification to the payer and includes (a) the TIPS DCA to TIPS DCA instant payment orders, (b) TIPS DCA to TIPS AS technical account instant payment orders, (c) TIPS AS technical account to TIPS DCA instant payment orders and (d) TIPS AS technical account to TIPS AS technical account instant payment orders,“;

| b) | įterpiamos šios apibrėžtys:






  „— | “European Payments Council's SEPA Instant Credit Transfer (SCT Inst) scheme” or “SCT Inst scheme” means an automated, open standards scheme providing a set of interbank rules to be complied with by SCT Inst participants, allowing payment services providers in SEPA to offer an automated, SEPA-wide euro instant credit transfer product, |
| --- | --- | --- |

b)

įterpiamos šios apibrėžtys:

„—

“European Payments Council's SEPA Instant Credit Transfer (SCT Inst) scheme” or “SCT Inst scheme” means an automated, open standards scheme providing a set of interbank rules to be complied with by SCT Inst participants, allowing payment services providers in SEPA to offer an automated, SEPA-wide euro instant credit transfer product,

| — | “TIPS ancillary system technical account (TIPS AS technical account)” means an account held by an ancillary system or a CB on an ancillary system's behalf in the CB’s TARGET2 component system for use by the ancillary system for the purpose of settling instant payments in its own books, |
| --- | --- |

—

“TIPS ancillary system technical account (TIPS AS technical account)” means an account held by an ancillary system or a CB on an ancillary system's behalf in the CB’s TARGET2 component system for use by the ancillary system for the purpose of settling instant payments in its own books,

| — | “TIPS DCA to TIPS AS technical account liquidity transfer order” means the instruction to transfer a specified amount of funds from a TIPS DCA to a TIPS AS technical account to fund the TIPS DCA holder’s position (or the position of another participant of the ancillary system) in the books of the ancillary system, |
| --- | --- |

—

“TIPS DCA to TIPS AS technical account liquidity transfer order” means the instruction to transfer a specified amount of funds from a TIPS DCA to a TIPS AS technical account to fund the TIPS DCA holder’s position (or the position of another participant of the ancillary system) in the books of the ancillary system,

| — | “TIPS AS technical account to TIPS DCA liquidity transfer order” means the instruction to transfer a specified amount of funds from a TIPS AS technical account to a TIPS DCA to defund the TIPS DCA holder’s position (or the position of another participant of the ancillary system) in the books of the ancillary system, |
| --- | --- |

—

“TIPS AS technical account to TIPS DCA liquidity transfer order” means the instruction to transfer a specified amount of funds from a TIPS AS technical account to a TIPS DCA to defund the TIPS DCA holder’s position (or the position of another participant of the ancillary system) in the books of the ancillary system,

| — | “reachable party” means an entity which: (a) holds a BIC; (b) is designated as a reachable party by a TIPS DCA holder or by an ancillary system; (c) is a correspondent, customer or branch of a TIPS DCA holder or a participant of an ancillary system, or a correspondent, customer, or branch of a participant of an ancillary system; and (d) is addressable through the TIPS Platform and is able to submit instant payment orders and receive instant payment orders either via the TIPS DCA holder or the ancillary system or, if so authorised by the TIPS DCA holder or by the ancillary system, directly.“; |
| --- | --- |

—

“reachable party” means an entity which: (a) holds a BIC; (b) is designated as a reachable party by a TIPS DCA holder or by an ancillary system; (c) is a correspondent, customer or branch of a TIPS DCA holder or a participant of an ancillary system, or a correspondent, customer, or branch of a participant of an ancillary system; and (d) is addressable through the TIPS Platform and is able to submit instant payment orders and receive instant payment orders either via the TIPS DCA holder or the ancillary system or, if so authorised by the TIPS DCA holder or by the ancillary system, directly.“;

| c) | apibrėžtis ‘TIPS network service provider’ išbraukiama; |
| --- | --- |

c)

apibrėžtis ‘TIPS network service provider’ išbraukiama;

| 2) | 2 straipsnio pirma dalis papildoma šiuo tekstu:






  „Appendix VII: | Requirements regarding information security management and business continuity management“; |
| --- | --- | --- |

2)

2 straipsnio pirma dalis papildoma šiuo tekstu:

„Appendix VII:

| 3) | 3 straipsnis iš dalies keičiamas taip:






  a) | 2 dalies fc punktas pakeičiamas taip:






  „(fc) | TIPS DCA to PM liquidity transfer orders and PM to TIPS DCA liquidity transfer orders;“; |
| --- | --- | --- | --- |

3)

3 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

a)

2 dalies fc punktas pakeičiamas taip:

„(fc)

TIPS DCA to PM liquidity transfer orders and PM to TIPS DCA liquidity transfer orders;“;

| b) | 2 dalyje įterpiamas šis fd punktas:






  „(fd) | IPS DCA to TIPS AS technical account liquidity transfer orders and TIPS AS technical account to TIPS DCA liquidity transfer orders; and“; |
| --- | --- | --- |

b)

2 dalyje įterpiamas šis fd punktas:

„(fd)

IPS DCA to TIPS AS technical account liquidity transfer orders and TIPS AS technical account to TIPS DCA liquidity transfer orders; and“;

| c) | 3 dalis pakeičiama taip:

  „3.   TARGET2 provides real-time gross settlement for payments in euro, with settlement in central bank money across PM accounts, T2S DCAs and TIPS DCAs. TARGET2 is established and functions on the basis of the SSP through which payment orders are submitted and processed and through which payments are ultimately received in the same technical manner. As far as the technical operation of the T2S DCAs is concerned, TARGET2 is technically established and functions on the basis of the T2S Platform. As far as the technical operation of the TIPS DCAs and TIPS AS technical accounts is concerned, TARGET2 is technically established and functions on the basis of the TIPS Platform.“; |
| --- | --- |

c)

3 dalis pakeičiama taip:

„3.   TARGET2 provides real-time gross settlement for payments in euro, with settlement in central bank money across PM accounts, T2S DCAs and TIPS DCAs. TARGET2 is established and functions on the basis of the SSP through which payment orders are submitted and processed and through which payments are ultimately received in the same technical manner. As far as the technical operation of the T2S DCAs is concerned, TARGET2 is technically established and functions on the basis of the T2S Platform. As far as the technical operation of the TIPS DCAs and TIPS AS technical accounts is concerned, TARGET2 is technically established and functions on the basis of the TIPS Platform.“;

| 4) | 5 straipsnis pakeičiamas taip:

  „Article 5
  Direct participants
  PM account holders in TARGET2-ECB are direct participants and shall comply with the requirements set out in Article 8(1) and (2). They shall have at least one PM account with the ECB. PM account holders that have adhered to the SCT Inst scheme by signing the SEPA Instant Credit Transfer Adherence Agreement shall be and shall remain reachable in the TIPS Platform at all times, either as a TIPS DCA holder or as a reachable party via a TIPS DCA holder.“; |
| --- | --- |

4)

5 straipsnis pakeičiamas taip:

„Article 5

Direct participants

PM account holders in TARGET2-ECB are direct participants and shall comply with the requirements set out in Article 8(1) and (2). They shall have at least one PM account with the ECB. PM account holders that have adhered to the SCT Inst scheme by signing the SEPA Instant Credit Transfer Adherence Agreement shall be and shall remain reachable in the TIPS Platform at all times, either as a TIPS DCA holder or as a reachable party via a TIPS DCA holder.“;

| 5) | 22 straipsnis pakeičiamas taip:

  „Article 22
  Security Requirements and Control Procedures

  1.   Participants shall implement adequate security controls to protect their systems from unauthorised access and use. Participants shall be exclusively responsible for the adequate protection of the confidentiality, integrity and availability of their systems.


  2.   Participants shall inform the ECB of any security-related incidents in their technical infrastructure and, where appropriate, security-related incidents that occur in the technical infrastructure of the third party providers. The ECB may request further information about the incident and, if necessary, request that the participant take appropriate measures to prevent a recurrence of such an event.


  3.   The ECB may impose additional security requirements, in particular with regard to cybersecurity or the prevention of fraud, on all participants and/or on participants that are considered critical by the ECB.


  4.   Participants shall provide the ECB with: (i) permanent access to their attestation of adherence to their chosen network service provider’s endpoint security requirements, and (ii) on an annual basis the TARGET2 self-certification statement as published on the ECB’s website in English.


  4a.   The ECB shall assess the participant’s self-certification statement(s) on the participants level of compliance with each of the requirements set out in the TARGET2 self-certification requirements. These requirements are listed in Appendix VII, which in addition to the other Appendices listed in Article 2(1), shall form an integral part of these Conditions.


  4b.   The participant’s level of compliance with the requirements of the TARGET2 self-certification shall be categorised as follows, in increasing order of severity: ‘full compliance’; ‘minor non-compliance’; or ‘major non-compliance’. The following criteria apply: full compliance is reached where participants satisfy 100% of the requirements; minor non-compliance is where a participant satisfies less than 100% but at least 66% of the requirements and major non-compliance where a participant satisfies less than 66% of the requirements. If a participant demonstrates that a specific requirement is not applicable to it, it shall be considered as compliant with the respective requirement for the purposes of the categorisation. A participant which fails to reach ‘full compliance’ shall submit an action plan demonstrating how it intends to reach full compliance. The ECB shall inform the relevant supervisory authorities of the status of such participant’s compliance.


  4c.   If the participant refuses to grant permanent access to its attestation of adherence to their chosen NSPs endpoint security requirements or does not provide the TARGET2 self-certification the participant’s level of compliance shall be categorised as ‘major non-compliance’.


  4d.   The ECB shall reassess compliance of participants on an annual basis.


  4e.   The ECB may impose the following measures of redress on participants whose level of compliance was assessed as minor or major non-compliance, in increasing order of severity:






  (i) | enhanced monitoring: the participant shall provide the ECB with a monthly report, signed by a senior executive, on their progress in addressing the non-compliance. The participant shall additionally incur a monthly penalty charge for each affected account equal to its monthly fee as set out in paragraph 1 of Appendix VI excluding the transaction fees. This measure of redress may be imposed in the event the participant receives a second consecutive assessment of minor non-compliance or an assessment of major non-compliance; |
| --- | --- | --- |

5)

22 straipsnis pakeičiamas taip:

„Article 22

Security Requirements and Control Procedures

1.   Participants shall implement adequate security controls to protect their systems from unauthorised access and use. Participants shall be exclusively responsible for the adequate protection of the confidentiality, integrity and availability of their systems.

2.   Participants shall inform the ECB of any security-related incidents in their technical infrastructure and, where appropriate, security-related incidents that occur in the technical infrastructure of the third party providers. The ECB may request further information about the incident and, if necessary, request that the participant take appropriate measures to prevent a recurrence of such an event.

3.   The ECB may impose additional security requirements, in particular with regard to cybersecurity or the prevention of fraud, on all participants and/or on participants that are considered critical by the ECB.

4.   Participants shall provide the ECB with: (i) permanent access to their attestation of adherence to their chosen network service provider’s endpoint security requirements, and (ii) on an annual basis the TARGET2 self-certification statement as published on the ECB’s website in English.

4a.   The ECB shall assess the participant’s self-certification statement(s) on the participants level of compliance with each of the requirements set out in the TARGET2 self-certification requirements. These requirements are listed in Appendix VII, which in addition to the other Appendices listed in Article 2(1), shall form an integral part of these Conditions.

4b.   The participant’s level of compliance with the requirements of the TARGET2 self-certification shall be categorised as follows, in increasing order of severity: ‘full compliance’; ‘minor non-compliance’; or ‘major non-compliance’. The following criteria apply: full compliance is reached where participants satisfy 100% of the requirements; minor non-compliance is where a participant satisfies less than 100% but at least 66% of the requirements and major non-compliance where a participant satisfies less than 66% of the requirements. If a participant demonstrates that a specific requirement is not applicable to it, it shall be considered as compliant with the respective requirement for the purposes of the categorisation. A participant which fails to reach ‘full compliance’ shall submit an action plan demonstrating how it intends to reach full compliance. The ECB shall inform the relevant supervisory authorities of the status of such participant’s compliance.

4c.   If the participant refuses to grant permanent access to its attestation of adherence to their chosen NSPs endpoint security requirements or does not provide the TARGET2 self-certification the participant’s level of compliance shall be categorised as ‘major non-compliance’.

4d.   The ECB shall reassess compliance of participants on an annual basis.

4e.   The ECB may impose the following measures of redress on participants whose level of compliance was assessed as minor or major non-compliance, in increasing order of severity:

(i)

enhanced monitoring: the participant shall provide the ECB with a monthly report, signed by a senior executive, on their progress in addressing the non-compliance. The participant shall additionally incur a monthly penalty charge for each affected account equal to its monthly fee as set out in paragraph 1 of Appendix VI excluding the transaction fees. This measure of redress may be imposed in the event the participant receives a second consecutive assessment of minor non-compliance or an assessment of major non-compliance;

| (ii) | suspension: participation in TARGET2-ECB may be suspended in the circumstances described in Article 28(2)(b) and (c) of this Annex. By way of derogation from Article 28 of this Annex, the participant shall be given three months’ notice of such suspension. The participant shall incur a monthly penalty charge for each suspended account of double its monthly fee as set out in paragraph 1 of Appendix VI, excluding the transaction fees. This measure of redress may be imposed in the event the participant receives a second consecutive assessment of major non-compliance; |
| --- | --- |

(ii)

suspension: participation in TARGET2-ECB may be suspended in the circumstances described in Article 28(2)(b) and (c) of this Annex. By way of derogation from Article 28 of this Annex, the participant shall be given three months’ notice of such suspension. The participant shall incur a monthly penalty charge for each suspended account of double its monthly fee as set out in paragraph 1 of Appendix VI, excluding the transaction fees. This measure of redress may be imposed in the event the participant receives a second consecutive assessment of major non-compliance;

| (iii) | termination: participation in TARGET2-ECB may be terminated in the circumstances described in Article 28(2)(b) and (c) of this Annex. By way of derogation from Article 28 of this Annex, the participant shall be given three months’ notice of such termination. The participant shall incur an additional penalty charge of EUR 1000 for each terminated account. This measure of redress may be imposed if the participant has not addressed the major non-compliance to the satisfaction of the ECB following three months of suspension.“; |
| --- | --- |

(iii)

termination: participation in TARGET2-ECB may be terminated in the circumstances described in Article 28(2)(b) and (c) of this Annex. By way of derogation from Article 28 of this Annex, the participant shall be given three months’ notice of such termination. The participant shall incur an additional penalty charge of EUR 1000 for each terminated account. This measure of redress may be imposed if the participant has not addressed the major non-compliance to the satisfaction of the ECB following three months of suspension.“;

| 6) | 33 straipsnio 1 dalis pakeičiama taip:

  „1.   Participants shall be deemed to be aware of, shall comply with, and shall be able to demonstrate that compliance to the relevant competent authorities with all obligations on them relating to legislation on data protection. They shall be deemed to be aware of, and shall comply with all obligations on them relating to legislation on prevention of money laundering and the financing of terrorism, proliferation-sensitive nuclear activities and the development of nuclear weapons delivery systems, in particular in terms of implementing appropriate measures concerning any payments debited or credited on their PM accounts. Participants shall ensure that they are informed about the TARGET2 network service provider’s data retrieval policy prior to entering into the contractual relationship with the TARGET2 network service provider.“; |
| --- | --- |

6)

33 straipsnio 1 dalis pakeičiama taip:

„1.   Participants shall be deemed to be aware of, shall comply with, and shall be able to demonstrate that compliance to the relevant competent authorities with all obligations on them relating to legislation on data protection. They shall be deemed to be aware of, and shall comply with all obligations on them relating to legislation on prevention of money laundering and the financing of terrorism, proliferation-sensitive nuclear activities and the development of nuclear weapons delivery systems, in particular in terms of implementing appropriate measures concerning any payments debited or credited on their PM accounts. Participants shall ensure that they are informed about the TARGET2 network service provider’s data retrieval policy prior to entering into the contractual relationship with the TARGET2 network service provider.“;

| 7) | įterpiamas šis 39a straipsnis:

  „Article 39a
  Transitional provisions

  1.   Once the TARGET system is operational and TARGET2 has ceased operation, PM account balances shall be transferred to the account holder’s corresponding successor accounts in the TARGET system.


  2.   The requirement that PM account holders, indirect Participants and addressable BIC holders adhering to the SCT Inst scheme be reachable in the TIPS Platform pursuant to Article 5 shall apply as of 25 February 2022.“; |
| --- | --- |

7)

įterpiamas šis 39a straipsnis:

„Article 39a

Transitional provisions

1.   Once the TARGET system is operational and TARGET2 has ceased operation, PM account balances shall be transferred to the account holder’s corresponding successor accounts in the TARGET system.

2.   The requirement that PM account holders, indirect Participants and addressable BIC holders adhering to the SCT Inst scheme be reachable in the TIPS Platform pursuant to Article 5 shall apply as of 25 February 2022.“;

| 8) | I priedėlio 8 dalies 4 punkto b papunktis pakeičiamas taip:






  „(b) | User-to-application mode (U2A)
  U2A permits direct communication between a participant and the ICM. The information is displayed in a browser running on a PC system (SWIFT Alliance WebStation or another interface, as may be required by SWIFT). For U2A access the IT infrastructure has to be able to support cookies. Further details are described in the ICM User Handbook.“; |
| --- | --- | --- |

8)

I priedėlio 8 dalies 4 punkto b papunktis pakeičiamas taip:

„(b)

User-to-application mode (U2A)

U2A permits direct communication between a participant and the ICM. The information is displayed in a browser running on a PC system (SWIFT Alliance WebStation or another interface, as may be required by SWIFT). For U2A access the IT infrastructure has to be able to support cookies. Further details are described in the ICM User Handbook.“;

| 9) | IV priedėlio 6 dalies g punktas pakeičiamas taip:






  „(g) | for contingency processing of payment orders, participants shall provide eligible assets as collateral. During contingency processing, incoming contingency payments may be used to fund outgoing contingency payments. For the purposes of contingency processing, participants’ available liquidity may not be taken into account by the ECB.“; |
| --- | --- | --- |

9)

IV priedėlio 6 dalies g punktas pakeičiamas taip:

„(g)

for contingency processing of payment orders, participants shall provide eligible assets as collateral. During contingency processing, incoming contingency payments may be used to fund outgoing contingency payments. For the purposes of contingency processing, participants’ available liquidity may not be taken into account by the ECB.“;

| 10) | pridedamas šis VII priedėlis:


  „Appendix VII
  Requirements regarding information security management and business continuity management

  Information security management

  These requirements are applicable to each participant, unless the participant demonstrates that a specific requirement is not applicable to it. In establishing the scope of application of the requirements within its infrastructure, the participant should identify the elements that are part of the Payment Transaction Chain (PTC). Specifically, the PTC starts at a Point of Entry (PoE), i.e. a system involved in the creation of transactions (e.g. workstations, front-office and back-office applications, middleware), and ends at the system responsible to send the message to SWIFT (e.g. SWIFT VPN Box) or Internet (with the latter applicable to Internet-based Access).

  Requirement 1.1: Information security policy
  The management shall set a clear policy direction in line with business objectives and demonstrate support for and commitment to information security through the issuance, approval and maintenance of an information security policy aiming at managing information security and cyber resilience across the organisation in terms of identification, assessment and treatment of information security and cyber resilience risks. The policy should contain at least the following sections: objectives, scope (including domains such as organisation, human resources, asset management etc.), principles and allocation of responsibilities.

  Requirement 1.2: Internal organisation
  An information security framework shall be established to implement the information security policy within the organisation. The management shall coordinate and review the establishment of the information security framework to ensure the implementation of the information security policy (as per Requirement 1.1) across the organisation, including the allocation of sufficient resources and assignment of security responsibilities for this purpose.

  Requirement 1.3: External parties
  The security of the organisation’s information and information processing facilities should not be reduced by the introduction of, and/or the dependence on, an external party/parties or products/services provided by them. Any access to the organisation’s information processing facilities by external parties shall be controlled. When external parties or products/services of external parties are required to access the organisation’s information processing facilities, a risk assessment shall be carried out to determine the security implications and control requirements. Controls shall be agreed and defined in an agreement with each relevant external party.

  Requirement 1.4: Asset management
  All information assets, the business processes and the underlying information systems, such as operating systems, infrastructures, business applications, off-the-shelf products, services and user-developed applications, in the scope of the Payment Transaction Chain shall be accounted for and have a nominated owner. The responsibility for the maintenance and the operation of appropriate controls in the business processes and the related IT components to safeguard the information assets shall be assigned. Note: the owner can delegate the implementation of specific controls as appropriate, but remains accountable for the proper protection of the assets.

  Requirement 1.5: Information assets classification
  Information assets shall be classified in terms of their criticality to the smooth delivery of the service by the participant. The classification shall indicate the need, priorities and degree of protection required when handling the information asset in the relevant business processes and shall also take into consideration the underlying IT components. An information asset classification scheme approved by the management shall be used to define an appropriate set of protection controls throughout the information asset lifecycle (including removal and destruction of information assets) and to communicate the need for specific handling measures.

  Requirement 1.6: Human resources security
  Security responsibilities shall be addressed prior to employment in adequate job descriptions and in terms and conditions of employment. All candidates for employment, contractors and third party users shall be adequately screened, especially for sensitive jobs. Employees, contractors and third party users of information processing facilities shall sign an agreement on their security roles and responsibilities. An adequate level of awareness shall be ensured among all employees, contractors and third party users, and education and training in security procedures and the correct use of information processing facilities shall be provided to them to minimise possible security risks. A formal disciplinary process for handling security breaches shall be established for employees. Responsibilities shall be in place to ensure that an employee’s, contractor’s or third party user’s exit from or transfer within the organisation is managed, and that the return of all equipment and the removal of all access rights are completed.

  Requirement 1.7: Physical and environmental security
  Critical or sensitive information processing facilities shall be housed in secure areas, protected by defined security perimeters, with appropriate security barriers and entry controls. They shall be physically protected from unauthorised access, damage and interference. Access shall be granted only to individuals who fall within the scope of Requirement 1.6. Procedures and standards shall be established to protect physical media containing information assets when in transit.
  Equipment shall be protected from physical and environmental threats. Protection of equipment (including equipment used off-site) and against the removal of property is necessary to reduce the risk of unauthorised access to information and to guard against loss or damage of equipment or information. Special measures may be required to protect against physical threats and to safeguard supporting facilities such as the electrical supply and cabling infrastructure.

  Requirement 1.8: Operations management
  Responsibilities and procedures shall be established for the management and operation of information processing facilities covering all the underlying systems in the Payment Transaction Chain end-to-end.
  As regards operating procedures, including technical administration of IT systems, segregation of duties shall be implemented, where appropriate, to reduce the risk of negligent or deliberate system misuse. Where segregation of duties cannot be implemented due to documented objective reasons, compensatory controls shall be implemented following a formal risk analysis. Controls shall be established to prevent and detect the introduction of malicious code for systems in the Payment Transaction Chain. Controls shall be also established (including user awareness) to prevent, detect and remove malicious code. Mobile code shall be used only from trusted sources (e.g. signed Microsoft COM components and Java Applets). The configuration of the browser (e.g. the use of extensions and plugins) shall be strictly controlled.
  Data backup and recovery policies shall be implemented by the management; those recovery policies shall include a plan of the restoration process which is tested at regular intervals at least annually.
  Systems that are critical for the security of payments shall be monitored and events relevant to information security shall be recorded. Operator logs shall be used to ensure that information system problems are identified. Operator logs shall be regularly reviewed on a sample basis, based on the criticality of the operations. System monitoring shall be used to check the effectiveness of controls which are identified as critical for the security of payments and to verify conformity to an access policy model.
  Exchanges of information between organisations shall be based on a formal exchange policy, carried out in line with exchange agreements among the involved parties and shall be compliant with any relevant legislation. Third party software components employed in the exchange of information with TARGET2 (like software received from a Service Bureau in scenario 2 of the scope section of the TARGET2 self-certification arrangement document) must be used under a formal agreement with the third party.

  Requirement 1.9: Access control
  Access to information assets shall be justified on the basis of business requirements (need-to-know (1)) and according to the established framework of corporate policies (including the information security policy). Clear access control rules shall be defined based on the principle of least privilege (2) to reflect closely the needs of the corresponding business and IT processes. Where relevant (e.g. for backup management) logical access control should be consistent with physical access control unless there are adequate compensatory controls in place (e.g. encryption, personal data anonymisation).
  Formal and documented procedures shall be in place to control the allocation of access rights to information systems and services that fall within the scope of the Payment Transaction Chain. The procedures shall cover all stages in the lifecycle of user access, from the initial registration of new users to the final deregistration of users that no longer require access.
  Special attention shall be given, where appropriate, to the allocation of access rights of such criticality that the abuse of those access rights could lead to a severe adverse impact on the operations of the participant (e.g. access rights allowing system administration, override of system controls, direct access to business data).
  Appropriate controls shall be put in place to identify, authenticate and authorise users at specific points in the organisation’s network, e.g. for local and remote access to systems in the Payment Transaction Chain. Personal accounts shall not be shared in order to ensure accountability.
  For passwords, rules shall be established and enforced by specific controls to ensure that passwords cannot be easily guessed, e.g. complexity rules and limited-time validity. A safe password recovery and/or reset protocol shall be established.
  A policy shall be developed and implemented on the use of cryptographic controls to protect the confidentiality, authenticity and integrity of information. A key management policy shall be established to support the use of cryptographic controls.
  There shall be policy for viewing confidential information on screen or in print (e.g. a clear screen, a clear desk policy) to reduce the risk of unauthorised access.
  When working remotely, the risks of working in an unprotected environment shall be considered and appropriate technical and organisational controls shall be applied.

  Requirement 1.10: Information systems acquisition, development and maintenance
  Security requirements shall be identified and agreed prior to the development and/or implementation of information systems.
  Appropriate controls shall be built into applications, including user-developed applications, to ensure correct processing. These controls shall include the validation of input data, internal processing and output data. Additional controls may be required for systems that process, or have an impact on, sensitive, valuable or critical information. Such controls shall be determined on the basis of security requirements and risk assessment according to the established policies (e.g. information security policy, cryptographic control policy).
  The operational requirements of new systems shall be established, documented and tested prior to their acceptance and use. As regards network security, appropriate controls, including segmentation and secure management, should be implemented based on the criticality of data flows and the level of risk of the network zones in the organisation. There shall be specific controls to protect sensitive information passing over public networks.
  Access to system files and program source code shall be controlled and IT projects and support activities conducted in a secure manner. Care shall be taken to avoid exposure of sensitive data in test environments. Project and support environments shall be strictly controlled. Deployment of changes in production shall be strictly controlled. A risk assessment of the major changes to be deployed in production shall be conducted.
  Regular security testing activities of systems in production shall also be conducted according to a predefined plan based on the outcome of a risk assessment, and security testing shall include, at least, vulnerability assessments. All of the shortcomings highlighted during the security testing activities shall be assessed and action plans to close any identified gap shall be prepared and followed up in a timely fashion.

  Requirement 1.11: Information security in supplier (3) relationships
  To ensure protection of the participant’s internal information systems that are accessible by suppliers, information security requirements for mitigating the risks associated with supplier’s access shall be documented and formally agreed upon with the supplier.

  Requirement 1.12: Management of information security incidents and improvements
  To ensure a consistent and effective approach to the management of information security incidents, including communication on security events and weaknesses, roles, responsibilities and procedures, at business and technical level, shall be established and tested to ensure a quick, effective and orderly and safely recover from information security incidents including scenarios related to a cyber-related cause (e.g. a fraud pursued by an external attacker or by an insider). Personnel involved in these procedures shall be adequately trained.

  Requirement 1.13: Technical compliance review
  A participant’s internal information systems (e.g. back office systems, internal networks and external network connectivity) shall be regularly assessed for compliance with the organisation’s established framework of policies (e.g. information security policy, cryptographic control policy).

  Requirement 1.14: Virtualisation
  Guest virtual machines shall comply with all the security controls that are set for physical hardware and systems (e.g. hardening, logging). Controls relating to hypervisors must include: hardening of the hypervisor and the hosting operating system, regular patching, strict separation of different environments (e.g. production and development). Centralised management, logging and monitoring as well as managing of access rights, in particular for high privileged accounts, shall be implemented based on a risk assessment. Guest virtual machines managed by the same hypervisor shall have a similar risk profile.

  Requirement 1.15: Cloud computing
  The usage of public and/or hybrid cloud solutions in the Payment Transaction Chain must be based on a formal risk assessment, taking into account the technical controls and the contractual clauses related to the cloud solution.
  If hybrid cloud solutions are used, it is understood that the criticality level of the overall system is the highest one of the connected systems. All on-premises components of the hybrid solutions must be segregated from the other on-premises systems.

  Business continuity management (applicable only to critical participants)

  The following requirements (2.1 to 2.6) relate to business continuity management. Each TARGET2 participant classified by the Eurosystem as being critical for the smooth functioning of the TARGET2 system shall have a business continuity strategy in place comprising the following elements.








  Requirement 2.1 | : | Business continuity plans shall be developed and procedures for maintaining them are in place. |
| --- | --- | --- | --- |
| Requirement 2.2 | : | An alternate operational site shall be available. |
| Requirement 2.3 | : | The risk profile of the alternate site shall be different from that of the primary site, in order to avoid that both sites are affected by the same event at the same time. For example, the alternate site shall be on a different power grid and central telecommunication circuit from those of the primary business location. |
| Requirement 2.4 | : | In the event of a major operational disruption rendering the primary site inaccessible and/or critical staff unavailable, the critical participant shall be able to resume normal operations from the alternate site, where it shall be possible to properly close the business day and open the following business day(s). |
| Requirement 2.5 | : | Procedures shall be in place to ensure that the processing of transactions is resumed from the alternate site within a reasonable timeframe after the initial disruption of service and commensurate to the criticality of the business that was disrupted. |
| Requirement 2.6 | : | The ability to cope with operational disruptions shall be tested at least once a year and critical staff shall be appropriately trained. The maximum period between tests shall not exceed one year. |

10)

pridedamas šis VII priedėlis:

„Appendix VII

Requirements regarding information security management and business continuity management

Information security management

These requirements are applicable to each participant, unless the participant demonstrates that a specific requirement is not applicable to it. In establishing the scope of application of the requirements within its infrastructure, the participant should identify the elements that are part of the Payment Transaction Chain (PTC). Specifically, the PTC starts at a Point of Entry (PoE), i.e. a system involved in the creation of transactions (e.g. workstations, front-office and back-office applications, middleware), and ends at the system responsible to send the message to SWIFT (e.g. SWIFT VPN Box) or Internet (with the latter applicable to Internet-based Access).

Requirement 1.1: Information security policy

The management shall set a clear policy direction in line with business objectives and demonstrate support for and commitment to information security through the issuance, approval and maintenance of an information security policy aiming at managing information security and cyber resilience across the organisation in terms of identification, assessment and treatment of information security and cyber resilience risks. The policy should contain at least the following sections: objectives, scope (including domains such as organisation, human resources, asset management etc.), principles and allocation of responsibilities.

Requirement 1.2: Internal organisation

An information security framework shall be established to implement the information security policy within the organisation. The management shall coordinate and review the establishment of the information security framework to ensure the implementation of the information security policy (as per Requirement 1.1) across the organisation, including the allocation of sufficient resources and assignment of security responsibilities for this purpose.

Requirement 1.3: External parties

The security of the organisation’s information and information processing facilities should not be reduced by the introduction of, and/or the dependence on, an external party/parties or products/services provided by them. Any access to the organisation’s information processing facilities by external parties shall be controlled. When external parties or products/services of external parties are required to access the organisation’s information processing facilities, a risk assessment shall be carried out to determine the security implications and control requirements. Controls shall be agreed and defined in an agreement with each relevant external party.

Requirement 1.4: Asset management

All information assets, the business processes and the underlying information systems, such as operating systems, infrastructures, business applications, off-the-shelf products, services and user-developed applications, in the scope of the Payment Transaction Chain shall be accounted for and have a nominated owner. The responsibility for the maintenance and the operation of appropriate controls in the business processes and the related IT components to safeguard the information assets shall be assigned. Note: the owner can delegate the implementation of specific controls as appropriate, but remains accountable for the proper protection of the assets.

Requirement 1.5: Information assets classification

Information assets shall be classified in terms of their criticality to the smooth delivery of the service by the participant. The classification shall indicate the need, priorities and degree of protection required when handling the information asset in the relevant business processes and shall also take into consideration the underlying IT components. An information asset classification scheme approved by the management shall be used to define an appropriate set of protection controls throughout the information asset lifecycle (including removal and destruction of information assets) and to communicate the need for specific handling measures.

Requirement 1.6: Human resources security

Security responsibilities shall be addressed prior to employment in adequate job descriptions and in terms and conditions of employment. All candidates for employment, contractors and third party users shall be adequately screened, especially for sensitive jobs. Employees, contractors and third party users of information processing facilities shall sign an agreement on their security roles and responsibilities. An adequate level of awareness shall be ensured among all employees, contractors and third party users, and education and training in security procedures and the correct use of information processing facilities shall be provided to them to minimise possible security risks. A formal disciplinary process for handling security breaches shall be established for employees. Responsibilities shall be in place to ensure that an employee’s, contractor’s or third party user’s exit from or transfer within the organisation is managed, and that the return of all equipment and the removal of all access rights are completed.

Requirement 1.7: Physical and environmental security

Critical or sensitive information processing facilities shall be housed in secure areas, protected by defined security perimeters, with appropriate security barriers and entry controls. They shall be physically protected from unauthorised access, damage and interference. Access shall be granted only to individuals who fall within the scope of Requirement 1.6. Procedures and standards shall be established to protect physical media containing information assets when in transit.

Equipment shall be protected from physical and environmental threats. Protection of equipment (including equipment used off-site) and against the removal of property is necessary to reduce the risk of unauthorised access to information and to guard against loss or damage of equipment or information. Special measures may be required to protect against physical threats and to safeguard supporting facilities such as the electrical supply and cabling infrastructure.

Requirement 1.8: Operations management

Responsibilities and procedures shall be established for the management and operation of information processing facilities covering all the underlying systems in the Payment Transaction Chain end-to-end.

As regards operating procedures, including technical administration of IT systems, segregation of duties shall be implemented, where appropriate, to reduce the risk of negligent or deliberate system misuse. Where segregation of duties cannot be implemented due to documented objective reasons, compensatory controls shall be implemented following a formal risk analysis. Controls shall be established to prevent and detect the introduction of malicious code for systems in the Payment Transaction Chain. Controls shall be also established (including user awareness) to prevent, detect and remove malicious code. Mobile code shall be used only from trusted sources (e.g. signed Microsoft COM components and Java Applets). The configuration of the browser (e.g. the use of extensions and plugins) shall be strictly controlled.

Data backup and recovery policies shall be implemented by the management; those recovery policies shall include a plan of the restoration process which is tested at regular intervals at least annually.

Systems that are critical for the security of payments shall be monitored and events relevant to information security shall be recorded. Operator logs shall be used to ensure that information system problems are identified. Operator logs shall be regularly reviewed on a sample basis, based on the criticality of the operations. System monitoring shall be used to check the effectiveness of controls which are identified as critical for the security of payments and to verify conformity to an access policy model.

Exchanges of information between organisations shall be based on a formal exchange policy, carried out in line with exchange agreements among the involved parties and shall be compliant with any relevant legislation. Third party software components employed in the exchange of information with TARGET2 (like software received from a Service Bureau in scenario 2 of the scope section of the TARGET2 self-certification arrangement document) must be used under a formal agreement with the third party.

Requirement 1.9: Access control

Access to information assets shall be justified on the basis of business requirements (need-to-know (1)) and according to the established framework of corporate policies (including the information security policy). Clear access control rules shall be defined based on the principle of least privilege (2) to reflect closely the needs of the corresponding business and IT processes. Where relevant (e.g. for backup management) logical access control should be consistent with physical access control unless there are adequate compensatory controls in place (e.g. encryption, personal data anonymisation).

Formal and documented procedures shall be in place to control the allocation of access rights to information systems and services that fall within the scope of the Payment Transaction Chain. The procedures shall cover all stages in the lifecycle of user access, from the initial registration of new users to the final deregistration of users that no longer require access.

Special attention shall be given, where appropriate, to the allocation of access rights of such criticality that the abuse of those access rights could lead to a severe adverse impact on the operations of the participant (e.g. access rights allowing system administration, override of system controls, direct access to business data).

Appropriate controls shall be put in place to identify, authenticate and authorise users at specific points in the organisation’s network, e.g. for local and remote access to systems in the Payment Transaction Chain. Personal accounts shall not be shared in order to ensure accountability.

For passwords, rules shall be established and enforced by specific controls to ensure that passwords cannot be easily guessed, e.g. complexity rules and limited-time validity. A safe password recovery and/or reset protocol shall be established.

A policy shall be developed and implemented on the use of cryptographic controls to protect the confidentiality, authenticity and integrity of information. A key management policy shall be established to support the use of cryptographic controls.

There shall be policy for viewing confidential information on screen or in print (e.g. a clear screen, a clear desk policy) to reduce the risk of unauthorised access.

When working remotely, the risks of working in an unprotected environment shall be considered and appropriate technical and organisational controls shall be applied.

Requirement 1.10: Information systems acquisition, development and maintenance

Security requirements shall be identified and agreed prior to the development and/or implementation of information systems.

Appropriate controls shall be built into applications, including user-developed applications, to ensure correct processing. These controls shall include the validation of input data, internal processing and output data. Additional controls may be required for systems that process, or have an impact on, sensitive, valuable or critical information. Such controls shall be determined on the basis of security requirements and risk assessment according to the established policies (e.g. information security policy, cryptographic control policy).

The operational requirements of new systems shall be established, documented and tested prior to their acceptance and use. As regards network security, appropriate controls, including segmentation and secure management, should be implemented based on the criticality of data flows and the level of risk of the network zones in the organisation. There shall be specific controls to protect sensitive information passing over public networks.

Access to system files and program source code shall be controlled and IT projects and support activities conducted in a secure manner. Care shall be taken to avoid exposure of sensitive data in test environments. Project and support environments shall be strictly controlled. Deployment of changes in production shall be strictly controlled. A risk assessment of the major changes to be deployed in production shall be conducted.

Regular security testing activities of systems in production shall also be conducted according to a predefined plan based on the outcome of a risk assessment, and security testing shall include, at least, vulnerability assessments. All of the shortcomings highlighted during the security testing activities shall be assessed and action plans to close any identified gap shall be prepared and followed up in a timely fashion.

Requirement 1.11: Information security in supplier (3) relationships

To ensure protection of the participant’s internal information systems that are accessible by suppliers, information security requirements for mitigating the risks associated with supplier’s access shall be documented and formally agreed upon with the supplier.

Requirement 1.12: Management of information security incidents and improvements

To ensure a consistent and effective approach to the management of information security incidents, including communication on security events and weaknesses, roles, responsibilities and procedures, at business and technical level, shall be established and tested to ensure a quick, effective and orderly and safely recover from information security incidents including scenarios related to a cyber-related cause (e.g. a fraud pursued by an external attacker or by an insider). Personnel involved in these procedures shall be adequately trained.

Requirement 1.13: Technical compliance review

A participant’s internal information systems (e.g. back office systems, internal networks and external network connectivity) shall be regularly assessed for compliance with the organisation’s established framework of policies (e.g. information security policy, cryptographic control policy).

Requirement 1.14: Virtualisation

Guest virtual machines shall comply with all the security controls that are set for physical hardware and systems (e.g. hardening, logging). Controls relating to hypervisors must include: hardening of the hypervisor and the hosting operating system, regular patching, strict separation of different environments (e.g. production and development). Centralised management, logging and monitoring as well as managing of access rights, in particular for high privileged accounts, shall be implemented based on a risk assessment. Guest virtual machines managed by the same hypervisor shall have a similar risk profile.

Requirement 1.15: Cloud computing

The usage of public and/or hybrid cloud solutions in the Payment Transaction Chain must be based on a formal risk assessment, taking into account the technical controls and the contractual clauses related to the cloud solution.

If hybrid cloud solutions are used, it is understood that the criticality level of the overall system is the highest one of the connected systems. All on-premises components of the hybrid solutions must be segregated from the other on-premises systems.

Business continuity management (applicable only to critical participants)

The following requirements (2.1 to 2.6) relate to business continuity management. Each TARGET2 participant classified by the Eurosystem as being critical for the smooth functioning of the TARGET2 system shall have a business continuity strategy in place comprising the following elements.

Requirement 2.1

:

Business continuity plans shall be developed and procedures for maintaining them are in place.

Requirement 2.2

:

An alternate operational site shall be available.

Requirement 2.3

:

The risk profile of the alternate site shall be different from that of the primary site, in order to avoid that both sites are affected by the same event at the same time. For example, the alternate site shall be on a different power grid and central telecommunication circuit from those of the primary business location.

Requirement 2.4

:

In the event of a major operational disruption rendering the primary site inaccessible and/or critical staff unavailable, the critical participant shall be able to resume normal operations from the alternate site, where it shall be possible to properly close the business day and open the following business day(s).

Requirement 2.5

:

Procedures shall be in place to ensure that the processing of transactions is resumed from the alternate site within a reasonable timeframe after the initial disruption of service and commensurate to the criticality of the business that was disrupted.

Requirement 2.6

:

The ability to cope with operational disruptions shall be tested at least once a year and critical staff shall be appropriately trained. The maximum period between tests shall not exceed one year.

---

(1)  The need-to-know principle refers to the identification of the set of information that an individual needs access to in order to carry out her/his duties.

1

(2)  The principle of least privilege refers to tailoring a subject’s access profile to an IT system in order to match the corresponding business role.

2

(3)  A supplier in the context of this exercise should be understood as any third party (and its personnel) which is under contract (agreement), with the institution, to provide a service and under the service agreement the third party (and its personnel) is granted access, either remotely or on-site, to information and/or information systems and/or information processing facilities of the institution in scope or associated to the scope covered under the exercise of the TARGET2 self-certification.

3

---

II PRIEDAS

Sprendimo ECB/2007/7 II priedas iš dalies keičiamas taip:

| 1) | 1 straipsnis iš dalies keičiamas taip:






  a) | apibrėžtis ‘instant payment order’ pakeičiama taip:






  „— | “instant payment order” means, in line with the European Payments Council's SEPA Instant Credit Transfer (SCT Inst) scheme, a payment instruction which can be executed 24 hours a day any calendar day of the year, with immediate or close to immediate processing and notification to the payer and includes (i) the TIPS DCA to TIPS DCA instant payment orders, (ii) TIPS DCA to TIPS AS technical account instant payment orders, (iii) TIPS AS technical account to TIPS DCA instant payment orders and (iv) TIPS AS technical account to TIPS AS technical account instant payment orders,“; |
| --- | --- | --- | --- |

1)

1 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

a)

apibrėžtis ‘instant payment order’ pakeičiama taip:

„—

“instant payment order” means, in line with the European Payments Council's SEPA Instant Credit Transfer (SCT Inst) scheme, a payment instruction which can be executed 24 hours a day any calendar day of the year, with immediate or close to immediate processing and notification to the payer and includes (i) the TIPS DCA to TIPS DCA instant payment orders, (ii) TIPS DCA to TIPS AS technical account instant payment orders, (iii) TIPS AS technical account to TIPS DCA instant payment orders and (iv) TIPS AS technical account to TIPS AS technical account instant payment orders,“;

| b) | įterpiamos šios apibrėžtys:






  „— | “TIPS ancillary system technical account (TIPS AS technical account)” means an account held by an ancillary system or a CB on an ancillary system's behalf in the CB’s TARGET2 component system for use by the ancillary system for the purpose of settling instant payments in its own books, |
| --- | --- | --- |

b)

įterpiamos šios apibrėžtys:

„—

“TIPS ancillary system technical account (TIPS AS technical account)” means an account held by an ancillary system or a CB on an ancillary system's behalf in the CB’s TARGET2 component system for use by the ancillary system for the purpose of settling instant payments in its own books,

| — | “TIPS DCA to TIPS AS technical account liquidity transfer order” means the instruction to transfer a specified amount of funds from a TIPS DCA to a TIPS AS technical account to fund the TIPS DCA holder’s position (or the position of another participant of the ancillary system) in the books of the ancillary system, |
| --- | --- |

—

“TIPS DCA to TIPS AS technical account liquidity transfer order” means the instruction to transfer a specified amount of funds from a TIPS DCA to a TIPS AS technical account to fund the TIPS DCA holder’s position (or the position of another participant of the ancillary system) in the books of the ancillary system,

| — | “TIPS AS technical account to TIPS DCA liquidity transfer order” means the instruction to transfer a specified amount of funds from a TIPS AS technical account to a TIPS DCA to defund the TIPS DCA holder’s position (or the position of another participant of the ancillary system) in the books of the ancillary system, |
| --- | --- |

—

“TIPS AS technical account to TIPS DCA liquidity transfer order” means the instruction to transfer a specified amount of funds from a TIPS AS technical account to a TIPS DCA to defund the TIPS DCA holder’s position (or the position of another participant of the ancillary system) in the books of the ancillary system,

| — | “Network Service Provider (NSP)” means an undertaking that has been awarded a concession with the Eurosystem to provide connectivity services via the Eurosystem Single Market Infrastructure Gateway.“; |
| --- | --- |

—

“Network Service Provider (NSP)” means an undertaking that has been awarded a concession with the Eurosystem to provide connectivity services via the Eurosystem Single Market Infrastructure Gateway.“;

| c) | apibrėžtis ‘T2S network service provider’ išbraukiama; |
| --- | --- |

c)

apibrėžtis ‘T2S network service provider’ išbraukiama;

| 2) | 4 straipsnio 2 dalies c punktas pakeičiamas taip:






  „(fc) | TIPS DCA to PM liquidity transfer orders and PM to TIPS DCA liquidity transfer orders;“; |
| --- | --- | --- |

2)

4 straipsnio 2 dalies c punktas pakeičiamas taip:

„(fc)

TIPS DCA to PM liquidity transfer orders and PM to TIPS DCA liquidity transfer orders;“;

| 3) | 4 straipsnio 2 dalyje įterpiamas šis fd punktas:






  „(fd) | TIPS DCA to TIPS AS technical account liquidity transfer orders and TIPS AS technical account to TIPS DCA liquidity transfer orders; and“; |
| --- | --- | --- |

3)

4 straipsnio 2 dalyje įterpiamas šis fd punktas:

„(fd)

TIPS DCA to TIPS AS technical account liquidity transfer orders and TIPS AS technical account to TIPS DCA liquidity transfer orders; and“;

| 4) | 4 straipsnio 3 dalis pakeičiama taip:

  „3.   TARGET2 provides real-time gross settlement for payments in euro, with settlement in central bank money across PM accounts, T2S DCAs and TIPS DCAs. TARGET2 is established and functions on the basis of the SSP through which payment orders are submitted and processed and through which payments are ultimately received in the same technical manner. As far as the technical operation of the T2S DCAs is concerned, TARGET2 is technically established and functions on the basis of the T2S Platform. As far as the technical operation of the TIPS DCAs and TIPS AS technical accounts is concerned, TARGET2 is technically established and functions on the basis of the TIPS Platform. The ECB is the provider of services under these Conditions. Acts and omissions of the SSP-providing NCBs and the 4CBs shall be considered acts and omissions of the ECB, for which it shall assume liability in accordance with Article 21 of this Annex. Participation pursuant to these Conditions shall not create a contractual relationship between T2S DCA holders and the SSP-providing NCBs or the 4CBs when any of the latter acts in that capacity. Instructions, messages or information which a T2S DCA holder receives from, or sends to, the SSP or T2S Platform in relation to the services provided under these Conditions are deemed to be received from, or sent to, the ECB.“; |
| --- | --- |

4)

4 straipsnio 3 dalis pakeičiama taip:

„3.   TARGET2 provides real-time gross settlement for payments in euro, with settlement in central bank money across PM accounts, T2S DCAs and TIPS DCAs. TARGET2 is established and functions on the basis of the SSP through which payment orders are submitted and processed and through which payments are ultimately received in the same technical manner. As far as the technical operation of the T2S DCAs is concerned, TARGET2 is technically established and functions on the basis of the T2S Platform. As far as the technical operation of the TIPS DCAs and TIPS AS technical accounts is concerned, TARGET2 is technically established and functions on the basis of the TIPS Platform. The ECB is the provider of services under these Conditions. Acts and omissions of the SSP-providing NCBs and the 4CBs shall be considered acts and omissions of the ECB, for which it shall assume liability in accordance with Article 21 of this Annex. Participation pursuant to these Conditions shall not create a contractual relationship between T2S DCA holders and the SSP-providing NCBs or the 4CBs when any of the latter acts in that capacity. Instructions, messages or information which a T2S DCA holder receives from, or sends to, the SSP or T2S Platform in relation to the services provided under these Conditions are deemed to be received from, or sent to, the ECB.“;

| 5) | 8 straipsnio 3 dalis pakeičiama taip:

  „3.   Where the ECB has granted a request by a T2S DCA holder pursuant to paragraph 1, that T2S DCA holder is deemed to have given the participating CSD(s) a mandate to debit the T2S DCA with the amounts relating to securities transactions executed on those securities accounts.“; |
| --- | --- |

5)

8 straipsnio 3 dalis pakeičiama taip:

„3.   Where the ECB has granted a request by a T2S DCA holder pursuant to paragraph 1, that T2S DCA holder is deemed to have given the participating CSD(s) a mandate to debit the T2S DCA with the amounts relating to securities transactions executed on those securities accounts.“;

| 6) | 28 straipsnio 1 dalis pakeičiama taip:

  „1.   T2S DCA holders shall be deemed to be aware of, shall comply with, and shall be able to demonstrate that compliance to the relevant competent authorities with all obligations on them relating to legislation on data protection. They shall be deemed to be aware of, and shall comply with all obligations on them relating to legislation on prevention of money laundering and the financing of terrorism, proliferation-sensitive nuclear activities and the development of nuclear weapons delivery systems, in particular in terms of implementing appropriate measures concerning any payments debited or credited on their T2S DCAs. Prior to entering into the contractual relationship with its T2S network service provider, T2S DCA holders shall ensure that they are informed about its data retrieval policy.“; |
| --- | --- |

6)

28 straipsnio 1 dalis pakeičiama taip:

„1.   T2S DCA holders shall be deemed to be aware of, shall comply with, and shall be able to demonstrate that compliance to the relevant competent authorities with all obligations on them relating to legislation on data protection. They shall be deemed to be aware of, and shall comply with all obligations on them relating to legislation on prevention of money laundering and the financing of terrorism, proliferation-sensitive nuclear activities and the development of nuclear weapons delivery systems, in particular in terms of implementing appropriate measures concerning any payments debited or credited on their T2S DCAs. Prior to entering into the contractual relationship with its T2S network service provider, T2S DCA holders shall ensure that they are informed about its data retrieval policy.“;

| 7) | 30 straipsnis pakeičiamas taip:

  „Article 30
  Contractual relationship with an NSP

  1.   T2S DCA holders shall either:






  (a) | have concluded a contract with an NSP within the framework of the concession contract with that NSP in order to establish a technical connection to TARGET2- ECB; or |
| --- | --- | --- |

7)

30 straipsnis pakeičiamas taip:

„Article 30

Contractual relationship with an NSP

1.   T2S DCA holders shall either:

(a)

have concluded a contract with an NSP within the framework of the concession contract with that NSP in order to establish a technical connection to TARGET2- ECB; or

| (b) | connect via another entity which has concluded a contract with an NSP within the framework of the concession contract with that NSP. |
| --- | --- |

(b)

connect via another entity which has concluded a contract with an NSP within the framework of the concession contract with that NSP.

2.   The legal relationship between a T2S DCA holder and the NSP shall be exclusively governed by the terms and conditions of the separate contract concluded with an NSP as referred to in paragraph 1(a).

3.   The services to be provided by the NSP shall not form part of the services to be performed by the ECB in respect of TARGET2.

4.   The ECB shall not be liable for any acts, errors or omissions of the NSP (including its directors, staff and subcontractors), or for any acts, errors or omissions of third parties selected by participants to gain access to the NSP’s network.“;

| 8) | įterpiamas šis 34a straipsnis:

  „Article 34a
  Transitional provisions
  Once the TARGET system is operational and TARGET2 has ceased operation, T2S DCA holders shall become T2S DCA holders in the TARGET system.“; |
| --- | --- |

8)

įterpiamas šis 34a straipsnis:

„Article 34a

Transitional provisions

Once the TARGET system is operational and TARGET2 has ceased operation, T2S DCA holders shall become T2S DCA holders in the TARGET system.“;

| 9) | nuorodos į ‘T2S network service provider’ (vienaskaita ar daugiskaita) II priedo 6 straipsnio 1 dalies a punkto i papunktyje, 9 straipsnio 5 dalyje, 10 straipsnio 6 dalyje, 14 straipsnio 1 dalies a punkte, 22 straipsnio 1 dalyje, 22 straipsnio 2 dalyje, 22 straipsnio 3 dalyje, 27 straipsnio 5 dalyje, 28 straipsnio 1 dalyje, 29 straipsnio 1 dalyje ir I priedėlio 1 dalyje pakeičiamos nuorodomis į ‘NSP’; |
| --- | --- |

9)

nuorodos į ‘T2S network service provider’ (vienaskaita ar daugiskaita) II priedo 6 straipsnio 1 dalies a punkto i papunktyje, 9 straipsnio 5 dalyje, 10 straipsnio 6 dalyje, 14 straipsnio 1 dalies a punkte, 22 straipsnio 1 dalyje, 22 straipsnio 2 dalyje, 22 straipsnio 3 dalyje, 27 straipsnio 5 dalyje, 28 straipsnio 1 dalyje, 29 straipsnio 1 dalyje ir I priedėlio 1 dalyje pakeičiamos nuorodomis į ‘NSP’;

| 10) | I priedėlio 8 dalies 4 punkto b papunktis pakeičiamas taip:






  „(b) | User-to-application mode (U2A)
  U2A permits direct communication between a T2S DCA holder and the T2S GUI. The information is displayed in a browser running on a PC system. For U2A access the IT infrastructure has to be able to support cookies. Further details are described in the T2S User Handbook.“ |
| --- | --- | --- |

10)

I priedėlio 8 dalies 4 punkto b papunktis pakeičiamas taip:

„(b)

User-to-application mode (U2A)

U2A permits direct communication between a T2S DCA holder and the T2S GUI. The information is displayed in a browser running on a PC system. For U2A access the IT infrastructure has to be able to support cookies. Further details are described in the T2S User Handbook.“

---

III PRIEDAS

Sprendimo ECB/2007/7 III priedas iš dalies keičiamas taip:

| 1) | nuorodos į ‘TIPS network service provider’ (vienaskaita ar daugiskaita) šiame priede pakeičiamos nuorodomis į ‘NSP’; |
| --- | --- |

1)

nuorodos į ‘TIPS network service provider’ (vienaskaita ar daugiskaita) šiame priede pakeičiamos nuorodomis į ‘NSP’;

| 2) | 1 straipsnis iš dalies keičiamas taip:






  a) | apibrėžtis „reachable party“ pakeičiama taip:






  „— | “reachable party” means an entity which: (a) holds a BIC, (b) is designated as a reachable party by a TIPS DCA holder or by an ancillary system; (c) is a correspondent, customer or branch of a TIPS DCA holder or a participant of an ancillary system or a correspondent, customer or branch of a participant of an ancillary system; and (d) is addressable through the TIPS Platform and is able to submit instant payment orders and receive instant payment orders either via the TIPS DCA holder or the ancillary system or, if so authorised by the TIPS DCA holder or by the ancillary system, directly,“; |
| --- | --- | --- | --- |

2)

1 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

a)

apibrėžtis „reachable party“ pakeičiama taip:

„—

“reachable party” means an entity which: (a) holds a BIC, (b) is designated as a reachable party by a TIPS DCA holder or by an ancillary system; (c) is a correspondent, customer or branch of a TIPS DCA holder or a participant of an ancillary system or a correspondent, customer or branch of a participant of an ancillary system; and (d) is addressable through the TIPS Platform and is able to submit instant payment orders and receive instant payment orders either via the TIPS DCA holder or the ancillary system or, if so authorised by the TIPS DCA holder or by the ancillary system, directly,“;

| b) | apibrėžtis ‘payment order’ pakeičiama taip:






  „— | “payment order”, except where used in Articles 16 to 18 of this Annex, means an instant payment order, a positive recall answer, a PM to TIPS DCA liquidity transfer order, a TIPS DCA to PM liquidity transfer order, a TIPS AS technical account to TIPS DCA liquidity transfer order or a TIPS DCA to TIPS AS technical account liquidity transfer order,“; |
| --- | --- | --- |

b)

apibrėžtis ‘payment order’ pakeičiama taip:

„—

“payment order”, except where used in Articles 16 to 18 of this Annex, means an instant payment order, a positive recall answer, a PM to TIPS DCA liquidity transfer order, a TIPS DCA to PM liquidity transfer order, a TIPS AS technical account to TIPS DCA liquidity transfer order or a TIPS DCA to TIPS AS technical account liquidity transfer order,“;

| c) | apibrėžtis ‘instant payment order’ pakeičiama taip:






  „— | “instant payment order” means, in line with the European Payments Council's SEPA Instant Credit Transfer (SCT Inst) scheme, a payment instruction which can be executed 24 hours a day any calendar day of the year, with immediate or close to immediate processing and notification to the payer and includes (a) TIPS DCA to TIPS DCA instant payment orders, (b) TIPS DCA to TIPS AS technical account instant payment orders, (c) TIPS AS technical account to TIPS DCA instant payment orders and (d) TIPS AS technical account to TIPS AS technical account instant payment orders,“; |
| --- | --- | --- |

c)

apibrėžtis ‘instant payment order’ pakeičiama taip:

„—

“instant payment order” means, in line with the European Payments Council's SEPA Instant Credit Transfer (SCT Inst) scheme, a payment instruction which can be executed 24 hours a day any calendar day of the year, with immediate or close to immediate processing and notification to the payer and includes (a) TIPS DCA to TIPS DCA instant payment orders, (b) TIPS DCA to TIPS AS technical account instant payment orders, (c) TIPS AS technical account to TIPS DCA instant payment orders and (d) TIPS AS technical account to TIPS AS technical account instant payment orders,“;

| d) | įterpiamos šios apibrėžtys:






  „— | “TIPS ancillary system technical account (TIPS AS technical account)” means an account held by an ancillary system or the CB on an ancillary system's behalf in the CB’s TARGET2 component system for use by that ancillary system for the purpose of settling instant payments in its own books, |
| --- | --- | --- |

d)

įterpiamos šios apibrėžtys:

„—

“TIPS ancillary system technical account (TIPS AS technical account)” means an account held by an ancillary system or the CB on an ancillary system's behalf in the CB’s TARGET2 component system for use by that ancillary system for the purpose of settling instant payments in its own books,

| — | “TIPS DCA to TIPS AS technical account liquidity transfer order” means the instruction to transfer a specified amount of funds from a TIPS DCA to a TIPS AS technical account to fund the TIPS DCA holder’s position (or the position of another participant of the ancillary system) in the books of the ancillary system, |
| --- | --- |

—

“TIPS DCA to TIPS AS technical account liquidity transfer order” means the instruction to transfer a specified amount of funds from a TIPS DCA to a TIPS AS technical account to fund the TIPS DCA holder’s position (or the position of another participant of the ancillary system) in the books of the ancillary system,

| — | “TIPS AS technical account to TIPS DCA liquidity transfer order” means the instruction to transfer a specified amount of funds from a TIPS AS technical account to a TIPS DCA to defund the TIPS DCA holder’s position (or the position of another participant of the ancillary system) in the books of the ancillary system, |
| --- | --- |

—

“TIPS AS technical account to TIPS DCA liquidity transfer order” means the instruction to transfer a specified amount of funds from a TIPS AS technical account to a TIPS DCA to defund the TIPS DCA holder’s position (or the position of another participant of the ancillary system) in the books of the ancillary system,

| — | “European Payments Council's SEPA Instant Credit Transfer (SCT Inst) scheme” or “SCT Inst scheme” means an automated, open standards scheme providing a set of interbank rules to be complied with by SCT Inst participants, allowing payment services providers in SEPA to offer an automated, SEPA-wide euro instant credit transfer product, |
| --- | --- |

—

“European Payments Council's SEPA Instant Credit Transfer (SCT Inst) scheme” or “SCT Inst scheme” means an automated, open standards scheme providing a set of interbank rules to be complied with by SCT Inst participants, allowing payment services providers in SEPA to offer an automated, SEPA-wide euro instant credit transfer product,

| — | “mobile proxy look-up (MPL) service” means a service which enables TIPS DCA holders, ancillary systems using TIPS AS technical accounts and reachable parties, who receive from their customers a request to execute an instant payment order in favour of a beneficiary identified with a proxy (e.g. a mobile number), to retrieve from the central MPL repository the corresponding beneficiary IBAN and the BIC to be used to credit the relevant account in TIPS, |
| --- | --- |

—

“mobile proxy look-up (MPL) service” means a service which enables TIPS DCA holders, ancillary systems using TIPS AS technical accounts and reachable parties, who receive from their customers a request to execute an instant payment order in favour of a beneficiary identified with a proxy (e.g. a mobile number), to retrieve from the central MPL repository the corresponding beneficiary IBAN and the BIC to be used to credit the relevant account in TIPS,

| — | “Network Service Provider (NSP)” means an undertaking that has been awarded a concession with the Eurosystem to provide connectivity services via the Eurosystem Single Market Infrastructure Gateway, |
| --- | --- |

—

“Network Service Provider (NSP)” means an undertaking that has been awarded a concession with the Eurosystem to provide connectivity services via the Eurosystem Single Market Infrastructure Gateway,

| — | “IBAN” means the international bank account number which uniquely identifies an individual account at a specific financial institution in a particular country.“; |
| --- | --- |

—

“IBAN” means the international bank account number which uniquely identifies an individual account at a specific financial institution in a particular country.“;

| e) | apibrėžtis ‘TIPS network service provider’ išbraukiama; |
| --- | --- |

e)

apibrėžtis ‘TIPS network service provider’ išbraukiama;

| 3) | 3 straipsnio 1 dalyje esanti nuoroda į ‘Appendix V: TIPS connectivity technical requirements’ išbraukiama; |
| --- | --- |

3)

3 straipsnio 1 dalyje esanti nuoroda į ‘Appendix V: TIPS connectivity technical requirements’ išbraukiama;

| 4) | 4 straipsnis iš dalies keičiamas taip:






  a) | 2 dalyje pridedamas šis k punktas:






  „(k) | TIPS DCA to TIPS AS technical account liquidity transfer orders and TIPS AS technical account to TIPS DCA liquidity transfer orders; and“; |
| --- | --- | --- | --- |

4)

4 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

a)

2 dalyje pridedamas šis k punktas:

„(k)

TIPS DCA to TIPS AS technical account liquidity transfer orders and TIPS AS technical account to TIPS DCA liquidity transfer orders; and“;

| b) | 3 dalis pakeičiama taip:

  „3.   TARGET2 provides real-time gross settlement for payments in euro, with settlement in central bank money across PM accounts, T2S DCAs and TIPS DCAs. TARGET2 is established and functions on the basis of the SSP through which payment orders are submitted and processed and through which payments are ultimately received in the same technical manner. As far as the technical operation of the TIPS DCAs and TIPS AS technical accounts is concerned, TARGET2 is technically established and functions on the basis of the TIPS Platform. As far as the technical operation of the T2S DCAs is concerned, TARGET2 is technically established and functions on the basis of the T2S Platform.“; |
| --- | --- |

b)

3 dalis pakeičiama taip:

„3.   TARGET2 provides real-time gross settlement for payments in euro, with settlement in central bank money across PM accounts, T2S DCAs and TIPS DCAs. TARGET2 is established and functions on the basis of the SSP through which payment orders are submitted and processed and through which payments are ultimately received in the same technical manner. As far as the technical operation of the TIPS DCAs and TIPS AS technical accounts is concerned, TARGET2 is technically established and functions on the basis of the TIPS Platform. As far as the technical operation of the T2S DCAs is concerned, TARGET2 is technically established and functions on the basis of the T2S Platform.“;

| 5) | 6 straipsnio 1 dalies a punkto i papunktis pakeičiamas taip:






  „(i) | install, manage, operate and monitor and ensure the security of the necessary IT infrastructure to connect to the TIPS Platform and submit payment orders to it. In doing so, applicant TIPS DCA holders may involve third parties, but retain sole liability. In particular, unless an instructing party is used, applicant TIPS DCA holders shall enter into an agreement with one or more NSPs to obtain the necessary connection and admissions, in accordance with the technical specifications in Appendix I; and“; |
| --- | --- | --- |

5)

6 straipsnio 1 dalies a punkto i papunktis pakeičiamas taip:

„(i)

install, manage, operate and monitor and ensure the security of the necessary IT infrastructure to connect to the TIPS Platform and submit payment orders to it. In doing so, applicant TIPS DCA holders may involve third parties, but retain sole liability. In particular, unless an instructing party is used, applicant TIPS DCA holders shall enter into an agreement with one or more NSPs to obtain the necessary connection and admissions, in accordance with the technical specifications in Appendix I; and“;

| 6) | 9 straipsnis pakeičiamas taip:

  „Article 9
  Contractual relationship with an NSP

  1.   Participants shall either:






  (a) | conclude a contract with an NSP within the framework of the concession contract with that NSP in order to establish a technical connection to TARGET2-ECB; or |
| --- | --- | --- |

6)

9 straipsnis pakeičiamas taip:

„Article 9

Contractual relationship with an NSP

1.   Participants shall either:

(a)

conclude a contract with an NSP within the framework of the concession contract with that NSP in order to establish a technical connection to TARGET2-ECB; or

| (b) | connect via another entity which has concluded a contract with an NSP within the framework of the concession contract with that NSP. |
| --- | --- |

(b)

connect via another entity which has concluded a contract with an NSP within the framework of the concession contract with that NSP.

2.   The legal relationship between a participant and the NSP shall be exclusively governed by the terms and conditions of their separate contract as referred to in paragraph 1(a).

3.   The services to be provided by the NSP shall not form part of the services to be performed by the ECB in respect of TARGET2.

4.   The ECB shall not be liable for any acts, errors or omissions by the NSP (including its directors, staff and subcontractors), or for any acts, errors or omissions by third parties selected by participants to gain access to the NSP’s network.“;

| 7) | 10 straipsnis išbraukiamas; |
| --- | --- |

7)

10 straipsnis išbraukiamas;

| 8) | įterpiamas šis 11a straipsnis:

  „Article 11a
  MPL repository

  1.   The central MPL repository contains the proxy – IBAN mapping table for the purposes of the MPL service.


  2.   Each proxy may be linked to only one IBAN. An IBAN may be linked to one or multiple proxies.


  3.   Article 29 shall apply to the data contained in the MPL repository.“; |
| --- | --- |

8)

įterpiamas šis 11a straipsnis:

„Article 11a

MPL repository

1.   The central MPL repository contains the proxy – IBAN mapping table for the purposes of the MPL service.

2.   Each proxy may be linked to only one IBAN. An IBAN may be linked to one or multiple proxies.

3.   Article 29 shall apply to the data contained in the MPL repository.“;

| 9) | 12 straipsnio 9 dalis išbraukiama; |
| --- | --- |

9)

12 straipsnio 9 dalis išbraukiama;

| 10) | 16 straipsnis pakeičiamas taip:

  „Article 16
  Types of payment orders in TIPS DCA
  The following are classified as payment orders for the purposes of the TIPS service:






  (a) | instant payment orders; |
| --- | --- | --- |

10)

16 straipsnis pakeičiamas taip:

„Article 16

Types of payment orders in TIPS DCA

The following are classified as payment orders for the purposes of the TIPS service:

(a)

instant payment orders;

| (b) | positive recall answers; |
| --- | --- |

(b)

positive recall answers;

| (c) | TIPS DCA to PM liquidity transfer orders; |
| --- | --- |

(c)

TIPS DCA to PM liquidity transfer orders;

| (d) | TIPS DCA to TIPS AS technical account liquidity transfer orders; and |
| --- | --- |

(d)

TIPS DCA to TIPS AS technical account liquidity transfer orders; and

| (e) | TIPS AS technical account to TIPS DCA liquidity transfer orders.“; |
| --- | --- |

(e)

TIPS AS technical account to TIPS DCA liquidity transfer orders.“;

| 11) | 18 straipsnio 6 dalis pakeičiama taip:

  „6.   After a TIPS DCA to PM liquidity transfer order, a TIPS DCA to TIPS AS technical account liquidity transfer order or a TIPS AS technical account to TIPS DCA liquidity transfer order has been accepted as referred to in Article 17, the TARGET2-ECB shall check whether sufficient funds are available on the payer's account. If sufficient funds are not available the liquidity transfer order shall be rejected. If sufficient funds are available the liquidity transfer order shall be settled immediately.“; |
| --- | --- |

11)

18 straipsnio 6 dalis pakeičiama taip:

„6.   After a TIPS DCA to PM liquidity transfer order, a TIPS DCA to TIPS AS technical account liquidity transfer order or a TIPS AS technical account to TIPS DCA liquidity transfer order has been accepted as referred to in Article 17, the TARGET2-ECB shall check whether sufficient funds are available on the payer's account. If sufficient funds are not available the liquidity transfer order shall be rejected. If sufficient funds are available the liquidity transfer order shall be settled immediately.“;

| 12) | 20 straipsnio 1 dalies b punktas pakeičiamas taip:






  „(b) | TIPS DCA to PM liquidity transfer orders, positive recall answers and TIPS DCA to TIPS AS technical account liquidity transfer orders are deemed entered into TARGET2-ECB and irrevocable at the moment that the relevant TIPS DCA is debited. TIPS AS technical account to TIPS DCA liquidity transfer orders are deemed entered into TARGET2-ECB and irrevocable at the moment that the relevant TIPS AS technical account is debited.“; |
| --- | --- | --- |

12)

20 straipsnio 1 dalies b punktas pakeičiamas taip:

„(b)

TIPS DCA to PM liquidity transfer orders, positive recall answers and TIPS DCA to TIPS AS technical account liquidity transfer orders are deemed entered into TARGET2-ECB and irrevocable at the moment that the relevant TIPS DCA is debited. TIPS AS technical account to TIPS DCA liquidity transfer orders are deemed entered into TARGET2-ECB and irrevocable at the moment that the relevant TIPS AS technical account is debited.“;

| 13) | 30 straipsnio 1 dalis pakeičiama taip:

  „1.   TIPS DCA holders shall be deemed to be aware of, shall comply with and shall be able to demonstrate that compliance to the relevant competent authorities with all obligations on them relating to legislation on data protection. They shall be deemed to be aware of, and shall comply with all obligations on them relating to legislation on prevention of money laundering and the financing of terrorism, proliferation-sensitive nuclear activities and the development of nuclear weapons delivery systems, in particular in terms of implementing appropriate measures concerning any payments debited or credited on their TIPS DCAs. TIPS DCA holders ensure that they are informed about their chosen NSP's data retrieval policy prior to entering into a contractual relationship with that NSP.“; |
| --- | --- |

13)

30 straipsnio 1 dalis pakeičiama taip:

„1.   TIPS DCA holders shall be deemed to be aware of, shall comply with and shall be able to demonstrate that compliance to the relevant competent authorities with all obligations on them relating to legislation on data protection. They shall be deemed to be aware of, and shall comply with all obligations on them relating to legislation on prevention of money laundering and the financing of terrorism, proliferation-sensitive nuclear activities and the development of nuclear weapons delivery systems, in particular in terms of implementing appropriate measures concerning any payments debited or credited on their TIPS DCAs. TIPS DCA holders ensure that they are informed about their chosen NSP's data retrieval policy prior to entering into a contractual relationship with that NSP.“;

| 14) | įterpiamas šis 35a straipsnis:

  „Article 35a
  Transitional provision
  Once the TARGET system is operational and the TARGET2 has ceased operation, TIPS DCA holders shall become TIPS DCA holders in the TARGET system.“; |
| --- | --- |

14)

įterpiamas šis 35a straipsnis:

„Article 35a

Transitional provision

Once the TARGET system is operational and the TARGET2 has ceased operation, TIPS DCA holders shall become TIPS DCA holders in the TARGET system.“;

| 15) | I priedėlio 2 dalies lentelė pakeičiama taip:






  „Message Type | Message Name |
| --- | --- | --- |
| Pacs.002 | FIToFIPayment Status Report |
| Pacs.004 | PaymentReturn |
| Pacs.008 | FIToFICustomerCreditTransfer |
| Pacs.028 | FIToFIPaymentStatusRequest |
| camt.003 | GetAccount |
| camt.004 | ReturnAccount |
| camt.005 | GetTransaction |
| camt.006 | ReturnTransaction |
| camt.011 | ModifyLimit |
| camt.019 | ReturnBusinessDayInformation |
| camt.025 | Receipt |
| camt.029 | ResolutionOfInvestigation |
| camt.050 | LiquidityCreditTransfer |
| camt.052 | BankToCustomerAccountReport |
| camt.053 | BankToCustomerStatement |
| camt.054 | BankToCustomerDebitCreditNotification |
| camt.056 | FIToFIPaymentCancellationRequest |
| acmt.010 | AccountRequestAcknowledgement |
| acmt.011 | AccountRequestRejection |
| acmt.015 | AccountExcludedMandateMaintenanceRequest |
| reda.016 | PartyStatusAdviceV01 |
| reda.022 | PartyModificationRequestV01“ |

15)

I priedėlio 2 dalies lentelė pakeičiama taip:

„Message Type

Message Name

Pacs.002

FIToFIPayment Status Report

Pacs.004

PaymentReturn

Pacs.008

FIToFICustomerCreditTransfer

Pacs.028

FIToFIPaymentStatusRequest

camt.003

GetAccount

camt.004

ReturnAccount

camt.005

GetTransaction

camt.006

ReturnTransaction

camt.011

ModifyLimit

camt.019

ReturnBusinessDayInformation

camt.025

Receipt

camt.029

ResolutionOfInvestigation

camt.050

LiquidityCreditTransfer

camt.052

BankToCustomerAccountReport

camt.053

BankToCustomerStatement

camt.054

BankToCustomerDebitCreditNotification

camt.056

FIToFIPaymentCancellationRequest

acmt.010

AccountRequestAcknowledgement

acmt.011

AccountRequestRejection

acmt.015

AccountExcludedMandateMaintenanceRequest

reda.016

PartyStatusAdviceV01

reda.022

PartyModificationRequestV01“

| 16) | I priedėlio 6 dalies 1 punkto b papunktis pakeičiamas taip:






  „(b) | User-to-application mode (U2A)
  U2A permits direct communication between a TIPS DCA holder and the TIPS GUI. The information is displayed in a browser running on a PC system. For U2A access the IT infrastructure has to be able to support cookies. Further details are described in the TIPS User Handbook.“; |
| --- | --- | --- |

16)

I priedėlio 6 dalies 1 punkto b papunktis pakeičiamas taip:

„(b)

User-to-application mode (U2A)

U2A permits direct communication between a TIPS DCA holder and the TIPS GUI. The information is displayed in a browser running on a PC system. For U2A access the IT infrastructure has to be able to support cookies. Further details are described in the TIPS User Handbook.“;

| 17) | IV priedėlio 2 dalis išbraukiama; |
| --- | --- |

17)

IV priedėlio 2 dalis išbraukiama;

| 18) | V priedėlis išbraukiamas. |
| --- | --- |

18)

V priedėlis išbraukiamas.

---

GAIRĖS

| 2021 10 6 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 354/45 |
| --- | --- | --- | --- |

2021 10 6

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 354/45

---

EUROPOS CENTRINIO BANKO GAIRĖS (ES) 2021/1759

2021 m. liepos 20 d.

kuriomis iš dalies keičiamos Gairės ECB/2012/27 dėl Transeuropinės automatizuotos realaus laiko atskirųjų atsiskaitymų skubių pervedimų sistemos (TARGET2) (ECB/2021/30)

EUROPOS CENTRINIO BANKO VALDANČIOJI TARYBA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 127 straipsnio 2 dalies pirmą ir ketvirtą įtraukas,

atsižvelgdama į Europos centrinių bankų sistemos ir Europos Centrinio Banko statutą, ypač į jo 3 straipsnio 1 dalį ir 17, 18 ir 22 straipsnius,

kadangi:

| (1) | 2007 m. balandžio 26 d. Europos Centrinio Banko valdančioji taryba priėmė Gaires ECB/2007/2 (1), reglamentuojančias TARGET2, kurią charakterizuoja viena techninė platforma, vadinama bendra technine platforma (BTP). 2012 m. tos gairės buvo išdėstytos nauja redakcija kaip Europos Centrinio Banko gairės ECB/2012/27 (2); |
| --- | --- |

(1)

2007 m. balandžio 26 d. Europos Centrinio Banko valdančioji taryba priėmė Gaires ECB/2007/2 (1), reglamentuojančias TARGET2, kurią charakterizuoja viena techninė platforma, vadinama bendra technine platforma (BTP). 2012 m. tos gairės buvo išdėstytos nauja redakcija kaip Europos Centrinio Banko gairės ECB/2012/27 (2);

| (2) | siekiant veiksmingo reguliavimo, būtina patikslinti, kad TIPS SLS turėtojai ir T2S SLS turėtojai prie TARGET2 bus prijungti per Eurosistemos bendrą rinkos infrastruktūros sąsają atitinkamai 2021 m. lapkričio mėn. ir 2022 m. birželio mėn.; |
| --- | --- |

(2)

siekiant veiksmingo reguliavimo, būtina patikslinti, kad TIPS SLS turėtojai ir T2S SLS turėtojai prie TARGET2 bus prijungti per Eurosistemos bendrą rinkos infrastruktūros sąsają atitinkamai 2021 m. lapkričio mėn. ir 2022 m. birželio mėn.;

| (3) | siekiant užtikrinti nuolatinę TARGET2 raidą ir jos atsparumą kibernetinio saugumo grėsmėms, taisyklės, pagal kurias laikomasi galutinio taško saugumo reikalavimų, turėtų būti patikslintos ir išplėstos. Lygiai taip, siekiant užtikrinti, kad teisinė sistema būtų išsami ir suderinta, reikėtų iš dalies pakeisti apibrėžtis; |
| --- | --- |

(3)

siekiant užtikrinti nuolatinę TARGET2 raidą ir jos atsparumą kibernetinio saugumo grėsmėms, taisyklės, pagal kurias laikomasi galutinio taško saugumo reikalavimų, turėtų būti patikslintos ir išplėstos. Lygiai taip, siekiant užtikrinti, kad teisinė sistema būtų išsami ir suderinta, reikėtų iš dalies pakeisti apibrėžtis;

| (4) | siekiant užtikrinti, kad momentinius mokėjimus būtų galima vykdyti visoje Sąjungoje, MM sąskaitos turėtojai, jų netiesioginiai dalyviai ir adresuojamojo BIC turėtojai, kurie laikosi SCT Inst schemos pasirašydami SEPA momentinio kredito pervedimo laikymosi susitarimą, turėtų būti ir turėtų nuolat išlikti pasiekiami TIPS platformoje per TIPS SLS. Lėšų pervedimo paslaugos centrinio banko pinigais išorinėms sistemoms, vykdančioms momentinius mokėjimus savo apskaitos knygose, turėtų būti teikiamos tik TIPS platformoje; |
| --- | --- |

(4)

siekiant užtikrinti, kad momentinius mokėjimus būtų galima vykdyti visoje Sąjungoje, MM sąskaitos turėtojai, jų netiesioginiai dalyviai ir adresuojamojo BIC turėtojai, kurie laikosi SCT Inst schemos pasirašydami SEPA momentinio kredito pervedimo laikymosi susitarimą, turėtų būti ir turėtų nuolat išlikti pasiekiami TIPS platformoje per TIPS SLS. Lėšų pervedimo paslaugos centrinio banko pinigais išorinėms sistemoms, vykdančioms momentinius mokėjimus savo apskaitos knygose, turėtų būti teikiamos tik TIPS platformoje;

| (5) | pradėjus veikti T2-T2S konsolidavimo projektui ir siekiant užtikrinti teisinį tikrumą, reikia skaidrios tvarkos, pagal kurią TARGET2 dalyvių sąskaitų likučiai pervedami į atitinkamas jas pakeičiančias sąskaitas būsimoje TARGET sistemoje; |
| --- | --- |

(5)

pradėjus veikti T2-T2S konsolidavimo projektui ir siekiant užtikrinti teisinį tikrumą, reikia skaidrios tvarkos, pagal kurią TARGET2 dalyvių sąskaitų likučiai pervedami į atitinkamas jas pakeičiančias sąskaitas būsimoje TARGET sistemoje;

| (6) | siekiant užtikrinti, kad Gairės ECB/2012/27 būtų taikomos veiksmingai, taip pat būtina patikslinti ir atnaujinti kai kuriuos kitus jų aspektus; |
| --- | --- |

(6)

siekiant užtikrinti, kad Gairės ECB/2012/27 būtų taikomos veiksmingai, taip pat būtina patikslinti ir atnaujinti kai kuriuos kitus jų aspektus;

| (7) | įgyvendinant T2-T2S konsolidavimo projektą, taip pat reikės pakeisti nuo 2022 m. birželio 13 d. taikytinas taisykles, susijusias su sutartimis, sudarytomis su T2S tinklo paslaugos teikėjais; |
| --- | --- |

(7)

įgyvendinant T2-T2S konsolidavimo projektą, taip pat reikės pakeisti nuo 2022 m. birželio 13 d. taikytinas taisykles, susijusias su sutartimis, sudarytomis su T2S tinklo paslaugos teikėjais;

| (8) | todėl reikėtų atitinkamai iš dalies pakeisti Gaires ECB/2012/27, |
| --- | --- |

(8)

todėl reikėtų atitinkamai iš dalies pakeisti Gaires ECB/2012/27,

PRIĖMĖ ŠIAS GAIRES:

1 straipsnis

Daliniai pakeitimai

Gairės ECB/2012/27 iš dalies keičiamos taip:

| 1. | 1 straipsnio 1 dalis pakeičiama taip:

  „1.   TARGET2 teikia realaus laiko atskirųjų atsiskaitymų paslaugą mokėjimams eurais, atsiskaitant centrinio banko pinigais per MM sąskaitas, T2S SLS ir TIPS SLS. TARGET2 yra įkurta ir veikia BTP pagrindu, per kurią mokėjimo nurodymai pateikiami, apdorojami bei galiausiai gaunami tokiu pačiu techniniu būdu. Kalbant apie T2S SLS techninį veikimą, TARGET2 yra techniškai sukurta ir funkcionuoja T2S platformos pagrindu. Kalbant apie techninį TIPS SLS ir TIPS IS techninių sąskaitų veikimą, TARGET2 yra techniškai sukurta ir funkcionuoja TIPS platformos pagrindu.“; |
| --- | --- |

1.

1 straipsnio 1 dalis pakeičiama taip:

„1.   TARGET2 teikia realaus laiko atskirųjų atsiskaitymų paslaugą mokėjimams eurais, atsiskaitant centrinio banko pinigais per MM sąskaitas, T2S SLS ir TIPS SLS. TARGET2 yra įkurta ir veikia BTP pagrindu, per kurią mokėjimo nurodymai pateikiami, apdorojami bei galiausiai gaunami tokiu pačiu techniniu būdu. Kalbant apie T2S SLS techninį veikimą, TARGET2 yra techniškai sukurta ir funkcionuoja T2S platformos pagrindu. Kalbant apie techninį TIPS SLS ir TIPS IS techninių sąskaitų veikimą, TARGET2 yra techniškai sukurta ir funkcionuoja TIPS platformos pagrindu.“;

| 2. | 2 straipsnis iš dalies keičiamas taip:






  a) | 58 punktas išbraukiamas; |
| --- | --- | --- |

2.

2 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

a)

58 punktas išbraukiamas;

| b) | 62 punktas pakeičiamas taip:






  „62. | mokėjimo nurodymas – kredito pervedimo nurodymas, likvidumo pervedimo nurodymas, tiesioginio debeto nurodymas, likvidumo pervedimo iš MM į T2S SLS nurodymas, likvidumo pervedimo iš T2S SLS į MM nurodymas, likvidumo pervedimo iš T2S SLS į T2S SLS nurodymas, likvidumo pervedimo iš MM į TIPS SLS nurodymas, likvidumo pervedimo iš TIPS SLS į MM nurodymas, likvidumo pervedimo iš TIPS IS techninės sąskaitos į TIPS SLS nurodymas, likvidumo pervedimo iš TIPS SLS į TIPS IS techninę sąskaitą nurodymas, momentinio mokėjimo nurodymas arba mokėjimo grąžinimo nurodymas;“; |
| --- | --- | --- |

b)

62 punktas pakeičiamas taip:

„62.

mokėjimo nurodymas – kredito pervedimo nurodymas, likvidumo pervedimo nurodymas, tiesioginio debeto nurodymas, likvidumo pervedimo iš MM į T2S SLS nurodymas, likvidumo pervedimo iš T2S SLS į MM nurodymas, likvidumo pervedimo iš T2S SLS į T2S SLS nurodymas, likvidumo pervedimo iš MM į TIPS SLS nurodymas, likvidumo pervedimo iš TIPS SLS į MM nurodymas, likvidumo pervedimo iš TIPS IS techninės sąskaitos į TIPS SLS nurodymas, likvidumo pervedimo iš TIPS SLS į TIPS IS techninę sąskaitą nurodymas, momentinio mokėjimo nurodymas arba mokėjimo grąžinimo nurodymas;“;

| c) | 78 punktas išbraukiamas; |
| --- | --- |

c)

78 punktas išbraukiamas;

| d) | 81 punktas pakeičiamas taip:






  „81. | momentinio mokėjimo nurodymas – pagal Europos mokėjimų tarybos SEPA momentinio kredito pervedimo (SCT Inst) schemą, mokėjimo instrukcija, kuri gali būti vykdoma 24 valandas per parą visomis kalendorinėmis metų dienomis, apdorojimą vykdant nedelsiant arba beveik nedelsiant ir apie tai pranešant mokėtojui, ir apima: i) momentinio mokėjimo iš TIPS SLS į TIPS SLS nurodymus, ii) momentinio mokėjimo iš TIPS SLI į TIPS IS techninę sąskaitą nurodymus, iii) momentinio mokėjimo iš TIPS IS techninės sąskaitos į TIPS SLI nurodymus ir iv) momentinio mokėjimo iš TIPS IS techninės sąskaitos į TIPS IS techninę sąskaitą nurodymus;’; |
| --- | --- | --- |

d)

81 punktas pakeičiamas taip:

„81.

momentinio mokėjimo nurodymas – pagal Europos mokėjimų tarybos SEPA momentinio kredito pervedimo (SCT Inst) schemą, mokėjimo instrukcija, kuri gali būti vykdoma 24 valandas per parą visomis kalendorinėmis metų dienomis, apdorojimą vykdant nedelsiant arba beveik nedelsiant ir apie tai pranešant mokėtojui, ir apima: i) momentinio mokėjimo iš TIPS SLS į TIPS SLS nurodymus, ii) momentinio mokėjimo iš TIPS SLI į TIPS IS techninę sąskaitą nurodymus, iii) momentinio mokėjimo iš TIPS IS techninės sąskaitos į TIPS SLI nurodymus ir iv) momentinio mokėjimo iš TIPS IS techninės sąskaitos į TIPS IS techninę sąskaitą nurodymus;’;

| e) | papildoma šiais 87–90 punktais:






  „87. | Europos mokėjimų tarybos SEPA momentinio kredito pervedimo (SCT Inst) schema arba SCT Inst schema – automatizuota, atvirų standartų schema, nustatanti tarpbankines taisykles, kurių turi laikytis SCT Inst dalyviai, ir sudaranti sąlygas SEPA mokėjimo paslaugų teikėjams teikti automatizuoto SEPA momentinio kredito pervedimo eurais produktą; |
| --- | --- | --- |

e)

papildoma šiais 87–90 punktais:

„87.

Europos mokėjimų tarybos SEPA momentinio kredito pervedimo (SCT Inst) schema arba SCT Inst schema – automatizuota, atvirų standartų schema, nustatanti tarpbankines taisykles, kurių turi laikytis SCT Inst dalyviai, ir sudaranti sąlygas SEPA mokėjimo paslaugų teikėjams teikti automatizuoto SEPA momentinio kredito pervedimo eurais produktą;

| 88. | TIPS išorinės sistemos techninė sąskaita (TIPS IS techninė sąskaita) – sąskaita, kurią išorinė sistema ar CB išorinės sistemos vardu turi CB TARGET2 komponento sistemoje ir kurią išorinė sistema naudoja momentiniams mokėjimams vykdyti savo apskaitos knygose; |
| --- | --- |

88.

TIPS išorinės sistemos techninė sąskaita (TIPS IS techninė sąskaita) – sąskaita, kurią išorinė sistema ar CB išorinės sistemos vardu turi CB TARGET2 komponento sistemoje ir kurią išorinė sistema naudoja momentiniams mokėjimams vykdyti savo apskaitos knygose;

| 89. | likvidumo pervedimo iš TIPS SLS į TIPS IS techninę sąskaitą nurodymas – instrukcija pervesti nurodytą lėšų sumą iš TIPS SLS į TIPS IS techninę sąskaitą, taip finansuojant TIPS SLS turėtojo poziciją (arba kito išorinės sistemos dalyvio poziciją) išorinės sistemos apskaitos knygose; |
| --- | --- |

89.

likvidumo pervedimo iš TIPS SLS į TIPS IS techninę sąskaitą nurodymas – instrukcija pervesti nurodytą lėšų sumą iš TIPS SLS į TIPS IS techninę sąskaitą, taip finansuojant TIPS SLS turėtojo poziciją (arba kito išorinės sistemos dalyvio poziciją) išorinės sistemos apskaitos knygose;

| 90. | likvidumo pervedimo iš TIPS IS techninės sąskaitos į TIPS SLS nurodymas – instrukcija pervesti nurodytą lėšų sumą iš TIPS IS techninės sąskaitos į TIPS SLS, nurašant lėšas iš TIPS SLS turėtojo pozicijos (arba kito išorinės sistemos dalyvio pozicijos) išorinės sistemos apskaitos knygose.“; |
| --- | --- |

90.

likvidumo pervedimo iš TIPS IS techninės sąskaitos į TIPS SLS nurodymas – instrukcija pervesti nurodytą lėšų sumą iš TIPS IS techninės sąskaitos į TIPS SLS, nurašant lėšas iš TIPS SLS turėtojo pozicijos (arba kito išorinės sistemos dalyvio pozicijos) išorinės sistemos apskaitos knygose.“;

| 3. | 13 straipsnis pakeičiamas taip:

  „13 straipsnis
  Išorinės sistemos

  1.   Eurosistemos CB teikia lėšų pervedimo paslaugas išorinėms sistemoms centrinio banko pinigais mokėjimų modulyje, juo naudojantis per TARGET tinklo paslaugų teikėją. Tokias paslaugas reglamentuoja dvišaliai Eurosistemos CB ir atitinkamų išorinių sistemų susitarimai.


  2.   Dvišaliai susitarimai su išorinėmis sistemomis, kurios naudoja ISS, yra suderinti su IV priedu. Be to, Eurosistemos CB užtikrina, kad tokiuose dvišaliuose susitarimuose mutatis mutandis taikomos šios II priedo nuostatos:






  a) | 8 straipsnio 1 dalis (techniniai ir teisiniai reikalavimai); |
| --- | --- | --- |

3.

13 straipsnis pakeičiamas taip:

„13 straipsnis

Išorinės sistemos

1.   Eurosistemos CB teikia lėšų pervedimo paslaugas išorinėms sistemoms centrinio banko pinigais mokėjimų modulyje, juo naudojantis per TARGET tinklo paslaugų teikėją. Tokias paslaugas reglamentuoja dvišaliai Eurosistemos CB ir atitinkamų išorinių sistemų susitarimai.

2.   Dvišaliai susitarimai su išorinėmis sistemomis, kurios naudoja ISS, yra suderinti su IV priedu. Be to, Eurosistemos CB užtikrina, kad tokiuose dvišaliuose susitarimuose mutatis mutandis taikomos šios II priedo nuostatos:

a)

8 straipsnio 1 dalis (techniniai ir teisiniai reikalavimai);

| b) | 8 straipsnio 2–5 dalys (prašymo pateikimo procedūra), išskyrus, kad užuot reikalavus, jog išorinė sistema atitiktų 4 straipsnyje nurodytus prisijungimo kriterijus, reikalaujama, kad išorinė sistema atitiktų II priedo 1 straipsnyje išorinės sistemos apibrėžime nustatytus prisijungimo kriterijus; |
| --- | --- |

b)

8 straipsnio 2–5 dalys (prašymo pateikimo procedūra), išskyrus, kad užuot reikalavus, jog išorinė sistema atitiktų 4 straipsnyje nurodytus prisijungimo kriterijus, reikalaujama, kad išorinė sistema atitiktų II priedo 1 straipsnyje išorinės sistemos apibrėžime nustatytus prisijungimo kriterijus;

| c) | V priedėlyje pateiktas veikimo tvarkaraštis; |
| --- | --- |

c)

V priedėlyje pateiktas veikimo tvarkaraštis;

| d) | 11 straipsnis (bendradarbiavimo ir apsikeitimo informacija reikalavimai), išskyrus 8 dalį; |
| --- | --- |

d)

11 straipsnis (bendradarbiavimo ir apsikeitimo informacija reikalavimai), išskyrus 8 dalį;

| e) | 27 ir 28 straipsniai (veiklos tęstinumo ir nenumatytų atvejų procedūros bei saugumo reikalavimai), kai įkainis, naudojamas baudoms už II priedo 28 straipsnyje nurodytų saugumo reikalavimų nevykdymą apskaičiuoti, yra IV priedo 18 dalies 1 punkto a papunktyje nurodytas įkainis; |
| --- | --- |

e)

27 ir 28 straipsniai (veiklos tęstinumo ir nenumatytų atvejų procedūros bei saugumo reikalavimai), kai įkainis, naudojamas baudoms už II priedo 28 straipsnyje nurodytų saugumo reikalavimų nevykdymą apskaičiuoti, yra IV priedo 18 dalies 1 punkto a papunktyje nurodytas įkainis;

| f) | 31 straipsnis (atsakomybės taikymas); |
| --- | --- |

f)

31 straipsnis (atsakomybės taikymas);

| g) | 32 straipsnis (įrodymo taisyklės); |
| --- | --- |

g)

32 straipsnis (įrodymo taisyklės);

| h) | 33 ir 34 straipsniai (trukmė, dalyvavimo nutraukimas ir sustabdymas), išskyrus 34 straipsnio 1 dalies b punktą; |
| --- | --- |

h)

33 ir 34 straipsniai (trukmė, dalyvavimo nutraukimas ir sustabdymas), išskyrus 34 straipsnio 1 dalies b punktą;

| i) | 35 straipsnis, kai susiję (MM sąskaitų uždarymas); |
| --- | --- |

i)

35 straipsnis, kai susiję (MM sąskaitų uždarymas);

| j) | 38 straipsnis (konfidencialumo taisyklės); |
| --- | --- |

j)

38 straipsnis (konfidencialumo taisyklės);

| k) | 39 straipsnis (Sąjungos duomenų apsaugos, pinigų plovimo prevencijos reikalavimai ir susiję klausimai); |
| --- | --- |

k)

39 straipsnis (Sąjungos duomenų apsaugos, pinigų plovimo prevencijos reikalavimai ir susiję klausimai);

| l) | 40 straipsniai (reikalavimai pranešimams); |
| --- | --- |

l)

40 straipsniai (reikalavimai pranešimams);

| m) | 41 straipsnis (sutartiniai santykiai su TARGET2 tinklo paslaugų teikėju); |
| --- | --- |

m)

41 straipsnis (sutartiniai santykiai su TARGET2 tinklo paslaugų teikėju);

| n) | 44 straipsnis (taikomos teisės, jurisdikcijos ir vykdymo vietos taisyklės); |
| --- | --- |

n)

44 straipsnis (taikomos teisės, jurisdikcijos ir vykdymo vietos taisyklės);

| o) | 45a straipsnio 1 dalis (pereinamojo laikotarpio nuostata). |
| --- | --- |

o)

45a straipsnio 1 dalis (pereinamojo laikotarpio nuostata).

3.   Dvišaliai susitarimai su išorinėmis sistemomis, kurios naudoja DS, yra suderinti su abiem toliau nurodytais:

| a) | II priedu, išskyrus V antraštinę dalį ir VI bei VII priedėlius, ir |
| --- | --- |

a)

II priedu, išskyrus V antraštinę dalį ir VI bei VII priedėlius, ir

| b) | IV priedo 18 straipsniu. |
| --- | --- |

b)

IV priedo 18 straipsniu.

Taikant a punktą, įkainis, naudojamas baudoms už II priedo 28 straipsnyje nurodytų saugumo reikalavimų nevykdymą apskaičiuoti, yra IV priedo 18 dalies 1 punkto a papunktyje nurodytas įkainis.

4.   Nukrypstant nuo 3 dalies, dvišaliai susitarimai su išorinėmis sistemomis, kurios naudoja DS, bet vykdo mokėjimus tik savo klientų naudai, yra suderinti su abiem toliau nurodytais:

| a) | II priedu, išskyrus V antraštinę dalį, 36 straipsnį ir VI bei VII priedėlius, ir |
| --- | --- |

a)

II priedu, išskyrus V antraštinę dalį, 36 straipsnį ir VI bei VII priedėlius, ir

| b) | IV priedo 18 straipsniu. |
| --- | --- |

b)

IV priedo 18 straipsniu.

Taikant a punktą, įkainis, naudojamas baudoms už II priedo 28 straipsnyje nurodytų saugumo reikalavimų nevykdymą apskaičiuoti, yra IV priedo 18 dalies 1 punkto a papunktyje nurodytas įkainis.

5.   Eurosistemos CB teikia lėšų pervedimo paslaugas centrinio banko pinigais išorinėms sistemoms, vykdančioms momentinius mokėjimus savo pačių apskaitos knygose, pagal SCT Inst schemą tik TIPS platformoje. Tokių lėšų paslaugų teikimą reglamentuojantys dvišaliai susitarimai yra suderinti su IVa priedu ir pagal juos momentinių mokėjimų atsiskaitymas yra leidžiamas tik pagal SCT Inst schemą. Tokiuose dvišaliuose susitarimuose mutatis mutandis taikomos šios IIb priedo nuostatos:

| a) | I, II ir III priedėliai; |
| --- | --- |

a)

I, II ir III priedėliai;

| b) | 4 straipsnis (bendras TARGET2 aprašymas); |
| --- | --- |

b)

4 straipsnis (bendras TARGET2 aprašymas);

| c) | 5 straipsnis (prisijungimo kriterijai) tais atvejais, kai reikalaujama, kad išorinė sistema atitiktų IIb priedo 1 straipsnyje išorinės sistemos apibrėžime nustatytus prisijungimo kriterijus; |
| --- | --- |

c)

5 straipsnis (prisijungimo kriterijai) tais atvejais, kai reikalaujama, kad išorinė sistema atitiktų IIb priedo 1 straipsnyje išorinės sistemos apibrėžime nustatytus prisijungimo kriterijus;

| d) | 6 straipsnio 1 dalis (techniniai ir teisiniai reikalavimai), išskyrus, kad užuot reikalavus, kad išorinė sistema pateiktų įrodymus, kad ji laikosi SCT Inst schemos pasirašydama SEPA momentinio kredito pervedimo laikymosi susitarimą, išorinė sistema pateiktų įrodymus, kad ji pranešė apie tai, kad laikosi SCT Inst schemos; |
| --- | --- |

d)

6 straipsnio 1 dalis (techniniai ir teisiniai reikalavimai), išskyrus, kad užuot reikalavus, kad išorinė sistema pateiktų įrodymus, kad ji laikosi SCT Inst schemos pasirašydama SEPA momentinio kredito pervedimo laikymosi susitarimą, išorinė sistema pateiktų įrodymus, kad ji pranešė apie tai, kad laikosi SCT Inst schemos;

| e) | 6 straipsnio 2-5 dalys (prašymo pateikimo procedūra), išskyrus, kad i) užuot reikalavus, jog išorinė sistema atitiktų 5 straipsnyje nurodytus prisijungimo kriterijus, reikalaujama, kad išorinė sistema atitiktų IIb priedo 1 straipsnyje išorinės sistemos apibrėžime nustatytus prisijungimo kriterijus; ir ii) užuot reikalavus, kad išorinė sistema pateiktų įrodymus, kad ji laikosi SCT Inst schemos, išorinė sistema pateiktų įrodymus, kad ji pranešė apie tai, kad laikosi SCT Inst schemos; |
| --- | --- |

e)

6 straipsnio 2-5 dalys (prašymo pateikimo procedūra), išskyrus, kad i) užuot reikalavus, jog išorinė sistema atitiktų 5 straipsnyje nurodytus prisijungimo kriterijus, reikalaujama, kad išorinė sistema atitiktų IIb priedo 1 straipsnyje išorinės sistemos apibrėžime nustatytus prisijungimo kriterijus; ir ii) užuot reikalavus, kad išorinė sistema pateiktų įrodymus, kad ji laikosi SCT Inst schemos, išorinė sistema pateiktų įrodymus, kad ji pranešė apie tai, kad laikosi SCT Inst schemos;

| f) | 7 straipsnis (Prieiga prie TIPS platformos); |
| --- | --- |

f)

7 straipsnis (Prieiga prie TIPS platformos);

| g) | 8 straipsnis (Pasiekiamos šalys); |
| --- | --- |

g)

8 straipsnis (Pasiekiamos šalys);

| h) | 9 straipsnis (Tinklo paslaugų teikėjas); |
| --- | --- |

h)

9 straipsnis (Tinklo paslaugų teikėjas);

| i) | 11 straipsnis (TIPS katalogas); |
| --- | --- |

i)

11 straipsnis (TIPS katalogas);

| j) | 11a straipsnis (MPL saugykla); |
| --- | --- |

j)

11a straipsnis (MPL saugykla);

| k) | 12 straipsnis (CB ir sąskaitų turėtojų pareigos), išskyrus 4 dalį; |
| --- | --- |

k)

12 straipsnis (CB ir sąskaitų turėtojų pareigos), išskyrus 4 dalį;

| l) | 14 straipsnis (Bendradarbiavimo ir apsikeitimo informacija reikalavimai); |
| --- | --- |

l)

14 straipsnis (Bendradarbiavimo ir apsikeitimo informacija reikalavimai);

| m) | 16 straipsnis (Mokėjimo nurodymų rūšys); |
| --- | --- |

m)

16 straipsnis (Mokėjimo nurodymų rūšys);

| n) | 17 straipsnis (Mokėjimo nurodymų priėmimas ir atmetimas); |
| --- | --- |

n)

17 straipsnis (Mokėjimo nurodymų priėmimas ir atmetimas);

| o) | 18 straipsnis (Mokėjimo nurodymų apdorojimas); |
| --- | --- |

o)

18 straipsnis (Mokėjimo nurodymų apdorojimas);

| p) | 19 straipsnis (Mokėjimo atšaukimo nurodymas); |
| --- | --- |

p)

19 straipsnis (Mokėjimo atšaukimo nurodymas);

| q) | 20 straipsnis (Įtraukimo momentas, neatšaukiamumo momentas); |
| --- | --- |

q)

20 straipsnis (Įtraukimo momentas, neatšaukiamumo momentas);

| r) | 21 straipsnis (Saugumo reikalavimai ir veiklos tęstinumas); |
| --- | --- |

r)

21 straipsnis (Saugumo reikalavimai ir veiklos tęstinumas);

| s) | 23 straipsnis (Atsakomybės taikymas); |
| --- | --- |

s)

23 straipsnis (Atsakomybės taikymas);

| t) | 24 straipsnis (Įrodymo taisyklės); |
| --- | --- |

t)

24 straipsnis (Įrodymo taisyklės);

| u) | 25 ir 26 straipsniai (Trukmė, dalyvavimo nutraukimas ir sustabdymas), išskyrus 26 straipsnio 1 dalies b punktą ir išskyrus 26 straipsnio 4 dalies antros pastraipą; |
| --- | --- |

u)

25 ir 26 straipsniai (Trukmė, dalyvavimo nutraukimas ir sustabdymas), išskyrus 26 straipsnio 1 dalies b punktą ir išskyrus 26 straipsnio 4 dalies antros pastraipą;

| v) | 27 straipsnis, kai susiję (sąskaitų uždarymas); |
| --- | --- |

v)

27 straipsnis, kai susiję (sąskaitų uždarymas);

| w) | 29 straipsnis (Konfidencialumo taisyklės); |
| --- | --- |

w)

29 straipsnis (Konfidencialumo taisyklės);

| x) | 30 straipsnis (Sąjungos duomenų apsaugos, pinigų plovimo prevencijos reikalavimai ir susiję klausimai); |
| --- | --- |

x)

30 straipsnis (Sąjungos duomenų apsaugos, pinigų plovimo prevencijos reikalavimai ir susiję klausimai);

| y) | 31 straipsnis (Reikalavimai įspėjimams); |
| --- | --- |

y)

31 straipsnis (Reikalavimai įspėjimams);

| z) | 34 straipsnis (Taikomos teisės, jurisdikcijos ir vykdymo vietos taisyklės); |
| --- | --- |

z)

34 straipsnis (Taikomos teisės, jurisdikcijos ir vykdymo vietos taisyklės);

| aa) | 35a straipsnis (Pereinamojo laikotarpio nuostata).“ |
| --- | --- |

aa)

35a straipsnis (Pereinamojo laikotarpio nuostata).“

| 4. | 17 straipsnio 4 dalis pakeičiama taip:

  „4.   Šio straipsnio 1–3a dalys taip pat taikomos sustabdant arba nutraukiant ISS ar TIPS platformos naudojimą išorinėms sistemoms.“; |
| --- | --- |

4.

17 straipsnio 4 dalis pakeičiama taip:

„4.   Šio straipsnio 1–3a dalys taip pat taikomos sustabdant arba nutraukiant ISS ar TIPS platformos naudojimą išorinėms sistemoms.“;

| 5. | Įterpiamas šis 27a straipsnis:

  „27a straipsnis
  Pereinamojo laikotarpio nuostata
  Eurosistemos CB gali teikti lėšų pervedimo paslaugas centrinio banko pinigais išorinėms sistemoms, vykdančioms momentinius mokėjimus savo pačių apskaitos knygose, pagal SCT Inst schemą naudojant išorinių sistemų sąsają iki 2022 m. vasario 25 d.“; |
| --- | --- |

5.

Įterpiamas šis 27a straipsnis:

„27a straipsnis

Pereinamojo laikotarpio nuostata

Eurosistemos CB gali teikti lėšų pervedimo paslaugas centrinio banko pinigais išorinėms sistemoms, vykdančioms momentinius mokėjimus savo pačių apskaitos knygose, pagal SCT Inst schemą naudojant išorinių sistemų sąsają iki 2022 m. vasario 25 d.“;

| 6. | Gairių ECB/2012/27 II priedas pakeičiamas pagal šių gairių I priedą. |
| --- | --- |

6.

Gairių ECB/2012/27 II priedas pakeičiamas pagal šių gairių I priedą.

| 7. | Gairių ECB/2012/27 IIa priedas pakeičiamas pagal šių gairių II priedą. |
| --- | --- |

7.

Gairių ECB/2012/27 IIa priedas pakeičiamas pagal šių gairių II priedą.

| 8. | Gairių ECB/2012/27 IIb priedas iš dalies keičiamas pagal šių gairių III priedą. |
| --- | --- |

8.

Gairių ECB/2012/27 IIb priedas iš dalies keičiamas pagal šių gairių III priedą.

| 9. | Gairių ECB/2012/27 IV priedas pakeičiamas pagal šių gairių IV priedą. |
| --- | --- |

9.

Gairių ECB/2012/27 IV priedas pakeičiamas pagal šių gairių IV priedą.

| 10. | Naujas Gairių ECB/2012/27 IVa priedas įterpiamas pagal šių gairių V priedą. |
| --- | --- |

10.

Naujas Gairių ECB/2012/27 IVa priedas įterpiamas pagal šių gairių V priedą.

2 straipsnis

Įsigaliojimas ir įgyvendinimas

1.   Šios gairės įsigalioja tą dieną, kai apie jas pranešama valstybių narių, kurių valiuta yra euro, nacionaliniams centriniams bankams.

2.   Valstybių narių, kurių valiuta yra euro, nacionaliniai centriniai bankai imasi reikiamų priemonių šioms gairėms vykdyti nuo 2021 m. lapkričio 21 d., išskyrus dėl šių gairių II priedo 1 dalies c punkto, 7 ir 9 dalių, dėl kurių imasi reikiamų priemonių joms taikyti nuo 2022 m. birželio 13 d. Jie praneša ECB apie su šiomis priemonėmis susijusius tekstus ir priemones ne vėliau kaip iki 2021 m. rugsėjo 9 d.

3 straipsnis

Adresatai

Šios gairės skirtos visiems Eurosistemos centriniams bankams.

Priimta Frankfurte prie Maino 2021 m. liepos 20 d.

ECB valdančiosios tarybos vardu

ECB Pirmininkė

Christine LAGARDE

---

(1)  
  2007 m. balandžio 26 d. Europos Centrinio Banko gairės ECB/2007/2 dėl Transeuropinės automatizuotos realaus laiko atskirųjų atsiskaitymų skubių pervedimų sistemos (TARGET2) (OL L 237, 2007 9 8, p. 1).

1

(2)  
  2012 m. gruodžio 5 d. Europos Centrinio Banko gairės ECB/2012/27 dėl Transeuropinės automatizuotos realaus laiko atskirųjų atsiskaitymų skubių pervedimų sistemos (TARGET2) (OL L 30, 2013 1 30, p. 1).

2

---

I PRIEDAS

Gairių ECB/2012/27 II priedas iš dalies keičiamas taip:

| 1. | 1 straipsnis iš dalies keičiamas taip:






  a) | a papunktyje apibrėžtis „grupė (group)“ pakeičiama taip:






  „a) | kredito įstaigų, įtrauktų į patronuojančiosios įmonės konsoliduotas finansines ataskaitas, kurias patronuojančioji įmonė privalo pateikti pagal 27-ąjį Tarptautinį apskaitos standartą (27 TAS), priimtą Komisijos reglamentu (EB) Nr. 1126/2008 (*1), junginys, susidedantis iš: i) patronuojančiosios įmonės ir vienos ar daugiau patronuojamųjų įmonių; arba ii) dviejų ar daugiau patronuojančiosios įmonės patronuojamųjų įmonių; arba |
| --- | --- | --- | --- |

1.

1 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

a)

a papunktyje apibrėžtis „grupė (group)“ pakeičiama taip:

„a)

kredito įstaigų, įtrauktų į patronuojančiosios įmonės konsoliduotas finansines ataskaitas, kurias patronuojančioji įmonė privalo pateikti pagal 27-ąjį Tarptautinį apskaitos standartą (27 TAS), priimtą Komisijos reglamentu (EB) Nr. 1126/2008 (*1), junginys, susidedantis iš: i) patronuojančiosios įmonės ir vienos ar daugiau patronuojamųjų įmonių; arba ii) dviejų ar daugiau patronuojančiosios įmonės patronuojamųjų įmonių; arba

(*1)  
  2008 m. lapkričio 3 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 1126/2008, priimantis tam tikrus tarptautinius apskaitos standartus pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1606/2002 (OL L 320, 2008 11 29, p. 1).“;"

| b) | momentinio mokėjimo nurodymo apibrėžtis pakeičiama taip:






  „— | momentinio mokėjimo nurodymas (instant payment order) – Europos mokėjimų tarybos parengtos SEPA momentinio kredito pervedimo (SCT Inst) schemos reikalavimus atitinkanti mokėjimo instrukcija, kuri gali būti vykdoma nedelsiant arba beveik nedelsiant 24 valandas per parą visomis kalendorinėmis metų dienomis, apie tai pranešant mokėtojui, ir apima: i) momentinio mokėjimo iš TIPS SLS į TIPS SLS nurodymus, ii) momentinio mokėjimo iš TIPS SLI į TIPS IS techninę sąskaitą nurodymus, iii) momentinio mokėjimo iš TIPS IS techninės sąskaitos į TIPS SLI nurodymus ir iv) momentinio mokėjimo iš TIPS IS techninės sąskaitos į TIPS IS techninę sąskaitą nurodymus,’; |
| --- | --- | --- |

b)

momentinio mokėjimo nurodymo apibrėžtis pakeičiama taip:

„—

momentinio mokėjimo nurodymas (instant payment order) – Europos mokėjimų tarybos parengtos SEPA momentinio kredito pervedimo (SCT Inst) schemos reikalavimus atitinkanti mokėjimo instrukcija, kuri gali būti vykdoma nedelsiant arba beveik nedelsiant 24 valandas per parą visomis kalendorinėmis metų dienomis, apie tai pranešant mokėtojui, ir apima: i) momentinio mokėjimo iš TIPS SLS į TIPS SLS nurodymus, ii) momentinio mokėjimo iš TIPS SLI į TIPS IS techninę sąskaitą nurodymus, iii) momentinio mokėjimo iš TIPS IS techninės sąskaitos į TIPS SLI nurodymus ir iv) momentinio mokėjimo iš TIPS IS techninės sąskaitos į TIPS IS techninę sąskaitą nurodymus,’;

| c) | pridedamos šios apibrėžtys:






  „— | Europos mokėjimų tarybos SEPA momentinio kredito pervedimo (SCT Inst) schema arba SCT Inst schema (European Payments Council's SEPA Instant Credit Transfer (SCT Inst) scheme or ‘SCT Inst scheme’
  ) – automatizuota, atvirų standartų schema, nustatanti tarpbankines taisykles, kurių turi laikytis SCT Inst dalyviai, sudaranti sąlygas SEPA mokėjimo paslaugų teikėjams teikti automatizuoto SEPA momentinio kredito pervedimo eurais produktą, |
| --- | --- | --- |

c)

pridedamos šios apibrėžtys:

„—

Europos mokėjimų tarybos SEPA momentinio kredito pervedimo (SCT Inst) schema arba SCT Inst schema (European Payments Council's SEPA Instant Credit Transfer (SCT Inst) scheme or ‘SCT Inst scheme’
  ) – automatizuota, atvirų standartų schema, nustatanti tarpbankines taisykles, kurių turi laikytis SCT Inst dalyviai, sudaranti sąlygas SEPA mokėjimo paslaugų teikėjams teikti automatizuoto SEPA momentinio kredito pervedimo eurais produktą,

| — | TIPS išorinės sistemos techninė sąskaita (TIPS IS techninė sąskaita) (TIPS ancillary system technical account (TIPS AS technical account)) – sąskaita, kurią išorinė sistema ar CB išorinės sistemos vardu turi CB TARGET2 komponento sistemoje ir kurią išorinė sistema naudoja momentiniams mokėjimams vykdyti savo apskaitos knygose, |
| --- | --- |

—

TIPS išorinės sistemos techninė sąskaita (TIPS IS techninė sąskaita) (TIPS ancillary system technical account (TIPS AS technical account)) – sąskaita, kurią išorinė sistema ar CB išorinės sistemos vardu turi CB TARGET2 komponento sistemoje ir kurią išorinė sistema naudoja momentiniams mokėjimams vykdyti savo apskaitos knygose,

| — | likvidumo pervedimo iš TIPS SLS į TIPS IS techninę sąskaitą nurodymas (TIPS DCA to TIPS AS technical account liquidity transfer order) – instrukcija pervesti nurodytą lėšų sumą iš TIPS SLS į TIPS IS techninę sąskaitą, taip finansuojant TIPS SLS turėtojo poziciją (arba kito išorinės sistemos dalyvio poziciją) išorinės sistemos apskaitos knygose, |
| --- | --- |

—

likvidumo pervedimo iš TIPS SLS į TIPS IS techninę sąskaitą nurodymas (TIPS DCA to TIPS AS technical account liquidity transfer order) – instrukcija pervesti nurodytą lėšų sumą iš TIPS SLS į TIPS IS techninę sąskaitą, taip finansuojant TIPS SLS turėtojo poziciją (arba kito išorinės sistemos dalyvio poziciją) išorinės sistemos apskaitos knygose,

| — | likvidumo pervedimo iš TIPS IS techninės sąskaitos į TIPS SLS nurodymas (TIPS AS technical account to TIPS DCA liquidity transfer order) – instrukcija pervesti nurodytą lėšų sumą iš TIPS IS techninės sąskaitos į TIPS SLS, nurašant lėšas iš TIPS SLS turėtojo pozicijos (arba kito išorinės sistemos dalyvio pozicijos) išorinės sistemos apskaitos knygose, |
| --- | --- |

—

likvidumo pervedimo iš TIPS IS techninės sąskaitos į TIPS SLS nurodymas (TIPS AS technical account to TIPS DCA liquidity transfer order) – instrukcija pervesti nurodytą lėšų sumą iš TIPS IS techninės sąskaitos į TIPS SLS, nurašant lėšas iš TIPS SLS turėtojo pozicijos (arba kito išorinės sistemos dalyvio pozicijos) išorinės sistemos apskaitos knygose,

| — | pasiekiama šalis (reachable party) – subjektas, kuris a) turi bendrovės identifikavimo kodą (BIC); b) TIPS SLS turėtojas ar išorinė sistema jį pripažino kaip tokią; c) yra TIPS SLS turėtojo korespondentas, klientas arba filialas arba išorinės sistemos dalyvis, arba išorinės sistemos dalyvio korespondentas, klientas arba filialas ir d) yra pasiekiamas per TIPS platformą ir gali pateikti momentinio mokėjimo nurodymus ir gauti momentinio mokėjimų nurodymus arba per TIPS SLS sąskaitos turėtoją ar išorinę sistemą, arba, TIPS SLS sąskaitos turėtojui ar išorinei sistemai leidus, tiesiogiai.“; |
| --- | --- |

—

pasiekiama šalis (reachable party) – subjektas, kuris a) turi bendrovės identifikavimo kodą (BIC); b) TIPS SLS turėtojas ar išorinė sistema jį pripažino kaip tokią; c) yra TIPS SLS turėtojo korespondentas, klientas arba filialas arba išorinės sistemos dalyvis, arba išorinės sistemos dalyvio korespondentas, klientas arba filialas ir d) yra pasiekiamas per TIPS platformą ir gali pateikti momentinio mokėjimo nurodymus ir gauti momentinio mokėjimų nurodymus arba per TIPS SLS sąskaitos turėtoją ar išorinę sistemą, arba, TIPS SLS sąskaitos turėtojui ar išorinei sistemai leidus, tiesiogiai.“;

| d) | apibrėžtis „TIPS tinklo paslaugų teikėjas“ išbraukiama; |
| --- | --- |

d)

apibrėžtis „TIPS tinklo paslaugų teikėjas“ išbraukiama;

| 2. | 3 straipsnis iš dalies keičiamas taip:






  a) | 2 dalies fc punktas pakeičiamas taip:






  „fc) | likvidumo pervedimo iš TIPS SLS į MM nurodymai ir likvidumo pervedimo iš MM į TIPS SLS nurodymai;‘; |
| --- | --- | --- | --- |

2.

3 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

a)

2 dalies fc punktas pakeičiamas taip:

„fc)

likvidumo pervedimo iš TIPS SLS į MM nurodymai ir likvidumo pervedimo iš MM į TIPS SLS nurodymai;‘;

| b) | 2 dalyje įterpiamas fd punktas:






  „fd) | likvidumo pervedimo iš TIPS SLS į TIPS IS techninę sąskaitą nurodymai ir likvidumo pervedimo iš TIPS IS techninės sąskaitos į TIPS SLS nurodymai; ir“; |
| --- | --- | --- |

b)

2 dalyje įterpiamas fd punktas:

„fd)

likvidumo pervedimo iš TIPS SLS į TIPS IS techninę sąskaitą nurodymai ir likvidumo pervedimo iš TIPS IS techninės sąskaitos į TIPS SLS nurodymai; ir“;

| c) | 3 dalis pakeičiama taip:

  „3.   TARGET2 teikia mokėjimų eurais realaus laiko atskirųjų atsiskaitymų paslaugą, atsiskaitant centrinio banko pinigais per MM sąskaitas, T2S SLS ir TIPS SLS. TARGET2 yra įkurta ir veikia BTP pagrindu, per kurią mokėjimo nurodymai pateikiami, apdorojami bei galiausiai gaunami tokiu pačiu techniniu būdu. Kalbant apie T2S SLS techninį veikimą, TARGET2 yra techniškai sukurta ir funkcionuoja T2S platformos pagrindu. Kalbant apie techninį TIPS SLS ir TIPS IS techninių sąskaitų veikimą, TARGET2 yra techniškai sukurta ir funkcionuoja TIPS platformos pagrindu.“; |
| --- | --- |

c)

3 dalis pakeičiama taip:

„3.   TARGET2 teikia mokėjimų eurais realaus laiko atskirųjų atsiskaitymų paslaugą, atsiskaitant centrinio banko pinigais per MM sąskaitas, T2S SLS ir TIPS SLS. TARGET2 yra įkurta ir veikia BTP pagrindu, per kurią mokėjimo nurodymai pateikiami, apdorojami bei galiausiai gaunami tokiu pačiu techniniu būdu. Kalbant apie T2S SLS techninį veikimą, TARGET2 yra techniškai sukurta ir funkcionuoja T2S platformos pagrindu. Kalbant apie techninį TIPS SLS ir TIPS IS techninių sąskaitų veikimą, TARGET2 yra techniškai sukurta ir funkcionuoja TIPS platformos pagrindu.“;

| 3. | 5 straipsnis pakeičiamas taip:

  „5 straipsnis
  Tiesioginiai dalyviai

  1.   MM sąskaitų turėtojai TARGET2-[įterpti CB/šalies nuorodą] yra tiesioginiai dalyviai ir laikosi 8 straipsnio 1 ir 2 dalyse nustatytų reikalavimų. Jie [įterpti CB pavadinimą] turi bent vieną MM sąskaitą. MM sąskaitos turėtojai, kurie prisijungė prie SCT Inst schemos pasirašydami SEPA momentinio kredito pervedimo laikymosi susitarimą, yra pasiekiami ir visą laiką išlieka pasiekiami TIPS platformoje per TIPS SLS arba kaip TIPS SLS turėtojas arba kaip per TIPS SLS turėtoją pasiekiama šalis.


  2.   MM sąskaitos turėtojai gali nustatyti adresuojamojo BIC turėtojus neatsižvelgdami į jų įsteigimo vietą. MM sąskaitos turėtojai gali nustatyti adresuojamojo BIC turėtojus, kurie laikosi SCT Inst schemos pasirašydami SEPA momentinio kredito pervedimo laikymosi susitarimą, tik jeigu tokie subjektai yra pasiekiami TIPS platformoje arba kaip TIPS SLS turėtojas arba kaip per TIPS SLS turėtoją pasiekiama šalis.


  3.   MM sąskaitos turėtojai subjektus gali laikyti netiesioginiais MM dalyviais, jeigu jie atitinka 6 straipsnyje nustatytas sąlygas. MM sąskaitos turėtojai gali nustatyti netiesioginiais dalyviais subjektus, kurie laikosi SCT Inst schemos pasirašydami SEPA momentinio kredito pervedimo laikymosi susitarimą, tik jeigu tokie subjektai yra pasiekiami TIPS platformoje arba kaip TIPS SLS turėtojas [įterpti CB pavadinimą] arba kaip per TIPS SLS turėtoją pasiekiama šalis.


  4.   Daugiaadresė prieiga per filialus gali būti teikiama taip:






  a) | kredito įstaiga, kaip apibrėžta šio priedo 4 straipsnio 1 dalies a arba b punkte, priimta MM sąskaitos turėtoju, gali suteikti prieigą prie savo MM sąskaitos vienam arba daugiau savo filialų, įsteigtų Sąjungoje arba EEE, kad mokėjimo nurodymai būtų pateikiami ir (arba) mokėjimai gaunami tiesiogiai, jeigu [įterpti CB pavadinimą] buvo tinkamai informuotas; |
| --- | --- | --- |

3.

5 straipsnis pakeičiamas taip:

„5 straipsnis

Tiesioginiai dalyviai

1.   MM sąskaitų turėtojai TARGET2-[įterpti CB/šalies nuorodą] yra tiesioginiai dalyviai ir laikosi 8 straipsnio 1 ir 2 dalyse nustatytų reikalavimų. Jie [įterpti CB pavadinimą] turi bent vieną MM sąskaitą. MM sąskaitos turėtojai, kurie prisijungė prie SCT Inst schemos pasirašydami SEPA momentinio kredito pervedimo laikymosi susitarimą, yra pasiekiami ir visą laiką išlieka pasiekiami TIPS platformoje per TIPS SLS arba kaip TIPS SLS turėtojas arba kaip per TIPS SLS turėtoją pasiekiama šalis.

2.   MM sąskaitos turėtojai gali nustatyti adresuojamojo BIC turėtojus neatsižvelgdami į jų įsteigimo vietą. MM sąskaitos turėtojai gali nustatyti adresuojamojo BIC turėtojus, kurie laikosi SCT Inst schemos pasirašydami SEPA momentinio kredito pervedimo laikymosi susitarimą, tik jeigu tokie subjektai yra pasiekiami TIPS platformoje arba kaip TIPS SLS turėtojas arba kaip per TIPS SLS turėtoją pasiekiama šalis.

3.   MM sąskaitos turėtojai subjektus gali laikyti netiesioginiais MM dalyviais, jeigu jie atitinka 6 straipsnyje nustatytas sąlygas. MM sąskaitos turėtojai gali nustatyti netiesioginiais dalyviais subjektus, kurie laikosi SCT Inst schemos pasirašydami SEPA momentinio kredito pervedimo laikymosi susitarimą, tik jeigu tokie subjektai yra pasiekiami TIPS platformoje arba kaip TIPS SLS turėtojas [įterpti CB pavadinimą] arba kaip per TIPS SLS turėtoją pasiekiama šalis.

4.   Daugiaadresė prieiga per filialus gali būti teikiama taip:

a)

kredito įstaiga, kaip apibrėžta šio priedo 4 straipsnio 1 dalies a arba b punkte, priimta MM sąskaitos turėtoju, gali suteikti prieigą prie savo MM sąskaitos vienam arba daugiau savo filialų, įsteigtų Sąjungoje arba EEE, kad mokėjimo nurodymai būtų pateikiami ir (arba) mokėjimai gaunami tiesiogiai, jeigu [įterpti CB pavadinimą] buvo tinkamai informuotas;

| b) | jei kredito įstaigos filialas tampa MM sąskaitos turėtoju, kiti to paties juridinio asmens filialai ir (arba) jo pagrindinė buveinė, jei jie yra įsteigti Sąjungoje arba EEE, gali naudotis filialo MM sąskaita šiuo tikslu, jei jis tinkamai informavo [įterpti CB pavadinimą].“; |
| --- | --- |

b)

jei kredito įstaigos filialas tampa MM sąskaitos turėtoju, kiti to paties juridinio asmens filialai ir (arba) jo pagrindinė buveinė, jei jie yra įsteigti Sąjungoje arba EEE, gali naudotis filialo MM sąskaita šiuo tikslu, jei jis tinkamai informavo [įterpti CB pavadinimą].“;

| 4. | 12 straipsnio 5 dalis pakeičiama taip:

  „5.   Už MM sąskaitas ir jų subsąskaitas atlyginama taikant 0 % palūkanų normą arba palūkanų normą už naudojimąsi indėlių galimybe, taikant tą dydį, kuris yra mažesnis, išskyrus atvejus, kai jos naudojamos privalomosioms atsargoms laikyti arba jos naudojamos atsargų pertekliui laikyti.
  Privalomųjų atsargų atveju atlyginimo už laikomas atsargas apskaičiavimą ir mokėjimą reglamentuoja Tarybos reglamentas (EB) Nr. 2531/98 (*2) ir Europos Centrinio Banko reglamentas (ES) 2021/378 (ECB/2021/1) (*3).
  Atsargų pertekliaus atveju atlyginimo už laikomas atsargas apskaičiavimą ir mokėjimą reglamentuoja Sprendimas (ES) 2019/1743 (ECB/2019/31) (*4).


  (*2)  
  1998 m. lapkričio 23 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 2531/98 dėl Europos Centrinio Banko privalomųjų atsargų reikalavimo taikymo (OL L 318, 1998 11 27, p. 1)."


  (*3)  
  2021 m. sausio 22 d. Europos Centrinio Banko reglamentas (EB) Nr. 2021/2003 dėl privalomųjų atsargų reikalavimo taikymo (ECB/2003/1) (OL L 73, 2021 3 3, p. 1)."


  (*4)  
  2019 m. spalio 15 d. Europos Centrinio Banko sprendimas (ES) 2019/1743 dėl atlyginimo už laikomą atsargų perteklių ir tam tikrus indėlius (ECB/2019/31) (OL L 267, 2019 10 21, p. 12).“
  " |
| --- | --- |

4.

12 straipsnio 5 dalis pakeičiama taip:

„5.   Už MM sąskaitas ir jų subsąskaitas atlyginama taikant 0 % palūkanų normą arba palūkanų normą už naudojimąsi indėlių galimybe, taikant tą dydį, kuris yra mažesnis, išskyrus atvejus, kai jos naudojamos privalomosioms atsargoms laikyti arba jos naudojamos atsargų pertekliui laikyti.

Privalomųjų atsargų atveju atlyginimo už laikomas atsargas apskaičiavimą ir mokėjimą reglamentuoja Tarybos reglamentas (EB) Nr. 2531/98 (*2) ir Europos Centrinio Banko reglamentas (ES) 2021/378 (ECB/2021/1) (*3).

Atsargų pertekliaus atveju atlyginimo už laikomas atsargas apskaičiavimą ir mokėjimą reglamentuoja Sprendimas (ES) 2019/1743 (ECB/2019/31) (*4).

(*2)  
  1998 m. lapkričio 23 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 2531/98 dėl Europos Centrinio Banko privalomųjų atsargų reikalavimo taikymo (OL L 318, 1998 11 27, p. 1)."

*2

(*3)  
  2021 m. sausio 22 d. Europos Centrinio Banko reglamentas (EB) Nr. 2021/2003 dėl privalomųjų atsargų reikalavimo taikymo (ECB/2003/1) (OL L 73, 2021 3 3, p. 1)."

*3

(*4)  
  2019 m. spalio 15 d. Europos Centrinio Banko sprendimas (ES) 2019/1743 dėl atlyginimo už laikomą atsargų perteklių ir tam tikrus indėlius (ECB/2019/31) (OL L 267, 2019 10 21, p. 12).“
  "

*4

| 5. | 28 straipsnis pakeičiamas taip:

  „28 straipsnis
  Saugumo reikalavimai ir kontrolės procedūros

  1.   Kad apsaugotų savo sistemas nuo neteisėtos prieigos ir naudojimo, dalyviai įgyvendina atitinkamas saugumo kontrolės priemones. Dalyviai išimtinai patys atsako už savo sistemų konfidencialumo apsaugą, vientisumą ir prieinamumą.


  2.   Dalyviai informuoja [įterpti CB pavadinimą] apie bet kokius su saugumu susijusius incidentus savo techninėse infrastruktūrose ir, tam tikrais atvejais, apie su saugumu susijusius incidentus, kurie įvyksta trečiųjų šalių paslaugų teikėjų techninėse infrastruktūrose. [Įterpti CB pavadinimą] gali paprašyti išsamesnės informacijos apie incidentą ir, kai reikalinga, paprašyti, kad dalyvis imtųsi tinkamų priemonių užkirsti kelią tokio įvykio pasikartojimui.


  3.   [Įterpti CB pavadinimą] visiems dalyviams ir (arba) dalyviams, kuriuos [įterpti CB pavadinimą] laiko svarbiais, gali nustatyti papildomus saugumo reikalavimus, ypač dėl kibernetinio saugumo ar sukčiavimo prevencijos.


  4.   Dalyviai pateikia [įterpti CB pavadinimą]: i) nuolatinę prieigą prie patvirtinimo apie tai, kad jie laikosi pasirinkto tinklo paslaugų teikėjo galutinio taško saugumo reikalavimų ir ii) kasmet savo TARGET2 savarankiško sertifikavimo dokumentą, kaip paskelbta [įterpti CB pavadinimą] interneto svetainėje ir ECB interneto svetainėje anglų kalba.


  4a.   [Įterpti CB pavadinimą] įvertina dalyvio savarankiško sertifikavimo dokumentą (dokumentus), kuriame nurodoma, kokiu lygmeniu dalyvis laikosi kiekvieno iš reikalavimų, nurodytų TARGET2 savarankiško sertifikavimo reikalavimuose. Šie reikalavimai išvardyti VIII priedėlyje, kuris kartu su kitais 2 straipsnio 1 dalyje išvardytais priedėliais yra šių sąlygų sudėtinė dalis.


  4b.   Lygmuo, kuriuo dalyvis laikosi TARGET2 savarankiško sertifikavimo reikalavimų, priskiriamas tokioms kategorijoms, didėjančio griežtumo seka: visiška atitiktis, mažareikšmė neatitiktis arba esminė neatitiktis. Taikomi tokie kriterijai: visiška atitiktis pasiekiama, kai dalyviai atitinka 100% reikalavimų; mažareikšmė neatitiktis – tai atvejis, kai dalyvis atitinka mažiau nei 100 %, bet ne mažiau kaip 66 % reikalavimų, ir esminė neatitiktis, kai dalyvis atitinka mažiau nei 66 % reikalavimų. Jei dalyvis įrodo, kad konkretus reikalavimas jam netaikomas, priskiriant kategorijai laikoma, kad jis atitinkamą reikalavimą atitinka. Dalyvis, kuris nepasiekia visiškos atitikties, pateikia veiksmų planą, nurodydamas, kaip jis ketina pasiekti visišką atitiktį. [Įterpti CB pavadinimą] informuoja atitinkamas priežiūros institucijas apie tokio dalyvio atitikties statusą.


  4c.   Jei dalyvis atsisako suteikti nuolatinę prieigą prie patvirtinimo apie tai, kad jis laikosi pasirinktų tinklo paslaugų teikėjų galutinio taško saugumo reikalavimų, arba nesuteikia TARGET2 savarankiško sertifikavimo dokumento, dalyvio atitikties lygmuo priskiriamas esminės neatitikties kategorijai.


  4d.   [Įterpti CB pavadinimą] kasmet pakartotinai įvertina dalyvių atitiktį reikalavimams.


  4e.   [Įterpti CB pavadinimą] dalyviams, kurių atitiktis buvo įvertinta kaip mažareikšmė arba esminė neatitiktis, gali taikyti šias poveikio priemones didėjančia griežtumo tvarka:






  i) | sustiprinta stebėsena: dalyvis pateikia [įterpti CB pavadinimą] vyresniojo vadovaujančias pareigas einančio vadovo pasirašytą mėnesio ataskaitą apie pažangą, padarytą sprendžiant neatitikties problemą. Be to, dalyvis už kiekvieną paveiktą sąskaitą moka mėnesinį baudos mokestį, lygų jo mėnesio įmokai, kaip nustatyta VI priedėlio 1 dalyje, neįskaitant operacijų mokesčių. Ši poveikio priemonė gali būti taikoma tuo atveju, jei dalyvis antrą kartą iš eilės gauna mažareikšmės neatitikties įvertinimą arba esminės neatitikties įvertinimą; |
| --- | --- | --- |

5.

28 straipsnis pakeičiamas taip:

„28 straipsnis

Saugumo reikalavimai ir kontrolės procedūros

1.   Kad apsaugotų savo sistemas nuo neteisėtos prieigos ir naudojimo, dalyviai įgyvendina atitinkamas saugumo kontrolės priemones. Dalyviai išimtinai patys atsako už savo sistemų konfidencialumo apsaugą, vientisumą ir prieinamumą.

2.   Dalyviai informuoja [įterpti CB pavadinimą] apie bet kokius su saugumu susijusius incidentus savo techninėse infrastruktūrose ir, tam tikrais atvejais, apie su saugumu susijusius incidentus, kurie įvyksta trečiųjų šalių paslaugų teikėjų techninėse infrastruktūrose. [Įterpti CB pavadinimą] gali paprašyti išsamesnės informacijos apie incidentą ir, kai reikalinga, paprašyti, kad dalyvis imtųsi tinkamų priemonių užkirsti kelią tokio įvykio pasikartojimui.

3.   [Įterpti CB pavadinimą] visiems dalyviams ir (arba) dalyviams, kuriuos [įterpti CB pavadinimą] laiko svarbiais, gali nustatyti papildomus saugumo reikalavimus, ypač dėl kibernetinio saugumo ar sukčiavimo prevencijos.

4.   Dalyviai pateikia [įterpti CB pavadinimą]: i) nuolatinę prieigą prie patvirtinimo apie tai, kad jie laikosi pasirinkto tinklo paslaugų teikėjo galutinio taško saugumo reikalavimų ir ii) kasmet savo TARGET2 savarankiško sertifikavimo dokumentą, kaip paskelbta [įterpti CB pavadinimą] interneto svetainėje ir ECB interneto svetainėje anglų kalba.

4a.   [Įterpti CB pavadinimą] įvertina dalyvio savarankiško sertifikavimo dokumentą (dokumentus), kuriame nurodoma, kokiu lygmeniu dalyvis laikosi kiekvieno iš reikalavimų, nurodytų TARGET2 savarankiško sertifikavimo reikalavimuose. Šie reikalavimai išvardyti VIII priedėlyje, kuris kartu su kitais 2 straipsnio 1 dalyje išvardytais priedėliais yra šių sąlygų sudėtinė dalis.

4b.   Lygmuo, kuriuo dalyvis laikosi TARGET2 savarankiško sertifikavimo reikalavimų, priskiriamas tokioms kategorijoms, didėjančio griežtumo seka: visiška atitiktis, mažareikšmė neatitiktis arba esminė neatitiktis. Taikomi tokie kriterijai: visiška atitiktis pasiekiama, kai dalyviai atitinka 100% reikalavimų; mažareikšmė neatitiktis – tai atvejis, kai dalyvis atitinka mažiau nei 100 %, bet ne mažiau kaip 66 % reikalavimų, ir esminė neatitiktis, kai dalyvis atitinka mažiau nei 66 % reikalavimų. Jei dalyvis įrodo, kad konkretus reikalavimas jam netaikomas, priskiriant kategorijai laikoma, kad jis atitinkamą reikalavimą atitinka. Dalyvis, kuris nepasiekia visiškos atitikties, pateikia veiksmų planą, nurodydamas, kaip jis ketina pasiekti visišką atitiktį. [Įterpti CB pavadinimą] informuoja atitinkamas priežiūros institucijas apie tokio dalyvio atitikties statusą.

4c.   Jei dalyvis atsisako suteikti nuolatinę prieigą prie patvirtinimo apie tai, kad jis laikosi pasirinktų tinklo paslaugų teikėjų galutinio taško saugumo reikalavimų, arba nesuteikia TARGET2 savarankiško sertifikavimo dokumento, dalyvio atitikties lygmuo priskiriamas esminės neatitikties kategorijai.

4d.   [Įterpti CB pavadinimą] kasmet pakartotinai įvertina dalyvių atitiktį reikalavimams.

4e.   [Įterpti CB pavadinimą] dalyviams, kurių atitiktis buvo įvertinta kaip mažareikšmė arba esminė neatitiktis, gali taikyti šias poveikio priemones didėjančia griežtumo tvarka:

i)

sustiprinta stebėsena: dalyvis pateikia [įterpti CB pavadinimą] vyresniojo vadovaujančias pareigas einančio vadovo pasirašytą mėnesio ataskaitą apie pažangą, padarytą sprendžiant neatitikties problemą. Be to, dalyvis už kiekvieną paveiktą sąskaitą moka mėnesinį baudos mokestį, lygų jo mėnesio įmokai, kaip nustatyta VI priedėlio 1 dalyje, neįskaitant operacijų mokesčių. Ši poveikio priemonė gali būti taikoma tuo atveju, jei dalyvis antrą kartą iš eilės gauna mažareikšmės neatitikties įvertinimą arba esminės neatitikties įvertinimą;

| ii) | sustabdymas: dalyvavimas TARGET2-[įterpti CB/šalies nuorodą] gali būti sustabdytas, esant šio priedo 34 straipsnio 2 dalies b ir c punktuose apibūdintoms aplinkybėms. Nukrypstant nuo šio priedo 34 straipsnio, dalyviui apie tokį sustabdymą pranešama prieš tris mėnesius. Dalyvis už kiekvieną sustabdytą sąskaitą moka mėnesinį baudos mokestį, lygų dvigubai jo mėnesio įmokai, kaip nustatyta VI priedėlio 1 dalyje, neįskaitant operacijų mokesčių. Ši poveikio priemonė gali būti taikoma tuo atveju, jei dalyvis antrą kartą iš eilės gauna esminės neatitikties įvertinimą; |
| --- | --- |

ii)

sustabdymas: dalyvavimas TARGET2-[įterpti CB/šalies nuorodą] gali būti sustabdytas, esant šio priedo 34 straipsnio 2 dalies b ir c punktuose apibūdintoms aplinkybėms. Nukrypstant nuo šio priedo 34 straipsnio, dalyviui apie tokį sustabdymą pranešama prieš tris mėnesius. Dalyvis už kiekvieną sustabdytą sąskaitą moka mėnesinį baudos mokestį, lygų dvigubai jo mėnesio įmokai, kaip nustatyta VI priedėlio 1 dalyje, neįskaitant operacijų mokesčių. Ši poveikio priemonė gali būti taikoma tuo atveju, jei dalyvis antrą kartą iš eilės gauna esminės neatitikties įvertinimą;

| iii) | nutraukimas: dalyvavimas TARGET2-[įterpti CB/šalies nuorodą] gali būti nutrauktas, esant šio priedo 34 straipsnio 2 dalies b ir c punktuose apibūdintoms aplinkybėms. Nukrypstant nuo šio priedo 34 straipsnio, dalyviui apie tokį nutraukimą pranešama prieš tris mėnesius. Dalyviui už kiekvieną nutrauktą sąskaitą taikomas papildomas 1 000 EUR baudos mokestis. Ši poveikio priemonė gali būti taikoma, jei dalyvis per tris mėnesius nuo sustabdymo [įterpti CB pavadinimą] priimtinu būdu neištaisė esminės neatitikties. |
| --- | --- |

iii)

nutraukimas: dalyvavimas TARGET2-[įterpti CB/šalies nuorodą] gali būti nutrauktas, esant šio priedo 34 straipsnio 2 dalies b ir c punktuose apibūdintoms aplinkybėms. Nukrypstant nuo šio priedo 34 straipsnio, dalyviui apie tokį nutraukimą pranešama prieš tris mėnesius. Dalyviui už kiekvieną nutrauktą sąskaitą taikomas papildomas 1 000 EUR baudos mokestis. Ši poveikio priemonė gali būti taikoma, jei dalyvis per tris mėnesius nuo sustabdymo [įterpti CB pavadinimą] priimtinu būdu neištaisė esminės neatitikties.

5.   Dalyviai, kurie leidžia trečiosioms šalims turėti prieigą prie jų MM sąskaitos, kaip numatyta 5 straipsnio 2, 3 ir 4 dalyse, sprendžia klausimą dėl rizikos, kylančios dėl tokios prieigos suteikimo, vadovaudamiesi 1–4e dalyse nurodytais saugumo reikalavimais. 4 dalyje nurodytame savarankiško sertifikavimo dokumente nurodoma, kad dalyvis nustato, jog TARGET2 tinklo paslaugų teikėjo galutinio taško saugumo reikalavimai yra privalomi trečiosioms šalims, turinčioms prieigą prie to dalyvio MM sąskaitos.“;

| 6. | 39 straipsnio 1 dalis pakeičiama taip:

  „1.   Laikoma, kad dalyviai žino ir laikosi visų savo įsipareigojimų, susijusių su teisės aktais, reglamentuojančiais duomenų apsaugą, ir yra pajėgūs įrodyti atitinkamoms kompetentingoms institucijoms, kad laikosi minėtų įsipareigojimų. Laikoma, kad dalyviai žino ir laikosi visų savo įsipareigojimų, susijusių su teisės aktais, reglamentuojančiais pinigų plovimo ir terorizmo finansavimo, su padidinta platinimo rizika susijusios branduolinės veiklos ir branduolinių ginklų pristatymo sistemų plėtojimo prevenciją, ypač įgyvendindami atitinkamas priemones, susijusias su bet kokiais jų MM sąskaitose debetuojamais arba kredituojamais mokėjimais. Prieš užmegzdami sutartinius santykius su TARGET2 tinklo paslaugų teikėju, dalyviai taip pat užtikrina, kad jie yra informuoti apie TARGET2 tinklo paslaugų teikėjo duomenų pakartotinio pateikimo politiką.“; |
| --- | --- |

6.

39 straipsnio 1 dalis pakeičiama taip:

„1.   Laikoma, kad dalyviai žino ir laikosi visų savo įsipareigojimų, susijusių su teisės aktais, reglamentuojančiais duomenų apsaugą, ir yra pajėgūs įrodyti atitinkamoms kompetentingoms institucijoms, kad laikosi minėtų įsipareigojimų. Laikoma, kad dalyviai žino ir laikosi visų savo įsipareigojimų, susijusių su teisės aktais, reglamentuojančiais pinigų plovimo ir terorizmo finansavimo, su padidinta platinimo rizika susijusios branduolinės veiklos ir branduolinių ginklų pristatymo sistemų plėtojimo prevenciją, ypač įgyvendindami atitinkamas priemones, susijusias su bet kokiais jų MM sąskaitose debetuojamais arba kredituojamais mokėjimais. Prieš užmegzdami sutartinius santykius su TARGET2 tinklo paslaugų teikėju, dalyviai taip pat užtikrina, kad jie yra informuoti apie TARGET2 tinklo paslaugų teikėjo duomenų pakartotinio pateikimo politiką.“;

| 7. | įterpiamas šis 45a straipsnis:

  „45a straipsnis
  Pereinamojo laikotarpio nuostatos

  1.   Pradėjus veikti TARGET sistemai ir nutraukus TARGET2 veiklą, MM sąskaitos likučiai pervedami į sąskaitos turėtojo atitinkamas jas pakeičiančias sąskaitas TARGET sistemoje.


  2.   Reikalavimas, kad MM sąskaitų turėtojai, netiesioginiai dalyviai ir adresuojamų BIC turėtojai, prisijungę prie SCT Inst schemos, būtų pasiekiami TIPS platformoje pagal 5 straipsnį, taikomas nuo 2022 m. vasario 25 d.“; |
| --- | --- |

7.

įterpiamas šis 45a straipsnis:

„45a straipsnis

Pereinamojo laikotarpio nuostatos

1.   Pradėjus veikti TARGET sistemai ir nutraukus TARGET2 veiklą, MM sąskaitos likučiai pervedami į sąskaitos turėtojo atitinkamas jas pakeičiančias sąskaitas TARGET sistemoje.

2.   Reikalavimas, kad MM sąskaitų turėtojai, netiesioginiai dalyviai ir adresuojamų BIC turėtojai, prisijungę prie SCT Inst schemos, būtų pasiekiami TIPS platformoje pagal 5 straipsnį, taikomas nuo 2022 m. vasario 25 d.“;

| 8. | I priedėlio 8 dalies 4 punkto b papunktis pakeičiamas taip:






  „b) | „vartotojas programai“ režimas (U2A)
  U2A leidžia tiesioginę komunikaciją tarp dalyvio ir IKM. Informacija pateikiama naršyklėje, veikiančioje AK sistemoje (SWIFT Alliance WebStation arba kitoje sąsajoje, kaip gali būti reikalaujama SWIFT). U2A prieigai užtikrinti IT infrastruktūra turi palaikyti slapukus. Išsamesnė informacija pateikiama IKM vartotojo žinyne.“; |
| --- | --- | --- |

8.

I priedėlio 8 dalies 4 punkto b papunktis pakeičiamas taip:

„b)

„vartotojas programai“ režimas (U2A)

U2A leidžia tiesioginę komunikaciją tarp dalyvio ir IKM. Informacija pateikiama naršyklėje, veikiančioje AK sistemoje (SWIFT Alliance WebStation arba kitoje sąsajoje, kaip gali būti reikalaujama SWIFT). U2A prieigai užtikrinti IT infrastruktūra turi palaikyti slapukus. Išsamesnė informacija pateikiama IKM vartotojo žinyne.“;

| 9. | IV priedėlio 6 dalies g punktas pakeičiamas taip:






  „g) | dėl mokėjimo nurodymų atsarginio apdorojimo dalyviai pateikia tinkamą turtą kaip įkaitą. Atliekant atsarginį apdorojimą, gautini atsarginiai mokėjimai gali būti panaudoti siekiant padengti siunčiamus atsarginius mokėjimus. Atlikdamas atsarginį apdorojimą, [įterpti CB pavadinimą] gali neatsižvelgti į dalyvių naudotinas lėšas.“. |
| --- | --- | --- |

9.

IV priedėlio 6 dalies g punktas pakeičiamas taip:

„g)

dėl mokėjimo nurodymų atsarginio apdorojimo dalyviai pateikia tinkamą turtą kaip įkaitą. Atliekant atsarginį apdorojimą, gautini atsarginiai mokėjimai gali būti panaudoti siekiant padengti siunčiamus atsarginius mokėjimus. Atlikdamas atsarginį apdorojimą, [įterpti CB pavadinimą] gali neatsižvelgti į dalyvių naudotinas lėšas.“.

| 10. | Šių gairių VI priede išdėstytas tekstas pridedamas kaip naujas Gairių ECB/2012/27 II priedo VIII priedėlis. |
| --- | --- |

10.

Šių gairių VI priede išdėstytas tekstas pridedamas kaip naujas Gairių ECB/2012/27 II priedo VIII priedėlis.

---

(*1)  
  2008 m. lapkričio 3 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 1126/2008, priimantis tam tikrus tarptautinius apskaitos standartus pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1606/2002 (OL L 320, 2008 11 29, p. 1).“;

*1

(*2)  
  1998 m. lapkričio 23 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 2531/98 dėl Europos Centrinio Banko privalomųjų atsargų reikalavimo taikymo (OL L 318, 1998 11 27, p. 1).

*2

(*3)  
  2021 m. sausio 22 d. Europos Centrinio Banko reglamentas (EB) Nr. 2021/2003 dėl privalomųjų atsargų reikalavimo taikymo (ECB/2003/1) (OL L 73, 2021 3 3, p. 1).

*3

(*4)  
  2019 m. spalio 15 d. Europos Centrinio Banko sprendimas (ES) 2019/1743 dėl atlyginimo už laikomą atsargų perteklių ir tam tikrus indėlius (ECB/2019/31) (OL L 267, 2019 10 21, p. 12).“
  “

*4

---

II PRIEDAS

Gairių ECB/2012/27 IIa priedas iš dalies keičiamas taip:

| 1. | 1 straipsnis iš dalies keičiamas taip:






  a) | momentinio mokėjimo nurodymo apibrėžtis pakeičiama taip:






  „— | momentinio mokėjimo nurodymas – pagal Europos mokėjimų tarybos SEPA momentinio kredito pervedimo (SCT Inst) schemą, mokėjimo instrukcija, kuri gali būti vykdoma 24 valandas per parą visomis kalendorinėmis metų dienomis, apdorojimą vykdant nedelsiant arba beveik nedelsiant ir apie tai pranešant mokėtojui, ir kuri apima: i) momentinio mokėjimo iš TIPS SLS į TIPS SLS nurodymus, ii) momentinio mokėjimo iš TIPS SLS į TIPS IS techninę sąskaitą nurodymus, iii) momentinio mokėjimo iš TIPS IS techninės sąskaitos į TIPS SLS nurodymus ir iv) momentinio mokėjimo iš TIPS IS techninės sąskaitos į TIPS IS techninę sąskaitą nurodymus;’; |
| --- | --- | --- | --- |

1.

1 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

a)

momentinio mokėjimo nurodymo apibrėžtis pakeičiama taip:

„—

momentinio mokėjimo nurodymas – pagal Europos mokėjimų tarybos SEPA momentinio kredito pervedimo (SCT Inst) schemą, mokėjimo instrukcija, kuri gali būti vykdoma 24 valandas per parą visomis kalendorinėmis metų dienomis, apdorojimą vykdant nedelsiant arba beveik nedelsiant ir apie tai pranešant mokėtojui, ir kuri apima: i) momentinio mokėjimo iš TIPS SLS į TIPS SLS nurodymus, ii) momentinio mokėjimo iš TIPS SLS į TIPS IS techninę sąskaitą nurodymus, iii) momentinio mokėjimo iš TIPS IS techninės sąskaitos į TIPS SLS nurodymus ir iv) momentinio mokėjimo iš TIPS IS techninės sąskaitos į TIPS IS techninę sąskaitą nurodymus;’;

| b) | pridedamos šios apibrėžtys:






  “— | TIPS išorinės sistemos techninė sąskaita (TIPS IS techninė sąskaita) (TIPS ancillary system technical account (TIPS AS technical account)) - sąskaita, kurią išorinė sistema ar CB išorinės sistemos vardu turi CB TARGET2 komponento sistemoje ir kurią išorinė sistema naudoja momentiniams mokėjimams vykdyti savo apskaitos knygose, |
| --- | --- | --- |

b)

pridedamos šios apibrėžtys:

“—

TIPS išorinės sistemos techninė sąskaita (TIPS IS techninė sąskaita) (TIPS ancillary system technical account (TIPS AS technical account)) - sąskaita, kurią išorinė sistema ar CB išorinės sistemos vardu turi CB TARGET2 komponento sistemoje ir kurią išorinė sistema naudoja momentiniams mokėjimams vykdyti savo apskaitos knygose,

| — | likvidumo pervedimo iš TIPS SLS į TIPS IS techninę sąskaitą nurodymas - instrukcija pervesti nurodytą lėšų sumą iš TIPS SLS į TIPS IS techninę sąskaitą, taip finansuojant TIPS SLS turėtojo poziciją (arba kito išorinės sistemos dalyvio poziciją) išorinės sistemos apskaitos knygose; |
| --- | --- |

—

likvidumo pervedimo iš TIPS SLS į TIPS IS techninę sąskaitą nurodymas - instrukcija pervesti nurodytą lėšų sumą iš TIPS SLS į TIPS IS techninę sąskaitą, taip finansuojant TIPS SLS turėtojo poziciją (arba kito išorinės sistemos dalyvio poziciją) išorinės sistemos apskaitos knygose;

| — | likvidumo pervedimo iš TIPS IS techninės sąskaitos į TIPS SLS nurodymas (TIPS AS technical account to TIPS DCA liquidity transfer order) - instrukcija pervesti nurodytą lėšų sumą iš TIPS IS techninės sąskaitos į TIPS SLS, nurašant lėšas iš TIPS SLS turėtojo pozicijos (arba kito išorinės sistemos dalyvio poziciją) išorinės sistemos apskaitos knygose, |
| --- | --- |

—

likvidumo pervedimo iš TIPS IS techninės sąskaitos į TIPS SLS nurodymas (TIPS AS technical account to TIPS DCA liquidity transfer order) - instrukcija pervesti nurodytą lėšų sumą iš TIPS IS techninės sąskaitos į TIPS SLS, nurašant lėšas iš TIPS SLS turėtojo pozicijos (arba kito išorinės sistemos dalyvio poziciją) išorinės sistemos apskaitos knygose,

| — | tinklo paslaugų teikėjas (Network Service Provider (NSP)) – tinklo paslaugų teikėjas, pasirašęs koncesijų sutartį su Eurosistema ryšio paslaugoms teikti per Eurosistemos bendrą rinkos infrastruktūros sąsają.“; |
| --- | --- |

—

tinklo paslaugų teikėjas (Network Service Provider (NSP)) – tinklo paslaugų teikėjas, pasirašęs koncesijų sutartį su Eurosistema ryšio paslaugoms teikti per Eurosistemos bendrą rinkos infrastruktūros sąsają.“;

| c) | apibrėžtis „T2S tinklo paslaugų teikėjas“ išbraukiama; |
| --- | --- |

c)

apibrėžtis „T2S tinklo paslaugų teikėjas“ išbraukiama;

| 2. | 4 straipsnio 2 dalies fc punktas pakeičiamas taip:






  „fc) | likvidumo pervedimo iš TIPS SLS į MM nurodymai ir likvidumo pervedimo iš MM į TIPS SLS nurodymai;“; |
| --- | --- | --- |

2.

4 straipsnio 2 dalies fc punktas pakeičiamas taip:

„fc)

likvidumo pervedimo iš TIPS SLS į MM nurodymai ir likvidumo pervedimo iš MM į TIPS SLS nurodymai;“;

| 3. | 4 straipsnio 2 dalyje įterpiamas fd punktas:






  „fd) | likvidumo pervedimo iš TIPS SLS į TIPS IS techninę sąskaitą nurodymai ir likvidumo pervedimo iš TIPS IS techninės sąskaitos į TIPS SLS nurodymai; ir“; |
| --- | --- | --- |

3.

4 straipsnio 2 dalyje įterpiamas fd punktas:

„fd)

likvidumo pervedimo iš TIPS SLS į TIPS IS techninę sąskaitą nurodymai ir likvidumo pervedimo iš TIPS IS techninės sąskaitos į TIPS SLS nurodymai; ir“;

| 4. | 4 straipsnio 3 dalis pakeičiama taip:

  „3.   TARGET2 teikia realaus laiko atskirųjų atsiskaitymų eurais paslaugą , atsiskaitant centrinio banko pinigais per MM sąskaitas, T2S SLS ir TIPS SLS. TARGET2 yra sukurta ir veikia BTP pagrindu, per kurią mokėjimo nurodymai pateikiami, apdorojami bei galiausiai gaunami tokiu pačiu techniniu būdu. Kalbant apie T2S SLS techninį veikimą, TARGET2 yra techniškai sukurta ir funkcionuoja T2S platformos pagrindu. Kalbant apie techninį TIPS SLS ir TIPS IS techninių sąskaitų veikimą, TARGET2 yra techniškai sukurta ir funkcionuoja TIPS platformos pagrindu. [Įterpti CB pavadinimą] yra paslaugų pagal šias Taisykles teikėjas. BTP teikiančių NCB ir 4CB veikimas ir neveikimas laikomi [įterpti CB pavadinimą] veikimu ir neveikimu, už kuriuos jis prisiima atsakomybę pagal šio priedo 21 straipsnį. Pagal Taisykles dalyvavimas nesukuria sutartinių santykių tarp T2S SLS turėtojų ir BTP teikiančių NCB arba 4CB, kai bet kuris iš jų veikia kaip BTP teikiantys NCB arba 4CB. Nurodymai, pranešimai arba informacija, kuriuos T2S SLS turėtojas gauna iš BTP arba T2S platformos arba siunčia dėl paslaugų, teikiamų pagal Taisykles, laikomi gautais iš [įterpti CB pavadinimą] arba nusiųstais jam.“; |
| --- | --- |

4.

4 straipsnio 3 dalis pakeičiama taip:

„3.   TARGET2 teikia realaus laiko atskirųjų atsiskaitymų eurais paslaugą , atsiskaitant centrinio banko pinigais per MM sąskaitas, T2S SLS ir TIPS SLS. TARGET2 yra sukurta ir veikia BTP pagrindu, per kurią mokėjimo nurodymai pateikiami, apdorojami bei galiausiai gaunami tokiu pačiu techniniu būdu. Kalbant apie T2S SLS techninį veikimą, TARGET2 yra techniškai sukurta ir funkcionuoja T2S platformos pagrindu. Kalbant apie techninį TIPS SLS ir TIPS IS techninių sąskaitų veikimą, TARGET2 yra techniškai sukurta ir funkcionuoja TIPS platformos pagrindu. [Įterpti CB pavadinimą] yra paslaugų pagal šias Taisykles teikėjas. BTP teikiančių NCB ir 4CB veikimas ir neveikimas laikomi [įterpti CB pavadinimą] veikimu ir neveikimu, už kuriuos jis prisiima atsakomybę pagal šio priedo 21 straipsnį. Pagal Taisykles dalyvavimas nesukuria sutartinių santykių tarp T2S SLS turėtojų ir BTP teikiančių NCB arba 4CB, kai bet kuris iš jų veikia kaip BTP teikiantys NCB arba 4CB. Nurodymai, pranešimai arba informacija, kuriuos T2S SLS turėtojas gauna iš BTP arba T2S platformos arba siunčia dėl paslaugų, teikiamų pagal Taisykles, laikomi gautais iš [įterpti CB pavadinimą] arba nusiųstais jam.“;

| 5. | 8 straipsnio 3 dalis pakeičiama taip:

  „3.   Kai [įterpti CB pavadinimą] patenkino T2S SLS turėtojo prašymą pagal 1 dalį, laikoma, kad T2S SLS turėtojas suteikė įgaliojimą CVPD, kuriame laikomos tokios susietos vertybinių popierių sąskaitos, debetuoti T2S SLS sumomis, gautomis iš tose vertybinių popierių sąskaitose įvykdytų vertybinių popierių operacijų.“; |
| --- | --- |

5.

8 straipsnio 3 dalis pakeičiama taip:

„3.   Kai [įterpti CB pavadinimą] patenkino T2S SLS turėtojo prašymą pagal 1 dalį, laikoma, kad T2S SLS turėtojas suteikė įgaliojimą CVPD, kuriame laikomos tokios susietos vertybinių popierių sąskaitos, debetuoti T2S SLS sumomis, gautomis iš tose vertybinių popierių sąskaitose įvykdytų vertybinių popierių operacijų.“;

| 6. | 28 straipsnio 1 dalis pakeičiama taip:

  „1.   Laikoma, kad T2S SLS turėtojai žino ir laikosi visų savo įsipareigojimų, susijusių su teisės aktais, reglamentuojančiais duomenų apsaugą ir yra pajėgūs įrodyti atitinkamoms kompetentingoms institucijoms, kad laikosi minėtų įsipareigojimų. Laikoma, kad jie žino ir laikosi visų savo įsipareigojimų, susijusių su teisės aktais, reglamentuojančiais pinigų plovimo ir terorizmo finansavimo, su padidinta platinimo rizika susijusios branduolinės veiklos ir branduolinių ginklų pristatymo sistemų plėtojimo prevenciją, ypač įgyvendindami atitinkamas priemones, susijusias su bet kokiais jų T2S SLS debetuojamais arba kredituojamais mokėjimas. Prieš užmegzdami sutartinius santykius su T2S tinklo paslaugų teikėju, T2S SLS turėtojai taip pat susipažįsta su jo duomenų pakartotinio pateikimo politika.“; |
| --- | --- |

6.

28 straipsnio 1 dalis pakeičiama taip:

„1.   Laikoma, kad T2S SLS turėtojai žino ir laikosi visų savo įsipareigojimų, susijusių su teisės aktais, reglamentuojančiais duomenų apsaugą ir yra pajėgūs įrodyti atitinkamoms kompetentingoms institucijoms, kad laikosi minėtų įsipareigojimų. Laikoma, kad jie žino ir laikosi visų savo įsipareigojimų, susijusių su teisės aktais, reglamentuojančiais pinigų plovimo ir terorizmo finansavimo, su padidinta platinimo rizika susijusios branduolinės veiklos ir branduolinių ginklų pristatymo sistemų plėtojimo prevenciją, ypač įgyvendindami atitinkamas priemones, susijusias su bet kokiais jų T2S SLS debetuojamais arba kredituojamais mokėjimas. Prieš užmegzdami sutartinius santykius su T2S tinklo paslaugų teikėju, T2S SLS turėtojai taip pat susipažįsta su jo duomenų pakartotinio pateikimo politika.“;

| 7. | 30 straipsnis pakeičiamas taip:

  „30 straipsnis
  Sutartiniai santykiai su tinklo paslaugų teikėju

  1.   T2S SLS turėtojai:






  a) | yra sudarę sutartį su tinklo paslaugų teikėju pagal koncesijos sutartį su tuo tinklo paslaugų teikėju, kad nustatytų techninę jungtį su TARGET2- [įterpti CB pavadinimą]; arba |
| --- | --- | --- |

7.

30 straipsnis pakeičiamas taip:

„30 straipsnis

Sutartiniai santykiai su tinklo paslaugų teikėju

1.   T2S SLS turėtojai:

a)

yra sudarę sutartį su tinklo paslaugų teikėju pagal koncesijos sutartį su tuo tinklo paslaugų teikėju, kad nustatytų techninę jungtį su TARGET2- [įterpti CB pavadinimą]; arba

| b) | prisijungia per kitą subjektą, kuris yra sudaręs sutartį su tinklo paslaugų teikėju pagal koncesijos sutartį su tuo tinklo paslaugų teikėju. |
| --- | --- |

b)

prisijungia per kitą subjektą, kuris yra sudaręs sutartį su tinklo paslaugų teikėju pagal koncesijos sutartį su tuo tinklo paslaugų teikėju.

2.   T2S SLS turėtojo ir tinklo paslaugų teikėjo teisinius santykius išimtinai reglamentuoja su tinklo paslaugų teikėju sudarytos atskiros sutarties sąlygos, kaip nurodyta 1 dalies a punkte.

3.   Tinko paslaugų teikėjo teiktinos paslaugos nėra [įterpti CB pavadinimą] TARGET2 atžvilgiu atliekamų paslaugų dalis.

4.   [Įterpti CB pavadinimą] neatsako už jokius tinklo paslaugų teikėjo (įskaitant jo direktorių, personalo ir subrangovų), kaip tinklo paslaugų teikėjo, veiksmus, klaidas arba neveikimą ar už dalyvių pasirinktų trečiųjų asmenų, suteikiančių prieigą prie tinklo paslaugų teikėjo tinklo, veiksmus, klaidas arba neveikimą.“;

| 8. | Įterpiamas šis 34a straipsnis:

  „34a straipsnis
  Pereinamojo laikotarpio nuostata
  Pradėjus veikti TARGET sistemai ir nutraukus TARGET2 veiklą, T2S SLS turėtojai tampa TARGET sistemos T2S SLS turėtojais.“; |
| --- | --- |

8.

Įterpiamas šis 34a straipsnis:

„34a straipsnis

Pereinamojo laikotarpio nuostata

Pradėjus veikti TARGET sistemai ir nutraukus TARGET2 veiklą, T2S SLS turėtojai tampa TARGET sistemos T2S SLS turėtojais.“;

| 9. | IIa priedo 6 straipsnio 1 dalies a punkto i papunktyje, 9 straipsnio 5 dalyje, 10 straipsnio 6 dalyje, 14 straipsnio 1 dalies a punkte, 22 straipsnio 1 dalyje, 22 straipsnio 2 dalyje, 22 straipsnio 3 dalyje, 27 straipsnio 5 dalyje, 28 straipsnio 1 dalyje, 29 straipsnio 1 dalyje ir I priedėlio 1 dalyje nuorodos į T2S tinklo paslaugų teikėją (vienaskaita arba daugiskaita) pakeičiamos nuorodomis į tinklo paslaugų teikėją. |
| --- | --- |

9.

IIa priedo 6 straipsnio 1 dalies a punkto i papunktyje, 9 straipsnio 5 dalyje, 10 straipsnio 6 dalyje, 14 straipsnio 1 dalies a punkte, 22 straipsnio 1 dalyje, 22 straipsnio 2 dalyje, 22 straipsnio 3 dalyje, 27 straipsnio 5 dalyje, 28 straipsnio 1 dalyje, 29 straipsnio 1 dalyje ir I priedėlio 1 dalyje nuorodos į T2S tinklo paslaugų teikėją (vienaskaita arba daugiskaita) pakeičiamos nuorodomis į tinklo paslaugų teikėją.

| 10. | I priedėlio 7 dalies 1 punkto b papunktis pakeičiamas taip:






  „b) | „vartotojas programai“ režimas (U2A)
  U2A leidžia tiesioginę komunikaciją tarp T2S SLS turėtojo ir T2S GVS. Informacija pateikiama naršyklėje, veikiančioje AK sistemoje. U2A prieigai užtikrinti IT infrastruktūra turi palaikyti slapukų veikimą. Išsamesnė informacija pateikiama T2S vartotojo žinyne.“. |
| --- | --- | --- |

10.

I priedėlio 7 dalies 1 punkto b papunktis pakeičiamas taip:

„b)

„vartotojas programai“ režimas (U2A)

U2A leidžia tiesioginę komunikaciją tarp T2S SLS turėtojo ir T2S GVS. Informacija pateikiama naršyklėje, veikiančioje AK sistemoje. U2A prieigai užtikrinti IT infrastruktūra turi palaikyti slapukų veikimą. Išsamesnė informacija pateikiama T2S vartotojo žinyne.“.

---

III PRIEDAS

Gairių ECB/2012/27 IIb priedas iš dalies keičiamas taip:

| 1. | 17 straipsnio 1 dalies a punkte, 24 straipsnio 1 dalyje, 24 straipsnio 2 dalyje, 26 straipsnio 2 dalies d punkte, 29 straipsnio 6 dalyje, I priedėlio 1 dalyje, I priedėlio 6 dalies 1 punkte ir II priedėlio 3 dalies 3 punkto b papunktyje pateiktos nuorodos į TIPS tinklo paslaugų teikėją (vienaskaita arba daugiskaita) pakeičiamos nuorodomis į tinklo paslaugų teikėją; |
| --- | --- |

1.

17 straipsnio 1 dalies a punkte, 24 straipsnio 1 dalyje, 24 straipsnio 2 dalyje, 26 straipsnio 2 dalies d punkte, 29 straipsnio 6 dalyje, I priedėlio 1 dalyje, I priedėlio 6 dalies 1 punkte ir II priedėlio 3 dalies 3 punkto b papunktyje pateiktos nuorodos į TIPS tinklo paslaugų teikėją (vienaskaita arba daugiskaita) pakeičiamos nuorodomis į tinklo paslaugų teikėją;

| 2. | 1 straipsnis iš dalies keičiamas taip:






  a) | apibrėžtis „pasiekiama šalis (reachable party)“ pakeičiama taip:






  „— | pasiekiama šalis (reachable party) – subjektas, kuris: a) turi bendrovės identifikavimo kodą (BIC), b) TIPS SLS turėtojas ar išorinė sistema jį pripažino kaip tokią; c) yra TIPS SLS turėtojo korespondentas, klientas arba filialas arba išorinės sistemos dalyvis arba išorinės sistemos dalyvio korespondentas, klientas arba filialas ir d) yra pasiekiamas per TIPS platformą ir gali pateikti momentinio mokėjimo nurodymus ir gauti momentinio mokėjimo nurodymus arba per TIPS SLS sąskaitos turėtoją ar išorinę sistemą, arba, TIPS SLS sąskaitos turėtojui ar išorinei sistemai leidus, tiesiogiai,“; |
| --- | --- | --- | --- |

2.

1 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

a)

apibrėžtis „pasiekiama šalis (reachable party)“ pakeičiama taip:

„—

pasiekiama šalis (reachable party) – subjektas, kuris: a) turi bendrovės identifikavimo kodą (BIC), b) TIPS SLS turėtojas ar išorinė sistema jį pripažino kaip tokią; c) yra TIPS SLS turėtojo korespondentas, klientas arba filialas arba išorinės sistemos dalyvis arba išorinės sistemos dalyvio korespondentas, klientas arba filialas ir d) yra pasiekiamas per TIPS platformą ir gali pateikti momentinio mokėjimo nurodymus ir gauti momentinio mokėjimo nurodymus arba per TIPS SLS sąskaitos turėtoją ar išorinę sistemą, arba, TIPS SLS sąskaitos turėtojui ar išorinei sistemai leidus, tiesiogiai,“;

| b) | apibrėžtis „mokėjimo nurodymas (payment order)“ pakeičiama taip:






  „— | mokėjimo nurodymas (payment order) – išskyrus, kai vartojama šio priedo 16–18 straipsniuose,– momentinio mokėjimo nurodymas, mokėjimo grąžinimo nurodymas, likvidumo pervedimo iš MM į TIPS SLS nurodymas, likvidumo pervedimo iš TIPS SLS į MM nurodymas, likvidumo pervedimo iš TIPS IS techninės sąskaitos į TIPS SLS nurodymas arba likvidumo pervedimo iš TIPS SLS į TIPS IS techninę sąskaitą nurodymas,“; |
| --- | --- | --- |

b)

apibrėžtis „mokėjimo nurodymas (payment order)“ pakeičiama taip:

„—

mokėjimo nurodymas (payment order) – išskyrus, kai vartojama šio priedo 16–18 straipsniuose,– momentinio mokėjimo nurodymas, mokėjimo grąžinimo nurodymas, likvidumo pervedimo iš MM į TIPS SLS nurodymas, likvidumo pervedimo iš TIPS SLS į MM nurodymas, likvidumo pervedimo iš TIPS IS techninės sąskaitos į TIPS SLS nurodymas arba likvidumo pervedimo iš TIPS SLS į TIPS IS techninę sąskaitą nurodymas,“;

| c) | apibrėžtis „momentinio mokėjimo nurodymas (instant payment order)“ pakeičiama taip:






  „— | momentinio mokėjimo nurodymas (instant payment order) Europos mokėjimų tarybos parengtos SEPA momentinio kredito pervedimo (SCT Inst) schemos reikalavimus atitinkanti mokėjimo instrukcija, kuri gali būti vykdoma nedelsiant arba beveik nedelsiant 24 valandas per parą visomis kalendorinėmis metų dienomis, apie tai pranešant mokėtojui, ir apima: i) momentinio mokėjimo iš TIPS SLS į TIPS SLS nurodymus, ii) momentinio mokėjimo iš TIPS SLS į TIPS IS techninę sąskaitą nurodymus, iii) momentinio mokėjimo iš TIPS IS techninės sąskaitos į TIPS SLS nurodymus ir iv) momentinio mokėjimo iš TIPS IS techninės sąskaitos į TIPS IS techninę sąskaitą nurodymus;’; |
| --- | --- | --- |

c)

apibrėžtis „momentinio mokėjimo nurodymas (instant payment order)“ pakeičiama taip:

„—

momentinio mokėjimo nurodymas (instant payment order) Europos mokėjimų tarybos parengtos SEPA momentinio kredito pervedimo (SCT Inst) schemos reikalavimus atitinkanti mokėjimo instrukcija, kuri gali būti vykdoma nedelsiant arba beveik nedelsiant 24 valandas per parą visomis kalendorinėmis metų dienomis, apie tai pranešant mokėtojui, ir apima: i) momentinio mokėjimo iš TIPS SLS į TIPS SLS nurodymus, ii) momentinio mokėjimo iš TIPS SLS į TIPS IS techninę sąskaitą nurodymus, iii) momentinio mokėjimo iš TIPS IS techninės sąskaitos į TIPS SLS nurodymus ir iv) momentinio mokėjimo iš TIPS IS techninės sąskaitos į TIPS IS techninę sąskaitą nurodymus;’;

| d) | pridedamos šios apibrėžtys:






  „— | TIPS išorinės sistemos techninė sąskaita (TIPS IS techninė sąskaita) (TIPS ancillary system technical account (TIPS AS technical account)) – sąskaita, kurią išorinė sistema ar CB išorinės sistemos vardu turi CB TARGET2 komponento sistemoje ir kurią ta išorinė sistema naudoja momentiniams mokėjimams vykdyti savo apskaitos knygose, |
| --- | --- | --- |

d)

pridedamos šios apibrėžtys:

„—

TIPS išorinės sistemos techninė sąskaita (TIPS IS techninė sąskaita) (TIPS ancillary system technical account (TIPS AS technical account)) – sąskaita, kurią išorinė sistema ar CB išorinės sistemos vardu turi CB TARGET2 komponento sistemoje ir kurią ta išorinė sistema naudoja momentiniams mokėjimams vykdyti savo apskaitos knygose,

| — | likvidumo pervedimo iš TIPS SLS į TIPS IS techninę sąskaitą nurodymas (TIPS DCA to TIPS AS technical account liquidity transfer order) – instrukcija pervesti nurodytą lėšų sumą iš TIPS SLS į TIPS IS techninę sąskaitą, taip finansuojant TIPS SLS turėtojo poziciją (arba kito išorinės sistemos dalyvio poziciją) išorinės sistemos apskaitos knygose; |
| --- | --- |

—

likvidumo pervedimo iš TIPS SLS į TIPS IS techninę sąskaitą nurodymas (TIPS DCA to TIPS AS technical account liquidity transfer order) – instrukcija pervesti nurodytą lėšų sumą iš TIPS SLS į TIPS IS techninę sąskaitą, taip finansuojant TIPS SLS turėtojo poziciją (arba kito išorinės sistemos dalyvio poziciją) išorinės sistemos apskaitos knygose;

| — | likvidumo pervedimo iš TIPS IS techninės sąskaitos į TIPS SLS nurodymas (TIPS AS technical account to TIPS DCA liquidity transfer order) – instrukcija pervesti nurodytą lėšų sumą iš TIPS IS techninės sąskaitos į TIPS SLS, nurašant lėšas iš TIPS SLS turėtojo pozicijos (arba kito išorinės sistemos dayvio pozicijos) išorinės sistemos apskaitos knygose, |
| --- | --- |

—

likvidumo pervedimo iš TIPS IS techninės sąskaitos į TIPS SLS nurodymas (TIPS AS technical account to TIPS DCA liquidity transfer order) – instrukcija pervesti nurodytą lėšų sumą iš TIPS IS techninės sąskaitos į TIPS SLS, nurašant lėšas iš TIPS SLS turėtojo pozicijos (arba kito išorinės sistemos dayvio pozicijos) išorinės sistemos apskaitos knygose,

| — | „Europos mokėjimų tarybos SEPA momentinio kredito pervedimo (SCT Inst) schema arba SCT Inst schema (European Payments Council's SEPA Instant Credit Transfer (SCT Inst) scheme or ‘SCT Inst scheme’
  ) – automatizuota, atvirų standartų schema, nustatanti tarpbankines taisykles, kurių turi laikytis SCT Inst dalyviai, ir sudaranti sąlygas SEPA mokėjimo paslaugų teikėjams teikti automatizuoto SEPA momentinio kredito pervedimo eurais produktą, |
| --- | --- |

—

„Europos mokėjimų tarybos SEPA momentinio kredito pervedimo (SCT Inst) schema arba SCT Inst schema (European Payments Council's SEPA Instant Credit Transfer (SCT Inst) scheme or ‘SCT Inst scheme’
  ) – automatizuota, atvirų standartų schema, nustatanti tarpbankines taisykles, kurių turi laikytis SCT Inst dalyviai, ir sudaranti sąlygas SEPA mokėjimo paslaugų teikėjams teikti automatizuoto SEPA momentinio kredito pervedimo eurais produktą,

| — | mobiliųjų pakaitinių identifikatorių nustatymo paslauga (mobile proxy look-up (MPL) service) – paslauga, sudaranti galimybę TIPS SLS turėtojams, TIPS IS technines sąskaitas naudojančioms išorinėms sistemoms ir pasiekiamoms šalims, gavusiems iš savo klientų prašymą įvykdyti momentinio mokėjimo nurodymą gavėjo, identifikuoto naudojant pakaitinį identifikatorių (pvz., mobilųjį numerį), naudai, MPL centrinėje saugykloje surasti atitinkamą gavėjo IBAN ir BIC, naudotinus atitinkamai sąskaitai TIPS kredituoti, |
| --- | --- |

—

mobiliųjų pakaitinių identifikatorių nustatymo paslauga (mobile proxy look-up (MPL) service) – paslauga, sudaranti galimybę TIPS SLS turėtojams, TIPS IS technines sąskaitas naudojančioms išorinėms sistemoms ir pasiekiamoms šalims, gavusiems iš savo klientų prašymą įvykdyti momentinio mokėjimo nurodymą gavėjo, identifikuoto naudojant pakaitinį identifikatorių (pvz., mobilųjį numerį), naudai, MPL centrinėje saugykloje surasti atitinkamą gavėjo IBAN ir BIC, naudotinus atitinkamai sąskaitai TIPS kredituoti,

| — | tinklo paslaugų teikėjas (TPT) (Network Service Provider (NSP)) – tinklo paslaugų teikėjas, pasirašęs koncesijų sutartį su Eurosistema ryšio paslaugoms teikti per Eurosistemos bendrą rinkos infrastruktūros sąsają, |
| --- | --- |

—

tinklo paslaugų teikėjas (TPT) (Network Service Provider (NSP)) – tinklo paslaugų teikėjas, pasirašęs koncesijų sutartį su Eurosistema ryšio paslaugoms teikti per Eurosistemos bendrą rinkos infrastruktūros sąsają,

| — | IBAN – tarptautinis banko sąskaitos numeris, kuriuo vienareikšmiškai identifikuojama individuali sąskaita konkrečioje finansų įstaigoje konkrečioje valstybėje;“; |
| --- | --- |

—

IBAN – tarptautinis banko sąskaitos numeris, kuriuo vienareikšmiškai identifikuojama individuali sąskaita konkrečioje finansų įstaigoje konkrečioje valstybėje;“;

| e) | apibrėžtis „TIPS tinklo paslaugų teikėjas“ išbraukiama; |
| --- | --- |

e)

apibrėžtis „TIPS tinklo paslaugų teikėjas“ išbraukiama;

| 3. | 3 straipsnio 1 dalyje esanti nuoroda į „V priedėlis: TIPS ryšio priėmimo techniniai reikalavimai“ išbraukiama; |
| --- | --- |

3.

3 straipsnio 1 dalyje esanti nuoroda į „V priedėlis: TIPS ryšio priėmimo techniniai reikalavimai“ išbraukiama;

| 4. | 4 straipsnis iš dalies keičiamas taip:






  a) | 2 dalyje įterpiamas ia papunktis:






  „ia) | likvidumo pervedimo iš TIPS SLS į TIPS IS techninę sąskaitą nurodymai ir likvidumo pervedimo iš TIPS IS techninės sąskaitos į TIPS SLS nurodymai; ir“; |
| --- | --- | --- | --- |

4.

4 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

a)

2 dalyje įterpiamas ia papunktis:

„ia)

likvidumo pervedimo iš TIPS SLS į TIPS IS techninę sąskaitą nurodymai ir likvidumo pervedimo iš TIPS IS techninės sąskaitos į TIPS SLS nurodymai; ir“;

| b) | 3 dalis pakeičiama taip:

  „3.   TARGET2 teikia realaus laiko atskirųjų atsiskaitymų eurais paslaugą , atsiskaitant centrinio banko pinigais per MM sąskaitas, T2S SLS ir TIPS SLS. TARGET2 yra įkurta ir veikia BTP pagrindu, per kurią mokėjimo nurodymai pateikiami, apdorojami bei galiausiai gaunami tokiu pačiu techniniu būdu. Kalbant apie techninį TIPS SLS ir TIPS IS techninių sąskaitų veikimą, TARGET2 yra techniškai sukurta ir funkcionuoja TIPS platformos pagrindu. Kalbant apie T2S SLS techninį veikimą, TARGET2 yra techniškai sukurta ir funkcionuoja T2S platformos pagrindu."; |
| --- | --- |

b)

3 dalis pakeičiama taip:

„3.   TARGET2 teikia realaus laiko atskirųjų atsiskaitymų eurais paslaugą , atsiskaitant centrinio banko pinigais per MM sąskaitas, T2S SLS ir TIPS SLS. TARGET2 yra įkurta ir veikia BTP pagrindu, per kurią mokėjimo nurodymai pateikiami, apdorojami bei galiausiai gaunami tokiu pačiu techniniu būdu. Kalbant apie techninį TIPS SLS ir TIPS IS techninių sąskaitų veikimą, TARGET2 yra techniškai sukurta ir funkcionuoja TIPS platformos pagrindu. Kalbant apie T2S SLS techninį veikimą, TARGET2 yra techniškai sukurta ir funkcionuoja T2S platformos pagrindu.";

| 5. | 6 straipsnio 1 dalies a punkto i papunktis pakeičiamas taip:






  „i) | įrengti, valdyti, eksploatuoti ir stebėti IT infrastruktūrą, reikalingą prisijungti prie TIPS platformos ir teikti jai mokėjimo nurodymus, bei užtikrinti atitinkamos IT infrastruktūros saugumą. Tuo tikslu besikreipiantys TIPS SLS turėtojai gali pasitelkti trečiąsias šalis, neperduodami atsakomybės. Pabrėžtina, kad, tiesiogiai jungdamiesi prie T2S platformos, besikreipiantys T2S SLS turėtojai sudaro susitarimą su vienu ar daugiau tinklo paslaugų teikėjų, kad gautų reikiamas ryšio paslaugas ir prieigą pagal I priedėlyje pateiktas technines specifikacijas, ir“; |
| --- | --- | --- |

5.

6 straipsnio 1 dalies a punkto i papunktis pakeičiamas taip:

„i)

įrengti, valdyti, eksploatuoti ir stebėti IT infrastruktūrą, reikalingą prisijungti prie TIPS platformos ir teikti jai mokėjimo nurodymus, bei užtikrinti atitinkamos IT infrastruktūros saugumą. Tuo tikslu besikreipiantys TIPS SLS turėtojai gali pasitelkti trečiąsias šalis, neperduodami atsakomybės. Pabrėžtina, kad, tiesiogiai jungdamiesi prie T2S platformos, besikreipiantys T2S SLS turėtojai sudaro susitarimą su vienu ar daugiau tinklo paslaugų teikėjų, kad gautų reikiamas ryšio paslaugas ir prieigą pagal I priedėlyje pateiktas technines specifikacijas, ir“;

| 6. | 9 straipsnis pakeičiamas taip:

  „9 straipsnis
  Sutartiniai santykiai su tinklo paslaugų teikėju

  1.   Dalyviai:






  a) | su TPT sudaro sutartį pagal koncesijos sutartį su tuo TPT, siekiant nustatyti techninę jungtį su TARGET2-[įterpti CB/šalies nuorodą]; arba |
| --- | --- | --- |

6.

9 straipsnis pakeičiamas taip:

„9 straipsnis

Sutartiniai santykiai su tinklo paslaugų teikėju

1.   Dalyviai:

a)

su TPT sudaro sutartį pagal koncesijos sutartį su tuo TPT, siekiant nustatyti techninę jungtį su TARGET2-[įterpti CB/šalies nuorodą]; arba

| b) | prisijungia per kitą subjektą, kuris sudarė sutartį su TPT pagal koncesijos sutartį su tuo TPT. |
| --- | --- |

b)

prisijungia per kitą subjektą, kuris sudarė sutartį su TPT pagal koncesijos sutartį su tuo TPT.

2.   Dalyvio ir TPT teisinius santykius išimtinai reglamentuoja jų atskiros sutarties sąlygos, kaip nurodyta 1 dalies a punkte.

3.   Tinko paslaugų teikėjo teiktinos paslaugos nėra [įterpti CB pavadinimą] TARGET2 atžvilgiu atliekamų paslaugų dalis.

4.   [Įterpti CB pavadinimą] neatsako už jokius TPT (įskaitant jo direktorių, personalą ir subrangovus)veiksmus, klaidas arba neveikimą ar už dalyvių pasirinktų trečiųjų šalių, suteikiančių prieigą prie TPT tinklo, veiksmus, klaidas arba neveikimą.“

| 7. | 10 straipsnis išbraukiamas; |
| --- | --- |

7.

10 straipsnis išbraukiamas;

| 8. | Įterpiamas šis 11a straipsnis:

  „11a straipsnis
  MPL saugykla

  1.   Teikiant MPL paslaugą centrinėje MPL duomenų saugykloje yra pakaitiniai duomenys – IBAN priskyrimo lentelė.


  2.   Kiekvieni pakaintiniai duomenys gali būti susieti tik su vienu IBAN. IBAN gali būti susietas su vienu ar keliais pakaitiniais duomenimis.


  3.   MPL saugykloje saugomiems duomenims taikomas 29 straipsnis.“; |
| --- | --- |

8.

Įterpiamas šis 11a straipsnis:

„11a straipsnis

MPL saugykla

1.   Teikiant MPL paslaugą centrinėje MPL duomenų saugykloje yra pakaitiniai duomenys – IBAN priskyrimo lentelė.

2.   Kiekvieni pakaintiniai duomenys gali būti susieti tik su vienu IBAN. IBAN gali būti susietas su vienu ar keliais pakaitiniais duomenimis.

3.   MPL saugykloje saugomiems duomenims taikomas 29 straipsnis.“;

| 9. | 12 straipsnio 9 dalis išbraukiama; |
| --- | --- |

9.

12 straipsnio 9 dalis išbraukiama;

| 10. | 15 straipsnio 5 dalis pakeičiama taip:

  „5.   Už lėšas TIPS SLS atlyginama taikant 0 proc. palūkanų normą arba palūkanų normą, lygią palūkanų normai, mokamai už naudojimąsi indėlių galimybe, atsižvelgiant į tai, kuri iš šių sumų yra mažesnė, išskyrus atvejus, kai šios sąskaitos naudojamos privalomoms atsargoms laikyti arba naudojamos atsargų pertekliui laikyti.
  Privalomųjų atsargų atveju atlyginimo už laikomas atsargas apskaičiavimą ir mokėjimą reglamentuoja Tarybos reglamentas (EB) Nr. 2531/98 (*1) ir Europos Centrinio Banko reglamentas (ES) 2021/378 (ECB/2021/1) (*2).
  Atsargų pertekliaus atveju atlyginimo už laikomas atsargas apskaičiavimą ir mokėjimą reglamentuoja Sprendimas (ES) 2019/1743 (ECB/2019/31) (*3).


  (*1)  
  1998 m. lapkričio 23 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 2531/98 dėl Europos Centrinio Banko privalomųjų atsargų reikalavimo taikymo (OL L 318, 1998 11 27, p. 1)."


  (*2)  
  2021 m. sausio 22 d. Europos Centrinio Banko reglamentas (ES) 2021/378 dėl privalomųjų atsargų reikalavimo taikymo (ECB/2021/1) (OL L 73, 2021 3 3, p. 1)."


  (*3)  
  2019 m. spalio 15 d. Europos Centrinio Banko Sprendimas (ES) 2019/1743 dėl atlyginimo už laikomą atsargų perteklių ir tam tikrus indėlius (ECB/2019/31) (OL L 267, 2019 10 21, p. 12).“;" |
| --- | --- |

10.

15 straipsnio 5 dalis pakeičiama taip:

„5.   Už lėšas TIPS SLS atlyginama taikant 0 proc. palūkanų normą arba palūkanų normą, lygią palūkanų normai, mokamai už naudojimąsi indėlių galimybe, atsižvelgiant į tai, kuri iš šių sumų yra mažesnė, išskyrus atvejus, kai šios sąskaitos naudojamos privalomoms atsargoms laikyti arba naudojamos atsargų pertekliui laikyti.

Privalomųjų atsargų atveju atlyginimo už laikomas atsargas apskaičiavimą ir mokėjimą reglamentuoja Tarybos reglamentas (EB) Nr. 2531/98 (*1) ir Europos Centrinio Banko reglamentas (ES) 2021/378 (ECB/2021/1) (*2).

Atsargų pertekliaus atveju atlyginimo už laikomas atsargas apskaičiavimą ir mokėjimą reglamentuoja Sprendimas (ES) 2019/1743 (ECB/2019/31) (*3).

(*1)  
  1998 m. lapkričio 23 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 2531/98 dėl Europos Centrinio Banko privalomųjų atsargų reikalavimo taikymo (OL L 318, 1998 11 27, p. 1)."

*1

(*2)  
  2021 m. sausio 22 d. Europos Centrinio Banko reglamentas (ES) 2021/378 dėl privalomųjų atsargų reikalavimo taikymo (ECB/2021/1) (OL L 73, 2021 3 3, p. 1)."

*2

(*3)  
  2019 m. spalio 15 d. Europos Centrinio Banko Sprendimas (ES) 2019/1743 dėl atlyginimo už laikomą atsargų perteklių ir tam tikrus indėlius (ECB/2019/31) (OL L 267, 2019 10 21, p. 12).“;"

*3

| 11. | 16 straipsnis pakeičiamas taip:

  „16 straipsnis
  TIPS SLS mokėjimo nurodymų rūšys
  TIPS paslaugų mokėjimo nurodymais yra laikomi:






  a) | momentinio mokėjimo nurodymai; |
| --- | --- | --- |

11.

16 straipsnis pakeičiamas taip:

„16 straipsnis

TIPS SLS mokėjimo nurodymų rūšys

TIPS paslaugų mokėjimo nurodymais yra laikomi:

a)

momentinio mokėjimo nurodymai;

| b) | mokėjimo grąžinimo nurodymai; |
| --- | --- |

b)

mokėjimo grąžinimo nurodymai;

| c) | likvidumo pervedimo iš TIPS SLS į MM nurodymai; |
| --- | --- |

c)

likvidumo pervedimo iš TIPS SLS į MM nurodymai;

| d) | likvidumo pervedimo iš TIPS SLS į TIPS IS techninę sąskaitą nurodymai ir |
| --- | --- |

d)

likvidumo pervedimo iš TIPS SLS į TIPS IS techninę sąskaitą nurodymai ir

| e) | likvidumo pervedimo iš TIPS IS techninės sąskaitos į TIPS SLS nurodymai.’; |
| --- | --- |

e)

likvidumo pervedimo iš TIPS IS techninės sąskaitos į TIPS SLS nurodymai.’;

| 12. | 18 straipsnio 6 dalis pakeičiama taip:

  „6.   Po to, kai likvidumo pervedimo iš TIPS SLS į MM nurodymas, likvidumo pervedimo iš TIPS SLS į TIPS IS techninę sąskaitą nurodymas ar likvidumo pervedimo iš TIPS IS techninės sąskaitos į TIPS SLS nurodymas buvo priimtas, kaip numatyta 17 straipsnyje, TARGET2 [įterpti CB/šalies nuorodą] patikrina, ar mokėtojo sąskaitoje yra pakankamai lėšų. Jeigu lėšų nepakanka, likvidumo pervedimo nurodymas atmetamas. Jeigu lėšų pakanka, likvidumo pervedimo nurodymas apmokamas nedelsiant.“; |
| --- | --- |

12.

18 straipsnio 6 dalis pakeičiama taip:

„6.   Po to, kai likvidumo pervedimo iš TIPS SLS į MM nurodymas, likvidumo pervedimo iš TIPS SLS į TIPS IS techninę sąskaitą nurodymas ar likvidumo pervedimo iš TIPS IS techninės sąskaitos į TIPS SLS nurodymas buvo priimtas, kaip numatyta 17 straipsnyje, TARGET2 [įterpti CB/šalies nuorodą] patikrina, ar mokėtojo sąskaitoje yra pakankamai lėšų. Jeigu lėšų nepakanka, likvidumo pervedimo nurodymas atmetamas. Jeigu lėšų pakanka, likvidumo pervedimo nurodymas apmokamas nedelsiant.“;

| 13. | 20 straipsnio 1 dalies b punktas pakeičiamas taip:






  „b) | likvidumo pervedimo iš TIPS SLS į MM nurodymai, mokėjimo grąžinimo nurodymai ir likvidumo pervedimo iš TIPS SLS į TIPS IS techninę sąskaitą nurodymai laikomi įvestais į TARGET2-[įterpti CB/šalies nuorodą] ir neatšaukiamais tuo momentu, kai debetuojama atitinkama TIPS SLS. Likvidumo pervedimo iš TIPS IS techninės sąskaitos į TIPS SLS nurodymai laikomi įvestais į TARGET2-[įterpti CB/šalies nuorodą] ir neatšaukiamais tuo momentu, kai debetuojama atitinkama TIPS IS techninė sąskaita.“; |
| --- | --- | --- |

13.

20 straipsnio 1 dalies b punktas pakeičiamas taip:

„b)

likvidumo pervedimo iš TIPS SLS į MM nurodymai, mokėjimo grąžinimo nurodymai ir likvidumo pervedimo iš TIPS SLS į TIPS IS techninę sąskaitą nurodymai laikomi įvestais į TARGET2-[įterpti CB/šalies nuorodą] ir neatšaukiamais tuo momentu, kai debetuojama atitinkama TIPS SLS. Likvidumo pervedimo iš TIPS IS techninės sąskaitos į TIPS SLS nurodymai laikomi įvestais į TARGET2-[įterpti CB/šalies nuorodą] ir neatšaukiamais tuo momentu, kai debetuojama atitinkama TIPS IS techninė sąskaita.“;

| 14. | 30 straipsnio 1 dalis pakeičiama taip:

  „1.   Laikoma, kad TIPS SLS turėtojai žino ir laikosi visų savo įsipareigojimų, susijusių su teisės aktais, reglamentuojančiais duomenų apsaugą ir yra pajėgūs įrodyti atitinkamoms kompetentingoms institucijoms, kad laikosi minėtų reikalavimų. Laikoma, kad jie žino ir laikosi visų įsipareigojimų, susijusių su teisės aktais, reglamentuojančiais pinigų plovimo ir terorizmo finansavimo, su padidinta platinimo rizika susijusios branduolinės veiklos ir branduolinių ginklų pristatymo sistemų plėtojimo prevenciją, ypač įgyvendindami atitinkamas priemones, susijusias su bet kokiais jų TIPS SLS debetuojamais arba kredituojamais mokėjimas, ir yra pajėgūs įrodyti atitinkamoms kompetentingoms institucijoms, kad laikosi minėtų įsipareigojimų. TIPS SLS turėtojai užtikrina, kad prieš užmegzdami sutartinius santykius su jų pasirinktu TPT jie yra informuoti apie to TPT duomenų pakartotinio pateikimo politiką.“; |
| --- | --- |

14.

30 straipsnio 1 dalis pakeičiama taip:

„1.   Laikoma, kad TIPS SLS turėtojai žino ir laikosi visų savo įsipareigojimų, susijusių su teisės aktais, reglamentuojančiais duomenų apsaugą ir yra pajėgūs įrodyti atitinkamoms kompetentingoms institucijoms, kad laikosi minėtų reikalavimų. Laikoma, kad jie žino ir laikosi visų įsipareigojimų, susijusių su teisės aktais, reglamentuojančiais pinigų plovimo ir terorizmo finansavimo, su padidinta platinimo rizika susijusios branduolinės veiklos ir branduolinių ginklų pristatymo sistemų plėtojimo prevenciją, ypač įgyvendindami atitinkamas priemones, susijusias su bet kokiais jų TIPS SLS debetuojamais arba kredituojamais mokėjimas, ir yra pajėgūs įrodyti atitinkamoms kompetentingoms institucijoms, kad laikosi minėtų įsipareigojimų. TIPS SLS turėtojai užtikrina, kad prieš užmegzdami sutartinius santykius su jų pasirinktu TPT jie yra informuoti apie to TPT duomenų pakartotinio pateikimo politiką.“;

| 15. | Įterpiamas šis 35a straipsnis:

  „35a straipsnis
  Pereinamojo laikotarpio nuostata
  Pradėjus veikti TARGET sistemai ir nutraukus TARGET2 veiklą, TIPS SLS turėtojai tampa TARGET sistemos TIPS SLS turėtojais.“; |
| --- | --- |

15.

Įterpiamas šis 35a straipsnis:

„35a straipsnis

Pereinamojo laikotarpio nuostata

Pradėjus veikti TARGET sistemai ir nutraukus TARGET2 veiklą, TIPS SLS turėtojai tampa TARGET sistemos TIPS SLS turėtojais.“;

| 16. | I priedėlio 2 dalies lentelė pakeičiama taip:






  „Pranešimo rūšis | Pranešimo pavadinimas |
| --- | --- | --- |
| Pacs.002 | FIToFIPayment Status Report |
| Pacs.004 | PaymentReturn |
| Pacs.008 | FIToFICustomerCreditTransfer |
| Pacs.028 | FIToFIPaymentStatusRequest |
| camt.003 | GetAccount |
| camt.004 | ReturnAccount |
| camt.005 | GetTransaction |
| camt.006 | ReturnTransaction |
| camt.011 | ModifyLimit |
| camt.019 | ReturnBusinessDayInformation |
| camt.025 | Receipt |
| camt.029 | ResolutionOfInvestigation |
| camt.050 | LiquidityCreditTransfer |
| camt.052 | BankToCustomerAccountReport |
| camt.053 | BankToCustomerStatement |
| camt.054 | BankToCustomerDebitCreditNotification |
| camt.056 | FIToFIPaymentCancellationRequest |
| acmt.010 | AccountRequestAcknowledgement |
| acmt.011 | AccountRequestRejection |
| acmt.015 | AccountExcludedMandateMaintenanceRequest |
| reda.016 | PartyStatusAdviceV01 |
| reda.022 | PartyModificationRequestV01“ |

16.

I priedėlio 2 dalies lentelė pakeičiama taip:

„Pranešimo rūšis

Pranešimo pavadinimas

Pacs.002

FIToFIPayment Status Report

Pacs.004

PaymentReturn

Pacs.008

FIToFICustomerCreditTransfer

Pacs.028

FIToFIPaymentStatusRequest

camt.003

GetAccount

camt.004

ReturnAccount

camt.005

GetTransaction

camt.006

ReturnTransaction

camt.011

ModifyLimit

camt.019

ReturnBusinessDayInformation

camt.025

Receipt

camt.029

ResolutionOfInvestigation

camt.050

LiquidityCreditTransfer

camt.052

BankToCustomerAccountReport

camt.053

BankToCustomerStatement

camt.054

BankToCustomerDebitCreditNotification

camt.056

FIToFIPaymentCancellationRequest

acmt.010

AccountRequestAcknowledgement

acmt.011

AccountRequestRejection

acmt.015

AccountExcludedMandateMaintenanceRequest

reda.016

PartyStatusAdviceV01

reda.022

PartyModificationRequestV01“

| 17. | I priedėlio 6 dalies 1 punkto b papunktis pakeičiamas taip:






  „b) | „vartotojas programai“ režimas (U2A)
  U2A leidžia tiesioginę komunikaciją tarp TIPS SLS turėtojo ir TIPS GVS. Informacija pateikiama naršyklėje, veikiančioje AK sistemoje. U2A prieigai užtikrinti IT infrastruktūra turi palaikyti slapukų veikimą. Išsamesnė informacija pateikiama TIPS vartotojo žinyne.“; |
| --- | --- | --- |

17.

I priedėlio 6 dalies 1 punkto b papunktis pakeičiamas taip:

„b)

„vartotojas programai“ režimas (U2A)

U2A leidžia tiesioginę komunikaciją tarp TIPS SLS turėtojo ir TIPS GVS. Informacija pateikiama naršyklėje, veikiančioje AK sistemoje. U2A prieigai užtikrinti IT infrastruktūra turi palaikyti slapukų veikimą. Išsamesnė informacija pateikiama TIPS vartotojo žinyne.“;

| 18. | IV priedėlio 2 dalis išbraukiama; |
| --- | --- |

18.

IV priedėlio 2 dalis išbraukiama;

| 19. | V priedėlis yra išbraukiamas. |
| --- | --- |

19.

V priedėlis yra išbraukiamas.

---

(*1)  
  1998 m. lapkričio 23 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 2531/98 dėl Europos Centrinio Banko privalomųjų atsargų reikalavimo taikymo (OL L 318, 1998 11 27, p. 1).

*1

(*2)  
  2021 m. sausio 22 d. Europos Centrinio Banko reglamentas (ES) 2021/378 dėl privalomųjų atsargų reikalavimo taikymo (ECB/2021/1) (OL L 73, 2021 3 3, p. 1).

*2

(*3)  
  2019 m. spalio 15 d. Europos Centrinio Banko Sprendimas (ES) 2019/1743 dėl atlyginimo už laikomą atsargų perteklių ir tam tikrus indėlius (ECB/2019/31) (OL L 267, 2019 10 21, p. 12).“;“

*3

---

IV PRIEDAS

Gairių ECB/2012/27 IV priedas iš dalies keičiamas taip:

| 1. | 14 dalies 14 punkto d papunktis pakeičiamas taip:






  „d) | SWIFT nurodymai naudojant MT 103 pranešimus negali būti pateikiami.“; |
| --- | --- | --- |

1.

14 dalies 14 punkto d papunktis pakeičiamas taip:

„d)

SWIFT nurodymai naudojant MT 103 pranešimus negali būti pateikiami.“;

| 2. | 18 dalies 1 punkto b papunktyje lentelės pirma eilutė pakeičiama taip:









  „Grupė | Nuo (mln. EUR per darbo dieną) | Iki (mln. EUR per darbo dieną) | Metinis įkainis (EUR) | Mėnesinis įkainis (EUR)“ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |

2.

18 dalies 1 punkto b papunktyje lentelės pirma eilutė pakeičiama taip:

„Grupė

Nuo (mln. EUR per darbo dieną)

Iki (mln. EUR per darbo dieną)

Metinis įkainis (EUR)

Mėnesinis įkainis (EUR)“

| 3. | 18 dalies 1 punkto d papunkčio paskutinė pastraipa išbraukiama. |
| --- | --- |

3.

18 dalies 1 punkto d papunkčio paskutinė pastraipa išbraukiama.

---

V PRIEDAS

Į Gaires ECB/2012/27 įterpiamas šis IVa priedas:

„IVa PRIEDAS

TIPS PASLAUGA IŠORINĖMS SISTEMOMS, KURIOSE APMOKAMI MOMENTINIAI MOKĖJIMAI

1.   Apibrėžtys

Šiame priede kartu su IIb priedo 1 straipsnyje pateiktomis apibrėžtimis naudojamos apibrėžtys:

| 1) | išorinės sistemos centrinis bankas (ISCB) (ancillary system central bank (ASCB)) – Eurosistemos CB, su kuriuo atitinkama išorinė sistema, apmokanti momentinius mokėjimus savo apskaitos knygose, yra sudariusi dvišalį susitarimą dėl išorinės sistemos momentinių nurodymų apmokėjimo; |
| --- | --- |

1)

išorinės sistemos centrinis bankas (ISCB) (ancillary system central bank (ASCB)) – Eurosistemos CB, su kuriuo atitinkama išorinė sistema, apmokanti momentinius mokėjimus savo apskaitos knygose, yra sudariusi dvišalį susitarimą dėl išorinės sistemos momentinių nurodymų apmokėjimo;

| 2) | pagrindinė bendroji apimtis (underlying gross volume) – momentinių mokėjimų, kuriuos išorinė sistema apmoka savo apskaitos knygose ir kuriems naudojamos lėšos, laikomos TIPS IS techninėje sąskaitoje, skaičius. Jis neapima momentinių mokėjimų į TIPS SLS ar kitas TIPS IS technines sąskaitas arba iš jų; |
| --- | --- |

2)

pagrindinė bendroji apimtis (underlying gross volume) – momentinių mokėjimų, kuriuos išorinė sistema apmoka savo apskaitos knygose ir kuriems naudojamos lėšos, laikomos TIPS IS techninėje sąskaitoje, skaičius. Jis neapima momentinių mokėjimų į TIPS SLS ar kitas TIPS IS technines sąskaitas arba iš jų;

| 3) | nurodymus duodanti šalis (instructing party) – subjektas, kurį išorinė sistema paskyrė kaip tokią ir kuriai leidžiama siųsti mokėjimo nurodymus TIPS platformai ir (arba) gauti mokėjimo nurodymus iš TIPS platformos tos išorinės sistemos arba tos išorinės sistemos pasiekiamos šalis vardu. |
| --- | --- |

3)

nurodymus duodanti šalis (instructing party) – subjektas, kurį išorinė sistema paskyrė kaip tokią ir kuriai leidžiama siųsti mokėjimo nurodymus TIPS platformai ir (arba) gauti mokėjimo nurodymus iš TIPS platformos tos išorinės sistemos arba tos išorinės sistemos pasiekiamos šalis vardu.

2.   Mokėjimo nurodymų įtraukimas į sistemą ir jų neatšaukiamumas

IIb priedo 20 straipsnio taikymas dėl momentinių mokėjimo nurodymų, mokėjimo grąžinimo nurodymų ir likvidumo pervedimo iš TIPS SLS į TIPS IS techninę sąskaitą nurodymų ir likvidumo pervedimo iš TIPS IS techninės sąskaitos į TIPS SLS nurodymų atitinkamoje TARGET2 komponento sistemoje neturi įtakos jokioms išorinių sistemų taisyklėms, kuriomis nustatomas įtraukimo į išorinę sistemą momentas ir (arba) pervedimo nurodymų, pateiktų tokiai išorinei sistemai anksčiau nei mokėjimo nurodymo įvedimo į atitinkamą TARGET2 komponento sistemą momentas, neatšaukiamumas.

3.   Sąskaitos, naudojamos momentiniams mokėjimams apmokėti išorinių sistemų apskaitos knygose

| 1) | momentiniams mokėjimams, susijusiems su išorinėmis sistemomis TIPS, apmokėti atidaroma viena TIPS IS techninė sąskaita. |
| --- | --- |

1)

momentiniams mokėjimams, susijusiems su išorinėmis sistemomis TIPS, apmokėti atidaroma viena TIPS IS techninė sąskaita.

| 2) | TIPS IS techninė sąskaita identifikuojama unikaliu iki 34 simbolių sąskaitos numeriu, kurios struktūra yra nurodyta šioje lentelėje: | Pavadinimas | Formatas | Turinys |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| A dalis | Sąskaitos rūšis | Lygiai 1 simbolis | „A“, jei tai IS techninė ataskaita |
| Centrinio banko šalies kodas | Lygiai 2 simboliai | ISO šalies kodas 3166–1 |
| Valiutos kodas | Lygiai 3 simboliai | EUR |
| B dalis | Sąskaitos turėtojas | Lygiai 11 simbolių | BIC |
| C dalis | Sąskaitos klasifikacijos pogrupis | Iki 17 simbolių | Sąskaitos turėtojo pateikiamas laisvas tekstas (raidės ir skaitmenys) |

2)

TIPS IS techninė sąskaita identifikuojama unikaliu iki 34 simbolių sąskaitos numeriu, kurios struktūra yra nurodyta šioje lentelėje:

Pavadinimas

Formatas

Turinys

A dalis

Sąskaitos rūšis

Lygiai 1 simbolis

„A“, jei tai IS techninė ataskaita

Centrinio banko šalies kodas

Lygiai 2 simboliai

ISO šalies kodas 3166–1

Valiutos kodas

Lygiai 3 simboliai

EUR

B dalis

Sąskaitos turėtojas

Lygiai 11 simbolių

BIC

C dalis

Sąskaitos klasifikacijos pogrupis

Iki 17 simbolių

Sąskaitos turėtojo pateikiamas laisvas tekstas (raidės ir skaitmenys)

| 3) | TIPS IS techninės sąskaitos gali turėti tik nulinį arba teigiamą balansą dienos metu ir gali išlaikyti teigiamą balansą per naktį. Sąskaitos likučiui per naktį taikomos tokios pačios atlyginimo taisyklės, kaip ir garantinėms lėšoms pagal šių gairių 11 straipsnį. |
| --- | --- |

3)

TIPS IS techninės sąskaitos gali turėti tik nulinį arba teigiamą balansą dienos metu ir gali išlaikyti teigiamą balansą per naktį. Sąskaitos likučiui per naktį taikomos tokios pačios atlyginimo taisyklės, kaip ir garantinėms lėšoms pagal šių gairių 11 straipsnį.

4.   Atsiskaitymo procedūra

| 1. | Išorinė sistema naudoja TIPS IS techninę sąskaitą reikiamam likvidumui, kurį jų tarpuskaitos nariai atidėjo savo pozicijoms finansuoti, surinkti. |
| --- | --- |

1.

Išorinė sistema naudoja TIPS IS techninę sąskaitą reikiamam likvidumui, kurį jų tarpuskaitos nariai atidėjo savo pozicijoms finansuoti, surinkti.

| 2. | Pateikus prašymą, išorinė sistema informuojama apie jos TIPS IS techninės sąskaitos kreditavimą ir debetavimą. |
| --- | --- |

2.

Pateikus prašymą, išorinė sistema informuojama apie jos TIPS IS techninės sąskaitos kreditavimą ir debetavimą.

| 3. | Išorinė sistema gali siųsti momentinio mokėjimo nurodymus ir mokėjimo grąžinimo nurodymus bet kuriam TIPS SLS turėtojui arba TIPS išorinei sistemai. Išorinė sistema gauna ir apdoroja momentinio mokėjimo nurodymus, mokėjimo atšaukimo nurodymus ir mokėjimo grąžinimo nurodymus iš bet kurio TIPS SLS turėtojo arba TIPS išorinės sistemos. |
| --- | --- |

3.

Išorinė sistema gali siųsti momentinio mokėjimo nurodymus ir mokėjimo grąžinimo nurodymus bet kuriam TIPS SLS turėtojui arba TIPS išorinei sistemai. Išorinė sistema gauna ir apdoroja momentinio mokėjimo nurodymus, mokėjimo atšaukimo nurodymus ir mokėjimo grąžinimo nurodymus iš bet kurio TIPS SLS turėtojo arba TIPS išorinės sistemos.

5.   Vartotojų sąsaja

| 1. | TIPS AS techninės sąskaitos turėtojas turi prieigą prie TIPS platformos A2A režimu ir taip pat gali prisijungti U2A režimu tiesiogiai arba per vieną ar daugiau nurodymus duodančių šalių. |
| --- | --- |

1.

TIPS AS techninės sąskaitos turėtojas turi prieigą prie TIPS platformos A2A režimu ir taip pat gali prisijungti U2A režimu tiesiogiai arba per vieną ar daugiau nurodymus duodančių šalių.

| 2. | Prieiga prie TIPS platformos leidžia TIPS AS techninių sąskaitų turėtojams:






  a) | gauti su jų sąskaitomis susijusią informaciją ir valdyti KMB; |
| --- | --- | --- |

2.

Prieiga prie TIPS platformos leidžia TIPS AS techninių sąskaitų turėtojams:

a)

gauti su jų sąskaitomis susijusią informaciją ir valdyti KMB;

| b) | inicijuoti likvidumo pervedimo iš TIPS IS techninės sąskaitos į TIPS SLS nurodymus; ir |
| --- | --- |

b)

inicijuoti likvidumo pervedimo iš TIPS IS techninės sąskaitos į TIPS SLS nurodymus; ir

| c) | valdyti tam tikrus pastovius duomenis. |
| --- | --- |

c)

valdyti tam tikrus pastovius duomenis.

6.   Įkainių sąrašas ir sąskaitų pateikimas

| 1. | TIPS išorinei sistemai taikomos abi šios nuostatos:






  a) | operacijos įkainis apskaičiuojamas taip pat, kaip ir pagal sąrašą, nustatytą IIb priedo IV priedėlyje TIPS SLS turėtojams; |
| --- | --- | --- |

1.

TIPS išorinei sistemai taikomos abi šios nuostatos:

a)

operacijos įkainis apskaičiuojamas taip pat, kaip ir pagal sąrašą, nustatytą IIb priedo IV priedėlyje TIPS SLS turėtojams;

| b) | įkainis pagrįstas pagrindine bendrąja momentinių mokėjimų, įvykdytų išorinės sistemos platformoje ir kuriems sąlygas sudaro iš anksto finansuojamos pozicijos TIPS IS techninėje sąskaitoje, apimtimi. Įkainis yra 0,0005 EUR už momentinį mokėjimą. |
| --- | --- |

b)

įkainis pagrįstas pagrindine bendrąja momentinių mokėjimų, įvykdytų išorinės sistemos platformoje ir kuriems sąlygas sudaro iš anksto finansuojamos pozicijos TIPS IS techninėje sąskaitoje, apimtimi. Įkainis yra 0,0005 EUR už momentinį mokėjimą.

| 2. | Išorinės sistemos momentinių mokėjimų pagrindinę bendrąją apimtį ISCB apskaičiuoja kiekvieną mėnesį, remdamasis bendrąja pagrindinės sumos apimtimi per praėjusį mėnesį, suapvalinta iki artimiausių dešimties tūkstančių ir apie kurią išorinė sistema praneša ne vėliau kaip iki kito mėnesio trečios darbo dienos. Apskaičiuota bendroji apimtis taikoma apskaičiuojant įkainį ateinantį mėnesį. |
| --- | --- |

2.

Išorinės sistemos momentinių mokėjimų pagrindinę bendrąją apimtį ISCB apskaičiuoja kiekvieną mėnesį, remdamasis bendrąja pagrindinės sumos apimtimi per praėjusį mėnesį, suapvalinta iki artimiausių dešimties tūkstančių ir apie kurią išorinė sistema praneša ne vėliau kaip iki kito mėnesio trečios darbo dienos. Apskaičiuota bendroji apimtis taikoma apskaičiuojant įkainį ateinantį mėnesį.

| 3. | Kiekviena išorinė sistema gauna sąskaitą iš savo ISCB už praėjusį mėnesį pagal įkainius, nurodytus šios dalies 1 punkte, ne vėliau kaip devintą ateinančio mėnesio darbo dieną. Mokėjimai atliekami ne vėliau kaip keturioliktą mėnesio, kurį išrašyta sąskaita, darbo dieną į ISCB nurodytą sąskaitą arba debetuojami iš išorinės sistemos nurodytos sąskaitos. |
| --- | --- |

3.

Kiekviena išorinė sistema gauna sąskaitą iš savo ISCB už praėjusį mėnesį pagal įkainius, nurodytus šios dalies 1 punkte, ne vėliau kaip devintą ateinančio mėnesio darbo dieną. Mokėjimai atliekami ne vėliau kaip keturioliktą mėnesio, kurį išrašyta sąskaita, darbo dieną į ISCB nurodytą sąskaitą arba debetuojami iš išorinės sistemos nurodytos sąskaitos.

| 4. | Įkainių sąrašų ir sąskaitų pateikimo pagal šį priedą tikslais:






  a) | išorinė sistema, kuri laikoma sistema pagal Direktyvą 98/26/EB, laikoma atskira išorine sistema, nepaisant to, kad ją valdo juridinis asmuo, valdantis kitą išorinę sistemą; |
| --- | --- | --- |

4.

Įkainių sąrašų ir sąskaitų pateikimo pagal šį priedą tikslais:

a)

išorinė sistema, kuri laikoma sistema pagal Direktyvą 98/26/EB, laikoma atskira išorine sistema, nepaisant to, kad ją valdo juridinis asmuo, valdantis kitą išorinę sistemą;

| b) | išorinė sistema, kuri nelaikoma sistema pagal Direktyvą 98/26/EB, laikoma atskira išorine sistema, jeigu ji atitinka šiuos kriterijus:






  i) | yra oficialus susitarimas sutarties arba teisės akto forma; |
| --- | --- | --- |

b)

išorinė sistema, kuri nelaikoma sistema pagal Direktyvą 98/26/EB, laikoma atskira išorine sistema, jeigu ji atitinka šiuos kriterijus:

i)

yra oficialus susitarimas sutarties arba teisės akto forma;

| ii) | ji turi daugiau kaip vieną [narį] [dalyvį] [neįskaitant tą sistemą valdančio sistemos operatoriaus]; |
| --- | --- |

ii)

ji turi daugiau kaip vieną [narį] [dalyvį] [neįskaitant tą sistemą valdančio sistemos operatoriaus];

| iii) | ji yra įsteigta mokėjimų ir (arba) vertybinių popierių tarpuskaitai, įskaitymui ir (arba) atsiskaitymui atlikti tarp dalyvių; ir |
| --- | --- |

iii)

ji yra įsteigta mokėjimų ir (arba) vertybinių popierių tarpuskaitai, įskaitymui ir (arba) atsiskaitymui atlikti tarp dalyvių; ir

| iv) | ji taiko bendras taisykles ir standartinius susitarimus mokėjimų ir vertybinių popierių tarpuskaitai, užskaitai ir atsiskaitymui tarp dalyvių. |
| --- | --- |

iv)

ji taiko bendras taisykles ir standartinius susitarimus mokėjimų ir vertybinių popierių tarpuskaitai, užskaitai ir atsiskaitymui tarp dalyvių.

| 5. | Laikotarpiu nuo 2021 m. gruodžio 1 d. iki 2022 m. vasario 28 d. įkainiai pagal šį straipsnį pateikiamose sąskaitose yra lygūs visų 2021 m. rugsėjo, spalio ir lapkričio mėn. sąskaitose nurodytų mokesčių vidurkiui. |
| --- | --- |

5.

Laikotarpiu nuo 2021 m. gruodžio 1 d. iki 2022 m. vasario 28 d. įkainiai pagal šį straipsnį pateikiamose sąskaitose yra lygūs visų 2021 m. rugsėjo, spalio ir lapkričio mėn. sąskaitose nurodytų mokesčių vidurkiui.

---

VI PRIEDAS

Gairių ECB/2012/27 II priedas papildomas šiuo VIII priedėliu:

„VIII priedėlis

Informacijos saugumo valdymo ir veiklos tęstinumo valdymo reikalavimai

Informacijos saugumo valdymas

Šie reikalavimai taikomi kiekvienam dalyviui, nebent dalyvis įrodo, kad konkretus reikalavimas jam netaikomas. Nustatydamas reikalavimų taikymo apimtį savo infrastruktūroje, dalyvis turėtų identifikuoti tuos elementus, kurie yra mokėjimo sandorio grandinės (angl. Payment Transaction Chain, PTC) dalis. Konkrečiai PTC pradedama įėjimo taške (angl. Point of Entry (PoE)), t.y. sistemoje, kuri naudojama sandoriams suformuoti (pvz., profesionaliuosiuose kompiuteriuose, tiesioginių paslaugų ir netiesioginių paslaugų taikomosiose programose, tarpinės programinės įrangos sistemose), ir užbaigiama sistemoje, kuri atsakinga už žinutės išsiuntimą SWIFT (pvz., SWIFT VPN Box) arba Internete (pastarasis atvejis taikomas internetinės prieigos atveju).

1.1 reikalavimas: Informacijos saugumo politika

Vadovybė nustato aiškią politikos kryptį, atitinkančią verslo tikslus, ir parodo paramą bei įsipareigojimą užtikrinti informacijos saugumą, nustatydama, patvirtindama ir prižiūrėdama informacijos saugumo politiką, kuria siekiama valdyti informacijos saugumą ir kibernetinį atsparumą visoje organizacijoje informacijos saugumo ir kibernetinio atsparumo rizikos nustatymo, vertinimo ir tvarkymo požiūriu. Politikos principai turi apimti bent šiuos skirsnius: tikslai, taikymo sritis (įskaitant tokias sritis kaip organizacija, žmogiškieji ištekliai, turto valdymas ir t. t.), principai ir atsakomybės paskirstymas.

1.2 reikalavimas: Vidaus organizacija

Siekiant organizacijoje įgyvendinti informacijos saugumo politiką, sukuriama informacijos saugumo sistema. Vadovybė koordinuoja ir peržiūri informacijos saugumo sistemos sukūrimą, kad užtikrintų informacijos saugumo politikos (kaip nurodyta 1.1 reikalavime) įgyvendinimą organizacijoje, įskaitant pakankamų išteklių skyrimą ir saugumo pareigų skyrimą šiam tikslui.

1.3 reikalavimas: Išorės šalys

Organizacijos informacijos ir informacijos tvarkymo priemonių saugumas neturėtų sumažėti, jeigu pasitelkiama išorės šalis (išorės šalys) arba jų teikiami produktai ir (arba) paslaugos ir (arba) yra priklausoma nuo jų. Bet kokia išorės šalių prieiga prie organizacijos informacijos tvarkymo priemonių kontroliuojama. Kai išorės šalims arba išorės šalių produktams ar paslaugoms reikia prieigos prie organizacijos informacijos tvarkymo priemonių, atliekamas rizikos vertinimas siekiant nustatyti poveikį saugumui ir kontrolės reikalavimus. Dėl kontrolės priemonių susitariama ir jos apibrėžiamos susitarime su kiekviena atitinkama išorės šalimi.

1.4 reikalavimas: Turto valdymas

Visi informaciniai ištekliai, veiklos procesai ir pagrindinės informacinės sistemos, kaip antai operacinės sistemos, infrastruktūra, verslo taikomosios programos, standartiniai produktai, paslaugos ir naudotojų sukurtos taikomosios programos, patenkantys į mokėjimo sandorio grandinės taikymo sritį, apskaitomi ir turi priskirtą savininką. Priskiriama atsakomybė už tinkamos veiklos procesų kontrolės ir susijusių IT komponentų informaciniams ištekliams apsaugoti priežiūrą ir veikimą. Pastaba: prireikus savininkas gali pavesti įgyvendinti konkrečias kontrolės priemones, tačiau lieka atsakingas už tinkamą turto apsaugą.

1.5 reikalavimas: Informacinių išteklių klasifikavimas

Informaciniai ištekliai klasifikuojami pagal jų svarbą sklandžiam paslaugos teikimui, kurį atlieka dalyvis. Klasifikacijoje nurodomas apsaugos, reikalingos naudojant tuos informacinius išteklius atitinkamuose veiklos procesuose, poreikis, prioritetai ir lygis, taip pat atsižvelgiama į pagrindinius IT komponentus. Vadovybės patvirtinta informacinių išteklių klasifikavimo schema naudojama tinkamam apsaugos kontrolės priemonių rinkiniui per visą informacinių išteklių gyvavimo ciklą nustatyti (įskaitant informacinių išteklių pašalinimą ir sunaikinimą) ir pranešti apie konkrečių naudojimo priemonių poreikį.

1.6 reikalavimas: Žmogiškųjų išteklių saugumas

Su saugumu susijusios pareigos prieš įdarbinant nurodomos tinkamuose pareigybių aprašymuose ir įdarbinimo sąlygose. Visi kandidatai į darbuotojų pozicijas, rangovai ir trečiųjų šalių naudotojai turi būti tinkamai tikrinami, ypač dėl jautraus pobūdžio darbo vietų. Informacijos tvarkymo priemonių darbuotojai, rangovai ir trečiųjų šalių naudotojai pasirašo susitarimą dėl jų saugumo funkcijų ir atsakomybės. Siekiant kuo labiau sumažinti galimą rizika saugumui, užtikrinamas tinkamas visų darbuotojų, rangovų ir trečiųjų šalių naudotojų informuotumo lygis, taip pat jiems suteikiamas švietimas ir mokymas saugumo procedūrų ir tinkamo informacijos tvarkymo įrangos naudojimo klausimais. Darbuotojų atveju nustatoma oficiali drausminė procedūra saugumo pažeidimams nagrinėti. Turi būti nustatomos pareigos siekiant užtikrinti, kad darbuotojo, rangovo ar trečiosios šalies naudotojo išėjimas iš organizacijos arba jo perkėlimas organizacijoje būtų valdomas ir kad būtų visiškai grąžinta visa įranga ir panaikintos visos prieigos teisės.

1.7 reikalavimas: Fizinis ir aplinkos saugumas

Ypatingos svarbos arba neskelbtinos informacijos tvarkymo priemonės turi būti saugiose teritorijose, apsaugotose įrengiant apibrėžtą saugumo zoną su tinkamomis saugumo užkardomis ir patekimo kontrole. Jos fiziškai apsaugomos nuo neleistinos prieigos, pažeidimo ir įsikišimo. Prieiga suteikiama tik asmenims, kuriems taikomas 1.6 reikalavimas. Nustatomos procedūros ir standartai, skirti fizinėms laikmenoms, kuriose laikomi perkeliami informaciniai ištekliai, apsaugoti.

Įranga turi būti apsaugota nuo fizinių ir aplinkos pavojų. Siekiant sumažinti neteisėtos prieigos prie informacijos riziką ir apsaugoti įrangą ar informaciją nuo praradimo ar sugadinimo, būtina užtikrinti įrangos (įskaitant už objekto ribų naudojamą įrangą) apsaugą, taip pat apsaugą nuo turto paėmimo. Gali prireikti specialių priemonių siekiant apsisaugoti nuo fizinių grėsmių ir apsaugoti pagalbinius įrenginius, pavyzdžiui, elektros energijos tiekimo ir kabelių infrastruktūrą.

1.8 reikalavimas: Operacijų valdymas

Nustatoma atsakomybė ir procedūros, susijusios su informacijos tvarkymo priemonių, apimančių visas pagrindines mokėjimo sandorio grandinės ištisines sistemas, valdymu ir veikimu.

Kiek tai susiję su veiklos procedūromis, įskaitant IT sistemų techninį administravimą, kai tinkama, įgyvendinamas pareigų atskyrimas, siekiant sumažinti aplaidaus ar tyčinio netinkamo sistemos naudojimo riziką. Tais atvejais, kai pareigų atskyrimas negali būti įgyvendintas dėl dokumentais pagrįstų objektyvių priežasčių, atlikus oficialią rizikos analizę, įgyvendinama kompensacinė kontrolė. Nustatomos kontrolės priemonės, kuriomis siekiama užkirsti kelią kenkėjiško kodo įvedimui mokėjimo sandorio grandinėje ir jį aptikti. Taip pat nustatomos kontrolės priemonės (įskaitant naudotojų informuotumą), kuriomis siekiama užkirsti kelią kenkėjiškiems kodams, juos aptikti ir pašalinti. Judriojo ryšio kodas naudojamas tik iš patikimų šaltinių (pvz., pasirašytų Microsoft COM komponentų ir Java Applets). Turi būti griežtai kontroliuojama naršyklės konfigūracija (pvz., plėtinių ir papildinių naudojimas).

Vadovybė įgyvendina duomenų atsarginių kopijų saugojimo ir atkūrimo politiką. Ši atkūrimo politika apima atkūrimo proceso planą, kuris reguliariai patikrinamas bent kartą per metus.

Itin svarbios mokėjimų saugumui sistemos stebimos ir registruojami su informacijos saugumu susiję įvykiai. Naudojami operatoriaus žurnalai, siekiant užtikrinti, kad būtų nustatytos informacinės sistemos problemos. Operatoriaus žurnalai reguliariai peržiūrimi imties būdu, atsižvelgiant į operacijų svarbą. Sistemos stebėsena atliekama tikrinant kontrolės priemonių, kurios pripažintos itin svarbiomis mokėjimų saugumui, veiksmingumą ir tikrinant atitiktį prieigos politikos modeliui.

Organizacijos keičiasi informacija vadovaudamosi oficialia keitimosi informacija politika, ja keičiamasi pagal dalyvaujančių šalių sudarytus keitimosi susitarimus ir laikantis visų atitinkamų teisės aktų. Trečiųjų šalių programinės įrangos komponentai, naudojami keičiantis informacija su TARGET2 (pvz., programinė įranga, gauta iš paslaugų biuro pagal TARGET2 savarankiško sertifikavimo susitarimo dokumento taikymo srities skirsnio 2 scenarijų), turi būti naudojami pagal oficialų susitarimą su trečiąja šalimi.

1.9 reikalavimas: Prieigos kontrolė

Prieiga prie informacinių išteklių pagrindžiama verslo reikalavimais (principu „būtina žinoti“
   (1)) ir vadovaujantis nustatyta įmonių politikos sistema (įskaitant informacijos saugumo politiką). Aiškios prieigos kontrolės taisyklės nustatomos remiantis mažiausios privilegijos principu (2), kad būtų tiksliai atspindėti atitinkamų verslo ir IT procesų poreikiai. Atitinkamais atvejais (pvz., atsarginių kopijų valdymo) loginės prieigos kontrolė turėtų būti suderinta su fizinės prieigos kontrole, išskyrus atvejus, kai taikomos tinkamos kompensacinės kontrolės priemonės (pvz., šifravimas, asmens duomenų anonimizavimas).

Nustatomos oficialios dokumentais įformintos procedūros, skirtos kontroliuoti prieigos prie informacinių sistemų ir paslaugų, patenkančių į mokėjimo sandorio grandinės taikymo sritį, teisių suteikimą. Procedūros taikomos visiems naudotojo prieigos gyvavimo ciklo etapams nuo pradinės naujų naudotojų registracijos iki galutinio naudotojų, kuriems prieiga nebereikalinga, išregistravimo.

Tam tikrais atvejais ypatingas dėmesys skiriamas suteikiant tokios svarbos prieigos teises, kai nepagrįstas naudojimasis tomis prieigos teisėmis gali turėti didelį neigiamą poveikį dalyvio veiklai (pvz., prieigos teisėms, leidžiančiomis administruoti sistemą, perskirstyti sistemos kontrolės priemones, gauti tiesioginę prieigą prie verslo duomenų).

Įdiegiamos tinkamos kontrolės priemonės, kuriomis siekiama nustatyti, patvirtinti naudotojų tapatybę ir suteikti jiems prieigą tam tikruose organizacijos tinklo taškuose, pvz., vietos ir nuotolinės prieigos prie sistemų mokėjimo sandorio grandinės atveju. Siekiant užtikrinti atskaitomybę, asmeninėmis sąskaitomis nesidalijama.

Slaptažodžių taisyklės nustatomos ir jų vykdymas užtikrinamas specialiomis kontrolės priemonėmis, siekiant užtikrinti, kad slaptažodžių nebūtų galima lengvai atspėti, pvz., sudėtingumo taisyklės ir ribotas galiojimo laikas. Nustatomas slaptažodžio saugaus atkūrimo ir (arba) pakartotinio nustatymo protokolas.

Siekiant apsaugoti informacijos konfidencialumą, autentiškumą ir vientisumą, parengiama ir įgyvendinama šifravimo kontrolės priemonių naudojimo politika. Nustatoma rakto valdymo politika, kuria remiamas šifravimo kontrolės priemonių naudojimas.

Siekiant sumažinti neteisėtos prieigos riziką, nustatoma konfidencialios informacijos ekrane arba spausdintame vaizde peržiūros politika (pvz., tuščias ekranas, tuščio darbo stalo politika).

Dirbant nuotoliniu būdu atsižvelgiama į darbo neapsaugotoje aplinkoje riziką ir taikomos tinkamos techninės ir organizacinės kontrolės priemonės.

1.10 reikalavimas: Informacinių sistemų įsigijimas, kūrimas ir priežiūra

Saugumo reikalavimai nustatomi ir dėl jų susitariama prieš kuriant ir (arba) diegiant informacines sistemas.

Siekiant užtikrinti tinkamą apdorojimą, į taikomąsias programas, įskaitant naudotojų sukurtas taikomąsias programas, įdiegiamos tinkamos kontrolės priemonės. Šios kontrolės priemonės apima pradinių duomenų, vidaus apdorojimo ir išvesties duomenų patvirtinimą. Gali reikėti papildomų kontrolės priemonių sistemoms, kurios apdoroja arba daro poveikį neskelbtinai, vertingai ar ypatingos svarbos informacijai. Tokios kontrolės priemonės nustatomos remiantis saugumo reikalavimais ir rizikos vertinimu pagal nustatytą politiką (pvz., informacijos saugumo politiką, šifravimo kontrolės politiką).

Naujų sistemų eksploatavimo reikalavimai nustatomi, įtvirtinami dokumentuose ir išbandomi prieš tas sistemas priimant ir naudojant. Tinklo saugumo srityje turėtų būti įgyvendintos tinkamos kontrolės priemonės, įskaitant segmentaciją ir saugų valdymą, atsižvelgiant į duomenų srautų svarbą ir tinklo zonų rizikos lygį organizacijoje. Turi būti taikomos specialios kontrolės priemonės, skirtos viešaisiais tinklais perduodamai neskelbtinai informacijai apsaugoti.

Prieiga prie sistemos rinkmenų ir programos pirminio kodo kontroliuojama, o IT projektai ir pagalbinė veikla vykdomi saugiai. Turi būti pasirūpinta, kad testinėje aplinkoje nebūtų atskleisti jautrūs duomenys. Projektų ir pagalbinė aplinka griežtai kontroliuojamos. Pokyčių diegimas gamybinėje aplinkoje griežtai kontroliuojamas. Vertinama pagrindinių gamybinėje aplinkoje diegtinų pokyčių rizika.

Be to, pagal iš anksto nustatytą planą, grindžiamą rizikos vertinimo rezultatais, atliekami reguliarūs naudojamų sistemų saugumo patikrinimai ir saugumo patikrinimai apima bent pažeidžiamumo vertinimus. Įvertinami visi trūkumai, nustatyti vykdant saugumo patikrinimo veiklą, ir laiku parengiami veiksmų planai, kuriais siekiama pašalinti nustatytą spragą, ir imamasi tolesnių veiksmų.

1.11 reikalavimas: Informacijos saugumas santykiuose su tiekėjais (3)

Siekiant užtikrinti tiekėjams prieinamų dalyvio vidaus informacinių sistemų apsaugą, informacijos saugumo reikalavimai, skirti su tiekėjo prieiga susijusiai rizikai mažinti, turi būti įforminami dokumentais ir dėl jų oficialiai susitariama su tiekėju.

1.12 reikalavimas: Informacijos saugumo incidentų valdymas ir tobulinimas

Siekiant užtikrinti nuoseklų ir veiksmingą požiūrį į informacijos saugumo incidentų valdymą, įskaitant informavimą apie saugumo įvykius ir trūkumus, veiklos ir techniniu lygmenimis nustatomi ir patikrinami vaidmenys, atsakomybė ir procedūros, siekiant užtikrinti greitą, veiksmingą, tvarkingą ir saugų atsigavimą po informacijos saugumo incidentų, įskaitant scenarijus, susijusius su kibernetine priežastimi (pvz., sukčiavimas, kurį vykdo išorės užpuolikas ar vidaus subjektas). Šiose procedūrose dalyvaujantys darbuotojai turi būti tinkamai apmokyti.

1.13 reikalavimas: Techninės atitikties peržiūra

Reguliariai vertinama, ar dalyvio vidaus informacinės sistemos (pvz., administraciniopadalinio sistemos, vidaus tinklai ir išorinio tinklo ryšys) atitinka organizacijos nustatytą politikos sistemą (pvz., informacijos saugumo politiką, kriptografinės kontrolės politiką).

1.14 reikalavimas: Virtualizavimas

Svečių virtualiosios mašinos turi atitikti visas saugumo kontrolės priemones, nustatytas fizinei techninei įrangai ir sistemoms (pvz., apsaugos stiprinimui, registravimui). Su sistemos priežiūryklėmis susiję patikrinimai privalo apimti sistemos priežiūryklių ir prieglobos operacinės sistemos stiprinimą, reguliarias pataisas, griežtą skirtingų aplinkų atskyrimą (pvz., gamyba ir plėtra). Centralizuotas valdymas, registravimas ir stebėsena, taip pat prieigos teisių valdymas, visų pirma itin privilegijuotų sąskaitų atveju, įgyvendinami remiantis rizikos vertinimu. Svečių virtualiosios mašinos, kurias valdo ta pati sistemos priežiūryklė, turi lygiavertį rizikos profilį.

1.15 reikalavimas: Debesų kompiuterija

Viešųjų ir (arba) hibridinių debesijos sprendimų naudojimas mokėjimo sandorio grandinėje turi būti grindžiamas oficialiu rizikos vertinimu, atsižvelgiant į technines kontrolės priemones ir sutarčių sąlygas, susijusias su debesijos sprendimu.

Jei naudojami hibridiniai debesijos sprendimai, laikoma, kad visos sistemos svarbos lygis yra aukščiausiasis iš susietųjų sistemų. Visi hibridinių sprendimų komponentai vietoje turi būti atskirti nuo kitų vietoje esančių sistemų.

Veiklos tęstinumo valdymas (taikoma tik ypatingos svarbos dalyviams)

Toliau nurodyti reikalavimai (2.1-2.6) susiję su veiklos tęstinumo valdymu. Kiekvienas TARGET2 dalyvis, kurį Eurosistema laiko ypatingai svarbiu sklandžiam TARGET2 sistemos veikimui, turi veiklos tęstinumo strategiją, kurią sudaro šie elementai.

| 2.1 reikalavimas: | : | Parengiami veiklos tęstinumo planai ir nustatytos jų priežiūros procedūros. |
| --- | --- | --- |
| 2.2 reikalavimas: | : | Yra prieinama atsarginė veiklos vieta. |
| 2.3 reikalavimas: | : | Atsarginės veiklos vietos rizikos profilis skiriasi nuo pirminės veiklos vietos rizikos profilio, siekiant išvengti, kad tas pats įvykis tuo pačiu metu nepaveiktų abiejų veiklos vietų. Pavyzdžiui, atsarginė veiklos vieta yra kitame nei pagrindinės veiklos vietos elektros energijos tinkle ir centrinėje telekomunikacijos grandinėje. |
| 2.4 reikalavimas: | : | Įvykus dideliam veiklos sutrikimui, dėl kurio pagrindinė veiklos vieta tampa neprieinama ir (arba) jos ypač svarbūs darbuotojai yra nepasiekiami, ypatingos svarbos dalyvis turi pajėgumų atnaujinti įprastas operacijas iš atsarginės veiklos vietos, kurioje įmanoma tinkamai užbaigti darbo dieną ir pradėti kitą (-as) darbo dieną (-as). |
| 2.5 reikalavimas: | : | Nustatomos procedūros, užtikrinančios, kad sandorių apdorojimas iš atsarginės veiklos vietos būtų atnaujintas per pagrįstą laikotarpį po pradinio paslaugų teikimo sutrikdymo ir atitiktų sutrikusios veiklos svarbą. |
| 2.6 reikalavimas: | : | Pajėgumas įveikti veiklos sutrikimus tikrinamas bent kartą per metus, o ypač svarbūs darbuotojai yra tinkamai apmokyti. Ilgiausias laikotarpis tarp patikrinimų negali viršyti vienerių metų. |

2.1 reikalavimas:

:

Parengiami veiklos tęstinumo planai ir nustatytos jų priežiūros procedūros.

2.2 reikalavimas:

:

Yra prieinama atsarginė veiklos vieta.

2.3 reikalavimas:

:

Atsarginės veiklos vietos rizikos profilis skiriasi nuo pirminės veiklos vietos rizikos profilio, siekiant išvengti, kad tas pats įvykis tuo pačiu metu nepaveiktų abiejų veiklos vietų. Pavyzdžiui, atsarginė veiklos vieta yra kitame nei pagrindinės veiklos vietos elektros energijos tinkle ir centrinėje telekomunikacijos grandinėje.

2.4 reikalavimas:

:

Įvykus dideliam veiklos sutrikimui, dėl kurio pagrindinė veiklos vieta tampa neprieinama ir (arba) jos ypač svarbūs darbuotojai yra nepasiekiami, ypatingos svarbos dalyvis turi pajėgumų atnaujinti įprastas operacijas iš atsarginės veiklos vietos, kurioje įmanoma tinkamai užbaigti darbo dieną ir pradėti kitą (-as) darbo dieną (-as).

2.5 reikalavimas:

:

Nustatomos procedūros, užtikrinančios, kad sandorių apdorojimas iš atsarginės veiklos vietos būtų atnaujintas per pagrįstą laikotarpį po pradinio paslaugų teikimo sutrikdymo ir atitiktų sutrikusios veiklos svarbą.

2.6 reikalavimas:

:

Pajėgumas įveikti veiklos sutrikimus tikrinamas bent kartą per metus, o ypač svarbūs darbuotojai yra tinkamai apmokyti. Ilgiausias laikotarpis tarp patikrinimų negali viršyti vienerių metų.

---

(1)  Principas „būtina žinoti“ reiškia informacijos, su kuria asmeniui reikia susipažinti, kad galėtų vykdyti savo pareigas, nustatymą.

1

(2)  Mažiausios privilegijos principas susijęs su subjekto prieigos prie IT sistemos profilio pritaikymu, kad jis atitiktų atitinkamą verslo vaidmenį.

2

(3)  Šiame kontekste tiekėjas turėtų būti suprantamas kaip bet kuri trečioji šalis (ir jos personalas), kuri pagal sutartį (susitarimą) su įstaiga teikia paslaugą, o pagal paslaugų sutartį trečiajai šaliai (ir jos darbuotojams) nuotoliniu būdu arba vietoje suteikiama prieiga prie įstaigos informacinių ir (arba) informacinių sistemų ir (arba) informacijos tvarkymo priemonių, kuriospatenka į sistemos TARGET2 savarankiško sertifikavimo taikymo sritį arba yra su ja susijusios.

3

---