# Euroopa Liidu L 420/2021

| | ISSN 1977-0650 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 420 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 64. aastakäik25. november 2021 |

ISSN 1977-0650

Euroopa Liidu

Teataja

L 420

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

64. aastakäik25. november 2021

---

| Sisukord | | I   Seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Nõukogu määrus (EL) 2021/2048, 23. november 2021, millega peatatakse ajutiselt ühise tollitariifistiku ühepoolsete maksumäärade kohaldamine teatavate tööstustoodete impordi suhtes Kanaari saartele | 1 |

Sisukord

I   Seadusandlikud aktid

Lehekülg

MÄÄRUSED

*

Nõukogu määrus (EL) 2021/2048, 23. november 2021, millega peatatakse ajutiselt ühise tollitariifistiku ühepoolsete maksumäärade kohaldamine teatavate tööstustoodete impordi suhtes Kanaari saartele

1

| | | II   Muud kui seadusandlikud aktid |
| --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2021/2049, 24. november 2021, millega pikendatakse asendust vajava toimeaine tsüpermetriini heakskiitu vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1107/2009 taimekaitsevahendite turulelaskmise kohta ning muudetakse komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 lisa (
  1
  ) | 6 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2021/2050, 24. november 2021, milles käsitletakse loa andmist Bacillus velezensis CECT 5940 preparaadi kasutamiseks broilerkalkunite, aretuskalkunite, vähem levinud kodulinnuliikide nuum- ja aretuslindude ning dekoratiivlindude (kes ei ole ette nähtud paljundamiseks) söödalisandina (loa hoidja: Evonik Operations GmbH) (
  1
  ) | 16 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2021/2051, 24. november 2021, milles käsitletakse Bacillus velezensis PTA-6507, Bacillus velezensis NRRL B-50013 ja Bacillus velezensis NRRL B-50104 preparaadi lubamist broilerkalkunite söödalisandina (loa hoidja: Danisco Animal Nutrition, keda esindab Genencor International B.V.) (
  1
  ) | 19 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2021/2052, 24. november 2021, millega määratakse vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) 2019/1700 kindlaks sissetulekute ja elamistingimuste valikuuringu teemade Tööturg ja eluase, Soodsate ja ebasoodsate asjaolude põlvkondadevaheline edasikandumine ja Eluasemeraskused ning 2023. aasta lisateema Leibkondade energiatõhusus andmekogumite tehnilised üksikasjad (
  1
  ) | 23 |
| | | OTSUSED |
| | * | Komisjoni otsus (EL) 2021/2053, 8. november 2021, milles käsitletakse metalltoodete tootmise sektori parimaid keskkonnajuhtimistavasid, keskkonnatoime näitajaid ja tipptaseme võrdlusaluseid sisaldavat võrdlusdokumenti, mis on ette nähtud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1221/2009 (
  1
  ) | 55 |
| | * | Komisjoni otsus (EL) 2021/2054, 8. november 2021, milles käsitletakse telekommunikatsiooni ning info- ja kommunikatsioonitehnoloogia (IKT) teenuste sektori parimat keskkonnajuhtimistava, keskkonnatoime näitajaid ja tipptaseme võrdlusaluseid hõlmavat võrdlusdokumenti, mis on ette nähtud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1221/2009 (
  1
  ) | 87 |
| | * | Komisjoni rakendusotsus (EL) 2021/2055, 23. november 2021, millega muudetakse komisjoni rakendusotsust (EL) 2021/182, et määrata kindlaks REACT-EU 2022. aasta vahendite jaotus liikmesriikide kaupa
  (teatavaks tehtud numbri C(2021) 8271 all) | 123 |
| | * | Komisjoni rakendusotsus (EL) 2021/2056, 24. november 2021, millega määratakse liidus vaba liikumise õiguse kasutamise hõlbustamiseks kindlaks Togo Vabariigi välja antud COVID-19 tõendite samaväärsus Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2021/953 kohaselt välja antud tõenditega (
  1
  ) | 126 |
| | * | Komisjoni rakendusotsus (EL) 2021/2057, 24. november 2021, millega määratakse liidus vaba liikumise õiguse kasutamise hõlbustamiseks kindlaks Singapuri Vabariigi välja antud COVID-19 tõendite samaväärsus Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2021/953 kohaselt välja antud tõenditega (
  1
  ) | 129 |

II   Muud kui seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2021/2049, 24. november 2021, millega pikendatakse asendust vajava toimeaine tsüpermetriini heakskiitu vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1107/2009 taimekaitsevahendite turulelaskmise kohta ning muudetakse komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 lisa (
  1
  )

1

6

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2021/2050, 24. november 2021, milles käsitletakse loa andmist Bacillus velezensis CECT 5940 preparaadi kasutamiseks broilerkalkunite, aretuskalkunite, vähem levinud kodulinnuliikide nuum- ja aretuslindude ning dekoratiivlindude (kes ei ole ette nähtud paljundamiseks) söödalisandina (loa hoidja: Evonik Operations GmbH) (
  1
  )

Bacillus velezensis

1

16

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2021/2051, 24. november 2021, milles käsitletakse Bacillus velezensis PTA-6507, Bacillus velezensis NRRL B-50013 ja Bacillus velezensis NRRL B-50104 preparaadi lubamist broilerkalkunite söödalisandina (loa hoidja: Danisco Animal Nutrition, keda esindab Genencor International B.V.) (
  1
  )

Bacillus velezensis

Bacillus velezensis

Bacillus velezensis

1

19

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2021/2052, 24. november 2021, millega määratakse vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) 2019/1700 kindlaks sissetulekute ja elamistingimuste valikuuringu teemade Tööturg ja eluase, Soodsate ja ebasoodsate asjaolude põlvkondadevaheline edasikandumine ja Eluasemeraskused ning 2023. aasta lisateema Leibkondade energiatõhusus andmekogumite tehnilised üksikasjad (
  1
  )

1

23

OTSUSED

*

Komisjoni otsus (EL) 2021/2053, 8. november 2021, milles käsitletakse metalltoodete tootmise sektori parimaid keskkonnajuhtimistavasid, keskkonnatoime näitajaid ja tipptaseme võrdlusaluseid sisaldavat võrdlusdokumenti, mis on ette nähtud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1221/2009 (
  1
  )

1

55

*

Komisjoni otsus (EL) 2021/2054, 8. november 2021, milles käsitletakse telekommunikatsiooni ning info- ja kommunikatsioonitehnoloogia (IKT) teenuste sektori parimat keskkonnajuhtimistava, keskkonnatoime näitajaid ja tipptaseme võrdlusaluseid hõlmavat võrdlusdokumenti, mis on ette nähtud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1221/2009 (
  1
  )

1

87

*

Komisjoni rakendusotsus (EL) 2021/2055, 23. november 2021, millega muudetakse komisjoni rakendusotsust (EL) 2021/182, et määrata kindlaks REACT-EU 2022. aasta vahendite jaotus liikmesriikide kaupa
  (teatavaks tehtud numbri C(2021) 8271 all)

(teatavaks tehtud numbri C(2021) 8271 all)

123

*

Komisjoni rakendusotsus (EL) 2021/2056, 24. november 2021, millega määratakse liidus vaba liikumise õiguse kasutamise hõlbustamiseks kindlaks Togo Vabariigi välja antud COVID-19 tõendite samaväärsus Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2021/953 kohaselt välja antud tõenditega (
  1
  )

1

126

*

Komisjoni rakendusotsus (EL) 2021/2057, 24. november 2021, millega määratakse liidus vaba liikumise õiguse kasutamise hõlbustamiseks kindlaks Singapuri Vabariigi välja antud COVID-19 tõendite samaväärsus Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2021/953 kohaselt välja antud tõenditega (
  1
  )

1

129

| | | Parandused |
| --- | --- | --- |
| | * | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. novembri 2019. aasta direktiivi (EL) 2019/2034 (mis käsitleb investeerimisühingute usaldatavusnõuete täitmise järelevalvet ning millega muudetakse direktiive 2002/87/EÜ, 2009/65/EÜ, 2011/61/EL, 2013/36/EL, 2014/59/EL ja 2014/65/EL) parandus ( ELT L 314, 5.12.2019 ) | 132 |

Parandused

*

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. novembri 2019. aasta direktiivi (EL) 2019/2034 (mis käsitleb investeerimisühingute usaldatavusnõuete täitmise järelevalvet ning millega muudetakse direktiive 2002/87/EÜ, 2009/65/EÜ, 2011/61/EL, 2013/36/EL, 2014/59/EL ja 2014/65/EL) parandus ( ELT L 314, 5.12.2019 )

( ELT L 314, 5.12.2019 )

132

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

I Seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

| 25.11.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 420/1 |
| --- | --- | --- | --- |

25.11.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 420/1

---

NÕUKOGU MÄÄRUS (EL) 2021/2048,

23. november 2021,

millega peatatakse ajutiselt ühise tollitariifistiku ühepoolsete maksumäärade kohaldamine teatavate tööstustoodete impordi suhtes Kanaari saartele

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 349,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust, (1)

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust, (2)

toimides seadusandliku erimenetluse kohaselt

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu määruse (EL) nr 1386/2011 (3) kohaselt lõpeb Kanaari saartele imporditavate teatavate kaubanduses või tööstuses kasutatavate kapitalikaupade suhtes maksumäärade kohaldamise peatamine 31. detsembril 2021. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu määruse (EL) nr 1386/2011 (3) kohaselt lõpeb Kanaari saartele imporditavate teatavate kaubanduses või tööstuses kasutatavate kapitalikaupade suhtes maksumäärade kohaldamise peatamine 31. detsembril 2021.

| (2) | 2021. aasta aprillis taotles Hispaania valitsus mitme toote puhul ühise tollitariifistiku ühepoolsete maksumäärade kohaldamise peatamise pikendamist vastavalt aluslepingu artiklile 349. Määrusega (EL) nr 1386/2011 kehtestatud meetmed aitasid positiivselt kaasa Kanaari saarte majanduse arengule, eelkõige tööstuses ja ehituses, vähendades seega kõnealuste saarte kaugusest, saarelisest asendist ja väiksusest tingitud majandusliku ja kaubandusliku halvemuse tõsist mõju. |
| --- | --- |

(2)

2021. aasta aprillis taotles Hispaania valitsus mitme toote puhul ühise tollitariifistiku ühepoolsete maksumäärade kohaldamise peatamise pikendamist vastavalt aluslepingu artiklile 349. Määrusega (EL) nr 1386/2011 kehtestatud meetmed aitasid positiivselt kaasa Kanaari saarte majanduse arengule, eelkõige tööstuses ja ehituses, vähendades seega kõnealuste saarte kaugusest, saarelisest asendist ja väiksusest tingitud majandusliku ja kaubandusliku halvemuse tõsist mõju.

| (3) | Kanaari saarte majandust mõjutavad jätkuvalt negatiivselt turu väiksus, killustatus ja kaugus Mandri-Euroopast, väga suur tööpuudus ning suuremad tootmis- ja turustuskulud kui Mandri-Euroopa ettevõtjatel. Kuigi töötuse määr vähenes Kanaari saartel kuni 2019. aastani mõnevõrra, suurenes see 20,5 %-lt 2019. aastal 22,6 %-le 2020. aastal, ületades tublisti 2020. aasta keskmist töötuse määra Hispaanias (15,5 %) ja liikmesriikides ühiselt (7,1 %) (Eurostat, 2021). |
| --- | --- |

(3)

Kanaari saarte majandust mõjutavad jätkuvalt negatiivselt turu väiksus, killustatus ja kaugus Mandri-Euroopast, väga suur tööpuudus ning suuremad tootmis- ja turustuskulud kui Mandri-Euroopa ettevõtjatel. Kuigi töötuse määr vähenes Kanaari saartel kuni 2019. aastani mõnevõrra, suurenes see 20,5 %-lt 2019. aastal 22,6 %-le 2020. aastal, ületades tublisti 2020. aasta keskmist töötuse määra Hispaanias (15,5 %) ja liikmesriikides ühiselt (7,1 %) (Eurostat, 2021).

| (4) | Lisaks peatas COVID-19 pandeemia turismitegevuse Kanaari saartel, mille tagajärjel vähenes SKP 2020. aastal hinnanguliselt ligikaudu 20 %. Lisaks vähenes ehitus- ja tööstustegevus 2019. aastaga võrreldes hinnanguliselt 13 %. |
| --- | --- |

(4)

Lisaks peatas COVID-19 pandeemia turismitegevuse Kanaari saartel, mille tagajärjel vähenes SKP 2020. aastal hinnanguliselt ligikaudu 20 %. Lisaks vähenes ehitus- ja tööstustegevus 2019. aastaga võrreldes hinnanguliselt 13 %.

| (5) | Seepärast on asjakohane pikendada ühise tollitariifistiku maksumäärade kohaldamise peatamist teatavate määruse (EL) nr 1386/2011 I ja II lisas loetletud kaupade puhul, et tagada määruse (EL) nr 1386/2011 positiivse mõju jätkumine, aidata kaasa majanduse mitmekesistamisele, tagada pidev majanduskasv ning töökohtade loomine tööstuses ja ehituses, toetada innovatsiooni, vähendada kohaliku majanduse sõltuvust teenustesektorist ning täiendada muid meetmeid, mis on suunatud Kanaari saarte majanduslike ja ühiskondlike olude stabiliseerimisele. |
| --- | --- |

(5)

Seepärast on asjakohane pikendada ühise tollitariifistiku maksumäärade kohaldamise peatamist teatavate määruse (EL) nr 1386/2011 I ja II lisas loetletud kaupade puhul, et tagada määruse (EL) nr 1386/2011 positiivse mõju jätkumine, aidata kaasa majanduse mitmekesistamisele, tagada pidev majanduskasv ning töökohtade loomine tööstuses ja ehituses, toetada innovatsiooni, vähendada kohaliku majanduse sõltuvust teenustesektorist ning täiendada muid meetmeid, mis on suunatud Kanaari saarte majanduslike ja ühiskondlike olude stabiliseerimisele.

| (6) | Lisaks määrusega (EL) nr 1386/2011 hõlmatud tootekategooriatele taotles Hispaania valitsus ühise tollitariifistiku maksumäärade kohaldamise peatamist seitsme uue tootekategooria puhul, mis kuuluvad CN-koodide 3903 19, 5603 94, 5604 10, 7326 90, 7607 20, 8441 40 ja 8479 90 alla. Kõnealune taotlus tuleks heaks kiita, sest kõnealused peatamised, mis hõlmavad tööstuses kasutatavaid masinaid ja tooraineid, tugevdaksid Kanaari saarte majandust. |
| --- | --- |

(6)

Lisaks määrusega (EL) nr 1386/2011 hõlmatud tootekategooriatele taotles Hispaania valitsus ühise tollitariifistiku maksumäärade kohaldamise peatamist seitsme uue tootekategooria puhul, mis kuuluvad CN-koodide 3903 19, 5603 94, 5604 10, 7326 90, 7607 20, 8441 40 ja 8479 90 alla. Kõnealune taotlus tuleks heaks kiita, sest kõnealused peatamised, mis hõlmavad tööstuses kasutatavaid masinaid ja tooraineid, tugevdaksid Kanaari saarte majandust.

| (7) | Tagamaks, et kõnealustest tariifsetest meetmetest saaksid kasu üksnes Kanaari saarte territooriumil asuvad ettevõtjad, tuleks peatamise tingimuseks seada toodete lõppkasutus vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) nr 952/2013 (4) ja komisjoni rakendusmäärusele (EL) 2015/2447 (5). |
| --- | --- |

(7)

Tagamaks, et kõnealustest tariifsetest meetmetest saaksid kasu üksnes Kanaari saarte territooriumil asuvad ettevõtjad, tuleks peatamise tingimuseks seada toodete lõppkasutus vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) nr 952/2013 (4) ja komisjoni rakendusmäärusele (EL) 2015/2447 (5).

| (8) | Kaubandushäirete korral ning käesoleva määruse ühetaoliste rakendamistingimuste tagamiseks tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused, mis võimaldaksid komisjonil peatamise ajutiselt lõpetada. Neid volitusi tuleks teostada kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 182/2011 (6). |
| --- | --- |

(8)

Kaubandushäirete korral ning käesoleva määruse ühetaoliste rakendamistingimuste tagamiseks tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused, mis võimaldaksid komisjonil peatamise ajutiselt lõpetada. Neid volitusi tuleks teostada kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 182/2011 (6).

| (9) | Et tagada järjepidevus pärast määruse (EL) nr 1386/2011 sätete kehtivuse lõppemist, on asjakohane kohaldada käesoleva määrusega ette nähtud meetmeid alates 1. jaanuarist 2022 kuni 31. detsembrini 2031, |
| --- | --- |

(9)

Et tagada järjepidevus pärast määruse (EL) nr 1386/2011 sätete kehtivuse lõppemist, on asjakohane kohaldada käesoleva määrusega ette nähtud meetmeid alates 1. jaanuarist 2022 kuni 31. detsembrini 2031,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Alates 1. jaanuarist 2022 kuni 31. detsembrini 2031 peatatakse täielikult määruse (EL) nr 952/2013 artikli 56 lõike 2 punkti c kohaste ühise tollitariifistiku maksumäärade kohaldamine Kanaari saartele imporditavate kaubanduses või tööstuses kasutatavate kapitalikaupade suhtes, mis kuuluvad praegu käesoleva määruse I lisas loetletud CN-koodide alla.

Neid kapitalikaupu kasutavad vastavalt määrusele (EL) nr 952/2013 ja määrusele (EL) 2015/2447 vähemalt 24 kuu jooksul alates nende vabasse ringlusse lubamisest Kanaari saartel asuvad ettevõtjad.

Artikkel 2

Alates 1. jaanuarist 2022 kuni 31. detsembrini 2031 peatatakse täielikult määruse (EL) nr 952/2013 artikli 56 lõike 2 punkti c kohaste ühise tollitariifistiku maksumäärade kohaldamine Kanaari saartele imporditavate tööstuslikuks töötlemiseks või hoolduseks kasutatavate toorainete, varuosade ja osiste suhtes, mis kuuluvad praegu käesoleva määruse II lisas loetletud CN-koodide alla.

Artikkel 3

Artiklites 1 ja 2 osutatud maksumäärade kohaldamise peatamise suhtes kohaldatakse lõppkasutuse tollijärelevalvet kooskõlas määruse (EL) nr 952/2013 artikliga 254.

Artikkel 4

1.   Kui komisjonil on põhjust arvata, et käesolevas määruses sätestatud peatamine on konkreetse toote puhul kaasa toonud kaubandushäire, on tal õigus võtta vastu rakendusaktid, millega ajutiselt lõpetatakse peatamine kõnealuse toote puhul kuni 12 kuuks. Sellised rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 5 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.

Selliste toodete imporditollimaksud, mille puhul peatamine on ajutiselt lõpetatud, tagatakse tagatise abil ja kõnealuste toodete Kanaari saartel vabasse ringlusse lubamise tingimuseks on sellise tagatise esitamine.

2.   Kui nõukogu otsustab vastavalt aluslepingus sätestatud menetlusele lõikes 1 osutatud 12 kuu jooksul, et peatamine tuleb lõplikult lõpetada, nõutakse tagatistega tagatud maksude summad lõplikult sisse.

3.   Kui nõukogu ei ole võtnud lõikes 2 osutatud 12 kuu jooksul vastu otsust, et peatamine tuleks lõplikult lõpetada, vabastatakse tagatised.

Artikkel 5

1.   Komisjoni abistab määruse (EL) nr 952/2013 artikli 285 lõikega 1 loodud tolliseadustiku komitee.

2.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 5.

Artikkel 6

Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Seda kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2022.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 23. november 2021

Nõukogu nimel

eesistuja

G. DOVŽAN

---

(1)  
  5. oktoobri 2021. aasta arvamus (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata).

1

Euroopa Liidu Teatajas

(2)  
  20. oktoobri 2021. aasta arvamus (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata).

2

Euroopa Liidu Teatajas

(3)  Nõukogu 19. detsembri 2011. aasta määrus (EL) nr 1386/2011, millega peatatakse ajutiselt ühise tollitariifistiku ühepoolsete maksumäärade kohaldamine teatavate tööstustoodete impordi suhtes Kanaari saartele (ELT L 345, 29.12.2011, lk 1).

3

(4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. oktoobri 2013. aasta määrus (EL) nr 952/2013, millega kehtestatakse liidu tolliseadustik (ELT L 269, 10.10.2013, lk 1).

4

(5)  Komisjoni 24. novembri 2015. aasta rakendusmäärus (EL) 2015/2447, millega nähakse ette Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 952/2013 (millega kehtestatakse liidu tolliseadustik) teatavate sätete üksikasjalikud rakenduseeskirjad (ELT L 343, 29.12.2015, lk 558).

5

(6)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määrus (EL) nr 182/2011, millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes (ELT L 55, 28.2.2011, lk 13).

6

---

I LISA

Kaubanduslikul või tööstuslikul eesmärgil kasutatavad kapitalikaubad, mis kuuluvad praegu järgmiste CN-koodide alla: (1)

| 4011 20 | 8418 61 00 | 8519 20 | 9006 30 00 |
| --- | --- | --- | --- |
| 4011 30 00 | 8418 69 00 | 8701 | 9006 53 |
| 4011 70 00 | 8418 91 00 | 8702 | 9006 59 |
| 4011 80 00 | 8418 99 | 8704 21 | 9007 10 00 |
| 4011 90 00 | 8427 | 8704 22 | 9007 20 00 |
| 5608 | 8431 20 00 | 8704 23 | 9008 50 00 |
| 6403 40 00 | 8441 40 00 | 8704 31 | 9010 10 00 |
| 6403 51 05 | 8450 11 90 | 8704 32 | 9011 20 90 |
| 6403 59 05 | 8450 12 00 | 8704 41 | 9030 33 20 |
| 6403 91 05 | 8450 19 00 | 8704 42 | 9106 |
| 6403 99 05 | 8450 20 00 | 8704 43 | 9107 00 00 |
| 8415 | 8450 90 00 | 8704 51 | 9207 |
| 8418 30 80 | 8472 30 00 | 8704 52 | 9506 91 90 |
| 8418 40 80 | 8479 90 | 8704 60 | 9507 10 00 |
| 8418 50 | 8501 | 8704 90 00 | 9507 20 90 |
| | | 8705 | 9507 30 00 |

4011 20

8418 61 00

8519 20

9006 30 00

4011 30 00

8418 69 00

8701

9006 53

4011 70 00

8418 91 00

8702

9006 59

4011 80 00

8418 99

8704 21

9007 10 00

4011 90 00

8427

8704 22

9007 20 00

5608

8431 20 00

8704 23

9008 50 00

6403 40 00

8441 40 00

8704 31

9010 10 00

6403 51 05

8450 11 90

8704 32

9011 20 90

6403 59 05

8450 12 00

8704 41

9030 33 20

6403 91 05

8450 19 00

8704 42

9106

6403 99 05

8450 20 00

8704 43

9107 00 00

8415

8450 90 00

8704 51

9207

8418 30 80

8472 30 00

8704 52

9506 91 90

8418 40 80

8479 90

8704 60

9507 10 00

8418 50

8501

8704 90 00

9507 20 90

8705

9507 30 00

---

(1)  Nagu on määratletud komisjoni 12. oktoobri 2021. aasta rakendusmääruses (EL) 2021/1832, millega muudetakse tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühist tollitariifistikku käsitleva nõukogu määruse (EMÜ) nr 2658/87 I lisa (ELT L 385, 29.10.2021, lk 1).

---

II LISA

Põllumajanduses ning tööstuslikuks töötlemiseks või hoolduseks kasutatavad toorained, varuosad ja osised, mis kuuluvad praegu järgmiste CN-koodide alla: (1)

| 3901 | 5208 | 5507 00 00 | 7601 |
| --- | --- | --- | --- |
| 3902 10 00 | 5209 | 5508 10 10 | 7607 20 |
| 3903 11 00 | 5210 | 5508 20 10 | 8529 90 |
| 3903 19 00 | 5212 | 5509 | 8706 00 |
| 3904 10 00 | 5401 10 12 | 5510 | 8707 |
| 3906 10 00 | 5401 10 14 | 5512 | 8708 |
| 4407 21 | 5401 20 10 | 5513 | 8714 |
| 4407 22 | 5402 | 5514 | 9002 90 00 |
| 4407 23 | 5403 | 5515 | 9006 91 00 |
| 4407 25 | 5404 11 00 | 5516 | 9007 91 00 |
| 4407 26 | 5404 90 | 5603 94 | 9007 92 00 |
| 4407 29 | 5407 | 5604 10 00 | 9008 90 00 |
| 4407 99 40 | 5408 | 6001 | 9010 90 80 |
| 4410 | 5501 | 6002 | 9104 00 00 |
| 4412 | 5502 | 6217 90 | 9108 |
| 5108 | 5503 | 6305 | 9109 |
| 5110 00 00 | 5504 | 6309 00 00 | 9110 |
| 5111 | 5505 | 6406 | 9111 |
| 5112 | 5506 | 7326 90 | 9112 |
| 5205 | | | 9114 |

3901

5208

5507 00 00

7601

3902 10 00

5209

5508 10 10

7607 20

3903 11 00

5210

5508 20 10

8529 90

3903 19 00

5212

5509

8706 00

3904 10 00

5401 10 12

5510

8707

3906 10 00

5401 10 14

5512

8708

4407 21

5401 20 10

5513

8714

4407 22

5402

5514

9002 90 00

4407 23

5403

5515

9006 91 00

4407 25

5404 11 00

5516

9007 91 00

4407 26

5404 90

5603 94

9007 92 00

4407 29

5407

5604 10 00

9008 90 00

4407 99 40

5408

6001

9010 90 80

4410

5501

6002

9104 00 00

4412

5502

6217 90

9108

5108

5503

6305

9109

5110 00 00

5504

6309 00 00

9110

5111

5505

6406

9111

5112

5506

7326 90

9112

5205

9114

---

(1)  Nagu on määratletud komisjoni 12. oktoobri 2021. aasta rakendusmääruses (EL) 2021/1832, millega muudetakse tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühist tollitariifistikku käsitleva nõukogu määruse (EMÜ) nr 2658/87 I lisa (ELT L 385, 29.10.2021, lk 1).

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

| 25.11.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 420/6 |
| --- | --- | --- | --- |

25.11.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 420/6

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2021/2049,

24. november 2021,

millega pikendatakse asendust vajava toimeaine tsüpermetriini heakskiitu vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1107/2009 taimekaitsevahendite turulelaskmise kohta ning muudetakse komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 lisa

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. oktoobri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1107/2009 taimekaitsevahendite turulelaskmise ja nõukogu direktiivide 79/117/EMÜ ja 91/414/EMÜ kehtetuks tunnistamise kohta, (1) eriti selle artikli 20 lõiget 1 koostoimes artikli 24 lõikega 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni direktiiviga 2005/53/EÜ (2) kanti toimeaine tsüpermetriin nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ (3) I lisasse. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni direktiiviga 2005/53/EÜ (2) kanti toimeaine tsüpermetriin nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ (3) I lisasse.

| (2) | Direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse kantud toimeained loetakse määruse (EÜ) nr 1107/2009 alusel heaks kiidetuks ja need on loetletud komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 (4) lisa A osas. |
| --- | --- |

(2)

Direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse kantud toimeained loetakse määruse (EÜ) nr 1107/2009 alusel heaks kiidetuks ja need on loetletud komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 (4) lisa A osas.

| (3) | Toimeaine tsüpermetriini heakskiit, nagu on sätestatud rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 lisa A osas, aegub 31. oktoobril 2022. |
| --- | --- |

(3)

Toimeaine tsüpermetriini heakskiit, nagu on sätestatud rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 lisa A osas, aegub 31. oktoobril 2022.

| (4) | Komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 844/2012 (5) artikli 1 kohaselt on kõnealuses artiklis sätestatud ajavahemiku jooksul esitatud taotlus toimeaine tsüpermetriini heakskiidu pikendamiseks. |
| --- | --- |

(4)

Komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 844/2012 (5) artikli 1 kohaselt on kõnealuses artiklis sätestatud ajavahemiku jooksul esitatud taotlus toimeaine tsüpermetriini heakskiidu pikendamiseks.

| (5) | Taotlejad esitasid täiendavad toimikud, mis on nõutud vastavalt rakendusmääruse (EL) nr 844/2012 artiklile 6. Referentliikmesriik leidis, et taotlus on täielik. |
| --- | --- |

(5)

Taotlejad esitasid täiendavad toimikud, mis on nõutud vastavalt rakendusmääruse (EL) nr 844/2012 artiklile 6. Referentliikmesriik leidis, et taotlus on täielik.

| (6) | Referentliikmesriik koostas kaasreferentliikmesriigiga konsulteerides pikendamise hindamisaruande kavandi ning esitas selle 8. mail 2017 Euroopa Toiduohutusametile (edaspidi „toiduohutusamet“) ja komisjonile. |
| --- | --- |

(6)

Referentliikmesriik koostas kaasreferentliikmesriigiga konsulteerides pikendamise hindamisaruande kavandi ning esitas selle 8. mail 2017 Euroopa Toiduohutusametile (edaspidi „toiduohutusamet“) ja komisjonile.

| (7) | Toiduohutusamet tegi täiendava kokkuvõtliku toimiku üldsusele kättesaadavaks. Toiduohutusamet edastas pikendamise hindamisaruande kavandi ka taotlejatele ja liikmesriikidele märkuste esitamiseks ning algatas selle kohta avaliku konsultatsiooni. Toiduohutusamet edastas saadud märkused komisjonile. |
| --- | --- |

(7)

Toiduohutusamet tegi täiendava kokkuvõtliku toimiku üldsusele kättesaadavaks. Toiduohutusamet edastas pikendamise hindamisaruande kavandi ka taotlejatele ja liikmesriikidele märkuste esitamiseks ning algatas selle kohta avaliku konsultatsiooni. Toiduohutusamet edastas saadud märkused komisjonile.

| (8) | 8. augustil 2018 esitas toiduohutusamet komisjonile oma järelduse (6) selle kohta, kas võib eeldada, et toimeaine tsüpermetriin vastab määruse (EÜ) nr 1107/2009 artiklis 4 sätestatud heakskiitmise kriteeriumidele. Pärast liikmesriikidega peetud arutelusid volitas komisjon toiduohutusametit uurima täiendavaid riskivähendamismeetmeid, mida toiduohutusameti järeldus ei hõlmanud. 4. oktoobri 2019. aasta avalduses tsüpermetriiniga seotud riskide vähendamise meetmete kohta (7) esitas toiduohutusamet vajalikud toimeaine hajumise vähendamise tasemed ja vajalikud meetmed, millega tõendada muudele kui sihtorganismidele, eelkõige veeorganismidele ja sihtliiki mittekuuluvatele lülijalgsetele, sealhulgas mesilastele avalduvat väikest riski. Komisjon esitas pikendamise aruande kavandi tsüpermetriini kohta alalisele taime-, looma-, toidu- ja söödakomiteele 24.–25. jaanuaril 2019. |
| --- | --- |

(8)

8. augustil 2018 esitas toiduohutusamet komisjonile oma järelduse (6) selle kohta, kas võib eeldada, et toimeaine tsüpermetriin vastab määruse (EÜ) nr 1107/2009 artiklis 4 sätestatud heakskiitmise kriteeriumidele. Pärast liikmesriikidega peetud arutelusid volitas komisjon toiduohutusametit uurima täiendavaid riskivähendamismeetmeid, mida toiduohutusameti järeldus ei hõlmanud. 4. oktoobri 2019. aasta avalduses tsüpermetriiniga seotud riskide vähendamise meetmete kohta (7) esitas toiduohutusamet vajalikud toimeaine hajumise vähendamise tasemed ja vajalikud meetmed, millega tõendada muudele kui sihtorganismidele, eelkõige veeorganismidele ja sihtliiki mittekuuluvatele lülijalgsetele, sealhulgas mesilastele avalduvat väikest riski. Komisjon esitas pikendamise aruande kavandi tsüpermetriini kohta alalisele taime-, looma-, toidu- ja söödakomiteele 24.–25. jaanuaril 2019.

| (9) | Seoses endokriinseid häireid põhjustavate omaduste kindlakstegemise kriteeriumidega, mis kehtestati komisjoni määrusega (EL) 2018/605, (8) leiab komisjon toiduohutusameti järeldustes kokkuvõtlikult esitatud kättesaadavate teaduslike andmete põhjal, et tsüpermetriini ei saa pidada endokriinseid häireid põhjustavate omadustega aineks. |
| --- | --- |

(9)

Seoses endokriinseid häireid põhjustavate omaduste kindlakstegemise kriteeriumidega, mis kehtestati komisjoni määrusega (EL) 2018/605, (8) leiab komisjon toiduohutusameti järeldustes kokkuvõtlikult esitatud kättesaadavate teaduslike andmete põhjal, et tsüpermetriini ei saa pidada endokriinseid häireid põhjustavate omadustega aineks.

| (10) | Komisjon palus taotlejatel esitada oma märkused toiduohutusameti järelduste kohta ning vastavalt rakendusmääruse (EL) nr 844/2012 artikli 14 lõike 1 kolmandale lõigule pikendamisaruande kohta. Taotlejad esitasid märkused, mida põhjalikult analüüsiti. |
| --- | --- |

(10)

Komisjon palus taotlejatel esitada oma märkused toiduohutusameti järelduste kohta ning vastavalt rakendusmääruse (EL) nr 844/2012 artikli 14 lõike 1 kolmandale lõigule pikendamisaruande kohta. Taotlejad esitasid märkused, mida põhjalikult analüüsiti.

| (11) | Esitatud kasutusalad on pihustamised välitingimustes, mille puhul on täidetud määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikliga 4 ette nähtud heakskiitmise kriteeriumid, tingimusel et võetakse asjakohased riskivähendamismeetmed, et tagada veeorganismide ja sihtliiki mittekuuluvate lülijalgsete, sealhulgas mesilaste nõutav kaitsetase.- Seepärast on vähemalt ühe tsüpermetriini sisaldava taimekaitsevahendi ühe või mitme esitatud kasutusalaga seoses leidnud kinnitust, et määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikliga 4 ettenähtud heakskiitmise kriteeriumid on täidetud, kui kooskõlas määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikliga 6 on kehtestatud asjakohased tingimused ja piirangud. |
| --- | --- |

(11)

Esitatud kasutusalad on pihustamised välitingimustes, mille puhul on täidetud määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikliga 4 ette nähtud heakskiitmise kriteeriumid, tingimusel et võetakse asjakohased riskivähendamismeetmed, et tagada veeorganismide ja sihtliiki mittekuuluvate lülijalgsete, sealhulgas mesilaste nõutav kaitsetase.- Seepärast on vähemalt ühe tsüpermetriini sisaldava taimekaitsevahendi ühe või mitme esitatud kasutusalaga seoses leidnud kinnitust, et määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikliga 4 ettenähtud heakskiitmise kriteeriumid on täidetud, kui kooskõlas määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikliga 6 on kehtestatud asjakohased tingimused ja piirangud.

| (12) | Tsüpermetriini heakskiidu pikendamise riskihindamine põhineb piiratud arvul esitatud kasutusaladel, mis siiski ei sea piiranguid nendele kasutusaladele, mida võib lubada tsüpermetriini sisaldavate taimekaitsevahendite puhul. Seepärast on asjakohane kaotada piirang kasutada kõnealust toimeainet ainult insektitsiidina. |
| --- | --- |

(12)

Tsüpermetriini heakskiidu pikendamise riskihindamine põhineb piiratud arvul esitatud kasutusaladel, mis siiski ei sea piiranguid nendele kasutusaladele, mida võib lubada tsüpermetriini sisaldavate taimekaitsevahendite puhul. Seepärast on asjakohane kaotada piirang kasutada kõnealust toimeainet ainult insektitsiidina.

| (13) | Komisjon on siiski seisukohal, et tsüpermetriin on määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 24 kohane asendust vajav aine. Kuna tsüpermetriin on kaheksa isomeeri segu ja sisaldab suurel määral mitteaktiivseid isomeere, vastab see määruse (EÜ) nr 1107/2009 II lisa punkti 4 neljandas taandes esitatud tingimusele. |
| --- | --- |

(13)

Komisjon on siiski seisukohal, et tsüpermetriin on määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 24 kohane asendust vajav aine. Kuna tsüpermetriin on kaheksa isomeeri segu ja sisaldab suurel määral mitteaktiivseid isomeere, vastab see määruse (EÜ) nr 1107/2009 II lisa punkti 4 neljandas taandes esitatud tingimusele.

| (14) | Seepärast on asjakohane pikendada tsüpermetriini kui asendust vajava aine heakskiitu. |
| --- | --- |

(14)

Seepärast on asjakohane pikendada tsüpermetriini kui asendust vajava aine heakskiitu.

| (15) | Vastavalt määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 14 lõikele 1 koostoimes kõnealuse määruse artikliga 6 ning teaduse ja tehnika arengust lähtuvalt on siiski vaja ette näha teatavad tingimused ja piirangud. Eelkõige on asjakohane nõuda kinnitavat lisateavet. |
| --- | --- |

(15)

Vastavalt määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 14 lõikele 1 koostoimes kõnealuse määruse artikliga 6 ning teaduse ja tehnika arengust lähtuvalt on siiski vaja ette näha teatavad tingimused ja piirangud. Eelkõige on asjakohane nõuda kinnitavat lisateavet.

| (16) | Selleks et suurendada selle järelduse usaldusväärsust, mille kohaselt tsüpermetriinil ei ole endokriinseid häireid põhjustavaid omadusi, peavad taotlejad esitama ajakohastatud hinnangu määruse (EÜ) nr 1107/2009 (muudetud määrusega (EL) 2018/605) II lisa punktides 3.6.5 ja 3.8.2 esitatud kriteeriumide kohta kooskõlas määruse (EÜ) nr 1107/2009 II lisa punkti 2.2 alapunktiga b ja endokriinsüsteemi kahjustavate ainete kindlakstegemise juhenddokumendiga (9). |
| --- | --- |

(16)

Selleks et suurendada selle järelduse usaldusväärsust, mille kohaselt tsüpermetriinil ei ole endokriinseid häireid põhjustavaid omadusi, peavad taotlejad esitama ajakohastatud hinnangu määruse (EÜ) nr 1107/2009 (muudetud määrusega (EL) 2018/605) II lisa punktides 3.6.5 ja 3.8.2 esitatud kriteeriumide kohta kooskõlas määruse (EÜ) nr 1107/2009 II lisa punkti 2.2 alapunktiga b ja endokriinsüsteemi kahjustavate ainete kindlakstegemise juhenddokumendiga (9).

| (17) | Seepärast tuleks rakendusmäärust (EL) nr 540/2011 vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(17)

Seepärast tuleks rakendusmäärust (EL) nr 540/2011 vastavalt muuta.

| (18) | Komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2021/1449 (10) pikendati tsüpermetriini heakskiidu kehtivusaega 31. oktoobrini 2022, et heakskiidu pikendamise saaks lõpule viia enne kõnealuse toimeaine heakskiidu kehtivusaja lõppu. Võttes arvesse, et heakskiidu pikendamise otsus võeti vastu enne heakskiidu pikendatud kehtivusaja lõppkuupäeva, tuleks käesolevat määrust kohaldada võimalikult kiiresti. |
| --- | --- |

(18)

Komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2021/1449 (10) pikendati tsüpermetriini heakskiidu kehtivusaega 31. oktoobrini 2022, et heakskiidu pikendamise saaks lõpule viia enne kõnealuse toimeaine heakskiidu kehtivusaja lõppu. Võttes arvesse, et heakskiidu pikendamise otsus võeti vastu enne heakskiidu pikendatud kehtivusaja lõppkuupäeva, tuleks käesolevat määrust kohaldada võimalikult kiiresti.

| (19) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(19)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Toimeaine heakskiidu pikendamine

Toimeaine tsüpermetriini heakskiitu pikendatakse vastavalt I lisale.

Artikkel 2

Rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 muutmine

Rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse II lisale.

Artikkel 3

Jõustumine ja kohaldamine

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Seda kohaldatakse alates 1. veebruarist 2022.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 24. november 2021

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 309, 24.11.2009, lk 1.

1

(2)  Komisjoni 16. septembri 2005. aasta direktiiv 2005/53/EÜ, millega muudetakse nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ, arvates toimeainete hulka klorotaloniili, klorotolurooni, tsüpermetriini, daminosiidi ja metüültiofanaadi (ELT L 241, 17.9.2005, lk 51).

2

(3)  Nõukogu 15. juuli 1991. aasta direktiiv 91/414/EMÜ taimekaitsevahendite turuleviimise kohta (EÜT L 230, 19.8.1991, lk 1).

3

(4)  Komisjoni 25. mai 2011. aasta rakendusmäärus (EL) nr 540/2011, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1107/2009 seoses heakskiidetud toimeainete loeteluga (ELT L 153, 11.6.2011, lk 1).

4

(5)  Komisjoni 18. septembri 2012. aasta rakendusmäärus (EL) nr 844/2012, millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 1107/2009 (taimekaitsevahendite turulelaskmise kohta) ette nähtud toimeainete heakskiidu pikendamise menetluse rakendamiseks vajalikud sätted (ELT L 252, 19.9.2012, lk 26).

5

(6)  
  EFSA Journal 2018; 16(8): 5402. Conclusion on the peer review of the pesticide risk assessment of the active substance cypermethrin (Järeldus toimeaine tsüpermetriini pestitsiidina kasutamise riskihindamist käsitleva vastastikuse eksperdiarvamuse kohta). Kättesaadav internetis: www.efsa.europa.eu.

6

EFSA Journal

(7)  https://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/5822.

7

(8)  Komisjoni 19. aprilli 2018. aasta määrus (EL) 2018/605, millega muudetakse määruse (EÜ) nr 1107/2009 II lisa ja sätestatakse teaduslikud kriteeriumid endokriinsüsteemi häireid põhjustavate omaduste kindlakstegemiseks (ELT L 101, 20.4.2018, lk 33).

8

(9)  Guidance for the identification of endocrine disruptors in the context of Regulations (EU) No 528/2012 and (EC) No 1107/2009 (Juhenddokument endokriinsüsteemi kahjustavate ainete kindlakstegemiseks seoses määrustega (EL) nr 528/2012 ja (EÜ) nr 1107/2009)https://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/5311.

9

(10)  Komisjoni 3. septembri 2021. aasta rakendusmäärus (EL) 2021/1449, millega muudetakse rakendusmäärust (EL) nr 540/2011 seoses toimeainete 2-fenüülfenooli (sealhulgas selle soolad, näiteks naatriumsool), 8-hüdroksükinoliini, amidosulfurooni, bifenoksi, kloormekvaadi, klorotolurooni, klofentesiini, klomasooni, tsüpermetriini, daminosiidi, deltametriini, dikamba, difenokonasooli, diflufenikaani, dimetakloori, etofeenproksi, fenoksaprop-P, fenpropidiini, fludioksoniili, flufenatseedi, fostiasaadi, indoksakarbi, lenatsiili, MCPA, MCPB, nikosulfurooni, parafiinõlide, parafiinõli, penkonasooli, pikloraami, propakvisafopi, prosulfokarbi, kvisalofop-P-etüüli, kvisalofop-P-tefurüüli, väävli, tetrakonasooli, tri-allaadi, triflusulfurooni ja tritosulfurooni heakskiidu kehtivusaja pikendamisega (ELT L 313, 6.9.2021, lk 20).

10

---

I LISA

| Üldnimetus, tunnuskoodid | IUPACi nimetus | Puhtus (1) | Heakskiitmine | Heakskiidu aegumine | Erisätted |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tsüpermetriin
  CASi nr 52315-07–8
  CIPACi nr: 332 | (RS)-α-tsüano-3-fenoksübensüül-(1RS,3RS;1RS,3SR)-3-(2,2-diklorovinüül)-2,2-dimetüültsüklopropaankarboksülaat
  või
  (RS)-α-tsüano-3 fenoksübensüül-(1RS)-cis-trans-3-(2,2-diklorovinüül)-2,2-dimetüültsüklopropaankarboksülaat | 920 g/kg
  cis:trans: 40: 60 kuni 60: 40
  Järgmised lisandid on toksikoloogiliselt olulised ja nende sisaldus tehnilises materjalis ei tohi ületada järgmisi väärtusi:
  heksaan: 5 g/kg | 1. veebruar 2022 | 31. jaanuar 2029 | Lubasid tohib anda ainult professionaalsetele kasutajatele.
  Tsüpermetriini sisaldavate taimekaitsevahendite lubamisel pihustamiseks välitingimustes on muude kui sihtorganismide, eelkõige veeorganismide ja sihtliiki mittekuuluvate lülijalgsete, sealhulgas mesilaste kaitse tagamiseks:






  — | nõutavad riskimaandamismeetmed, et vähendada toimeaine hajumist kokkupuute tasemeni ≤ 5,8 mg toimeainet/ha väljaspool põllukultuuride viljeluspiirkondi ning kevadisel kasutamisel veekogudes kontsentratsioonini ≤ 0,0038 μg toimeainet/l, |

Üldnimetus, tunnuskoodid

IUPACi nimetus

Puhtus (1)

Heakskiitmine

Heakskiidu aegumine

Erisätted

Tsüpermetriin

CASi nr 52315-07–8

CIPACi nr: 332

(RS)-α-tsüano-3-fenoksübensüül-(1RS,3RS;1RS,3SR)-3-(2,2-diklorovinüül)-2,2-dimetüültsüklopropaankarboksülaat

või

(RS)-α-tsüano-3 fenoksübensüül-(1RS)-cis-trans-3-(2,2-diklorovinüül)-2,2-dimetüültsüklopropaankarboksülaat

920 g/kg

cis:trans: 40: 60 kuni 60: 40

Järgmised lisandid on toksikoloogiliselt olulised ja nende sisaldus tehnilises materjalis ei tohi ületada järgmisi väärtusi:

heksaan: 5 g/kg

1. veebruar 2022

31. jaanuar 2029

Lubasid tohib anda ainult professionaalsetele kasutajatele.

Tsüpermetriini sisaldavate taimekaitsevahendite lubamisel pihustamiseks välitingimustes on muude kui sihtorganismide, eelkõige veeorganismide ja sihtliiki mittekuuluvate lülijalgsete, sealhulgas mesilaste kaitse tagamiseks:

—

nõutavad riskimaandamismeetmed, et vähendada toimeaine hajumist kokkupuute tasemeni ≤ 5,8 mg toimeainet/ha väljaspool põllukultuuride viljeluspiirkondi ning kevadisel kasutamisel veekogudes kontsentratsioonini ≤ 0,0038 μg toimeainet/l,

| — | lubatud neid kasutada ainult väljaspool töödeldava põllumajanduskultuuri õitseaega ja ajal, kui alal ei ole õitsevat umbrohtu. |
| --- | --- |

—

lubatud neid kasutada ainult väljaspool töödeldava põllumajanduskultuuri õitseaega ja ajal, kui alal ei ole õitsevat umbrohtu.

Määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 29 lõikes 6 osutatud ühtsete põhimõtete rakendamisel võetakse arvesse tsüpermetriini kohta koostatud pikendamisaruande järeldusi, eelkõige selle I ja II liidet. Liikmesriigid pööravad erilist tähelepanu:

| — | veeorganismide, sihtliiki mittekuuluvate lülijalgsete, sealhulgas mesilaste kaitsele; |
| --- | --- |

—

veeorganismide, sihtliiki mittekuuluvate lülijalgsete, sealhulgas mesilaste kaitsele;

| — | tarbijariski hindamisele; |
| --- | --- |

—

tarbijariski hindamisele;

| — | taimekaitsevahendites kasutatava toimeaine tehnilisele kirjeldusele. |
| --- | --- |

—

taimekaitsevahendites kasutatava toimeaine tehnilisele kirjeldusele.

Vajaduse korral kehtestavad liikmesriigid määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 6 punkti i kohasel lubade andmisel seirenõuded, et Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivide 2000/60/EÜ (2) ja 2009/128/EÜ (3) kohast seiret täiendada.

Taotleja esitab komisjonile, liikmesriikidele ja toiduohutusametile kinnitava teabe seoses järgmisega:

| 1. | 3-fenoksübensoüülijääki sisaldavate metaboliitide toksikoloogiline profiil; |
| --- | --- |

1.

3-fenoksübensoüülijääki sisaldavate metaboliitide toksikoloogiline profiil;

| 2. | tsüpermetriini isomeeride, eriti enantiomeeri (1S-cis-αR) suhteline mürgisus; |
| --- | --- |

2.

tsüpermetriini isomeeride, eriti enantiomeeri (1S-cis-αR) suhteline mürgisus;

| 3. | veetöötlemisprotsesside mõju pinna- ja põhjavees esinevate jääkide omadustele, kui pinna- või põhjavett võetakse joogiveeks. |
| --- | --- |

3.

veetöötlemisprotsesside mõju pinna- ja põhjavees esinevate jääkide omadustele, kui pinna- või põhjavett võetakse joogiveeks.

| 4. | Määruse (EÜ) nr 1107/2009 II lisa punktid 3.6.5 ja 3.8.2, mida on muudetud määrusega (EL) 2018/605. |
| --- | --- |

4.

Määruse (EÜ) nr 1107/2009 II lisa punktid 3.6.5 ja 3.8.2, mida on muudetud määrusega (EL) 2018/605.

Taotleja peab esitama:

| — | punktis 1 osutatud teabe hiljemalt 15. detsembriks 2022; |
| --- | --- |

—

punktis 1 osutatud teabe hiljemalt 15. detsembriks 2022;

| — | punktis 2 osutatud teabe hiljemalt 15. detsembriks 2023, ning |
| --- | --- |

—

punktis 2 osutatud teabe hiljemalt 15. detsembriks 2023, ning

| — | punktis 3 osutatud teabe hiljemalt kuupäevaks, mil täitub kaks aastat kuupäevast, mil komisjon avaldab juhenddokumendi pinna- ja põhjavees esinevatele jääkidele veetöötlemisprotsesside tulemusena avalduva mõju hindamisse kohta. |
| --- | --- |

—

punktis 3 osutatud teabe hiljemalt kuupäevaks, mil täitub kaks aastat kuupäevast, mil komisjon avaldab juhenddokumendi pinna- ja põhjavees esinevatele jääkidele veetöötlemisprotsesside tulemusena avalduva mõju hindamisse kohta.

Vastavalt määruse (EÜ) nr 1107/2009 (muudetud määrusega (EL) 2018/605) II lisa punktidele 3.6.5 ja 3.8.2 tuleb ajakohastatud hinnang juba esitatud teabe kohta ning vajaduse korral ka täiendav teave hormonaalset mõju põhjustava toime puudumise kohta esitada hiljemalt 15. detsembriks 2023.

---

(1)  Täiendavad andmed toimeaine identifitseerimiseks ja toimeaine omadused on esitatud pikendamisaruandes.

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2000. aasta direktiiv 2000/60/EÜ, millega kehtestatakse ühenduse veepoliitika alane tegevusraamistik (EÜT L 327, 22.12.2000, lk 1).

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. oktoobri 2009. aasta direktiiv 2009/128/EÜ, millega kehtestatakse ühenduse tegevusraamistik pestitsiidide säästva kasutamise saavutamiseks (ELT L 309, 24.11.2009, lk 71).

---

II LISA

Rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 lisa muudetakse järgmiselt:

| 1) | A osast jäetakse välja kanne 103 tsüpermetriini kohta; |
| --- | --- |

1)

A osast jäetakse välja kanne 103 tsüpermetriini kohta;

| 2) | E osasse lisatakse järgmine kanne:












  „14 | Tsüpermetriin
  CASi nr 52315-07–8
  CIPACi nr: 332 | (RS)-α-tsüano-3-fenoksübensüül-(1RS,3RS;1RS,3SR)-3-(2,2-diklorovinüül)-2,2-dimetüültsüklopropaankarboksülaat
  või
  (RS)-α-tsüano-3 fenoksübensüül-(1RS)-cis-trans-3-(2,2-diklorovinüül)-2,2-dimetüültsüklopropaankarboksülaat | 920 g/kg
  cis:trans: 40: 60 kuni 60: 40
  Järgmised lisandid on toksikoloogiliselt olulised ja nende sisaldus tehnilises materjalis ei tohi ületada järgmisi väärtusi:
  heksaan: 5 g/kg | 1. veebruar 2022 | 31. jaanuar 2029 | Lubasid tohib anda ainult professionaalsetele kasutajatele.
  Tsüpermetriini sisaldavate taimekaitsevahendite lubamisel pihustamiseks välitingimustes on muude kui sihtorganismide, eelkõige veeorganismide ja sihtliiki mittekuuluvate lülijalgsete, sealhulgas mesilaste kaitse tagamiseks:






  — | nõutavad riskimaandamismeetmed, et vähendada toimeaine hajumist kokkupuute tasemeni ≤ 5,8 mg toimeainet/ha väljaspool põllukultuuride viljeluspiirkondi ning kevadisel kasutamisel veekogudes kontsentratsioonini ≤ 0,0038 μg toimeainet/l, |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

2)

E osasse lisatakse järgmine kanne:

„14

Tsüpermetriin

CASi nr 52315-07–8

CIPACi nr: 332

(RS)-α-tsüano-3-fenoksübensüül-(1RS,3RS;1RS,3SR)-3-(2,2-diklorovinüül)-2,2-dimetüültsüklopropaankarboksülaat

või

(RS)-α-tsüano-3 fenoksübensüül-(1RS)-cis-trans-3-(2,2-diklorovinüül)-2,2-dimetüültsüklopropaankarboksülaat

920 g/kg

cis:trans: 40: 60 kuni 60: 40

Järgmised lisandid on toksikoloogiliselt olulised ja nende sisaldus tehnilises materjalis ei tohi ületada järgmisi väärtusi:

heksaan: 5 g/kg

1. veebruar 2022

31. jaanuar 2029

Lubasid tohib anda ainult professionaalsetele kasutajatele.

Tsüpermetriini sisaldavate taimekaitsevahendite lubamisel pihustamiseks välitingimustes on muude kui sihtorganismide, eelkõige veeorganismide ja sihtliiki mittekuuluvate lülijalgsete, sealhulgas mesilaste kaitse tagamiseks:

—

nõutavad riskimaandamismeetmed, et vähendada toimeaine hajumist kokkupuute tasemeni ≤ 5,8 mg toimeainet/ha väljaspool põllukultuuride viljeluspiirkondi ning kevadisel kasutamisel veekogudes kontsentratsioonini ≤ 0,0038 μg toimeainet/l,

| — | lubatud neid kasutada ainult väljaspool töödeldava põllumajanduskultuuri õitseaega ja ajal, kui alal ei ole õitsevat umbrohtu. |
| --- | --- |

—

lubatud neid kasutada ainult väljaspool töödeldava põllumajanduskultuuri õitseaega ja ajal, kui alal ei ole õitsevat umbrohtu.

Määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 29 lõikes 6 osutatud ühtsete põhimõtete rakendamisel võetakse arvesse tsüpermetriini kohta koostatud pikendamisaruande järeldusi, eelkõige selle I ja II liidet. Liikmesriigid pööravad erilist tähelepanu:

| — | veeorganismide, sihtrühma mittekuuluvate lülijalgsete, sealhulgas mesilaste kaitsele; |
| --- | --- |

—

veeorganismide, sihtrühma mittekuuluvate lülijalgsete, sealhulgas mesilaste kaitsele;

| — | tarbijariski hindamisele; |
| --- | --- |

—

tarbijariski hindamisele;

| — | taimekaitsevahendites kasutatava toimeaine tehnilisele kirjeldusele. |
| --- | --- |

—

taimekaitsevahendites kasutatava toimeaine tehnilisele kirjeldusele.

Vajaduse korral kehtestavad liikmesriigid määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 6 punkti i kohasel lubade andmisel seirenõuded, et Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivide 2000/60/EÜ (*1) ja 2009/128/EÜ (*2) kohast seiret täiendada.

Taotleja esitab komisjonile, liikmesriikidele ja toiduohutusametile kinnitava teabe seoses järgmisega:

| 1. | 3-fenoksübensoüülijääki sisaldavate metaboliitide toksikoloogiline profiil; |
| --- | --- |

1.

3-fenoksübensoüülijääki sisaldavate metaboliitide toksikoloogiline profiil;

| 2. | tsüpermetriini isomeeride, eriti enantiomeeri (1S-cis-αR) suhteline mürgisus; |
| --- | --- |

2.

tsüpermetriini isomeeride, eriti enantiomeeri (1S-cis-αR) suhteline mürgisus;

| 3. | veetöötlemisprotsesside mõju pinna- ja põhjavees esinevate jääkide omadustele, kui pinna- või põhjavett võetakse joogiveeks. |
| --- | --- |

3.

veetöötlemisprotsesside mõju pinna- ja põhjavees esinevate jääkide omadustele, kui pinna- või põhjavett võetakse joogiveeks.

| 4. | Määruse (EÜ) nr 1107/2009 (muudetud määrusega (EL) 2018/605) II lisa punktid 3.6.5 ja 3.8.2. |
| --- | --- |

4.

Määruse (EÜ) nr 1107/2009 (muudetud määrusega (EL) 2018/605) II lisa punktid 3.6.5 ja 3.8.2.

Taotleja esitab:

| — | Punktis 1 osutatud teabe hiljemalt 15. detsembriks 2022; |
| --- | --- |

—

Punktis 1 osutatud teabe hiljemalt 15. detsembriks 2022;

| — | punktis 2 osutatud teabe hiljemalt 15. detsembriks 2023, ning |
| --- | --- |

—

punktis 2 osutatud teabe hiljemalt 15. detsembriks 2023, ning

| — | punktis 3 osutatud teabe hiljemalt kuupäevaks, mil täitub kaks aastat kuupäevast, mil komisjon avaldab juhenddokumendi pinna- ja põhjavees esinevatele jääkidele veetöötlemisprotsesside tulemusena avalduva mõju hindamisse kohta. |
| --- | --- |

—

punktis 3 osutatud teabe hiljemalt kuupäevaks, mil täitub kaks aastat kuupäevast, mil komisjon avaldab juhenddokumendi pinna- ja põhjavees esinevatele jääkidele veetöötlemisprotsesside tulemusena avalduva mõju hindamisse kohta.

Vastavalt määruse (EÜ) nr 1107/2009 (muudetud määrusega (EL) 2018/605) II lisa punktidele 3.6.5 ja 3.8.2 tuleb ajakohastatud hinnang juba esitatud teabe kohta ning vajaduse korral ka täiendav teave hormonaalset mõju põhjustava toime puudumise kohta esitada hiljemalt 15. detsembriks 2023.

---

(*1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2000. aasta direktiiv 2000/60/EÜ, millega kehtestatakse ühenduse veepoliitika alane tegevusraamistik (EÜT L 327, 22.12.2000, lk 1).

(*2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. oktoobri 2009. aasta direktiiv 2009/128/EÜ, millega kehtestatakse ühenduse tegevusraamistik pestitsiidide säästva kasutamise saavutamiseks (ELT L 309, 24.11.2009, lk 71).“

---

| 25.11.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 420/16 |
| --- | --- | --- | --- |

25.11.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 420/16

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2021/2050,

24. november 2021,

milles käsitletakse loa andmist Bacillus velezensis CECT 5940 preparaadi kasutamiseks broilerkalkunite, aretuskalkunite, vähem levinud kodulinnuliikide nuum- ja aretuslindude ning dekoratiivlindude (kes ei ole ette nähtud paljundamiseks) söödalisandina (loa hoidja: Evonik Operations GmbH)

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1831/2003 loomasöötades kasutatavate söödalisandite kohta, (1) eriti selle artikli 9 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruses (EÜ) nr 1831/2003 on sätestatud loomasöödas kasutatava söödalisandi loa taotlemise nõue ning sellise loa andmise alused ja kord. |
| --- | --- |

(1)

Määruses (EÜ) nr 1831/2003 on sätestatud loomasöödas kasutatava söödalisandi loa taotlemise nõue ning sellise loa andmise alused ja kord.

| (2) | Kooskõlas määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikliga 7 on esitatud taotlus lubada kasutada Bacillus velezensis CECT 5940 preparaati. Taotlusele olid lisatud määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikli 7 lõikes 3 nõutud üksikasjad ja dokumendid. |
| --- | --- |

(2)

Kooskõlas määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikliga 7 on esitatud taotlus lubada kasutada Bacillus velezensis CECT 5940 preparaati. Taotlusele olid lisatud määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikli 7 lõikes 3 nõutud üksikasjad ja dokumendid.

| (3) | Taotluses käsitletakse loa andmist Bacillus velezensis CECT 5940 (varasemalt kui Bacillus amyloliquefaciens CECT 5940) preparaadi kasutamiseks broilerkalkunite, aretuskalkunite, vähem levinud kodulinnuliikide nuum- ja aretuslindude ning dekoratiivlindude (kes ei ole ette nähtud paljundamiseks) söödalisandina ning selle liigitamist söödalisandite kategooriasse „zootehnilised lisandid“. |
| --- | --- |

(3)

Taotluses käsitletakse loa andmist Bacillus velezensis CECT 5940 (varasemalt kui Bacillus amyloliquefaciens CECT 5940) preparaadi kasutamiseks broilerkalkunite, aretuskalkunite, vähem levinud kodulinnuliikide nuum- ja aretuslindude ning dekoratiivlindude (kes ei ole ette nähtud paljundamiseks) söödalisandina ning selle liigitamist söödalisandite kategooriasse „zootehnilised lisandid“.

| (4) | Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „toiduohutusamet“) jõudis oma 5. mai 2021. aasta arvamuses (2) järeldusele, et kavandatud kasutustingimuste juures ei avalda Bacillus amyloliquefaciens CECT 5940 preparaat kahjulikku mõju loomade tervisele, tarbijate ohutusele ega keskkonnale. Samuti jõudis amet järeldusele, et kõnealune preparaat ei ole nahka ega silmi ärritav ega nahka sensibiliseeriv, kuid seda tuleks käsitada hingamiselundite sensibilisaatorina. Seepärast leiab komisjon, et tuleks võtta asjakohased kaitsemeetmed, mis võimaldavad ennetada kahjulikku mõju inimeste, eelkõige kõnealuse söödalisandi kasutajate tervisele. Toiduohutusamet jõudis ka järeldusele, et kõnealune preparaat võib olla tõhus zootehniline söödalisand. Toiduohutusameti hinnangul ei ole vaja kehtestada turustamisjärgse järelevalve erinõudeid. Toiduohutusamet kinnitas ka määrusega (EÜ) nr 1831/2003 asutatud referentlabori esitatud aruande söödas sisalduva kõnealuse söödalisandi analüüsimise meetodite kohta. |
| --- | --- |

(4)

Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „toiduohutusamet“) jõudis oma 5. mai 2021. aasta arvamuses (2) järeldusele, et kavandatud kasutustingimuste juures ei avalda Bacillus amyloliquefaciens CECT 5940 preparaat kahjulikku mõju loomade tervisele, tarbijate ohutusele ega keskkonnale. Samuti jõudis amet järeldusele, et kõnealune preparaat ei ole nahka ega silmi ärritav ega nahka sensibiliseeriv, kuid seda tuleks käsitada hingamiselundite sensibilisaatorina. Seepärast leiab komisjon, et tuleks võtta asjakohased kaitsemeetmed, mis võimaldavad ennetada kahjulikku mõju inimeste, eelkõige kõnealuse söödalisandi kasutajate tervisele. Toiduohutusamet jõudis ka järeldusele, et kõnealune preparaat võib olla tõhus zootehniline söödalisand. Toiduohutusameti hinnangul ei ole vaja kehtestada turustamisjärgse järelevalve erinõudeid. Toiduohutusamet kinnitas ka määrusega (EÜ) nr 1831/2003 asutatud referentlabori esitatud aruande söödas sisalduva kõnealuse söödalisandi analüüsimise meetodite kohta.

| (5) | Bacillus amyloliquefaciens CECT 5940 preparaadi hindamisest nähtub, et määruse (EÜ) nr 1831/2003 artiklis 5 sätestatud tingimused loa andmiseks on täidetud. Seepärast tuleks anda luba kõnealuse aine kasutamiseks vastavalt käesoleva määruse lisas esitatud tingimustele. |
| --- | --- |

(5)

Bacillus amyloliquefaciens CECT 5940 preparaadi hindamisest nähtub, et määruse (EÜ) nr 1831/2003 artiklis 5 sätestatud tingimused loa andmiseks on täidetud. Seepärast tuleks anda luba kõnealuse aine kasutamiseks vastavalt käesoleva määruse lisas esitatud tingimustele.

| (6) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(6)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Lisas kirjeldatud preparaati, mis kuulub söödalisandite kategooriasse „zootehnilised lisandid“ ja funktsionaalrühma „soolestiku mikrofloorat tasakaalustavad ained“, lubatakse kasutada söödalisandina loomasöötades kõnealuses lisas esitatud tingimustel.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 24. november 2021

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 268, 18.10.2003, lk 29.

1

(2)  EFSA Journal 2021;19(6):6620.

2

---

LISA

| Söödalisandi identifitseerimisnumber | Loa hoidja nimi | Söödalisand | Koostis, keemiline valem, kirjeldus, analüüsimeetod | Loomaliik või -kategooria | Vanuse ülempiir | Miinimumsisaldus | Maksimumsisaldus | Muud sätted | Loa kehtivusaja lõpp |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Sisaldus CFUdes 12 % niiskusesisaldusega täissööda kilogrammi kohta |
| Kategooria: zootehnilised söödalisandid. Funktsionaalrühm: soolestiku mikrofloorat tasakaalustavad ained. |
| 4b1822i | Evonik Operations GmbH | Bacillus velezensis CECT 5940 | Söödalisandi koostis:


  Bacillus velezensis CECT 5940 preparaat, mis sisaldab vähemalt
  —1 × 109 CFUd söödalisandi grammi kohta
  Tahke | Broilerkalkunid
  Aretuskalkunid
  Vähem levinud kodulinnuliikide nuum- ja aretuslinnud
  Dekoratiivlinnud (ei ole ette nähtud paljundamiseks) | – | 1 × 109 | – | 1. | Söödalisandi ja eelsegude kasutamisjuhistes tuleb märkida säilitustingimused ja püsivus kuumtöötlemisel. |

Söödalisandi identifitseerimisnumber

Loa hoidja nimi

Söödalisand

Koostis, keemiline valem, kirjeldus, analüüsimeetod

Loomaliik või -kategooria

Vanuse ülempiir

Miinimumsisaldus

Maksimumsisaldus

Muud sätted

Loa kehtivusaja lõpp

Sisaldus CFUdes 12 % niiskusesisaldusega täissööda kilogrammi kohta

Kategooria: zootehnilised söödalisandid. Funktsionaalrühm: soolestiku mikrofloorat tasakaalustavad ained.

4b1822i

Evonik Operations GmbH

Bacillus velezensis CECT 5940

Söödalisandi koostis:

Bacillus velezensis CECT 5940 preparaat, mis sisaldab vähemalt

—1 × 109 CFUd söödalisandi grammi kohta

Tahke

Broilerkalkunid

Aretuskalkunid

Vähem levinud kodulinnuliikide nuum- ja aretuslinnud

Dekoratiivlinnud (ei ole ette nähtud paljundamiseks)

–

1 × 109

–

1.

Söödalisandi ja eelsegude kasutamisjuhistes tuleb märkida säilitustingimused ja püsivus kuumtöötlemisel.

| 2. | Võib kasutada söödas, mis sisaldab järgmisi lubatud koktsidiostaatikume: diklasuriil ja naatriummonensiin. |
| --- | --- |

2.

Võib kasutada söödas, mis sisaldab järgmisi lubatud koktsidiostaatikume: diklasuriil ja naatriummonensiin.

| 3. | Söödakäitlejad kehtestavad söödalisandi ja eelsegude kasutajatele kasutamiskorra ja võtavad korralduslikud meetmed, millega vähendatakse nende kasutamisest tuleneda võivaid ohte. Kui selline kasutamiskord ja sellised meetmed ei võimalda kõnealuseid ohte kõrvaldada või minimeerida, kasutatakse söödalisandi ja eelsegude käitlemisel isikukaitsevahendeid, sealhulgas hingamisteede kaitsevahendeid. |
| --- | --- |

3.

Söödakäitlejad kehtestavad söödalisandi ja eelsegude kasutajatele kasutamiskorra ja võtavad korralduslikud meetmed, millega vähendatakse nende kasutamisest tuleneda võivaid ohte. Kui selline kasutamiskord ja sellised meetmed ei võimalda kõnealuseid ohte kõrvaldada või minimeerida, kasutatakse söödalisandi ja eelsegude käitlemisel isikukaitsevahendeid, sealhulgas hingamisteede kaitsevahendeid.

15.12.2031

Toimeaine kirjeldus

Bacillus velezensis CECT 5940 elujõulised spoorid

Analüüsimeetod: (1)

Loendamine: pindkülvimeetod, mille puhul kasutatakse söötmena trüptooni, soja ja agarit (EN 15784)

Määramine: impulssvälja-geelelektroforees (PFGE)

---

(1)  Analüüsimeetodite üksikasjad on kättesaadavad referentlabori veebisaidil aadressil: https://ec.europa.eu/jrc/en/eurl/feed-additives/evaluation-reports.

---

| 25.11.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 420/19 |
| --- | --- | --- | --- |

25.11.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 420/19

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2021/2051,

24. november 2021,

milles käsitletakse Bacillus velezensis PTA-6507, Bacillus velezensis NRRL B-50013 ja Bacillus velezensis NRRL B-50104 preparaadi lubamist broilerkalkunite söödalisandina (loa hoidja: Danisco Animal Nutrition, keda esindab Genencor International B.V.)

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1831/2003 loomasöötades kasutatavate söödalisandite kohta, (1) eriti selle artikli 9 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruses (EÜ) nr 1831/2003 on sätestatud loomasöödas kasutatava söödalisandi loa taotlemise nõue ning sellise loa andmise ja kehtivuse pikendamise alused ja kord. |
| --- | --- |

(1)

Määruses (EÜ) nr 1831/2003 on sätestatud loomasöödas kasutatava söödalisandi loa taotlemise nõue ning sellise loa andmise ja kehtivuse pikendamise alused ja kord.

| (2) | Kooskõlas määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikliga 7 on esitatud taotlus lubada kasutada Bacillus velezensis PTA-6507, Bacillus velezensis NRRL B-50013 ja Bacillus velezensis NRRL B-50104 preparaati. Taotlusele olid lisatud määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikli 7 lõikes 3 nõutud üksikasjad ja dokumendid. |
| --- | --- |

(2)

Kooskõlas määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikliga 7 on esitatud taotlus lubada kasutada Bacillus velezensis PTA-6507, Bacillus velezensis NRRL B-50013 ja Bacillus velezensis NRRL B-50104 preparaati. Taotlusele olid lisatud määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikli 7 lõikes 3 nõutud üksikasjad ja dokumendid.

| (3) | Taotluses käsitletakse luba kasutada Bacillus velezensis PTA-6507, Bacillus velezensis NRRL B-50013 ja Bacillus velezensis NRRL B-50104 (varem kui Bacillus amyloliquefaciens PTA-6507, Bacillus amyloliquefaciens NRRL B-50013 ja Bacillus amyloliquefaciens NRRL B-50104) preparaati broilerkalkunite söödalisandina ning selle liigitamist söödalisandite kategooriasse „zootehnilised lisandid“. |
| --- | --- |

(3)

Taotluses käsitletakse luba kasutada Bacillus velezensis PTA-6507, Bacillus velezensis NRRL B-50013 ja Bacillus velezensis NRRL B-50104 (varem kui Bacillus amyloliquefaciens PTA-6507, Bacillus amyloliquefaciens NRRL B-50013 ja Bacillus amyloliquefaciens NRRL B-50104) preparaati broilerkalkunite söödalisandina ning selle liigitamist söödalisandite kategooriasse „zootehnilised lisandid“.

| (4) | Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „toiduohutusamet“) jõudis oma 17. märtsi 2021. aasta arvamuses (2) järeldusele, et kavandatud kasutustingimuste juures ei avalda Bacillus velezensis PTA-6507, Bacillus velezensis NRRL B-50013 ja Bacillus velezensis NRRL B-50104 preparaat kahjulikku mõju loomade ja inimeste tervisele ega keskkonnale. Toiduohutusamet jõudis ka järeldusele, et kõnealune preparaat ei ärrita nahka ega silmi ega ole naha sensibilisaator, kuid arvestades toimeainete valgulisi omadusi, tuleks seda käsitada hingamisteede sensibilisaatorina. Seepärast leiab komisjon, et tuleks võtta asjakohased kaitsemeetmed, mis võimaldavad ennetada kahjulikku mõju inimeste, eelkõige kõnealuse söödalisandi kasutajate tervisele. Amet jõudis ka järeldusele, et kõnealune preparaat võib olla tõhus zootehniline söödalisand. Toiduohutusameti hinnangul ei ole vaja kehtestada turustamisjärgse järelevalve erinõudeid. Toiduohutusamet kinnitas ka määrusega (EÜ) nr 1831/2003 asutatud referentlabori esitatud aruande söödas sisalduva kõnealuse söödalisandi analüüsimise meetodite kohta. |
| --- | --- |

(4)

Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „toiduohutusamet“) jõudis oma 17. märtsi 2021. aasta arvamuses (2) järeldusele, et kavandatud kasutustingimuste juures ei avalda Bacillus velezensis PTA-6507, Bacillus velezensis NRRL B-50013 ja Bacillus velezensis NRRL B-50104 preparaat kahjulikku mõju loomade ja inimeste tervisele ega keskkonnale. Toiduohutusamet jõudis ka järeldusele, et kõnealune preparaat ei ärrita nahka ega silmi ega ole naha sensibilisaator, kuid arvestades toimeainete valgulisi omadusi, tuleks seda käsitada hingamisteede sensibilisaatorina. Seepärast leiab komisjon, et tuleks võtta asjakohased kaitsemeetmed, mis võimaldavad ennetada kahjulikku mõju inimeste, eelkõige kõnealuse söödalisandi kasutajate tervisele. Amet jõudis ka järeldusele, et kõnealune preparaat võib olla tõhus zootehniline söödalisand. Toiduohutusameti hinnangul ei ole vaja kehtestada turustamisjärgse järelevalve erinõudeid. Toiduohutusamet kinnitas ka määrusega (EÜ) nr 1831/2003 asutatud referentlabori esitatud aruande söödas sisalduva kõnealuse söödalisandi analüüsimise meetodite kohta.

| (5) | Bacillus velezensis PTA-6507, Bacillus velezensis NRRL B-50013 ja Bacillus velezensis NRRL B-50104 preparaadi hindamine näitab, et määruse (EÜ) nr 1831/2003 artiklis 5 sätestatud tingimused loa andmiseks on täidetud. Seepärast tuleks anda luba kasutada preparaati käesoleva määruse lisas esitatud viisil. |
| --- | --- |

(5)

Bacillus velezensis PTA-6507, Bacillus velezensis NRRL B-50013 ja Bacillus velezensis NRRL B-50104 preparaadi hindamine näitab, et määruse (EÜ) nr 1831/2003 artiklis 5 sätestatud tingimused loa andmiseks on täidetud. Seepärast tuleks anda luba kasutada preparaati käesoleva määruse lisas esitatud viisil.

| (6) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(6)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Lisas kirjeldatud preparaati, mis kuulub söödalisandite kategooriasse „zootehnilised lisandid“ ja funktsionaalrühma „soolestiku mikrofloorat tasakaalustavad ained“, lubatakse kasutada söödalisandina loomasöötades kõnealuses lisas esitatud tingimustel.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 24. november 2021

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 268, 18.10.2003, lk 29.

1

(2)  EFSA Journal (2021); 19(4): 6535.

2

---

LISA

| Söödalisandi identifitseerimisnumber | Loa hoidja nimi | Söödalisand | Koostis, keemiline valem, kirjeldus, analüüsimeetod | Loomaliik või -kategooria | Vanuse ülempiir | Miinimumsisaldus | Maksimumsisaldus | Muud sätted | Loa kehtivusaja lõpp |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Sisaldus CFUdes 12 % niiskusesisaldusega täissööda kilogrammi kohta |
| Kategooria: zootehnilised lisandid.


  Funktsionaalrühm: soolestiku mikrofloorat tasakaalustavad ained |
| 4b1827i | Danisco Animal Nutrition, keda esindab Genencor International B.V. | Bacillus velezensis PTA-6507, Bacillus. velezensis NRRL B-50013 ja Bacillus. velezensis NRRL B-50104 | Söödalisandi koostis


  Bacillus velezensis PTA-6507, Bacillus. velezensis NRRL B-50013 ja Bacillus. velezensis NRRL B-50104 preparaat, mis sisaldab vähemalt 2,5 × 109 CFU/g lisandit (kokku) ja iga bakteritüve vähemalt kontsentratsioonis 8,3 × 108 g söödalisandi kohta.
  Tahke | Broilerkalkunid | – | 7,5 × 107 | – | 1. | Söödalisandi ja eelsegude kasutamisjuhistes tuleb märkida säilitustingimused ja püsivus kuumtöötlemisel. |

Söödalisandi identifitseerimisnumber

Loa hoidja nimi

Söödalisand

Koostis, keemiline valem, kirjeldus, analüüsimeetod

Loomaliik või -kategooria

Vanuse ülempiir

Miinimumsisaldus

Maksimumsisaldus

Muud sätted

Loa kehtivusaja lõpp

Sisaldus CFUdes 12 % niiskusesisaldusega täissööda kilogrammi kohta

Kategooria: zootehnilised lisandid.

Funktsionaalrühm: soolestiku mikrofloorat tasakaalustavad ained

4b1827i

Danisco Animal Nutrition, keda esindab Genencor International B.V.

Bacillus velezensis PTA-6507, Bacillus. velezensis NRRL B-50013 ja Bacillus. velezensis NRRL B-50104

Söödalisandi koostis

Bacillus velezensis PTA-6507, Bacillus. velezensis NRRL B-50013 ja Bacillus. velezensis NRRL B-50104 preparaat, mis sisaldab vähemalt 2,5 × 109 CFU/g lisandit (kokku) ja iga bakteritüve vähemalt kontsentratsioonis 8,3 × 108 g söödalisandi kohta.

Tahke

Broilerkalkunid

–

7,5 × 107

–

1.

Söödalisandi ja eelsegude kasutamisjuhistes tuleb märkida säilitustingimused ja püsivus kuumtöötlemisel.

| 2. | Võib kasutada söödas, mis sisaldab järgmisi lubatud koktsidiostaatikume: naatriumlasalotsiid A, naatriummonensiin ja diklasuriil. |
| --- | --- |

2.

Võib kasutada söödas, mis sisaldab järgmisi lubatud koktsidiostaatikume: naatriumlasalotsiid A, naatriummonensiin ja diklasuriil.

| 3. | Söödakäitlejad kehtestavad söödalisandi ja eelsegude kasutajatele kasutamiskorra ja võtavad korralduslikud meetmed, millega vähendatakse söödalisandi kasutamisest tulenevaid võimalikke ohte. Kui selline kasutamiskord ja sellised meetmed ei võimalda kõnealuseid ohte kõrvaldada või minimeerida, kasutatakse söödalisandi ja eelsegude käitlemisel isikukaitsevahendeid, sealhulgas hingamiskaitsevahendeid. |
| --- | --- |

3.

Söödakäitlejad kehtestavad söödalisandi ja eelsegude kasutajatele kasutamiskorra ja võtavad korralduslikud meetmed, millega vähendatakse söödalisandi kasutamisest tulenevaid võimalikke ohte. Kui selline kasutamiskord ja sellised meetmed ei võimalda kõnealuseid ohte kõrvaldada või minimeerida, kasutatakse söödalisandi ja eelsegude käitlemisel isikukaitsevahendeid, sealhulgas hingamiskaitsevahendeid.

15. detsember 2031

Toimeaine kirjeldus

Bacillus velezensis PTA-6507, Bacillus. velezensis NRRL B-50013 and Bacillus. velezensis NRRL B-50104 eluvõimelised spoorid

Analüüsimeetod
   (1)

Bacillus velezensis PTA-6507, Bacillus. velezensis NRRL B-50013 ja Bacillus. velezensis NRRL B-50104 määramine ja loendamine söödalisandis, eelsegus ja söödas

| — | Määramine: impulssvälja-geelelektroforees (PFGE) |
| --- | --- |

—

Määramine: impulssvälja-geelelektroforees (PFGE)

| — | Loendamine: kuumutamisele järgnev pindkülvimeetod (EN 15784) |
| --- | --- |

—

Loendamine: kuumutamisele järgnev pindkülvimeetod (EN 15784)

---

(1)  Analüüsimeetodite üksikasjad on kättesaadavad referentlabori veebisaidil aadressil: https://ec.europa.eu/jrc/en/eurl/feed-additives/evaluation-reports

---

| 25.11.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 420/23 |
| --- | --- | --- | --- |

25.11.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 420/23

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2021/2052,

24. november 2021,

millega määratakse vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) 2019/1700 kindlaks sissetulekute ja elamistingimuste valikuuringu teemade „Tööturg ja eluase“, „Soodsate ja ebasoodsate asjaolude põlvkondadevaheline edasikandumine“ ja „Eluasemeraskused“ ning 2023. aasta lisateema „Leibkondade energiatõhusus“ andmekogumite tehnilised üksikasjad

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 10. oktoobri 2019. aasta määrust (EL) 2019/1700, millega luuakse valimitena kogutud individuaalsetel andmetel põhineva üksikisikuid ja leibkondi käsitleva Euroopa statistika ühtne raamistik, muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruseid (EÜ) nr 808/2004, (EÜ) nr 452/2008 ja (EÜ) nr 1338/2008 ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 577/98 ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1177/2003, (1) eriti selle artikli 7 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Selleks et tagada sissetulekute ja elamistingimuste statistikavaldkonna valikuuringu nõuetekohane rakendamine, peaks komisjon kindlaks määrama teemade „Tööturg ja eluase“, „Soodsate ja ebasoodsate asjaolude põlvkondadevaheline edasikandumine“, „Eluasemeraskused“ ning 2023. aasta lisateema „Leibkondade energiatõhusus“ andmekogumite tehnilised üksikasjad. |
| --- | --- |

(1)

Selleks et tagada sissetulekute ja elamistingimuste statistikavaldkonna valikuuringu nõuetekohane rakendamine, peaks komisjon kindlaks määrama teemade „Tööturg ja eluase“, „Soodsate ja ebasoodsate asjaolude põlvkondadevaheline edasikandumine“, „Eluasemeraskused“ ning 2023. aasta lisateema „Leibkondade energiatõhusus“ andmekogumite tehnilised üksikasjad.

| (2) | Sissetuleku ja elamistingimuste statistikavaldkond annab Euroopa poolaasta ja Euroopa sotsiaalõiguste samba jaoks vajalikku teavet eelkõige sissetulekute jaotuse, vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse kohta. Selle valdkonna teavet kasutatakse ka mitmetes muudes elutingimusi ja vaesust käsitlevates ELi poliitikavaldkondades. Poliitika elluviimiseks on väga vaja üksikasjalikku teavet tööturu ja eluaseme, soodsate ja ebasoodsate asjaolude põlvkondadevahelise edasikandumise ja eluasemeraskuste teemal. Väga oluline on ka lisateema „Leibkondade energiatõhusus“, pidades eelkõige silmas liikmesriikidele esitatud soovitust vähendada energiaostuvõimetust. |
| --- | --- |

(2)

Sissetuleku ja elamistingimuste statistikavaldkond annab Euroopa poolaasta ja Euroopa sotsiaalõiguste samba jaoks vajalikku teavet eelkõige sissetulekute jaotuse, vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse kohta. Selle valdkonna teavet kasutatakse ka mitmetes muudes elutingimusi ja vaesust käsitlevates ELi poliitikavaldkondades. Poliitika elluviimiseks on väga vaja üksikasjalikku teavet tööturu ja eluaseme, soodsate ja ebasoodsate asjaolude põlvkondadevahelise edasikandumise ja eluasemeraskuste teemal. Väga oluline on ka lisateema „Leibkondade energiatõhusus“, pidades eelkõige silmas liikmesriikidele esitatud soovitust vähendada energiaostuvõimetust.

| (3) | Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 223/2009 (2) artikli 7 alusel asutatud Euroopa statistikasüsteemi komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(3)

Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 223/2009 (2) artikli 7 alusel asutatud Euroopa statistikasüsteemi komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Sissetulekute ja elamistingimuste valdkonna alamteemade „Tööturg ja eluase“, „Soodsate ja ebasoodsate asjaolude põlvkondadevaheline edasikandumine“, „Eluasemeraskused“ ning 2023. aasta lisateema „Leibkondade energiatõhusus“ andmekogumite tehnilised omadused on esitatud lisas ja need on järgmised:

| a) | muutuja tunnuskood, |
| --- | --- |

a)

muutuja tunnuskood,

| b) | muutuja nimetus, |
| --- | --- |

b)

muutuja nimetus,

| c) | vastusevariandi kirjeldus ja vastusevariandi kood, |
| --- | --- |

c)

vastusevariandi kirjeldus ja vastusevariandi kood,

| d) | kogumisüksus, |
| --- | --- |

d)

kogumisüksus,

| e) | kogumisviis, |
| --- | --- |

e)

kogumisviis,

| f) | vaatlusperiood. |
| --- | --- |

f)

vaatlusperiood.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 24. november 2021

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 261I, 14.10.2019, lk 1.

1

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. märtsi 2009. aasta määrus (EÜ) nr 223/2009 Euroopa statistika kohta ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1101/2008 (konfidentsiaalsete statistiliste andmete Euroopa Ühenduste Statistikaametile edastamise kohta), nõukogu määruse (EÜ) nr 322/97 (ühenduse statistika kohta) ja nõukogu otsuse 89/382/EMÜ, Euratom (millega luuakse Euroopa ühenduste statistikaprogrammi komitee) kehtetuks tunnistamise kohta (ELT L 87, 31.3.2009, lk 164).

2

---

LISA

Muutujate tehnilised omadused

| Muutuja tunnuskood | Muutuja nimetus | Vastusevariandi kood | Vastusevariandi kirjeldus | Kogumisüksus | Kogumisviis | Vaatlusperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Alamteema: Töökoha tunnused |
| PL230 | Töötamine avalikus / erasektoris | 1 | Avalik sektor | Kõik vähemalt 16aastased praegused leibkonna liikmed või valitud andmeesitaja (asjakohasel juhul) | Isikuküsitlus (kui isik viibib ajutiselt eemal või on vastamisvõimetu, siis erandina vahendatud küsitlus) või registrid | Praegune |
| 2 | Erasektor |
| 3 | Segatüüpi |
| 99 | Ei tea |
| PL230_F | Töötamine avalikus / erasektoris (lipp) | 1 | Kogutud uuringu/küsitluse kaudu | | | |
| 2 | Kogutud haldusandmetest |
| 3 | Imputeeritud |
| 4 | Allikat ei ole võimalik kindlaks teha |
| -1 | Andmed puuduvad |
| -2 | Ei ole asjakohane (PL032≠1) |
| -3 | Muu kui valitud andmeesitaja |
| -7 | Ei ole asjakohane (ei koguta, vastavalt „pidevplaneerimiskava“ rakendamisele) |
| PW100 | Tööga rahulolu | 0–10 | Ei ole üldse rahul – Täiesti rahul | Kõik vähemalt 16aastased praegused leibkonna liikmed või valitud andmeesitaja (asjakohasel juhul) | Isikuküsitlus (kui isik viibib ajutiselt eemal või on vastamisvõimetu, siis erandina vahendatud küsitlus) | Praegune |
| 99 | Ei tea |
| PW100_F | Tööga rahulolu (lipp) | 1 | Täidetud | | | |
| -1 | Andmed puuduvad |
| -2 | Ei ole asjakohane (PL032≠1) |
| -3 | Muu kui valitud andmeesitaja |
| -7 | Ei ole asjakohane (ei koguta, vastavalt „pidevplaneerimiskava“ rakendamisele) |
| PL260 | Harilik töötundide arv nädalas | 1–99 | Tundide arv | Kõik vähemalt 16aastased praegused leibkonna liikmed või valitud andmeesitaja (asjakohasel juhul) | Isikuküsitlus (kui isik viibib ajutiselt eemal või on vastamisvõimetu, siis erandina vahendatud küsitlus) või registrid | Tulude vaatlusperiood |
| PL260_F | Harilik töötundide arv nädalas (lipp) | 1 | Kogutud uuringu/küsitluse kaudu | | | |
| 2 | Kogutud haldusandmetest |
| 3 | Imputeeritud |
| 4 | Allikat ei ole võimalik kindlaks teha |
| -1 | Andmed puuduvad |
| -2 | Ei ole asjakohane (PL211≠1–4) |
| -3 | Muu kui valitud andmeesitaja |
| -7 | Ei ole asjakohane (ei koguta, vastavalt „pidevplaneerimiskava“ rakendamisele) |
| PL130 | Põhitöö kohaliku üksuse suurus | 1–9 | Täpne isikute arv, kui neid on 1–9 | Kõik vähemalt 16aastased praegused leibkonna liikmed või valitud andmeesitaja (asjakohasel juhul) | Isikuküsitlus (kui isik viibib ajutiselt eemal või on vastamisvõimetu, siis erandina vahendatud küsitlus) või registrid | Praegune |
| 10 | 10–19 isikut |
| 11 | 20–49 isikut |
| 12 | 50–249 isikut |
| 13 | 250 või rohkem isikut |
| 14 | Ei oska öelda, kuid vähem kui 10 isikut |
| 15 | Ei oska öelda, kuid vähemalt 10 isikut |
| PL130_F | Põhitöö kohaliku üksuse suurus (lipp) | 1 | Kogutud uuringu/küsitluse kaudu | | | |
| 2 | Kogutud haldusandmetest |
| 3 | Imputeeritud |
| 4 | Allikat ei ole võimalik kindlaks teha |
| -1 | Andmed puuduvad |
| -2 | Ei ole asjakohane (PL032≠1) |
| -3 | Muu kui valitud andmeesitaja |
| -7 | Ei ole asjakohane (ei koguta, vastavalt „pidevplaneerimiskava“ rakendamisele) |
| Alamteema: Hõiveseisund |
| PL035 | On töötanud eelmisel nädalal vähemalt ühe tunni | 1 | Jah | Kõik vähemalt 16aastased praegused leibkonna liikmed või valitud andmeesitaja (asjakohasel juhul) | Isikuküsitlus (kui isik viibib ajutiselt eemal või on vastamisvõimetu, siis erandina vahendatud küsitlus) või registrid | Eelmine nädal |
| 2 | Ei |
| PL035_F | On töötanud eelmisel nädalal vähemalt ühe tunni (lipp) | 1 | Kogutud uuringu/küsitluse kaudu | | | |
| 2 | Kogutud haldusandmetest |
| 3 | Imputeeritud |
| 4 | Allikat ei ole võimalik kindlaks teha |
| -1 | Andmed puuduvad |
| -2 | Ei ole asjakohane (RB081≠16–74) |
| -3 | Muu kui valitud andmeesitaja |
| -7 | Ei ole asjakohane (ei koguta, vastavalt „pidevplaneerimiskava“ rakendamisele) |
| PL025 | Valmis töötama | 1 | Jah | Kõik vähemalt 16aastased praegused leibkonna liikmed või valitud andmeesitaja (asjakohasel juhul) | Isikuküsitlus (kui isik viibib ajutiselt eemal või on vastamisvõimetu, siis erandina vahendatud küsitlus) | Praegune |
| 2 | Ei |
| PL025_F | Valmis töötama (lipp) | 1 | Täidetud | | | |
| -1 | Andmed puuduvad |
| -2 | Ei ole asjakohane (PL035=1) |
| -3 | Muu kui valitud andmeesitaja |
| -7 | Ei ole asjakohane (ei koguta, vastavalt „pidevplaneerimiskava“ rakendamisele) |
| PL020 | Aktiivne tööotsimine | 1 | Jah | Kõik vähemalt 16aastased praegused leibkonna liikmed või valitud andmeesitaja (asjakohasel juhul) | Isikuküsitlus (kui isik viibib ajutiselt eemal või on vastamisvõimetu, siis erandina vahendatud küsitlus) | Viimased neli nädalat |
| 2 | Ei |
| PL020_F | Aktiivne tööotsimine (lipp) | 1 | Täidetud | | | |
| -1 | Andmed puuduvad |
| -2 | Ei ole asjakohane (PL035=1) |
| -3 | Muu kui valitud andmeesitaja |
| -7 | Ei ole asjakohane (ei koguta, vastavalt „pidevplaneerimiskava“ rakendamisele) |
| PL120 | Põhjus, miks töötati vähem kui 30 tundi | 1 | Hariduse omandamine või koolitus | Kõik vähemalt 16aastased praegused leibkonna liikmed või valitud andmeesitaja (asjakohasel juhul) | Isikuküsitlus (kui isik viibib ajutiselt eemal või on vastamisvõimetu, siis erandina vahendatud küsitlus) | Praegune |
| 2 | Haigus või invaliidsus |
| 3 | Soovib töötada rohkem, kuid ei leia suurema tundide arvuga tööd |
| 4 | Ei soovi rohkem töötada |
| 5 | Kõikidel töökohtadel töötatud tundide arv loetakse täistööajaks |
| 6 | Majapidamistööd, laste või teiste isikute eest hoolitsemine |
| 7 | Muud põhjused |
| PL120_F | Põhjus, miks töötati vähem kui 30 tundi (lipp) | 1 | Täidetud | | | |
| -1 | Andmed puuduvad |
| -2 | Ei ole asjakohane (PL032≠1 või (PL032=1 ja PL060 + PL100 >30)) |
| -3 | Muu kui valitud andmeesitaja |
| -7 | Ei ole asjakohane (ei koguta, vastavalt „pidevplaneerimiskava“ rakendamisele) |
| PL280 | Töötuna arveloleku kestus | 1 | Kogu periood | Kõik vähemalt 16aastased praegused leibkonna liikmed või valitud andmeesitaja (asjakohasel juhul) | Isikuküsitlus (kui isik viibib ajutiselt eemal või on vastamisvõimetu, siis erandina vahendatud küsitlus) või registrid | Töötuse periood tulude võrdlusperioodil |
| 2 | Osa perioodi |
| 3 | Ei ole üldse arvele võetud |
| PL280_F | Töötuna arveloleku kestus (lipp) | 1 | Kogutud uuringu/küsitluse kaudu | | | |
| 2 | Kogutud haldusandmetest |
| 3 | Imputeeritud |
| 4 | Allikat ei ole võimalik kindlaks teha |
| -1 | Andmed puuduvad |
| -2 | Ei ole asjakohane (PL211≠5 või RB081≠16-74) |
| -3 | Muu kui valitud andmeesitaja |
| -7 | Ei ole asjakohane (ei koguta, vastavalt „pidevplaneerimiskava“ rakendamisele) |
| Alamteema: Haridustase – üksikasjad, sh katkestatud või pooleli jäetud haridustee |
| PE030 | Kõrgeima haridustaseme omandamise aasta | | aasta (neljakohaline) | Kõik vähemalt 16aastased praegused leibkonna liikmed või valitud andmeesitaja (asjakohasel juhul) | Isikuküsitlus (kui isik viibib ajutiselt eemal või on vastamisvõimetu, siis erandina vahendatud küsitlus) või registrid | Praegune |
| PE030_F | Kõrgeima haridustaseme omandamise aasta (lipp) | 1 | Kogutud uuringu/küsitluse kaudu | | | |
| 2 | Kogutud haldusandmetest |
| 3 | Imputeeritud |
| 4 | Allikat ei ole võimalik kindlaks teha |
| -1 | Andmed puuduvad |
| -2 | Ei ole asjakohane (PE041 = 000) |
| -3 | Muu kui valitud andmeesitaja |
| -7 | Ei ole asjakohane (ei koguta, vastavalt „pidevplaneerimiskava“ rakendamisele) |
| PE050 | Katkestatud või pooleli jäetud haridustee | 1 | Jah, üks | Kõik 16–34aastased praegused leibkonna liikmed või valitud andmeesitaja (asjakohasel juhul) | Isikuküsitlus (kui isik viibib ajutiselt eemal või on vastamisvõimetu, siis erandina vahendatud küsitlus) või registrid | Kogu elu |
| 2 | Jah, mitu |
| 3 | Ei |
| PE050_F | Katkestatud või pooleli jäetud haridustee (lipp) | 1 | Kogutud uuringu/küsitluse kaudu | | | |
| 2 | Kogutud haldusandmetest |
| 3 | Imputeeritud |
| 4 | Allikat ei ole võimalik kindlaks teha |
| -1 | Andmed puuduvad |
| -2 | Ei ole asjakohane (RB081≠16–34 või pole kunagi koolis käinud) |
| -3 | Muu kui valitud andmeesitaja |
| -7 | Ei ole asjakohane (ei koguta, vastavalt „pidevplaneerimiskava“ rakendamisele) |
| Alamteema: Elamistingimused, sh puudus ja kaudne üür |
| HS160 | Probleemid eluruumiga: liiga pime, pole piisavalt valgust | 1 | Jah | Leibkond | Leibkonna andmeesitaja | Praegune |
| 2 | Ei |
| HS160_F | Probleemid eluruumiga: liiga pime, pole piisavalt valgust (lipp) | 1 | Täidetud | | | |
| -1 | Andmed puuduvad |
| -7 | Ei ole asjakohane (ei koguta, vastavalt „pidevplaneerimiskava“ rakendamisele) |
| HS170 | Naabritelt või tänavalt kostev müra | 1 | Jah | Leibkond | Leibkonna andmeesitaja | Praegune |
| 2 | Ei |
| HS170_F | Naabritelt või tänavalt kostev müra (lipp) | 1 | Täidetud | | | |
| -1 | Andmed puuduvad |
| -7 | Ei ole asjakohane (ei koguta, vastavalt „pidevplaneerimiskava“ rakendamisele) |
| HC020 | Eluruumi suurus ruutmeetrites | 0-999 | Ruutmeetrid | Leibkond | Leibkonna andmeesitaja või registrid | Praegune |
| HC020_F | Eluruumi suurus ruutmeetrites (lipp) | 1 | Kogutud uuringu/küsitluse kaudu | | | |
| 2 | Kogutud haldusandmetest |
| 3 | Imputeeritud |
| 4 | Allikat ei ole võimalik kindlaks teha |
| -1 | Andmed puuduvad |
| -7 | Ei ole asjakohane (ei koguta, vastavalt „pidevplaneerimiskava“ rakendamisele) |
| HC080 | Üldine rahulolu eluruumiga | 1 | Väga rahulolematu | Leibkond | Leibkonna andmeesitaja | Praegune |
| 2 | Rahulolematu |
| 3 | Rahul |
| 4 | Väga rahul |
| HC080_F | Üldine rahulolu eluruumiga (lipp) | 1 | Täidetud | | | |
| -1 | Andmed puuduvad |
| -7 | Ei ole asjakohane (ei koguta, vastavalt „pidevplaneerimiskava“ rakendamisele) |
| HY030 | Kaudne üür | 0–99 999 999,99 | Summa (oma-vääringus) | Leibkond | Hinnanguline | Tulude vaatlusperiood |
| HY030_F | Kaudne üür (lipp) | 1 | Täidetud | | | |
| -1 | Andmed puuduvad |
| -7 | Ei ole asjakohane (ei koguta, vastavalt „pidevplaneerimiskava“ rakendamisele) |
| HH040 | Lekkiv katus, rõsked põrandad/seinad/vundament või mädanevad aknaraamid või põrandad | 1 | Jah | Leibkond | Leibkonna andmeesitaja | Praegune |
| 2 | Ei |
| HH040_F | Lekkiv katus, rõsked põrandad/seinad/vundament või mädanevad aknaraamid või põrandad (lipp) | 1 | Täidetud | | | |
| -1 | Andmed puuduvad |
| -7 | Ei ole asjakohane (ei koguta, vastavalt „pidevplaneerimiskava“ rakendamisele) |
| HS140 | Eluaseme kogukuludest tingitud finantskoormus | 1 | Väga koormav | Leibkond | Leibkonna andmeesitaja | Praegune |
| 2 | Veidi koormav |
| 3 | Ei ole üldse koormav |
| HS140_F | Eluaseme kogukuludest tingitud finantskoormus (lipp) | 1 | Täidetud | | | |
| -1 | Andmed puuduvad |
| -2 | Ei ole asjakohane (eluasemekulud puuduvad) |
| -7 | Ei ole asjakohane (ei koguta, vastavalt „pidevplaneerimiskava“ rakendamisele) |
| HS180 | Saaste, mustus või muud keskkonnaprobleemid | 1 | Jah | Leibkond | Leibkonna andmeesitaja | Praegune |
| 2 | Ei |
| HS180_F | Saaste, mustus või muud keskkonnaprobleemid (lipp) | 1 | Täidetud | | | |
| -1 | Andmed puuduvad |
| -7 | Ei ole asjakohane (ei koguta, vastavalt „pidevplaneerimiskava“ rakendamisele) |
| HS190 | Kuritegevus, vägivald või vandalism piirkonnas | 1 | Jah | Leibkond | Leibkonna andmeesitaja | Praegune |
| 2 | Ei |
| HS190_F | Kuritegevus, vägivald või vandalism piirkonnas (lipp) | 1 | Täidetud | | | |
| -1 | Andmed puuduvad |
| -7 | Ei ole asjakohane (ei koguta, vastavalt „pidevplaneerimiskava“ rakendamisele) |
| HH081 | Eluruumides on vann või dušš (VABATAHTLIK) | 1 | Jah, leibkonna ainukasutuses | Leibkond | Leibkonna andmeesitaja | Praegune |
| 2 | Jah, ühiskasutatav |
| 3 | Ei |
| HH081_F | Eluruumides on vann või dušš (VABATAHTLIK) (lipp) | 1 | Täidetud | | | |
| -1 | Andmed puuduvad |
| -7 | Ei ole asjakohane (ei koguta, vastavalt „pidevplaneerimiskava“ rakendamisele) |
| -8 | Ei ole asjakohane (muutujat ei koguta) |
| HH091 | Siseruumides asuv WC, mis on leibkonna ainukasutuses (VABATAHTLIK) | 1 | Jah, leibkonna ainukasutuses | Leibkond | Leibkonna andmeesitaja | Praegune |
| 2 | Jah, ühiskasutatav |
| 3 | Ei |
| HH091_F | Siseruumides asuv WC, mis on leibkonna ainukasutuses (lipp) | 1 | Täidetud | | | |
| -1 | Andmed puuduvad |
| -7 | Ei ole asjakohane (ei koguta, vastavalt „pidevplaneerimiskava“ rakendamisele) |
| -8 | Ei ole asjakohane (muutujat ei koguta) |
| Alamteema: Soodsate ja ebasoodsate asjaolude põlvkondadevaheline edasikandumine |
| PT220 | Leibkonna tüüp siis, kui andmeesitaja oli ligikaudu 14aastane | 1 | Tavaleibkond | Kõik praegused leibkonna liikmed või 25–59aastane valitud andmeesitaja (asjakohasel juhul) | Isikuküsitlus (kui isik viibib ajutiselt eemal või on vastamisvõimetu, siis erandina vahendatud küsitlus) | Siis, kui andmeesitaja oli ligikaudu 14aastane |
| 2 | Elas asutusleibkonnas või hooldusasutuses |
| PT220_F | Leibkonna tüüp siis, kui andmeesitaja oli ligikaudu 14aastane (lipp) | 1 | Täidetud | | | |
| -1 | Andmed puuduvad |
| -3 | Muu kui valitud andmeesitaja |
| -6 | Ei ole vanuses 25–59 |
| -7 | Ei ole asjakohane (ei koguta, vastavalt „pidevplaneerimiskava“ rakendamisele) |
| PT230 | Kas andmeesitaja elas koos emaga, kui ta oli ligikaudu 14aastane? | 1 | Jah | Kõik praegused leibkonna liikmed või 25–59aastane valitud andmeesitaja (asjakohasel juhul) | Isikuküsitlus (kui isik viibib ajutiselt eemal või on vastamisvõimetu, siis erandina vahendatud küsitlus) | Siis, kui andmeesitaja oli ligikaudu 14aastane |
| 2 | Ema ei elanud samas leibkonnas, kuid me pidasime ühendust |
| 3 | Ema ei elanud samas leibkonnas ja meil puudus ka kontakt |
| 4 | Ei, ema oli surnud |
| PT230_F | Kas andmeesitaja elas koos emaga, kui ta oli ligikaudu 14aastane? (lipp) | 1 | Täidetud | | | |
| -1 | Andmed puuduvad |
| -2 | Ei ole asjakohane (elas asutusleibkonnas või hooldusasutuses) |
| -3 | Ei ole „valitud andmeesitaja“ |
| -6 | Ei ole vanuses 25–59 |
| -7 | Ei ole asjakohane (ei koguta, vastavalt „pidevplaneerimiskava“ rakendamisele) |
| PT240 | Kas andmeesitaja elas koos isaga, kui ta oli ligikaudu 14aastane? | 1 | Jah | Kõik praegused leibkonna liikmed või 25–59aastane valitud andmeesitaja (asjakohasel juhul) | Isikuküsitlus (kui isik viibib ajutiselt eemal või on vastamisvõimetu, siis erandina vahendatud küsitlus) | Siis, kui andmeesitaja oli ligikaudu 14aastane |
| 2 | Isa ei elanud samas leibkonnas, kuid me pidasime ühendust |
| 3 | Isa ei elanud samas leibkonnas ja meil puudus ka kontakt |
| 4 | Ei, ema oli surnud |
| PT240_F | Kas andmeesitaja elas koos isaga, kui ta oli ligikaudu 14aastane? (lipp) | 1 | Täidetud | | | |
| -1 | Andmed puuduvad |
| -2 | Ei ole asjakohane (elas asutusleibkonnas või hooldusasutuses) |
| -3 | Ei ole „valitud andmeesitaja“ |
| -6 | Ei ole vanuses 25–59 |
| -7 | Ei ole asjakohane (ei koguta, vastavalt „pidevplaneerimiskava“ rakendamisele) |
| PT070 | Isa kodakondsus (VABATAHTLIK) | 99 | Peamine kodakondsus (SCL GEO kahetäheline kood)
  Ei tea | Kõik praegused leibkonna liikmed või 25–59aastane valitud andmeesitaja (asjakohasel juhul) | Isikuküsitlus (kui isik viibib ajutiselt eemal või on vastamisvõimetu, siis erandina vahendatud küsitlus) või registrid | Siis, kui andmeesitaja oli ligikaudu 14aastane |
| PT070_F | Isa kodakondsus (VABATAHTLIK) (lipp) | 1 | Kogutud uuringu/küsitluse kaudu | | | |
| 2 | Kogutud haldusandmetest |
| 3 | Imputeeritud |
| 4 | Allikat ei ole võimalik kindlaks teha |
| -1 | Andmed puuduvad |
| -2 | Ei ole asjakohane (elas asutusleibkonnas või hooldusasutuses) |
| -3 | Muu kui valitud andmeesitaja |
| -5 | Ei ole asjakohane (isa viibis eemal ja temaga puudus kontakt või oli surnud) |
| -6 | Ei ole vanuses 25–59 |
| -7 | Ei ole asjakohane (ei koguta, vastavalt „pidevplaneerimiskava“ rakendamisele) |
| -8 | Ei ole asjakohane (muutujat ei koguta) |
| PT100 | Ema kodakondsus (VABATAHTLIK) | 99 | Peamine kodakondsus (SCL GEO kahetäheline kood)
  Ei tea | Kõik praegused leibkonna liikmed või 25–59aastane valitud andmeesitaja (asjakohasel juhul) | Isikuküsitlus (kui isik viibib ajutiselt eemal või on vastamisvõimetu, siis erandina vahendatud küsitlus) või registrid | Siis, kui andmeesitaja oli ligikaudu 14aastane |
| PT100_F | Ema kodakondsus (VABATAHTLIK) (lipp) | 1 | Kogutud uuringu/küsitluse kaudu | | | |
| 2 | Kogutud haldusandmetest |
| 3 | Imputeeritud |
| 4 | Allikat ei ole võimalik kindlaks teha |
| -1 | Andmed puuduvad |
| -2 | Ei ole asjakohane (elas asutusleibkonnas või hooldusasutuses) |
| -3 | Muu kui valitud andmeesitaja |
| -5 | Ei ole asjakohane (ema viibis eemal ja temaga puudus kontakt või oli surnud) |
| -6 | Ei ole vanuses 25–59 |
| -7 | Ei ole asjakohane (ei koguta, vastavalt „pidevplaneerimiskava“ rakendamisele) |
| -8 | Ei ole asjakohane (muutujat ei koguta) |
| PT110 | Isa kõrgeim omandatud haridustase | 1 | Madal haridustase (alus- või algharidus või keskhariduse madalam aste) | Kõik praegused leibkonna liikmed või 25–59aastane valitud andmeesitaja (asjakohasel juhul) | Isikuküsitlus (kui isik viibib ajutiselt eemal või on vastamisvõimetu, siis erandina vahendatud küsitlus) või registrid | Siis, kui andmeesitaja oli ligikaudu 14aastane |
| 2 | Keskmine haridustase (keskhariduse ülemine aste, kutsekeskharidus või kutseõpe keskhariduse baasil) |
| 3 | Kõrge haridustase (keskeri- ja tehnikumiharidus keskhariduse baasil, bakalaureus või sellega võrdsustatud haridus, magister või sellega võrdsustatud haridus, doktor või sellega võrdsustatud haridus) |
| 99 | Ei tea |
| PT110_F | Isa kõrgeim omandatud haridustase (lipp) | 1 | Kogutud uuringu/küsitluse kaudu | | | |
| 2 | Kogutud haldusandmetest |
| 3 | Imputeeritud |
| 4 | Allikat ei ole võimalik kindlaks teha |
| -1 | Andmed puuduvad |
| -2 | Ei ole asjakohane (elas asutusleibkonnas või hooldusasutuses) |
| -3 | Muu kui valitud andmeesitaja |
| -5 | Ei ole asjakohane (isa viibis eemal ja temaga puudus kontakt või oli surnud) |
| -6 | Ei ole vanuses 25–59 |
| -7 | Ei ole asjakohane (ei koguta, vastavalt „pidevplaneerimiskava“ rakendamisele) |
| PT120 | Ema kõrgeim omandatud haridustase | 1 | Madal haridustase (alus- või algharidus või keskhariduse madalam aste) | Kõik praegused leibkonna liikmed või 25–59aastane valitud andmeesitaja (asjakohasel juhul) | Isikuküsitlus (kui isik viibib ajutiselt eemal või on vastamisvõimetu, siis erandina vahendatud küsitlus) või registrid | Siis, kui andmeesitaja oli ligikaudu 14aastane |
| 2 | Keskmine haridustase (keskhariduse ülemine aste, kutsekeskharidus või kutseõpe keskhariduse baasil) |
| 3 | Kõrge haridustase (keskeri- ja tehnikumiharidus keskhariduse baasil, bakalaureus või sellega võrdsustatud haridus, magister või sellega võrdsustatud haridus, doktor või sellega võrdsustatud haridus) |
| 99 | Ei tea |
| PT120_F | Ema kõrgeim omandatud haridustase (lipp) | 1 | Kogutud uuringu/küsitluse kaudu | | | |
| 2 | Kogutud haldusandmetest |
| 3 | Imputeeritud |
| 4 | Allikat ei ole võimalik kindlaks teha |
| -1 | Andmed puuduvad |
| -2 | Ei ole asjakohane (elas asutusleibkonnas või hooldusasutuses) |
| -3 | Muu kui valitud andmeesitaja |
| -5 | Ei ole asjakohane (ema viibis eemal ja temaga puudus kontakt või oli surnud) |
| -6 | Ei ole vanuses 25–59 |
| -7 | Ei ole asjakohane (ei koguta, vastavalt „pidevplaneerimiskava“ rakendamisele) |
| PT130 | Isa tööhõiveseisund, kui andmeesitaja oli ligikaudu 14aastane | 1 | Tööga hõivatu | Kõik praegused leibkonna liikmed või 25–59aastane valitud andmeesitaja (asjakohasel juhul) | Isikuküsitlus (kui isik viibib ajutiselt eemal või on vastamisvõimetu, siis erandina vahendatud küsitlus) või registrid | Siis, kui andmeesitaja oli ligikaudu 14aastane |
| 2 | Iseenda tööandja (kaasa arvatud pereettevõttes töötaja) |
| 3 | Töötu |
| 4 | Pensionil või ennetähtaegsel pensionil |
| 5 | Kodune |
| 6 | Töövõimetu pikaajaliste terviseprobleemide tõttu |
| 7 | Muu mitteaktiivne isik |
| 99 | Ei tea |
| PT130_F | Isa tööhõiveseisund, kui andmeesitaja oli ligikaudu 14aastane (lipp) | 1 | Kogutud uuringu/küsitluse kaudu | | | |
| 2 | Kogutud haldusandmetest |
| 3 | Imputeeritud |
| 4 | Allikat ei ole võimalik kindlaks teha |
| -1 | Andmed puuduvad |
| -2 | Ei ole asjakohane (elas asutusleibkonnas või hooldusasutuses) |
| -3 | Muu kui valitud andmeesitaja |
| -5 | Ei ole asjakohane (isa viibis eemal ja temaga puudus kontakt või oli surnud) |
| -6 | Ei ole vanuses 25–59 |
| -7 | Ei ole asjakohane (ei koguta, vastavalt „pidevplaneerimiskava“ rakendamisele) |
| PT160 | Ema tööhõiveseisund, kui andmeesitaja oli ligikaudu 14aastane | 1 | Tööga hõivatu | Kõik praegused leibkonna liikmed või 25–59aastane valitud andmeesitaja (asjakohasel juhul) | Isikuküsitlus (kui isik viibib ajutiselt eemal või on vastamisvõimetu, siis erandina vahendatud küsitlus) või registrid | Siis, kui andmeesitaja oli ligikaudu 14aastane |
| 2 | Iseenda tööandja (kaasa arvatud pereettevõttes töötaja) |
| 3 | Töötu |
| 4 | Pensionil või ennetähtaegsel pensionil |
| 5 | Kodune |
| 6 | Töövõimetu pikaajaliste terviseprobleemide tõttu |
| 7 | Muu mitteaktiivne isik |
| 99 | Ei tea |
| PT160_F | Ema tööhõiveseisund, kui andmeesitaja oli ligikaudu 14aastane (lipp) | 1 | Kogutud uuringu/küsitluse kaudu | | | |
| 2 | Kogutud haldusandmetest |
| 3 | Imputeeritud |
| 4 | Allikat ei ole võimalik kindlaks teha |
| -1 | Andmed puuduvad |
| -2 | Ei ole asjakohane (elas asutusleibkonnas või hooldusasutuses) |
| -3 | Muu kui valitud andmeesitaja |
| -5 | Ei ole asjakohane (ema viibis eemal ja temaga puudus kontakt või oli surnud) |
| -6 | Ei ole vanuses 25–59 |
| -7 | Ei ole asjakohane (ei koguta, vastavalt „pidevplaneerimiskava“ rakendamisele) |
| PT150 | Isa amet, kui andmeesitaja oli ligikaudu 14aastane (VABATAHTLIK) | | ISCO-08 (COM) kood (ühekohaline) | Kõik praegused leibkonna liikmed või 25–59aastane valitud andmeesitaja (asjakohasel juhul) | Isikuküsitlus (kui isik viibib ajutiselt eemal või on vastamisvõimetu, siis erandina vahendatud küsitlus) või registrid | Siis, kui andmeesitaja oli ligikaudu 14aastane |
| 99 | Ei tea |
| PT150_F | Isa amet, kui andmeesitaja oli ligikaudu 14aastane (VABATAHTLIK) (lipp) | 1 | Kogutud uuringu/küsitluse kaudu | | | |
| 2 | Kogutud haldusandmetest |
| 3 | Imputeeritud |
| 4 | Allikat ei ole võimalik kindlaks teha |
| -1 | Andmed puuduvad |
| -2 | Ei ole asjakohane (elas asutusleibkonnas või hooldusasutuses) |
| -3 | Muu kui valitud andmeesitaja |
| -4 | Ei ole asjakohane, isa ei tööta |
| -5 | Ei ole asjakohane (isa viibis eemal ja temaga puudus kontakt või oli surnud) |
| -6 | Ei ole vanuses 25–59 |
| -7 | Ei ole asjakohane (ei koguta, vastavalt „pidevplaneerimiskava“ rakendamisele) |
| -8 | Ei ole asjakohane (muutujat ei koguta) |
| PT180 | Ema amet, kui andmeesitaja oli ligikaudu 14aastane (VABATAHTLIK) | | ISCO-08 (COM) kood (ühekohaline) | Kõik praegused leibkonna liikmed või 25–59aastane valitud andmeesitaja (asjakohasel juhul) | Isikuküsitlus (kui isik viibib ajutiselt eemal või on vastamisvõimetu, siis erandina vahendatud küsitlus) või registrid | Siis, kui andmeesitaja oli ligikaudu 14aastane |
| 99 | Ei tea |
| PT180_F | Ema amet, kui andmeesitaja oli ligikaudu 14aastane (VABATAHTLIK) (lipp) | 1 | Kogutud uuringu/küsitluse kaudu | | | |
| 2 | Kogutud haldusandmetest |
| 3 | Imputeeritud |
| 4 | Allikat ei ole võimalik kindlaks teha |
| -1 | Andmed puuduvad |
| -2 | Ei ole asjakohane (elas asutusleibkonnas või hooldusasutuses) |
| -3 | Muu kui valitud andmeesitaja |
| -4 | Ei ole asjakohane, ema ei tööta |
| -5 | Ei ole asjakohane (ema viibis eemal ja temaga puudus kontakt või oli surnud) |
| -6 | Ei ole vanuses 25–59 |
| -7 | Ei ole asjakohane (ei koguta, vastavalt „pidevplaneerimiskava“ rakendamisele) |
| -8 | Ei ole asjakohane (muutujat ei koguta) |
| PT210 | Omandisuhe elamispinna suhtes, kui andmeesitaja oli ligikaudu 14aastane | 1 | Omanduses | Kõik praegused leibkonna liikmed või 25–59aastane valitud andmeesitaja (asjakohasel juhul) | Isikuküsitlus (kui isik viibib ajutiselt eemal või on vastamisvõimetu, siis erandina vahendatud küsitlus) või registrid | Siis, kui andmeesitaja oli ligikaudu 14aastane |
| 2 | Üüritud |
| 3 | Tasuta kasutatav majutus |
| 99 | Ei tea |
| PT210_F | Omandisuhe elamispinna suhtes, kui andmeesitaja oli ligikaudu 14aastane (lipp) | 1 | Kogutud uuringu/küsitluse kaudu | | | |
| 2 | Kogutud haldusandmetest |
| 3 | Imputeeritud |
| 4 | Allikat ei ole võimalik kindlaks teha |
| -1 | Andmed puuduvad |
| -2 | Ei ole asjakohane (elas asutusleibkonnas või hooldusasutuses) |
| -3 | Muu kui valitud andmeesitaja |
| -6 | Ei ole vanuses 25–59 |
| -7 | Ei ole asjakohane (ei koguta, vastavalt „pidevplaneerimiskava“ rakendamisele) |
| PT190 | Leibkonna rahaline olukord, kui andmeesitaja oli ligikaudu 14aastane | 1 | Väga halb | Kõik praegused leibkonna liikmed või 25–59aastane valitud andmeesitaja (asjakohasel juhul) | Isikuküsitlus (kui isik viibib ajutiselt eemal või on vastamisvõimetu, siis erandina vahendatud küsitlus) | Siis, kui andmeesitaja oli ligikaudu 14aastane |
| 2 | Halb |
| 3 | Mõõdukalt halb |
| 4 | Mõõdukalt hea |
| 5 | Hea |
| 6 | Väga hea |
| 99 | Ei tea |
| PT190_F | Leibkonna rahaline olukord, kui andmeesitaja oli ligikaudu 14aastane (lipp) | 1 | Täidetud | | | |
| -1 | Andmed puuduvad |
| -2 | Ei ole asjakohane (elas asutusleibkonnas või hooldusasutuses) |
| -3 | Muu kui valitud andmeesitaja |
| -6 | Ei ole vanuses 25–59 |
| -7 | Ei ole asjakohane (ei koguta, vastavalt „pidevplaneerimiskava“ rakendamisele) |
| PT260 | Kas kooli jaoks hädavajalik (õpikud ja varustus) oli olemas, kui andmeesitaja oli ligikaudu 14aastane? | 1 | Jah | Kõik praegused leibkonna liikmed või 25–59aastane valitud andmeesitaja (asjakohasel juhul) | Isikuküsitlus (kui isik viibib ajutiselt eemal või on vastamisvõimetu, siis erandina vahendatud küsitlus) | Siis, kui andmeesitaja oli ligikaudu 14aastane |
| 2 | Ei (rahapuuduse tõttu) |
| 3 | Ei, muu põhjus |
| PT260_F | Kas kooli jaoks hädavajalik (õpikud ja varustus) oli olemas, kui andmeesitaja oli ligikaudu 14aastane? (lipp) | 1 | Täidetud | | | |
| -1 | Andmed puuduvad |
| -2 | Ei ole asjakohane (elas asutusleibkonnas või hooldusasutuses) |
| -3 | Muu kui valitud andmeesitaja |
| -6 | Ei ole vanuses 25–59 |
| -7 | Ei ole asjakohane (ei koguta, vastavalt „pidevplaneerimiskava“ rakendamisele) |
| PT270 | Kas andmeesitaja sai ligikaudu 14aastasena iga päev liha-, kana- või kalatoitu (või samaväärset taimetoitu)? | 1 | Jah | Kõik praegused leibkonna liikmed või 25–59aastane valitud andmeesitaja (asjakohasel juhul) | Isikuküsitlus (kui isik viibib ajutiselt eemal või on vastamisvõimetu, siis erandina vahendatud küsitlus) | Siis, kui andmeesitaja oli ligikaudu 14aastane |
| 2 | Ei (rahapuuduse tõttu) |
| 3 | Ei, muu põhjus |
| PT270_F | Kas andmeesitaja sai ligikaudu 14aastasena iga päev liha-, kana- või kalatoitu (või samaväärset taimetoitu)? (lipp) | 1 | Täidetud | | | |
| -1 | Andmed puuduvad |
| -2 | Ei ole asjakohane (elas asutusleibkonnas või hooldusasutuses) |
| -3 | Muu kui valitud andmeesitaja |
| -6 | Ei ole vanuses 25–59 |
| -7 | Ei ole asjakohane (ei koguta, vastavalt „pidevplaneerimiskava“ rakendamisele) |
| PT280 | Kas andmeesitajal oli ligikaudu 14aastasena ühenädalane puhkus kodunt eemal? | 1 | Jah | Kõik praegused leibkonna liikmed või 25–59aastane valitud andmeesitaja (asjakohasel juhul) | Isikuküsitlus (kui isik viibib ajutiselt eemal või on vastamisvõimetu, siis erandina vahendatud küsitlus) | Siis, kui andmeesitaja oli ligikaudu 14aastane |
| 2 | Ei (rahapuuduse tõttu) |
| 3 | Ei, muu põhjus |
| PT280_F | Kas andmeesitajal oli ligikaudu 14aastasena ühenädalane puhkus kodunt eemal? (lipp) | 1 | Täidetud | | | |
| -1 | Andmed puuduvad |
| -2 | Ei ole asjakohane (elas asutusleibkonnas või hooldusasutuses) |
| -3 | Muu kui valitud andmeesitaja |
| -6 | Ei ole vanuses 25–59 |
| -7 | Ei ole asjakohane (ei koguta, vastavalt „pidevplaneerimiskava“ rakendamisele) |
| Alamteema: Eluasemega seotud raskused (sh raskused üürimisel) ja nende põhjused |
| PHD01 | Varem kogetud eluasemeraskused | 1 | Jah, ajutine peatumine sõprade või sugulaste juures | Kõik vähemalt 16aastased praegused leibkonna liikmed või valitud andmeesitaja (asjakohasel juhul) | Isikuküsitlus (16–24aastaste isikute puhul erandina vahendatud küsitlus) | Kogu elu |
| 2 | Jah, peatumine varjupaigas või muus ajutises majutuspaigas |
| 3 | Jah, elamine kohas, mis ei ole ette nähtud alaliseks eluasemeks |
| 4 | Jah, kodutu või ööbimine avalikus ruumis |
| 5 | Ei |
| PHD01_F | Varem kogetud eluasemeraskused (lipp) | 1 | Täidetud | | | |
| -1 | Andmed puuduvad |
| -3 | Muu kui valitud andmeesitaja |
| -7 | Ei ole asjakohane (ei koguta, vastavalt „pidevplaneerimiskava“ rakendamisele) |
| PHD07 | Millal eluasemeraskused esinesid? (VABATAHTLIK) | 1 | Viimase 5 aasta jooksul | Kõik vähemalt 16aastased praegused leibkonna liikmed või valitud andmeesitaja (asjakohasel juhul) | Isikuküsitlus (16–24aastaste isikute puhul erandina vahendatud küsitlus) | Kogu elu |
| 2 | Rohkem kui 5 aastat tagasi |
| PHD07_F | Millal eluasemeraskused esinesid? (VABATAHTLIK) (lipp) | 1 | Täidetud | | | |
| -1 | Andmed puuduvad |
| -2 | Ei ole asjakohane (PHD01=5) |
| -3 | Muu kui valitud andmeesitaja |
| -7 | Ei ole asjakohane (ei koguta, vastavalt „pidevplaneerimiskava“ rakendamisele) |
| -8 | Ei ole asjakohane (muutujat ei koguta) |
| PHD02 | Viimati kogetud eluasemeraskuste kestus (VABATAHTLIK) | | Kestus (kuudes) | Kõik vähemalt 16aastased praegused leibkonna liikmed või valitud andmeesitaja (asjakohasel juhul) | Isikuküsitlus | Kogu elu |
| PHD02_F | Viimati kogetud eluasemeraskuste kestus (VABATAHTLIK) (lipp) | 1 | Täidetud | | | |
| -1 | Andmed puuduvad |
| -2 | Ei ole asjakohane (PHD01=5) |
| -3 | Muu kui valitud andmeesitaja |
| -7 | Ei ole asjakohane (ei koguta, vastavalt „pidevplaneerimiskava“ rakendamisele) |
| -8 | Ei ole asjakohane (muutujat ei koguta) |
| PHD03 | Varasemate eluasemeraskuste peamine põhjus | 1 | Suhte- või pereprobleemid | Kõik vähemalt 16aastased praegused leibkonna liikmed või valitud andmeesitaja (asjakohasel juhul) | Isikuküsitlus (16–24aastaste isikute puhul erandina vahendatud küsitlus) | Kogu elu |
| 2 | Terviseprobleemid |
| 3 | Töötus |
| 4 | Üürilepingu lõppemine |
| 5 | Elamiskõlbmatu eluruum |
| 6 | Lahkumine hooldusasutusest pärast pikka seal viibimist ning puudub kodu, kuhu minna |
| 7 | Rahalised probleemid / ebapiisav sissetulek |
| 8 | Muu |
| PHD03_F | Varasemate eluasemeraskuste peamine põhjus (lipp) | 1 | Täidetud | | | |
| -1 | Andmed puuduvad |
| -2 | Ei ole asjakohane (PHD01=5) |
| -3 | Muu kui valitud andmeesitaja |
| -7 | Ei ole asjakohane (ei koguta, vastavalt „pidevplaneerimiskava“ rakendamisele) |
| PHD05 | Eluasemeraskuste ületamine | 1 | Olemasolev, uus või taastatud suhe pere või partneriga | Kõik vähemalt 16aastased praegused leibkonna liikmed või valitud andmeesitaja (asjakohasel juhul) | Isikuküsitlus (16–24aastaste isikute puhul erandina vahendatud küsitlus) | Kogu elu |
| 2 | Lahenenud terviseprobleemid |
| 3 | Leitud töökoht |
| 4 | Asumine sotsiaalkorterisse või subsideeritud eramajutusse |
| 5 | Muu |
| 6 | Eluasemeraskused ei ole lahenenud |
| PHD05_F | Eluasemeraskuste ületamine (lipp) | 1 | Täidetud | | | |
| -1 | Andmed puuduvad |
| -2 | Ei ole asjakohane (PHD01=5) |
| -3 | Muu kui valitud andmeesitaja |
| -7 | Ei ole asjakohane (ei koguta, vastavalt „pidevplaneerimiskava“ rakendamisele) |
| PHD06 | Üürimisraskused | 1 | Jah | Kõik vähemalt 16aastased praegused leibkonna liikmed või valitud andmeesitaja (asjakohasel juhul) | Isikuküsitlus (kui isik viibib ajutiselt eemal või on vastamisvõimetu, siis erandina vahendatud küsitlus) | Viimased 12 kuud |
| 2 | Ei |
| PHD06_F | Üürimisraskused (lipp) | 1 | Täidetud | | | |
| -1 | Andmed puuduvad |
| -2 | Ei ole asjakohane (HH021=1,2,5) |
| -3 | Muu kui valitud andmeesitaja |
| -7 | Ei ole asjakohane (ei koguta, vastavalt „pidevplaneerimiskava“ rakendamisele) |
| 2023. aasta lisateema „Leibkondade energiatõhusus“ |
| HC001 | Kasutatav küttesüsteem | 1 | Kaugküttevõrk | Leibkond | Leibkonna andmeesitaja või registrid | Praegune |
| 2 | Keskküttesüsteem |
| 3 | Individuaalne küttesüsteem |
| 4 | Püsiküte puudub |
| 5 | Küte puudub täielikult |
| 99 | Ei tea |
| HC001_F | Kasutatav küttesüsteem (lipp) | 1 | Kogutud uuringu/küsitluse kaudu | | | |
| 2 | Kogutud haldusandmetest |
| 3 | Imputeeritud |
| 4 | Allikat ei ole võimalik kindlaks teha |
| -1 | Andmed puuduvad |
| -7 | Ei ole asjakohane (ei koguta, vastavalt „pidevplaneerimiskava“ rakendamisele) |
| HC002 | Peamine energiaallikas | 1 | Elekter | Leibkond | Leibkonna andmeesitaja või registrid | Praegune |
| 2 | Gaas (maagaas, propaan) |
| 3 | Õli |
| 4 | Biomass |
| 5 | Küttepuud |
| 6 | Kivisüsi |
| 7 | Taastuvenergia |
| 8 | Muu |
| 99 | Ei tea |
| HC002_F | Peamine energiaallikas (lipp) | 1 | Kogutud uuringu/küsitluse kaudu | | | |
| 2 | Kogutud haldusandmetest |
| 3 | Imputeeritud |
| 4 | Allikat ei ole võimalik kindlaks teha |
| -1 | Andmed puuduvad |
| -7 | Ei ole asjakohane (ei koguta, vastavalt „pidevplaneerimiskava“ rakendamisele) |
| HC003 | Renoveerimine (soojusisolatsioon, aknad, küttesüsteem) | 1 | Jah, kolm või enam meedet | Leibkond | Leibkonna andmeesitaja | Viimased 5 aastat |
| 2 | Jah, kaks meedet |
| 3 | Jah, üks meede |
| 4 | Ei |
| 99 | Ei tea |
| HC003_F | Renoveerimine (soojusisolatsioon, aknad, küttesüsteem) (lipp) | 1 | Täidetud | | | |
| -1 | Andmed puuduvad |
| -7 | Ei ole asjakohane (ei koguta, vastavalt „pidevplaneerimiskava“ rakendamisele) |
| HC060 | Talvel ei saa eluruume hoida mugavalt soojana | 1 | Jah | Leibkond | Leibkonna andmeesitaja | Tavaliselt |
| 2 | Ei |
| HC060_F | Talvel ei saa eluruume hoida mugavalt soojana (lipp) | 1 | Täidetud | | | |
| -1 | Andmed puuduvad |
| -7 | Ei ole asjakohane (ei koguta, vastavalt „pidevplaneerimiskava“ rakendamisele) |
| HC070 | Suvel ei saa eluruume hoida mugavalt jahedana (VABATAHTLIK) | 1 | Jah | Leibkond | Leibkonna andmeesitaja | Tavaliselt |
| 2 | Ei |
| HC070_F | Suvel ei saa eluruume hoida mugavalt jahedana (VABATAHTLIK) (lipp) | 1 | Täidetud | | | |
| -1 | Andmed puuduvad |
| -7 | Ei ole asjakohane (ei koguta, vastavalt „pidevplaneerimiskava“ rakendamisele) |
| -8 | Ei ole asjakohane (muutujat ei koguta) |
| HC004 | Akende tüüp (VABATAHTLIK) | 1 | Ainult ühekordse klaasiga | Leibkond | Leibkonna andmeesitaja | Praegune |
| 2 | Ainult kahekordse klaasiga |
| 3 | Ainult kolmekordsed klaasiga |
| 4 | On nii ühe- kui ka kahe-/kolmekordse klaasiga |
| 5 | On nii kahe- kui ka kolmekordse klaasiga |
| 99 | Ei tea |
| HC004_F | Akende tüüp (VABATAHTLIK) (lipp) | 1 | Täidetud | | | |
| -1 | Andmed puuduvad |
| -7 | Ei ole asjakohane (ei koguta, vastavalt „pidevplaneerimiskava“ rakendamisele) |
| -8 | Ei ole asjakohane (muutujat ei koguta) |
| HC005 | Ehitusaasta (VABATAHTLIK) | 1 | Enne 1945. aastat | Leibkond | Leibkonna andmeesitaja või registrid | Praegune |
| 2 | 1946–1960 |
| 3 | 1961–1980 |
| 4 | 1981–2000 |
| 5 | 2001–2020 |
| 6 | 2021 ja hiljem |
| 99 | Ei tea |
| HC005_F | Ehitusaasta (VABATAHTLIK) (lipp) | 1 | Kogutud uuringu/küsitluse kaudu | | | |
| 2 | Kogutud haldusandmetest |
| 3 | Imputeeritud |
| 4 | Allikat ei ole võimalik kindlaks teha |
| -1 | Andmed puuduvad |
| -7 | Ei ole asjakohane (ei koguta, vastavalt „pidevplaneerimiskava“ rakendamisele) |
| -8 | Ei ole asjakohane (muutujat ei koguta) |

Muutuja tunnuskood

Muutuja nimetus

Vastusevariandi kood

Vastusevariandi kirjeldus

Kogumisüksus

Kogumisviis

Vaatlusperiood

Alamteema: Töökoha tunnused

PL230

Töötamine avalikus / erasektoris

1

Avalik sektor

Kõik vähemalt 16aastased praegused leibkonna liikmed või valitud andmeesitaja (asjakohasel juhul)

Isikuküsitlus (kui isik viibib ajutiselt eemal või on vastamisvõimetu, siis erandina vahendatud küsitlus) või registrid

Praegune

2

Erasektor

3

Segatüüpi

99

Ei tea

PL230_F

Töötamine avalikus / erasektoris (lipp)

1

Kogutud uuringu/küsitluse kaudu

2

Kogutud haldusandmetest

3

Imputeeritud

4

Allikat ei ole võimalik kindlaks teha

-1

Andmed puuduvad

-2

Ei ole asjakohane (PL032≠1)

-3

Muu kui valitud andmeesitaja

-7

Ei ole asjakohane (ei koguta, vastavalt „pidevplaneerimiskava“ rakendamisele)

PW100

Tööga rahulolu

0–10

Ei ole üldse rahul – Täiesti rahul

Kõik vähemalt 16aastased praegused leibkonna liikmed või valitud andmeesitaja (asjakohasel juhul)

Isikuküsitlus (kui isik viibib ajutiselt eemal või on vastamisvõimetu, siis erandina vahendatud küsitlus)

Praegune

99

Ei tea

PW100_F

Tööga rahulolu (lipp)

1

Täidetud

-1

Andmed puuduvad

-2

Ei ole asjakohane (PL032≠1)

-3

Muu kui valitud andmeesitaja

-7

Ei ole asjakohane (ei koguta, vastavalt „pidevplaneerimiskava“ rakendamisele)

PL260

Harilik töötundide arv nädalas

1–99

Tundide arv

Kõik vähemalt 16aastased praegused leibkonna liikmed või valitud andmeesitaja (asjakohasel juhul)

Isikuküsitlus (kui isik viibib ajutiselt eemal või on vastamisvõimetu, siis erandina vahendatud küsitlus) või registrid

Tulude vaatlusperiood

PL260_F

Harilik töötundide arv nädalas (lipp)

1

Kogutud uuringu/küsitluse kaudu

2

Kogutud haldusandmetest

3

Imputeeritud

4

Allikat ei ole võimalik kindlaks teha

-1

Andmed puuduvad

-2

Ei ole asjakohane (PL211≠1–4)

-3

Muu kui valitud andmeesitaja

-7

Ei ole asjakohane (ei koguta, vastavalt „pidevplaneerimiskava“ rakendamisele)

PL130

Põhitöö kohaliku üksuse suurus

1–9

Täpne isikute arv, kui neid on 1–9

Kõik vähemalt 16aastased praegused leibkonna liikmed või valitud andmeesitaja (asjakohasel juhul)

Isikuküsitlus (kui isik viibib ajutiselt eemal või on vastamisvõimetu, siis erandina vahendatud küsitlus) või registrid

Praegune

10

10–19 isikut

11

20–49 isikut

12

50–249 isikut

13

250 või rohkem isikut

14

Ei oska öelda, kuid vähem kui 10 isikut

15

Ei oska öelda, kuid vähemalt 10 isikut

PL130_F

Põhitöö kohaliku üksuse suurus (lipp)

1

Kogutud uuringu/küsitluse kaudu

2

Kogutud haldusandmetest

3

Imputeeritud

4

Allikat ei ole võimalik kindlaks teha

-1

Andmed puuduvad

-2

Ei ole asjakohane (PL032≠1)

-3

Muu kui valitud andmeesitaja

-7

Ei ole asjakohane (ei koguta, vastavalt „pidevplaneerimiskava“ rakendamisele)

Alamteema: Hõiveseisund

PL035

On töötanud eelmisel nädalal vähemalt ühe tunni

1

Jah

Kõik vähemalt 16aastased praegused leibkonna liikmed või valitud andmeesitaja (asjakohasel juhul)

Isikuküsitlus (kui isik viibib ajutiselt eemal või on vastamisvõimetu, siis erandina vahendatud küsitlus) või registrid

Eelmine nädal

2

Ei

PL035_F

On töötanud eelmisel nädalal vähemalt ühe tunni (lipp)

1

Kogutud uuringu/küsitluse kaudu

2

Kogutud haldusandmetest

3

Imputeeritud

4

Allikat ei ole võimalik kindlaks teha

-1

Andmed puuduvad

-2

Ei ole asjakohane (RB081≠16–74)

-3

Muu kui valitud andmeesitaja

-7

Ei ole asjakohane (ei koguta, vastavalt „pidevplaneerimiskava“ rakendamisele)

PL025

Valmis töötama

1

Jah

Kõik vähemalt 16aastased praegused leibkonna liikmed või valitud andmeesitaja (asjakohasel juhul)

Isikuküsitlus (kui isik viibib ajutiselt eemal või on vastamisvõimetu, siis erandina vahendatud küsitlus)

Praegune

2

Ei

PL025_F

Valmis töötama (lipp)

1

Täidetud

-1

Andmed puuduvad

-2

Ei ole asjakohane (PL035=1)

-3

Muu kui valitud andmeesitaja

-7

Ei ole asjakohane (ei koguta, vastavalt „pidevplaneerimiskava“ rakendamisele)

PL020

Aktiivne tööotsimine

1

Jah

Kõik vähemalt 16aastased praegused leibkonna liikmed või valitud andmeesitaja (asjakohasel juhul)

Isikuküsitlus (kui isik viibib ajutiselt eemal või on vastamisvõimetu, siis erandina vahendatud küsitlus)

Viimased neli nädalat

2

Ei

PL020_F

Aktiivne tööotsimine (lipp)

1

Täidetud

-1

Andmed puuduvad

-2

Ei ole asjakohane (PL035=1)

-3

Muu kui valitud andmeesitaja

-7

Ei ole asjakohane (ei koguta, vastavalt „pidevplaneerimiskava“ rakendamisele)

PL120

Põhjus, miks töötati vähem kui 30 tundi

1

Hariduse omandamine või koolitus

Kõik vähemalt 16aastased praegused leibkonna liikmed või valitud andmeesitaja (asjakohasel juhul)

Isikuküsitlus (kui isik viibib ajutiselt eemal või on vastamisvõimetu, siis erandina vahendatud küsitlus)

Praegune

2

Haigus või invaliidsus

3

Soovib töötada rohkem, kuid ei leia suurema tundide arvuga tööd

4

Ei soovi rohkem töötada

5

Kõikidel töökohtadel töötatud tundide arv loetakse täistööajaks

6

Majapidamistööd, laste või teiste isikute eest hoolitsemine

7

Muud põhjused

PL120_F

Põhjus, miks töötati vähem kui 30 tundi (lipp)

1

Täidetud

-1

Andmed puuduvad

-2

Ei ole asjakohane (PL032≠1 või (PL032=1 ja PL060 + PL100 >30))

-3

Muu kui valitud andmeesitaja

-7

Ei ole asjakohane (ei koguta, vastavalt „pidevplaneerimiskava“ rakendamisele)

PL280

Töötuna arveloleku kestus

1

Kogu periood

Kõik vähemalt 16aastased praegused leibkonna liikmed või valitud andmeesitaja (asjakohasel juhul)

Isikuküsitlus (kui isik viibib ajutiselt eemal või on vastamisvõimetu, siis erandina vahendatud küsitlus) või registrid

Töötuse periood tulude võrdlusperioodil

2

Osa perioodi

3

Ei ole üldse arvele võetud

PL280_F

Töötuna arveloleku kestus (lipp)

1

Kogutud uuringu/küsitluse kaudu

2

Kogutud haldusandmetest

3

Imputeeritud

4

Allikat ei ole võimalik kindlaks teha

-1

Andmed puuduvad

-2

Ei ole asjakohane (PL211≠5 või RB081≠16-74)

-3

Muu kui valitud andmeesitaja

-7

Ei ole asjakohane (ei koguta, vastavalt „pidevplaneerimiskava“ rakendamisele)

Alamteema: Haridustase – üksikasjad, sh katkestatud või pooleli jäetud haridustee

PE030

Kõrgeima haridustaseme omandamise aasta

aasta (neljakohaline)

Kõik vähemalt 16aastased praegused leibkonna liikmed või valitud andmeesitaja (asjakohasel juhul)

Isikuküsitlus (kui isik viibib ajutiselt eemal või on vastamisvõimetu, siis erandina vahendatud küsitlus) või registrid

Praegune

PE030_F

Kõrgeima haridustaseme omandamise aasta (lipp)

1

Kogutud uuringu/küsitluse kaudu

2

Kogutud haldusandmetest

3

Imputeeritud

4

Allikat ei ole võimalik kindlaks teha

-1

Andmed puuduvad

-2

Ei ole asjakohane (PE041 = 000)

-3

Muu kui valitud andmeesitaja

-7

Ei ole asjakohane (ei koguta, vastavalt „pidevplaneerimiskava“ rakendamisele)

PE050

Katkestatud või pooleli jäetud haridustee

1

Jah, üks

Kõik 16–34aastased praegused leibkonna liikmed või valitud andmeesitaja (asjakohasel juhul)

Isikuküsitlus (kui isik viibib ajutiselt eemal või on vastamisvõimetu, siis erandina vahendatud küsitlus) või registrid

Kogu elu

2

Jah, mitu

3

Ei

PE050_F

Katkestatud või pooleli jäetud haridustee (lipp)

1

Kogutud uuringu/küsitluse kaudu

2

Kogutud haldusandmetest

3

Imputeeritud

4

Allikat ei ole võimalik kindlaks teha

-1

Andmed puuduvad

-2

Ei ole asjakohane (RB081≠16–34 või pole kunagi koolis käinud)

-3

Muu kui valitud andmeesitaja

-7

Ei ole asjakohane (ei koguta, vastavalt „pidevplaneerimiskava“ rakendamisele)

Alamteema: Elamistingimused, sh puudus ja kaudne üür

HS160

Probleemid eluruumiga: liiga pime, pole piisavalt valgust

1

Jah

Leibkond

Leibkonna andmeesitaja

Praegune

2

Ei

HS160_F

Probleemid eluruumiga: liiga pime, pole piisavalt valgust (lipp)

1

Täidetud

-1

Andmed puuduvad

-7

Ei ole asjakohane (ei koguta, vastavalt „pidevplaneerimiskava“ rakendamisele)

HS170

Naabritelt või tänavalt kostev müra

1

Jah

Leibkond

Leibkonna andmeesitaja

Praegune

2

Ei

HS170_F

Naabritelt või tänavalt kostev müra (lipp)

1

Täidetud

-1

Andmed puuduvad

-7

Ei ole asjakohane (ei koguta, vastavalt „pidevplaneerimiskava“ rakendamisele)

HC020

Eluruumi suurus ruutmeetrites

0-999

Ruutmeetrid

Leibkond

Leibkonna andmeesitaja või registrid

Praegune

HC020_F

Eluruumi suurus ruutmeetrites (lipp)

1

Kogutud uuringu/küsitluse kaudu

2

Kogutud haldusandmetest

3

Imputeeritud

4

Allikat ei ole võimalik kindlaks teha

-1

Andmed puuduvad

-7

Ei ole asjakohane (ei koguta, vastavalt „pidevplaneerimiskava“ rakendamisele)

HC080

Üldine rahulolu eluruumiga

1

Väga rahulolematu

Leibkond

Leibkonna andmeesitaja

Praegune

2

Rahulolematu

3

Rahul

4

Väga rahul

HC080_F

Üldine rahulolu eluruumiga (lipp)

1

Täidetud

-1

Andmed puuduvad

-7

Ei ole asjakohane (ei koguta, vastavalt „pidevplaneerimiskava“ rakendamisele)

HY030

Kaudne üür

0–99 999 999,99

Summa (oma-vääringus)

Leibkond

Hinnanguline

Tulude vaatlusperiood

HY030_F

Kaudne üür (lipp)

1

Täidetud

-1

Andmed puuduvad

-7

Ei ole asjakohane (ei koguta, vastavalt „pidevplaneerimiskava“ rakendamisele)

HH040

Lekkiv katus, rõsked põrandad/seinad/vundament või mädanevad aknaraamid või põrandad

1

Jah

Leibkond

Leibkonna andmeesitaja

Praegune

2

Ei

HH040_F

Lekkiv katus, rõsked põrandad/seinad/vundament või mädanevad aknaraamid või põrandad (lipp)

1

Täidetud

-1

Andmed puuduvad

-7

Ei ole asjakohane (ei koguta, vastavalt „pidevplaneerimiskava“ rakendamisele)

HS140

Eluaseme kogukuludest tingitud finantskoormus

1

Väga koormav

Leibkond

Leibkonna andmeesitaja

Praegune

2

Veidi koormav

3

Ei ole üldse koormav

HS140_F

Eluaseme kogukuludest tingitud finantskoormus (lipp)

1

Täidetud

-1

Andmed puuduvad

-2

Ei ole asjakohane (eluasemekulud puuduvad)

-7

Ei ole asjakohane (ei koguta, vastavalt „pidevplaneerimiskava“ rakendamisele)

HS180

Saaste, mustus või muud keskkonnaprobleemid

1

Jah

Leibkond

Leibkonna andmeesitaja

Praegune

2

Ei

HS180_F

Saaste, mustus või muud keskkonnaprobleemid (lipp)

1

Täidetud

-1

Andmed puuduvad

-7

Ei ole asjakohane (ei koguta, vastavalt „pidevplaneerimiskava“ rakendamisele)

HS190

Kuritegevus, vägivald või vandalism piirkonnas

1

Jah

Leibkond

Leibkonna andmeesitaja

Praegune

2

Ei

HS190_F

Kuritegevus, vägivald või vandalism piirkonnas (lipp)

1

Täidetud

-1

Andmed puuduvad

-7

Ei ole asjakohane (ei koguta, vastavalt „pidevplaneerimiskava“ rakendamisele)

HH081

Eluruumides on vann või dušš (VABATAHTLIK)

1

Jah, leibkonna ainukasutuses

Leibkond

Leibkonna andmeesitaja

Praegune

2

Jah, ühiskasutatav

3

Ei

HH081_F

Eluruumides on vann või dušš (VABATAHTLIK) (lipp)

1

Täidetud

-1

Andmed puuduvad

-7

Ei ole asjakohane (ei koguta, vastavalt „pidevplaneerimiskava“ rakendamisele)

-8

Ei ole asjakohane (muutujat ei koguta)

HH091

Siseruumides asuv WC, mis on leibkonna ainukasutuses (VABATAHTLIK)

1

Jah, leibkonna ainukasutuses

Leibkond

Leibkonna andmeesitaja

Praegune

2

Jah, ühiskasutatav

3

Ei

HH091_F

Siseruumides asuv WC, mis on leibkonna ainukasutuses (lipp)

1

Täidetud

-1

Andmed puuduvad

-7

Ei ole asjakohane (ei koguta, vastavalt „pidevplaneerimiskava“ rakendamisele)

-8

Ei ole asjakohane (muutujat ei koguta)

Alamteema: Soodsate ja ebasoodsate asjaolude põlvkondadevaheline edasikandumine

PT220

Leibkonna tüüp siis, kui andmeesitaja oli ligikaudu 14aastane

1

Tavaleibkond

Kõik praegused leibkonna liikmed või 25–59aastane valitud andmeesitaja (asjakohasel juhul)

Isikuküsitlus (kui isik viibib ajutiselt eemal või on vastamisvõimetu, siis erandina vahendatud küsitlus)

Siis, kui andmeesitaja oli ligikaudu 14aastane

2

Elas asutusleibkonnas või hooldusasutuses

PT220_F

Leibkonna tüüp siis, kui andmeesitaja oli ligikaudu 14aastane (lipp)

1

Täidetud

-1

Andmed puuduvad

-3

Muu kui valitud andmeesitaja

-6

Ei ole vanuses 25–59

-7

Ei ole asjakohane (ei koguta, vastavalt „pidevplaneerimiskava“ rakendamisele)

PT230

Kas andmeesitaja elas koos emaga, kui ta oli ligikaudu 14aastane?

1

Jah

Kõik praegused leibkonna liikmed või 25–59aastane valitud andmeesitaja (asjakohasel juhul)

Isikuküsitlus (kui isik viibib ajutiselt eemal või on vastamisvõimetu, siis erandina vahendatud küsitlus)

Siis, kui andmeesitaja oli ligikaudu 14aastane

2

Ema ei elanud samas leibkonnas, kuid me pidasime ühendust

3

Ema ei elanud samas leibkonnas ja meil puudus ka kontakt

4

Ei, ema oli surnud

PT230_F

Kas andmeesitaja elas koos emaga, kui ta oli ligikaudu 14aastane? (lipp)

1

Täidetud

-1

Andmed puuduvad

-2

Ei ole asjakohane (elas asutusleibkonnas või hooldusasutuses)

-3

Ei ole „valitud andmeesitaja“

-6

Ei ole vanuses 25–59

-7

Ei ole asjakohane (ei koguta, vastavalt „pidevplaneerimiskava“ rakendamisele)

PT240

Kas andmeesitaja elas koos isaga, kui ta oli ligikaudu 14aastane?

1

Jah

Kõik praegused leibkonna liikmed või 25–59aastane valitud andmeesitaja (asjakohasel juhul)

Isikuküsitlus (kui isik viibib ajutiselt eemal või on vastamisvõimetu, siis erandina vahendatud küsitlus)

Siis, kui andmeesitaja oli ligikaudu 14aastane

2

Isa ei elanud samas leibkonnas, kuid me pidasime ühendust

3

Isa ei elanud samas leibkonnas ja meil puudus ka kontakt

4

Ei, ema oli surnud

PT240_F

Kas andmeesitaja elas koos isaga, kui ta oli ligikaudu 14aastane? (lipp)

1

Täidetud

-1

Andmed puuduvad

-2

Ei ole asjakohane (elas asutusleibkonnas või hooldusasutuses)

-3

Ei ole „valitud andmeesitaja“

-6

Ei ole vanuses 25–59

-7

Ei ole asjakohane (ei koguta, vastavalt „pidevplaneerimiskava“ rakendamisele)

PT070

Isa kodakondsus (VABATAHTLIK)

99

Peamine kodakondsus (SCL GEO kahetäheline kood)

Ei tea

Kõik praegused leibkonna liikmed või 25–59aastane valitud andmeesitaja (asjakohasel juhul)

Isikuküsitlus (kui isik viibib ajutiselt eemal või on vastamisvõimetu, siis erandina vahendatud küsitlus) või registrid

Siis, kui andmeesitaja oli ligikaudu 14aastane

PT070_F

Isa kodakondsus (VABATAHTLIK) (lipp)

1

Kogutud uuringu/küsitluse kaudu

2

Kogutud haldusandmetest

3

Imputeeritud

4

Allikat ei ole võimalik kindlaks teha

-1

Andmed puuduvad

-2

Ei ole asjakohane (elas asutusleibkonnas või hooldusasutuses)

-3

Muu kui valitud andmeesitaja

-5

Ei ole asjakohane (isa viibis eemal ja temaga puudus kontakt või oli surnud)

-6

Ei ole vanuses 25–59

-7

Ei ole asjakohane (ei koguta, vastavalt „pidevplaneerimiskava“ rakendamisele)

-8

Ei ole asjakohane (muutujat ei koguta)

PT100

Ema kodakondsus (VABATAHTLIK)

99

Peamine kodakondsus (SCL GEO kahetäheline kood)

Ei tea

Kõik praegused leibkonna liikmed või 25–59aastane valitud andmeesitaja (asjakohasel juhul)

Isikuküsitlus (kui isik viibib ajutiselt eemal või on vastamisvõimetu, siis erandina vahendatud küsitlus) või registrid

Siis, kui andmeesitaja oli ligikaudu 14aastane

PT100_F

Ema kodakondsus (VABATAHTLIK) (lipp)

1

Kogutud uuringu/küsitluse kaudu

2

Kogutud haldusandmetest

3

Imputeeritud

4

Allikat ei ole võimalik kindlaks teha

-1

Andmed puuduvad

-2

Ei ole asjakohane (elas asutusleibkonnas või hooldusasutuses)

-3

Muu kui valitud andmeesitaja

-5

Ei ole asjakohane (ema viibis eemal ja temaga puudus kontakt või oli surnud)

-6

Ei ole vanuses 25–59

-7

Ei ole asjakohane (ei koguta, vastavalt „pidevplaneerimiskava“ rakendamisele)

-8

Ei ole asjakohane (muutujat ei koguta)

PT110

Isa kõrgeim omandatud haridustase

1

Madal haridustase (alus- või algharidus või keskhariduse madalam aste)

Kõik praegused leibkonna liikmed või 25–59aastane valitud andmeesitaja (asjakohasel juhul)

Isikuküsitlus (kui isik viibib ajutiselt eemal või on vastamisvõimetu, siis erandina vahendatud küsitlus) või registrid

Siis, kui andmeesitaja oli ligikaudu 14aastane

2

Keskmine haridustase (keskhariduse ülemine aste, kutsekeskharidus või kutseõpe keskhariduse baasil)

3

Kõrge haridustase (keskeri- ja tehnikumiharidus keskhariduse baasil, bakalaureus või sellega võrdsustatud haridus, magister või sellega võrdsustatud haridus, doktor või sellega võrdsustatud haridus)

99

Ei tea

PT110_F

Isa kõrgeim omandatud haridustase (lipp)

1

Kogutud uuringu/küsitluse kaudu

2

Kogutud haldusandmetest

3

Imputeeritud

4

Allikat ei ole võimalik kindlaks teha

-1

Andmed puuduvad

-2

Ei ole asjakohane (elas asutusleibkonnas või hooldusasutuses)

-3

Muu kui valitud andmeesitaja

-5

Ei ole asjakohane (isa viibis eemal ja temaga puudus kontakt või oli surnud)

-6

Ei ole vanuses 25–59

-7

Ei ole asjakohane (ei koguta, vastavalt „pidevplaneerimiskava“ rakendamisele)

PT120

Ema kõrgeim omandatud haridustase

1

Madal haridustase (alus- või algharidus või keskhariduse madalam aste)

Kõik praegused leibkonna liikmed või 25–59aastane valitud andmeesitaja (asjakohasel juhul)

Isikuküsitlus (kui isik viibib ajutiselt eemal või on vastamisvõimetu, siis erandina vahendatud küsitlus) või registrid

Siis, kui andmeesitaja oli ligikaudu 14aastane

2

Keskmine haridustase (keskhariduse ülemine aste, kutsekeskharidus või kutseõpe keskhariduse baasil)

3

Kõrge haridustase (keskeri- ja tehnikumiharidus keskhariduse baasil, bakalaureus või sellega võrdsustatud haridus, magister või sellega võrdsustatud haridus, doktor või sellega võrdsustatud haridus)

99

Ei tea

PT120_F

Ema kõrgeim omandatud haridustase (lipp)

1

Kogutud uuringu/küsitluse kaudu

2

Kogutud haldusandmetest

3

Imputeeritud

4

Allikat ei ole võimalik kindlaks teha

-1

Andmed puuduvad

-2

Ei ole asjakohane (elas asutusleibkonnas või hooldusasutuses)

-3

Muu kui valitud andmeesitaja

-5

Ei ole asjakohane (ema viibis eemal ja temaga puudus kontakt või oli surnud)

-6

Ei ole vanuses 25–59

-7

Ei ole asjakohane (ei koguta, vastavalt „pidevplaneerimiskava“ rakendamisele)

PT130

Isa tööhõiveseisund, kui andmeesitaja oli ligikaudu 14aastane

1

Tööga hõivatu

Kõik praegused leibkonna liikmed või 25–59aastane valitud andmeesitaja (asjakohasel juhul)

Isikuküsitlus (kui isik viibib ajutiselt eemal või on vastamisvõimetu, siis erandina vahendatud küsitlus) või registrid

Siis, kui andmeesitaja oli ligikaudu 14aastane

2

Iseenda tööandja (kaasa arvatud pereettevõttes töötaja)

3

Töötu

4

Pensionil või ennetähtaegsel pensionil

5

Kodune

6

Töövõimetu pikaajaliste terviseprobleemide tõttu

7

Muu mitteaktiivne isik

99

Ei tea

PT130_F

Isa tööhõiveseisund, kui andmeesitaja oli ligikaudu 14aastane (lipp)

1

Kogutud uuringu/küsitluse kaudu

2

Kogutud haldusandmetest

3

Imputeeritud

4

Allikat ei ole võimalik kindlaks teha

-1

Andmed puuduvad

-2

Ei ole asjakohane (elas asutusleibkonnas või hooldusasutuses)

-3

Muu kui valitud andmeesitaja

-5

Ei ole asjakohane (isa viibis eemal ja temaga puudus kontakt või oli surnud)

-6

Ei ole vanuses 25–59

-7

Ei ole asjakohane (ei koguta, vastavalt „pidevplaneerimiskava“ rakendamisele)

PT160

Ema tööhõiveseisund, kui andmeesitaja oli ligikaudu 14aastane

1

Tööga hõivatu

Kõik praegused leibkonna liikmed või 25–59aastane valitud andmeesitaja (asjakohasel juhul)

Isikuküsitlus (kui isik viibib ajutiselt eemal või on vastamisvõimetu, siis erandina vahendatud küsitlus) või registrid

Siis, kui andmeesitaja oli ligikaudu 14aastane

2

Iseenda tööandja (kaasa arvatud pereettevõttes töötaja)

3

Töötu

4

Pensionil või ennetähtaegsel pensionil

5

Kodune

6

Töövõimetu pikaajaliste terviseprobleemide tõttu

7

Muu mitteaktiivne isik

99

Ei tea

PT160_F

Ema tööhõiveseisund, kui andmeesitaja oli ligikaudu 14aastane (lipp)

1

Kogutud uuringu/küsitluse kaudu

2

Kogutud haldusandmetest

3

Imputeeritud

4

Allikat ei ole võimalik kindlaks teha

-1

Andmed puuduvad

-2

Ei ole asjakohane (elas asutusleibkonnas või hooldusasutuses)

-3

Muu kui valitud andmeesitaja

-5

Ei ole asjakohane (ema viibis eemal ja temaga puudus kontakt või oli surnud)

-6

Ei ole vanuses 25–59

-7

Ei ole asjakohane (ei koguta, vastavalt „pidevplaneerimiskava“ rakendamisele)

PT150

Isa amet, kui andmeesitaja oli ligikaudu 14aastane (VABATAHTLIK)

ISCO-08 (COM) kood (ühekohaline)

Kõik praegused leibkonna liikmed või 25–59aastane valitud andmeesitaja (asjakohasel juhul)

Isikuküsitlus (kui isik viibib ajutiselt eemal või on vastamisvõimetu, siis erandina vahendatud küsitlus) või registrid

Siis, kui andmeesitaja oli ligikaudu 14aastane

99

Ei tea

PT150_F

Isa amet, kui andmeesitaja oli ligikaudu 14aastane (VABATAHTLIK) (lipp)

1

Kogutud uuringu/küsitluse kaudu

2

Kogutud haldusandmetest

3

Imputeeritud

4

Allikat ei ole võimalik kindlaks teha

-1

Andmed puuduvad

-2

Ei ole asjakohane (elas asutusleibkonnas või hooldusasutuses)

-3

Muu kui valitud andmeesitaja

-4

Ei ole asjakohane, isa ei tööta

-5

Ei ole asjakohane (isa viibis eemal ja temaga puudus kontakt või oli surnud)

-6

Ei ole vanuses 25–59

-7

Ei ole asjakohane (ei koguta, vastavalt „pidevplaneerimiskava“ rakendamisele)

-8

Ei ole asjakohane (muutujat ei koguta)

PT180

Ema amet, kui andmeesitaja oli ligikaudu 14aastane (VABATAHTLIK)

ISCO-08 (COM) kood (ühekohaline)

Kõik praegused leibkonna liikmed või 25–59aastane valitud andmeesitaja (asjakohasel juhul)

Isikuküsitlus (kui isik viibib ajutiselt eemal või on vastamisvõimetu, siis erandina vahendatud küsitlus) või registrid

Siis, kui andmeesitaja oli ligikaudu 14aastane

99

Ei tea

PT180_F

Ema amet, kui andmeesitaja oli ligikaudu 14aastane (VABATAHTLIK) (lipp)

1

Kogutud uuringu/küsitluse kaudu

2

Kogutud haldusandmetest

3

Imputeeritud

4

Allikat ei ole võimalik kindlaks teha

-1

Andmed puuduvad

-2

Ei ole asjakohane (elas asutusleibkonnas või hooldusasutuses)

-3

Muu kui valitud andmeesitaja

-4

Ei ole asjakohane, ema ei tööta

-5

Ei ole asjakohane (ema viibis eemal ja temaga puudus kontakt või oli surnud)

-6

Ei ole vanuses 25–59

-7

Ei ole asjakohane (ei koguta, vastavalt „pidevplaneerimiskava“ rakendamisele)

-8

Ei ole asjakohane (muutujat ei koguta)

PT210

Omandisuhe elamispinna suhtes, kui andmeesitaja oli ligikaudu 14aastane

1

Omanduses

Kõik praegused leibkonna liikmed või 25–59aastane valitud andmeesitaja (asjakohasel juhul)

Isikuküsitlus (kui isik viibib ajutiselt eemal või on vastamisvõimetu, siis erandina vahendatud küsitlus) või registrid

Siis, kui andmeesitaja oli ligikaudu 14aastane

2

Üüritud

3

Tasuta kasutatav majutus

99

Ei tea

PT210_F

Omandisuhe elamispinna suhtes, kui andmeesitaja oli ligikaudu 14aastane (lipp)

1

Kogutud uuringu/küsitluse kaudu

2

Kogutud haldusandmetest

3

Imputeeritud

4

Allikat ei ole võimalik kindlaks teha

-1

Andmed puuduvad

-2

Ei ole asjakohane (elas asutusleibkonnas või hooldusasutuses)

-3

Muu kui valitud andmeesitaja

-6

Ei ole vanuses 25–59

-7

Ei ole asjakohane (ei koguta, vastavalt „pidevplaneerimiskava“ rakendamisele)

PT190

Leibkonna rahaline olukord, kui andmeesitaja oli ligikaudu 14aastane

1

Väga halb

Kõik praegused leibkonna liikmed või 25–59aastane valitud andmeesitaja (asjakohasel juhul)

Isikuküsitlus (kui isik viibib ajutiselt eemal või on vastamisvõimetu, siis erandina vahendatud küsitlus)

Siis, kui andmeesitaja oli ligikaudu 14aastane

2

Halb

3

Mõõdukalt halb

4

Mõõdukalt hea

5

Hea

6

Väga hea

99

Ei tea

PT190_F

Leibkonna rahaline olukord, kui andmeesitaja oli ligikaudu 14aastane (lipp)

1

Täidetud

-1

Andmed puuduvad

-2

Ei ole asjakohane (elas asutusleibkonnas või hooldusasutuses)

-3

Muu kui valitud andmeesitaja

-6

Ei ole vanuses 25–59

-7

Ei ole asjakohane (ei koguta, vastavalt „pidevplaneerimiskava“ rakendamisele)

PT260

Kas kooli jaoks hädavajalik (õpikud ja varustus) oli olemas, kui andmeesitaja oli ligikaudu 14aastane?

1

Jah

Kõik praegused leibkonna liikmed või 25–59aastane valitud andmeesitaja (asjakohasel juhul)

Isikuküsitlus (kui isik viibib ajutiselt eemal või on vastamisvõimetu, siis erandina vahendatud küsitlus)

Siis, kui andmeesitaja oli ligikaudu 14aastane

2

Ei (rahapuuduse tõttu)

3

Ei, muu põhjus

PT260_F

Kas kooli jaoks hädavajalik (õpikud ja varustus) oli olemas, kui andmeesitaja oli ligikaudu 14aastane? (lipp)

1

Täidetud

-1

Andmed puuduvad

-2

Ei ole asjakohane (elas asutusleibkonnas või hooldusasutuses)

-3

Muu kui valitud andmeesitaja

-6

Ei ole vanuses 25–59

-7

Ei ole asjakohane (ei koguta, vastavalt „pidevplaneerimiskava“ rakendamisele)

PT270

Kas andmeesitaja sai ligikaudu 14aastasena iga päev liha-, kana- või kalatoitu (või samaväärset taimetoitu)?

1

Jah

Kõik praegused leibkonna liikmed või 25–59aastane valitud andmeesitaja (asjakohasel juhul)

Isikuküsitlus (kui isik viibib ajutiselt eemal või on vastamisvõimetu, siis erandina vahendatud küsitlus)

Siis, kui andmeesitaja oli ligikaudu 14aastane

2

Ei (rahapuuduse tõttu)

3

Ei, muu põhjus

PT270_F

Kas andmeesitaja sai ligikaudu 14aastasena iga päev liha-, kana- või kalatoitu (või samaväärset taimetoitu)? (lipp)

1

Täidetud

-1

Andmed puuduvad

-2

Ei ole asjakohane (elas asutusleibkonnas või hooldusasutuses)

-3

Muu kui valitud andmeesitaja

-6

Ei ole vanuses 25–59

-7

Ei ole asjakohane (ei koguta, vastavalt „pidevplaneerimiskava“ rakendamisele)

PT280

Kas andmeesitajal oli ligikaudu 14aastasena ühenädalane puhkus kodunt eemal?

1

Jah

Kõik praegused leibkonna liikmed või 25–59aastane valitud andmeesitaja (asjakohasel juhul)

Isikuküsitlus (kui isik viibib ajutiselt eemal või on vastamisvõimetu, siis erandina vahendatud küsitlus)

Siis, kui andmeesitaja oli ligikaudu 14aastane

2

Ei (rahapuuduse tõttu)

3

Ei, muu põhjus

PT280_F

Kas andmeesitajal oli ligikaudu 14aastasena ühenädalane puhkus kodunt eemal? (lipp)

1

Täidetud

-1

Andmed puuduvad

-2

Ei ole asjakohane (elas asutusleibkonnas või hooldusasutuses)

-3

Muu kui valitud andmeesitaja

-6

Ei ole vanuses 25–59

-7

Ei ole asjakohane (ei koguta, vastavalt „pidevplaneerimiskava“ rakendamisele)

Alamteema: Eluasemega seotud raskused (sh raskused üürimisel) ja nende põhjused

PHD01

Varem kogetud eluasemeraskused

1

Jah, ajutine peatumine sõprade või sugulaste juures

Kõik vähemalt 16aastased praegused leibkonna liikmed või valitud andmeesitaja (asjakohasel juhul)

Isikuküsitlus (16–24aastaste isikute puhul erandina vahendatud küsitlus)

Kogu elu

2

Jah, peatumine varjupaigas või muus ajutises majutuspaigas

3

Jah, elamine kohas, mis ei ole ette nähtud alaliseks eluasemeks

4

Jah, kodutu või ööbimine avalikus ruumis

5

Ei

PHD01_F

Varem kogetud eluasemeraskused (lipp)

1

Täidetud

-1

Andmed puuduvad

-3

Muu kui valitud andmeesitaja

-7

Ei ole asjakohane (ei koguta, vastavalt „pidevplaneerimiskava“ rakendamisele)

PHD07

Millal eluasemeraskused esinesid? (VABATAHTLIK)

1

Viimase 5 aasta jooksul

Kõik vähemalt 16aastased praegused leibkonna liikmed või valitud andmeesitaja (asjakohasel juhul)

Isikuküsitlus (16–24aastaste isikute puhul erandina vahendatud küsitlus)

Kogu elu

2

Rohkem kui 5 aastat tagasi

PHD07_F

Millal eluasemeraskused esinesid? (VABATAHTLIK) (lipp)

1

Täidetud

-1

Andmed puuduvad

-2

Ei ole asjakohane (PHD01=5)

-3

Muu kui valitud andmeesitaja

-7

Ei ole asjakohane (ei koguta, vastavalt „pidevplaneerimiskava“ rakendamisele)

-8

Ei ole asjakohane (muutujat ei koguta)

PHD02

Viimati kogetud eluasemeraskuste kestus (VABATAHTLIK)

Kestus (kuudes)

Kõik vähemalt 16aastased praegused leibkonna liikmed või valitud andmeesitaja (asjakohasel juhul)

Isikuküsitlus

Kogu elu

PHD02_F

Viimati kogetud eluasemeraskuste kestus (VABATAHTLIK) (lipp)

1

Täidetud

-1

Andmed puuduvad

-2

Ei ole asjakohane (PHD01=5)

-3

Muu kui valitud andmeesitaja

-7

Ei ole asjakohane (ei koguta, vastavalt „pidevplaneerimiskava“ rakendamisele)

-8

Ei ole asjakohane (muutujat ei koguta)

PHD03

Varasemate eluasemeraskuste peamine põhjus

1

Suhte- või pereprobleemid

Kõik vähemalt 16aastased praegused leibkonna liikmed või valitud andmeesitaja (asjakohasel juhul)

Isikuküsitlus (16–24aastaste isikute puhul erandina vahendatud küsitlus)

Kogu elu

2

Terviseprobleemid

3

Töötus

4

Üürilepingu lõppemine

5

Elamiskõlbmatu eluruum

6

Lahkumine hooldusasutusest pärast pikka seal viibimist ning puudub kodu, kuhu minna

7

Rahalised probleemid / ebapiisav sissetulek

8

Muu

PHD03_F

Varasemate eluasemeraskuste peamine põhjus (lipp)

1

Täidetud

-1

Andmed puuduvad

-2

Ei ole asjakohane (PHD01=5)

-3

Muu kui valitud andmeesitaja

-7

Ei ole asjakohane (ei koguta, vastavalt „pidevplaneerimiskava“ rakendamisele)

PHD05

Eluasemeraskuste ületamine

1

Olemasolev, uus või taastatud suhe pere või partneriga

Kõik vähemalt 16aastased praegused leibkonna liikmed või valitud andmeesitaja (asjakohasel juhul)

Isikuküsitlus (16–24aastaste isikute puhul erandina vahendatud küsitlus)

Kogu elu

2

Lahenenud terviseprobleemid

3

Leitud töökoht

4

Asumine sotsiaalkorterisse või subsideeritud eramajutusse

5

Muu

6

Eluasemeraskused ei ole lahenenud

PHD05_F

Eluasemeraskuste ületamine (lipp)

1

Täidetud

-1

Andmed puuduvad

-2

Ei ole asjakohane (PHD01=5)

-3

Muu kui valitud andmeesitaja

-7

Ei ole asjakohane (ei koguta, vastavalt „pidevplaneerimiskava“ rakendamisele)

PHD06

Üürimisraskused

1

Jah

Kõik vähemalt 16aastased praegused leibkonna liikmed või valitud andmeesitaja (asjakohasel juhul)

Isikuküsitlus (kui isik viibib ajutiselt eemal või on vastamisvõimetu, siis erandina vahendatud küsitlus)

Viimased 12 kuud

2

Ei

PHD06_F

Üürimisraskused (lipp)

1

Täidetud

-1

Andmed puuduvad

-2

Ei ole asjakohane (HH021=1,2,5)

-3

Muu kui valitud andmeesitaja

-7

Ei ole asjakohane (ei koguta, vastavalt „pidevplaneerimiskava“ rakendamisele)

2023. aasta lisateema „Leibkondade energiatõhusus“

HC001

Kasutatav küttesüsteem

1

Kaugküttevõrk

Leibkond

Leibkonna andmeesitaja või registrid

Praegune

2

Keskküttesüsteem

3

Individuaalne küttesüsteem

4

Püsiküte puudub

5

Küte puudub täielikult

99

Ei tea

HC001_F

Kasutatav küttesüsteem (lipp)

1

Kogutud uuringu/küsitluse kaudu

2

Kogutud haldusandmetest

3

Imputeeritud

4

Allikat ei ole võimalik kindlaks teha

-1

Andmed puuduvad

-7

Ei ole asjakohane (ei koguta, vastavalt „pidevplaneerimiskava“ rakendamisele)

HC002

Peamine energiaallikas

1

Elekter

Leibkond

Leibkonna andmeesitaja või registrid

Praegune

2

Gaas (maagaas, propaan)

3

Õli

4

Biomass

5

Küttepuud

6

Kivisüsi

7

Taastuvenergia

8

Muu

99

Ei tea

HC002_F

Peamine energiaallikas (lipp)

1

Kogutud uuringu/küsitluse kaudu

2

Kogutud haldusandmetest

3

Imputeeritud

4

Allikat ei ole võimalik kindlaks teha

-1

Andmed puuduvad

-7

Ei ole asjakohane (ei koguta, vastavalt „pidevplaneerimiskava“ rakendamisele)

HC003

Renoveerimine (soojusisolatsioon, aknad, küttesüsteem)

1

Jah, kolm või enam meedet

Leibkond

Leibkonna andmeesitaja

Viimased 5 aastat

2

Jah, kaks meedet

3

Jah, üks meede

4

Ei

99

Ei tea

HC003_F

Renoveerimine (soojusisolatsioon, aknad, küttesüsteem) (lipp)

1

Täidetud

-1

Andmed puuduvad

-7

Ei ole asjakohane (ei koguta, vastavalt „pidevplaneerimiskava“ rakendamisele)

HC060

Talvel ei saa eluruume hoida mugavalt soojana

1

Jah

Leibkond

Leibkonna andmeesitaja

Tavaliselt

2

Ei

HC060_F

Talvel ei saa eluruume hoida mugavalt soojana (lipp)

1

Täidetud

-1

Andmed puuduvad

-7

Ei ole asjakohane (ei koguta, vastavalt „pidevplaneerimiskava“ rakendamisele)

HC070

Suvel ei saa eluruume hoida mugavalt jahedana (VABATAHTLIK)

1

Jah

Leibkond

Leibkonna andmeesitaja

Tavaliselt

2

Ei

HC070_F

Suvel ei saa eluruume hoida mugavalt jahedana (VABATAHTLIK) (lipp)

1

Täidetud

-1

Andmed puuduvad

-7

Ei ole asjakohane (ei koguta, vastavalt „pidevplaneerimiskava“ rakendamisele)

-8

Ei ole asjakohane (muutujat ei koguta)

HC004

Akende tüüp (VABATAHTLIK)

1

Ainult ühekordse klaasiga

Leibkond

Leibkonna andmeesitaja

Praegune

2

Ainult kahekordse klaasiga

3

Ainult kolmekordsed klaasiga

4

On nii ühe- kui ka kahe-/kolmekordse klaasiga

5

On nii kahe- kui ka kolmekordse klaasiga

99

Ei tea

HC004_F

Akende tüüp (VABATAHTLIK) (lipp)

1

Täidetud

-1

Andmed puuduvad

-7

Ei ole asjakohane (ei koguta, vastavalt „pidevplaneerimiskava“ rakendamisele)

-8

Ei ole asjakohane (muutujat ei koguta)

HC005

Ehitusaasta (VABATAHTLIK)

1

Enne 1945. aastat

Leibkond

Leibkonna andmeesitaja või registrid

Praegune

2

1946–1960

3

1961–1980

4

1981–2000

5

2001–2020

6

2021 ja hiljem

99

Ei tea

HC005_F

Ehitusaasta (VABATAHTLIK) (lipp)

1

Kogutud uuringu/küsitluse kaudu

2

Kogutud haldusandmetest

3

Imputeeritud

4

Allikat ei ole võimalik kindlaks teha

-1

Andmed puuduvad

-7

Ei ole asjakohane (ei koguta, vastavalt „pidevplaneerimiskava“ rakendamisele)

-8

Ei ole asjakohane (muutujat ei koguta)

---

OTSUSED

| 25.11.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 420/55 |
| --- | --- | --- | --- |

25.11.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 420/55

---

KOMISJONI OTSUS (EL) 2021/2053,

8. november 2021,

milles käsitletakse metalltoodete tootmise sektori parimaid keskkonnajuhtimistavasid, keskkonnatoime näitajaid ja tipptaseme võrdlusaluseid sisaldavat võrdlusdokumenti, mis on ette nähtud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1221/2009

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1221/2009 organisatsioonide vabatahtliku osalemise kohta ühenduse keskkonnajuhtimis- ja -auditeerimissüsteemis (EMAS) ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 761/2001 ning komisjoni otsused 2001/681/EÜ ja 2006/193/EÜ, (1) eelkõige selle artikli 46 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EÜ) nr 1221/2009 kohaselt peab komisjon koostama konkreetsete majandussektorite võrdlusdokumendid. Need dokumendid peavad hõlmama parimaid keskkonnajuhtimistavasid, keskkonnatoime näitajaid ning vajaduse korral tipptaseme võrdlusaluseid ja hindamissüsteeme, milles on kindlaks määratud keskkonnatoime tasemed. Kui määrusega (EÜ) nr 1221/2009 loodud keskkonnajuhtimis- ja -auditeerimissüsteemis registreeritud või selles registreerimiseks valmistuvad organisatsioonid töötavad välja oma keskkonnajuhtimissüsteemi ja hindavad oma keskkonnatoimet nimetatud määruse IV lisa alusel koostatavas või ajakohastatavas keskkonnaaruandes, peavad nad võtma arvesse sektorite võrdlusdokumente. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EÜ) nr 1221/2009 kohaselt peab komisjon koostama konkreetsete majandussektorite võrdlusdokumendid. Need dokumendid peavad hõlmama parimaid keskkonnajuhtimistavasid, keskkonnatoime näitajaid ning vajaduse korral tipptaseme võrdlusaluseid ja hindamissüsteeme, milles on kindlaks määratud keskkonnatoime tasemed. Kui määrusega (EÜ) nr 1221/2009 loodud keskkonnajuhtimis- ja -auditeerimissüsteemis registreeritud või selles registreerimiseks valmistuvad organisatsioonid töötavad välja oma keskkonnajuhtimissüsteemi ja hindavad oma keskkonnatoimet nimetatud määruse IV lisa alusel koostatavas või ajakohastatavas keskkonnaaruandes, peavad nad võtma arvesse sektorite võrdlusdokumente.

| (2) | Määrusega (EÜ) nr 1221/2009 on ette nähtud, et komisjon koostab töökava koos soovitusliku nimekirjaga prioriteetsetest sektoritest, mille jaoks tuleb vastu võtta sektorite ja sektoriülesed võrdlusdokumendid. Selles tööplaanis (2) on komisjon määranud metalltoodete tootmise sektori prioriteetseks sektoriks. |
| --- | --- |

(2)

Määrusega (EÜ) nr 1221/2009 on ette nähtud, et komisjon koostab töökava koos soovitusliku nimekirjaga prioriteetsetest sektoritest, mille jaoks tuleb vastu võtta sektorite ja sektoriülesed võrdlusdokumendid. Selles tööplaanis (2) on komisjon määranud metalltoodete tootmise sektori prioriteetseks sektoriks.

| (3) | Sektori võrdlusdokumendis tuleks sektori parimate keskkonnajuhtimistavadena (3) kindlaks määrata konkreetsed meetmed, millega parandada kõnealuses sektoris tegutsevate ettevõtete üldist keskkonnajuhtimist kolmes peamises valdkonnas, mis hõlmavad metalltooteid tootvate ettevõtete jaoks peamisi keskkonnaaspekte. Need peamised valdkonnad on valdkondadevahelised küsimused ning ressursikasutuse ja tootmisprotsesside optimeerimine. Kui teatava parima keskkonnajuhtimistava kohta on võimalik ja mõttekas sõnastada konkreetsed keskkonnatoime näitajad ja tipptaseme võrdlusalused, tuleks esitada ka need. |
| --- | --- |

(3)

Sektori võrdlusdokumendis tuleks sektori parimate keskkonnajuhtimistavadena (3) kindlaks määrata konkreetsed meetmed, millega parandada kõnealuses sektoris tegutsevate ettevõtete üldist keskkonnajuhtimist kolmes peamises valdkonnas, mis hõlmavad metalltooteid tootvate ettevõtete jaoks peamisi keskkonnaaspekte. Need peamised valdkonnad on valdkondadevahelised küsimused ning ressursikasutuse ja tootmisprotsesside optimeerimine. Kui teatava parima keskkonnajuhtimistava kohta on võimalik ja mõttekas sõnastada konkreetsed keskkonnatoime näitajad ja tipptaseme võrdlusalused, tuleks esitada ka need.

| (4) | Selleks et metalltoodete tootmise sektori organisatsioonidel, tõendajatel, riigiasutustel, akrediteerimis- ja litsentsimisasutustel ning muudel osalistel oleks piisavalt aega metalltoodete tootmise sektori võrdlusdokumendi kasutuselevõtuks valmistuda, tuleks käesoleva otsuse kohaldamise kuupäev edasi lükata. |
| --- | --- |

(4)

Selleks et metalltoodete tootmise sektori organisatsioonidel, tõendajatel, riigiasutustel, akrediteerimis- ja litsentsimisasutustel ning muudel osalistel oleks piisavalt aega metalltoodete tootmise sektori võrdlusdokumendi kasutuselevõtuks valmistuda, tuleks käesoleva otsuse kohaldamise kuupäev edasi lükata.

| (5) | Kõnealuse sektori võrdlusdokumendi koostamisel on komisjon konsulteerinud liikmesriikide ja muude sidusrühmadega kooskõlas määrusega (EÜ) nr 1221/2009. |
| --- | --- |

(5)

Kõnealuse sektori võrdlusdokumendi koostamisel on komisjon konsulteerinud liikmesriikide ja muude sidusrühmadega kooskõlas määrusega (EÜ) nr 1221/2009.

| (6) | Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas määruse (EÜ) nr 1221/2009 artikli 49 kohaselt asutatud komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(6)

Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas määruse (EÜ) nr 1221/2009 artikli 49 kohaselt asutatud komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Lisas on esitatud metalltoodete tootmise sektori parimaid keskkonnajuhtimise tavasid, keskkonnatoime näitajaid ja tipptaseme võrdlusaluseid sisaldav võrdlusdokument.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Seda kohaldatakse alates 25. märtsist 2022.

Brüssel, 8. november 2021

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 342, 22.12.2009, lk 1.

1

(2)  Komisjoni teatis – määruse (EÜ) nr 1221/2009 (organisatsioonide vabatahtliku osalemise kohta ühenduse keskkonnajuhtimis- ja -auditeerimissüsteemis (EMAS)) alusel kehtestatav töökava koos soovitusliku nimekirjaga sektoritest, mille jaoks tuleb vastu võtta sektorite ning sektoriülesed võrdlusdokumendid (ELT C 358, 8.12.2011, lk 2).

2

(3)  Antonopoulos I., Canfora P., Gaudillat P., Dri M., Eder P., „Best Environmental Management Practice in the Fabricated Metal Products manufacturing sector“, EUR 30025 EN, Euroopa Liidu Väljaannete Talitus, Luxembourg, 2020, ISBN 978–92-76-14299-7, doi:10.2760/894966, JRC119281; https://susproc.jrc.ec.europa.eu/product-bureau/sites/default/files/inline-files/JRC_BEMP_fabricated_metal_product_manufacturing_report.pdf

3

---

LISA

Sisukord

| 1. | SISSEJUHATUS | 58 |
| --- | --- | --- |

1.

| 2. | KOHALDAMISALA | 60 |
| --- | --- | --- |

2.

| 3. | PARIMAD KESKKONNAJUHTIMISTAVAD, SEKTORI KESKKONNATOIME NÄITAJAD JA TIPPTASEME VÕRDLUSALUSED METALLTOODETE TOOTMISE SEKTORIS | 64 |
| --- | --- | --- |

3.

| 3.1. | Valdkondadevaheliste teemade parimad keskkonnajuhtimistavad | 64 |
| --- | --- | --- |

3.1.

| 3.1.1. | Tõhusate keskkonnajuhtimismeetodite rakendamine | 64 |
| --- | --- | --- |

3.1.1.

| 3.1.2. | Koostöö ja teabevahetus väärtusahelas ja selle üleselt | 65 |
| --- | --- | --- |

3.1.2.

| 3.1.3. | Energiamajandus | 66 |
| --- | --- | --- |

3.1.3.

| 3.1.4. | Keskkonnahoidlik ja ressursitõhus kemikaalide kasutus | 66 |
| --- | --- | --- |

3.1.4.

| 3.1.5. | Elurikkus | 67 |
| --- | --- | --- |

3.1.5.

| 3.1.6. | Väärtuslike ja/või suurte seeriatena toodetud toodete ja komponentide taastootmine ja kvaliteetne taastamine | 68 |
| --- | --- | --- |

3.1.6.

| 3.1.7. | Seos metalltooteid tootvate ettevõtete jaoks asjakohaste parimat võimalikku tehnikat (PVT) käsitlevate viitedokumentidega | 69 |
| --- | --- | --- |

3.1.7.

| 3.2. | Parimad keskkonnajuhtimistavad ressursikasutuse optimeerimiseks | 69 |
| --- | --- | --- |

3.2.

| 3.2.1. | Tõhus ventilatsioon | 69 |
| --- | --- | --- |

3.2.1.

| 3.2.2. | Optimaalne valgustus | 70 |
| --- | --- | --- |

3.2.2.

| 3.2.3. | Jahutussüsteemide keskkonnasäästlik optimeerimine | 71 |
| --- | --- | --- |

3.2.3.

| 3.2.4. | Suruõhu otstarbekas ja tõhus kasutamine | 71 |
| --- | --- | --- |

3.2.4.

| 3.2.5. | Taastuvenergia kasutamine | 72 |
| --- | --- | --- |

3.2.5.

| 3.2.6. | Vihmavee kogumine | 73 |
| --- | --- | --- |

3.2.6.

| 3.3. | Tootmisprotsessidega seotud parimad keskkonnajuhtimistavad | 73 |
| --- | --- | --- |

3.3.

| 3.3.1. | Ressursitõhusate metallitöötlusvedelike valimine | 73 |
| --- | --- | --- |

3.3.1.

| 3.3.2. | Jahutusmäärete kulu vähendamine metalli töötlemisel | 74 |
| --- | --- | --- |

3.3.2.

| 3.3.3. | Lehtmetalli astmeline vormimine alternatiivina vormivalule | 74 |
| --- | --- | --- |

3.3.3.

| 3.3.4. | Metallitöötlusmasinate ooteoleku energiakasutuse vähendamine | 75 |
| --- | --- | --- |

3.3.4.

| 3.3.5. | Metallijääkide materiaalse väärtuse säilitamine | 75 |
| --- | --- | --- |

3.3.5.

| 3.3.6. | Mitmesuunaline sepistamine | 76 |
| --- | --- | --- |

3.3.6.

| 3.3.7. | Hübriidne masintöötlus energiakasutuse vähendamise meetodina | 76 |
| --- | --- | --- |

3.3.7.

| 3.3.8. | Värvimisruumi kütmise, ventileerimise ja õhu konditsioneerimise prognoosiv juhtimine | 77 |
| --- | --- | --- |

3.3.8.

| 4. | SEKTORI SOOVITUSLIKUD KESKKONNATOIME PÕHINÄITAJAD | 78 |
| --- | --- | --- |

4.

1.   SISSEJUHATUS

Käesolev sektori võrdlusdokument põhineb üksikasjalikul teadus- ja poliitikaaruandel (1) (edaspidi „parimate tavade aruanne“), mille koostas Euroopa Komisjoni Teadusuuringute Ühiskeskus (JRC).

Õiguslik taust

Ühenduse keskkonnajuhtimis- ja -auditeerimissüsteem (EMAS), milles organisatsioonid võivad vabatahtlikult osaleda, loodi 1993. aastal nõukogu määrusega (EMÜ) nr 1836/93 (2). Seejärel on EMAS kahel korral põhjalikult läbi vaadatud:

| | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 761/2001 (3); |
| --- | --- |

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 761/2001 (3);

| | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1221/2009. |
| --- | --- |

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1221/2009.

Kõige viimase, 11. jaanuaril 2010 jõustunud läbivaadatud versiooni uus tähtis element on sektorite võrdlusdokumentide väljatöötamine, mis on sätestatud artiklis 46. Sektori võrdlusdokumendis tuleb esitada parimad keskkonnajuhtimistavad, keskkonnatoime näitajad eri sektorite jaoks ning kui see on asjakohane, siis tipptaseme võrdlusalused ja hindamissüsteemid, milles on kindlaks määratud keskkonnatoime tasemed.

Kuidas seda dokumenti mõista ja kasutada?

Keskkonnajuhtimis- ja -auditeerimissüsteem (EMAS) on vabatahtliku osalemise süsteem organisatsioonidele, kelle eesmärk on keskkonna olukorda pidevalt parandada. Selle raames pakutakse käesolevas sektori võrdlusdokumendis sektoripõhiseid suuniseid metalltoodete tootmise sektorile ning juhitakse tähelepanu mitmele täiustamisvõimalusele ja parimale tavale.

Dokumendi koostas Euroopa Komisjon, kasutades sidusrühmade ettepanekuid. Sektori asjatundjatest ja sidusrühmade esindajatest koosnev tehniline töörühm, mida juhtis JRC, arutas läbi ja leppis kokku käesolevas dokumendis kirjeldatud parimad keskkonnajuhtimistavad, sektori keskkonnatoime näitajad ja tipptaseme võrdlusalused; nende võrdlusaluste eesmärk on eelkõige iseloomustada sektori kõige tõhusamalt tegutsevate organisatsioonide keskkonnatoime tasemeid.

Sektori võrdlusdokumendi eesmärk on aidata ja toetada kõiki oma keskkonnatoimet parandada soovivaid organisatsioone, pakkudes ideid ja innustust, aga ka praktilisi ja tehnilisi juhiseid.

Käesolev sektori võrdlusdokument on mõeldud eelkõige organisatsioonidele, kes on EMASis juba registreeritud, samuti organisatsioonidele, kes kavatsevad tulevikus EMASis registreeruda, ning kõigile organisatsioonidele, kes soovivad parimatest keskkonnajuhtimistavadest rohkem teada saada, et parandada oma keskkonnatoimet. Seega on käesoleva dokumendi eesmärk toetada kõiki metalltoodete tootmise sektoris tegutsevaid organisatsioone nii otseste kui ka kaudsete parandamist vajavate keskkonnaaspektidega tegelemisel ja teabe leidmisel parimate keskkonnajuhtimistavade kohta, asjakohaste sektoripõhiste keskkonnatoime näitajate kohta oma keskkonnatoime mõõtmiseks, samuti teabe leidmisel tipptaseme võrdlusaluste kohta.

Kuidas peaksid EMASi liikmeks olevad organisatsioonid sektorite võrdlusdokumente arvesse võtma?

Määruse (EÜ) nr 1221/2009 kohaselt peavad EMASis registreeritud organisatsioonid võtma sektori võrdlusdokumenti arvesse kahel tasandil.

| 1. | Keskkonnaülevaate tulemuste põhjal keskkonnajuhtimissüsteemi väljatöötamisel ja rakendamisel (artikli 4 lõike 1 punkt b):

  peaksid organisatsioonid oma keskkonnaeesmärkide kindlaksmääramisel ja läbivaatamisel ning oma keskkonnatoime parandamiseks võetavate meetmete üle otsustamisel kasutama sektori võrdlusdokumendi asjakohaseid elemente kooskõlas keskkonnaülevaates ja -poliitikas kindlaks määratud asjakohaste keskkonnaaspektidega. |
| --- | --- |

1.

Keskkonnaülevaate tulemuste põhjal keskkonnajuhtimissüsteemi väljatöötamisel ja rakendamisel (artikli 4 lõike 1 punkt b):

peaksid organisatsioonid oma keskkonnaeesmärkide kindlaksmääramisel ja läbivaatamisel ning oma keskkonnatoime parandamiseks võetavate meetmete üle otsustamisel kasutama sektori võrdlusdokumendi asjakohaseid elemente kooskõlas keskkonnaülevaates ja -poliitikas kindlaks määratud asjakohaste keskkonnaaspektidega.

| 2. | Keskkonnaaruande koostamisel (artikli 4 lõike 1 punkt d ja artikli 4 lõige 4):







  a) | peaksid organisatsioonid keskkonnatoimet käsitlevaks aruandluseks kasutatavate näitajate (4) valimisel võtma arvesse sektori võrdlusdokumendis sisalduvaid asjakohaseid sektoripõhiseid keskkonnatoime näitajaid.
  Aruandluseks vajalike näitajate kogumi valimisel peaksid nad võtma arvesse asjaomases sektori võrdlusdokumendis esitatud näitajaid ja nende olulisust organisatsiooni keskkonnaülevaates kindlaks määratud oluliste keskkonnaaspektide seisukohast. Näitajaid on vaja arvesse võtta üksnes juhul, kui need on asjakohased keskkonnaülevaates kõige olulisemaks hinnatud keskkonnaaspektide jaoks. |
| --- | --- | --- |

2.

Keskkonnaaruande koostamisel (artikli 4 lõike 1 punkt d ja artikli 4 lõige 4):

a)

peaksid organisatsioonid keskkonnatoimet käsitlevaks aruandluseks kasutatavate näitajate (4) valimisel võtma arvesse sektori võrdlusdokumendis sisalduvaid asjakohaseid sektoripõhiseid keskkonnatoime näitajaid.

Aruandluseks vajalike näitajate kogumi valimisel peaksid nad võtma arvesse asjaomases sektori võrdlusdokumendis esitatud näitajaid ja nende olulisust organisatsiooni keskkonnaülevaates kindlaks määratud oluliste keskkonnaaspektide seisukohast. Näitajaid on vaja arvesse võtta üksnes juhul, kui need on asjakohased keskkonnaülevaates kõige olulisemaks hinnatud keskkonnaaspektide jaoks.

| b) | Keskkonnatoimest ja muudest organisatsiooni keskkonnatoimet puudutavatest teguritest aru andes peaksid organisatsioonid keskkonnaaruandes märkima, kuidas on arvesse võetud asjakohaseid parimaid keskkonnajuhtimistavasid ja tipptaseme võrdlusaluseid, kui need on olemas.
  Nad peaksid kirjeldama, kuidas on kasutatud asjakohaseid parimaid keskkonnajuhtimistavasid ja tipptaseme võrdlusaluseid (mis näitavad parimate osalejate keskkonnatoime taset) meetmete ja tegevuse kindlaksmääramiseks ning võimaluse korral prioriteetide seadmiseks, et keskkonnatoimet (veelgi) parandada. Samas ei ole parimate keskkonnajuhtimistavade rakendamine või kindlaks määratud tipptaseme võrdlusaluste järgimine kohustuslik, sest EMASi vabatahtliku laadi tõttu hindavad organisatsioonid ise, kui otstarbekad on võrdlusalused ning kui teostatav on parimate tavade rakendamine kulude ja kasu seisukohast.
  Sarnaselt keskkonnatoime näitajatega peaks organisatsioon hindama parimate keskkonnajuhtimistavade ning tipptaseme võrdlusaluste vajalikkust ja rakendatavust kooskõlas organisatsiooni keskkonnaülevaates kindlaks määratud oluliste keskkonnaaspektidega, samuti tehniliste ja finantsaspektidega. |
| --- | --- |

b)

Keskkonnatoimest ja muudest organisatsiooni keskkonnatoimet puudutavatest teguritest aru andes peaksid organisatsioonid keskkonnaaruandes märkima, kuidas on arvesse võetud asjakohaseid parimaid keskkonnajuhtimistavasid ja tipptaseme võrdlusaluseid, kui need on olemas.

Nad peaksid kirjeldama, kuidas on kasutatud asjakohaseid parimaid keskkonnajuhtimistavasid ja tipptaseme võrdlusaluseid (mis näitavad parimate osalejate keskkonnatoime taset) meetmete ja tegevuse kindlaksmääramiseks ning võimaluse korral prioriteetide seadmiseks, et keskkonnatoimet (veelgi) parandada. Samas ei ole parimate keskkonnajuhtimistavade rakendamine või kindlaks määratud tipptaseme võrdlusaluste järgimine kohustuslik, sest EMASi vabatahtliku laadi tõttu hindavad organisatsioonid ise, kui otstarbekad on võrdlusalused ning kui teostatav on parimate tavade rakendamine kulude ja kasu seisukohast.

Sarnaselt keskkonnatoime näitajatega peaks organisatsioon hindama parimate keskkonnajuhtimistavade ning tipptaseme võrdlusaluste vajalikkust ja rakendatavust kooskõlas organisatsiooni keskkonnaülevaates kindlaks määratud oluliste keskkonnaaspektidega, samuti tehniliste ja finantsaspektidega.

Sektori võrdlusdokumendi elemente (näitajad, parimad keskkonnajuhtimistavad või tipptaseme võrdlusalused), mida ei peeta organisatsiooni keskkonnaülevaates kindlaks määratud oluliste keskkonnaaspektide seisukohast vajalikuks, ei tule keskkonnaaruandes esitada ega kirjeldada.

EMASis osalemine on pidev protsess. Iga kord, kui organisatsioon kavandab oma keskkonnatoime parandamist (ja vaatab oma keskkonnatoimet läbi), peab ta uurima konkreetseid teemasid sektori võrdlusdokumendis, et saada ideid selle kohta, millised küsimused sammhaaval lähenemisel järgmisena käsile võtta.

EMASi tõendajad kontrollivad, kas ja kuidas on organisatsioon võtnud arvesse sektori võrdlusdokumenti oma keskkonnaaruande koostamisel (määruse (EÜ) nr 1221/2009 artikli 18 lõike 5 punkt d).

Auditi tegemisel vajavad akrediteeritud tõendajad organisatsioonilt tõendeid selle kohta, mil viisil on sektori võrdlusdokumendi olulised elemendid keskkonnaülevaate alusel välja valitud ja kuidas neid on arvesse võetud. Nad ei kontrolli vastavust kirjeldatud tipptaseme võrdlusalusele, küll aga tõendeid selle kohta, kuidas on sektori võrdlusdokumenti kasutatud suunisena, mille abil määrata kindlaks näitajad ja nõuetekohased vabatahtlikud meetmed, mida organisatsioon saab rakendada oma keskkonnatoime parandamiseks.

Võttes arvesse EMASi ja sektori võrdlusdokumendi vabatahtlikku laadi, ei tohiks organisatsioonidele panna ebaproportsionaalset koormust selliste tõendite esitamisel. Eelkõige ei nõua tõendajad eraldi põhjendust iga parima tava, sektoripõhise keskkonnatoime näitaja ega tipptaseme võrdlusaluse kohta, mida on sektori võrdlusdokumendis nimetatud, kuid mida organisatsioon ei ole pidanud oma keskkonnaülevaate alusel vajalikuks. Sellegipoolest võivad nad soovitada organisatsioonil võtta tulevikus arvesse olulisi lisaelemente, mis oleksid edaspidi veel üheks tõendiks selle kohta, et organisatsioon soovib keskkonnatoimet pidevalt parandada.

Sektori võrdlusdokumendi ülesehitus

Käesolev dokument koosneb neljast peatükist. Esimeses peatükis tutvustatakse EMASi õiguslikku tausta ja antakse juhiseid dokumendi kasutamise kohta, teises peatükis määratakse kindlaks käesoleva sektori võrdlusdokumendi kohaldamisala. Kolmandas peatükis kirjeldatakse lühidalt mitmesuguseid parimaid keskkonnajuhtimistavasid (5) ja antakse teavet nende rakendatavuse kohta. Kui teatava parima keskkonnajuhtimistava kohta on võimalik sõnastada konkreetsed keskkonnatoime näitajad ja tipptaseme võrdlusalused, esitatakse ka need. Kõigi parimate keskkonnajuhtimistavade kohta ei olnud aga võimalik tipptaseme võrdlusaluseid kindlaks määrata, sest saada oli vähe andmeid või erinesid iga ettevõtte/tehase konkreetsed tingimused (toodetava toote liik alates väikestest prototüüpidest ja suurtes või väikestes seeriates toodetavatest keeruka geomeetriaga toodetest suurte või väikeste komponentideni, samuti eri tootmisüksuste tootmisprotsesside mitmekesisus jne) sel määral, et tipptaseme võrdlusalus ei olnud mõttekas. Kui tipptaseme võrdlusalused on esitatud, ei ole need mõeldud eesmärkidena, mida kõik ettevõtted peavad saavutama, ega parameetritena, mille alusel võrrelda sektoris tegutsevate ettevõtete keskkonnatoimet, vaid pigem võimalikke saavutusi iseloomustavate näitajatena, mis aitavad üksikutel ettevõtetel tehtud edusamme hinnata ja motiveerivad neid oma keskkonnatoimet veelgi parandama. Viimasena esitatakse neljandas peatükis ülevaatlik tabel kõige olulisemate keskkonnatoime näitajatega, nende juurde kuuluvate selgituste ja seonduvate tipptaseme võrdlusalustega.

2.   KOHALDAMISALA

Käesolev võrdlusdokument käsitleb metalltoodete tootmise sektori keskkonnatoimet. See dokument on mõeldud metalltoodete tootmisega tegelevatele ettevõtetele ja eelkõige ettevõtetele, mis kuuluvad järgmiste NACE koodide alla (vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1893/2006 (6) kehtestatud Euroopa Liidu majanduse tegevusalade statistilisele klassifikaatorile):

| | NACE osa 24 (*)
  „Põhimetallide tootmine“ | 24.2 Terastorude, -õõnesprofiilide jms -toruliitmike tootmine (24.20) |
| --- | --- | --- |

NACE osa 24 (*)
  „Põhimetallide tootmine“

24.2 Terastorude, -õõnesprofiilide jms -toruliitmike tootmine (24.20)

| | 24.3 Muude terase esmatöötlustoodete tootmine (24.31 – 24.34) |
| --- | --- |

24.3 Muude terase esmatöötlustoodete tootmine (24.31 – 24.34)

| | 24.5 Metallivalu (24.51 – 24.54) |
| --- | --- |

24.5 Metallivalu (24.51 – 24.54)

| | NACE osa 25 „Metalltoodete tootmine, v.a. masinad ja seadmed“ (sisaldab kõiki tegevusi) |
| --- | --- |

NACE osa 25 „Metalltoodete tootmine, v.a. masinad ja seadmed“ (sisaldab kõiki tegevusi)

| | NACE osa 28 (**)
  „Mujal liigitamata masinate ja seadmete tootmine“ | 28.1 Üldmasinate tootmine (sisaldab ainult 28.14 ja 28.15) |
| --- | --- | --- |

NACE osa 28 (**)
  „Mujal liigitamata masinate ja seadmete tootmine“

28.1 Üldmasinate tootmine (sisaldab ainult 28.14 ja 28.15)

| | NACE osa 29 (**)
  „Mootorsõidukite, haagiste ja poolhaagiste tootmine“ | 29.3 Mootorsõidukite muude osade ja lisaseadmete tootmine (29.32) |
| --- | --- | --- |

NACE osa 29 (**)
  „Mootorsõidukite, haagiste ja poolhaagiste tootmine“

29.3 Mootorsõidukite muude osade ja lisaseadmete tootmine (29.32)

| | NACE osa 32 (**)
  „Muu tootmine“ | 32.1 Väärisesemete, ehete jms toodete tootmine (32.11–32.13) |
| --- | --- | --- |

NACE osa 32 (**)
  „Muu tootmine“

32.1 Väärisesemete, ehete jms toodete tootmine (32.11–32.13)

| | 32.2 Muusikariistade tootmine (32.20) |
| --- | --- |

32.2 Muusikariistade tootmine (32.20)

| | 32.3 Sporditarvete tootmine (32.30) |
| --- | --- |

32.3 Sporditarvete tootmine (32.30)

| | 32.4 Mängude ja mänguasjade tootmine (32.40) |
| --- | --- |

32.4 Mängude ja mänguasjade tootmine (32.40)

| | 32.5 Meditsiini- ja hambaraviinstrumentide ning materjalide tootmine (32.50) |
| --- | --- |

32.5 Meditsiini- ja hambaraviinstrumentide ning materjalide tootmine (32.50)

| | NACE osa 33 „Masinate ja seadmete remont ja paigaldus“ | 33.1 Metalltoodete, masinate ja seadmete remont (33.11–33.12 (**)) |
| --- | --- | --- |

NACE osa 33 „Masinate ja seadmete remont ja paigaldus“

33.1 Metalltoodete, masinate ja seadmete remont (33.11–33.12 (**))

Käesolev võrdlusdokument on jaotatud kolmeks põhiosaks (tabel 2-1), milles käsitletakse tootjate seisukohast peamisi metalltoodete tootmisega seotud keskkonnaaspekte.

Tabel 2-1

Metalltoodete tootmise sektori võrdlusdokumendi ülesehitus ja peamised käsitletavad keskkonnaaspektid

| Osa | Kirjeldus | Peamised käsitletavad keskkonnaaspektid |
| --- | --- | --- |
| 3.1 | Valdkondadevaheliste teemade parimad keskkonnajuhtimistavad |

Osa

Kirjeldus

Peamised käsitletavad keskkonnaaspektid

3.1

Valdkondadevaheliste teemade parimad keskkonnajuhtimistavad

See osa sisaldab suuniseid selle kohta, kuidas tootjad saavad keskkonnasäästlikkuse raamistikke lõimida oma olemasolevatesse ärimudelitesse ja juhtimissüsteemidesse, et vähendada oma keskkonnamõju.

Tegevuskoha haldus

| 3.2 | Parimad keskkonnajuhtimistavad ressursikasutuse optimeerimiseks |
| --- | --- |

3.2

Parimad keskkonnajuhtimistavad ressursikasutuse optimeerimiseks

Selles parimate keskkonnajuhtimistavade paketis antakse juhiseid selle kohta, kuidas parandada tootmisettevõtete tugiprotsesside (nagu valgustus ja ventilatsioon) üldist keskkonnatoimet

Ressursid ja hooldus

| 3.3 | Tootmisprotsessidega seotud parimad keskkonnajuhtimistavad |
| --- | --- |

3.3

Tootmisprotsessidega seotud parimad keskkonnajuhtimistavad

See osa sisaldab suuniseid tootmise põhitoimingute keskkonnatoime parandamiseks.

Tööstusprotsessid

Tabelites 2-2 ja 2-3 loetletud otsesed ja kaudsed keskkonnaaspektid valiti asjaomase sektori puhul üldjuhul kõige olulisemateks. Siiski tuleb konkreetsete ettevõtete hallatavaid keskkonnaaspekte hinnata igal üksikjuhul eraldi.

Tabel 2-2

Käesolevas dokumendis käsitletavad olulisimad otsesed keskkonnaaspektid ja nendega seotud peamised keskkonnaprobleemid

| Protsessid | Olulisimad otsesed keskkonnaaspektid | Seonduvad peamised keskkonnaprobleemid |
| --- | --- | --- |
| Tugiprotsessid | Juhtimine, hanked, tarneahela haldamine, kvaliteedikontroll | Tooraine
  Energia
  Vesi
  Kulumaterjalid
  Jäätmed: tavajäätmed |
| Logistika, käitlemine, ladustamine, pakkimine | Tooraine
  Energia
  Kasvuhoonegaaside heide
  Vesi
  Kulumaterjalid
  Õhkuheide
  Müra, lõhn, vibratsioon jne
  Maakasutus
  Elurikkus
  Jäätmed: tavajäätmed |
| Heite töötlemine | Energia
  Kulumaterjalid
  Vetteheide
  Õhkuheide
  Müra, lõhn, vibratsioon jne
  Jäätmed: tavajäätmed, ohtlikud jäätmed |
| Ressursid ja hooldus | Energia
  Vesi
  Kulumaterjalid
  Vetteheide
  Müra, lõhn, vibratsioon jne
  Jäätmed: tavajäätmed, ohtlikud jäätmed
  Maakasutus
  Elurikkus |
| Tootmisprotsessid | Valutööd | Tooraine
  Energia
  Jäätmed: ohtlikud jäätmed |
| Vormimine | Tooraine
  Energia
  Müra, lõhn, vibratsioon jne
  Jäätmed: ohtlikud jäätmed |
| Metallipulber | Tooraine
  Energia
  Müra, lõhn, vibratsioon jne
  Jäätmed: ohtlikud jäätmed |
| Kuumtöötlemine | Tooraine
  Energia
  Müra, lõhn, vibratsioon jne
  Jäätmed: ohtlikud jäätmed
  Kasvuhoonegaasid (sealhulgas fluoritud gaasid, nt jahutusest) |
| Eemaldamine | Tooraine
  Energia
  Vesi
  Kulumaterjalid
  Vetteheide
  Õhkuheide
  Müra, lõhn, vibratsioon jne
  Jäätmed: tavajäätmed |
| Liitmisprotsessid | Tooraine
  Energia
  Müra, lõhn, vibratsioon jne
  Jäätmed: ohtlikud jäätmed, tavajäätmed |
| Kujumuutus | Tooraine
  Energia
  Müra, lõhn, vibratsioon jne
  Jäätmed: ohtlikud jäätmed |
| Ühendamine | Tooraine
  Energia
  Kulumaterjalid
  Õhkuheide
  Müra, lõhn, vibratsioon jne
  Jäätmed: tavajäätmed |
| Pindade töötlemine | Tooraine
  Energia
  Vesi
  Kulumaterjalid
  Vetteheide
  Õhkuheide
  Müra, lõhn, vibratsioon jne
  Jäätmed: tavajäätmed, ohtlikud jäätmed |
| Kokkupanek | Energia
  Kulumaterjalid
  Müra, lõhn, vibratsioon jne
  Jäätmed: ohtlikud jäätmed |
| Tootekujundus ja taristu projekteerimine | Tootekujundus | Tooraine
  Energia
  Vesi
  Kulumaterjalid
  Õhkuheide |
| Taristu projekteerimine (tehase piires) | Tooraine
  Energia
  Vesi
  Kulumaterjalid
  Õhkuheide
  Vetteheide
  Jäätmed: tavajäätmed
  Maakasutus
  Elurikkus |
| Protsessikujundus (tehase piires) | Tooraine
  Energia
  Vesi
  Kulumaterjalid
  Õhkuheide
  Vetteheide
  Jäätmed: ohtlikud jäätmed, tavajäätmed |

Protsessid

Olulisimad otsesed keskkonnaaspektid

Seonduvad peamised keskkonnaprobleemid

Tugiprotsessid

Juhtimine, hanked, tarneahela haldamine, kvaliteedikontroll

Tooraine

Energia

Vesi

Kulumaterjalid

Jäätmed: tavajäätmed

Logistika, käitlemine, ladustamine, pakkimine

Tooraine

Energia

Kasvuhoonegaaside heide

Vesi

Kulumaterjalid

Õhkuheide

Müra, lõhn, vibratsioon jne

Maakasutus

Elurikkus

Jäätmed: tavajäätmed

Heite töötlemine

Energia

Kulumaterjalid

Vetteheide

Õhkuheide

Müra, lõhn, vibratsioon jne

Jäätmed: tavajäätmed, ohtlikud jäätmed

Ressursid ja hooldus

Energia

Vesi

Kulumaterjalid

Vetteheide

Müra, lõhn, vibratsioon jne

Jäätmed: tavajäätmed, ohtlikud jäätmed

Maakasutus

Elurikkus

Tootmisprotsessid

Valutööd

Tooraine

Energia

Jäätmed: ohtlikud jäätmed

Vormimine

Tooraine

Energia

Müra, lõhn, vibratsioon jne

Jäätmed: ohtlikud jäätmed

Metallipulber

Tooraine

Energia

Müra, lõhn, vibratsioon jne

Jäätmed: ohtlikud jäätmed

Kuumtöötlemine

Tooraine

Energia

Müra, lõhn, vibratsioon jne

Jäätmed: ohtlikud jäätmed

Kasvuhoonegaasid (sealhulgas fluoritud gaasid, nt jahutusest)

Eemaldamine

Tooraine

Energia

Vesi

Kulumaterjalid

Vetteheide

Õhkuheide

Müra, lõhn, vibratsioon jne

Jäätmed: tavajäätmed

Liitmisprotsessid

Tooraine

Energia

Müra, lõhn, vibratsioon jne

Jäätmed: ohtlikud jäätmed, tavajäätmed

Kujumuutus

Tooraine

Energia

Müra, lõhn, vibratsioon jne

Jäätmed: ohtlikud jäätmed

Ühendamine

Tooraine

Energia

Kulumaterjalid

Õhkuheide

Müra, lõhn, vibratsioon jne

Jäätmed: tavajäätmed

Pindade töötlemine

Tooraine

Energia

Vesi

Kulumaterjalid

Vetteheide

Õhkuheide

Müra, lõhn, vibratsioon jne

Jäätmed: tavajäätmed, ohtlikud jäätmed

Kokkupanek

Energia

Kulumaterjalid

Müra, lõhn, vibratsioon jne

Jäätmed: ohtlikud jäätmed

Tootekujundus ja taristu projekteerimine

Tootekujundus

Tooraine

Energia

Vesi

Kulumaterjalid

Õhkuheide

Taristu projekteerimine (tehase piires)

Tooraine

Energia

Vesi

Kulumaterjalid

Õhkuheide

Vetteheide

Jäätmed: tavajäätmed

Maakasutus

Elurikkus

Protsessikujundus (tehase piires)

Tooraine

Energia

Vesi

Kulumaterjalid

Õhkuheide

Vetteheide

Jäätmed: ohtlikud jäätmed, tavajäätmed

Tabel 2-3

Käesolevas dokumendis käsitletavad olulisimad kaudsed keskkonnaaspektid ja nendega seotud peamised keskkonnaprobleemid

| Tegevused | Olulisimad kaudsed keskkonnaaspektid | Seonduvad peamised keskkonnaprobleemid |
| --- | --- | --- |
| Eelnevad tegevused | Tooraine hankimine ja metalli tootmine | Tooraine
  Energia ja sellega seotud kasvuhoonegaaside heide
  Vesi
  Kulumaterjalid
  Vetteheide
  Õhkuheide |
| Tööriistade ja seadmete tootmine |
| Järgnevad tegevused | Kasutus- ja hooldusetapp | Tooraine
  Energia ja sellega seotud kasvuhoonegaaside heide
  Kulumaterjalid
  Õhkuheide
  Jäätmed: ohtlikud jäätmed, tavajäätmed |
| Olelusringi lõpp |
| Jäätmekäitlus |

Tegevused

Olulisimad kaudsed keskkonnaaspektid

Seonduvad peamised keskkonnaprobleemid

Eelnevad tegevused

Tooraine hankimine ja metalli tootmine

Tooraine

Energia ja sellega seotud kasvuhoonegaaside heide

Vesi

Kulumaterjalid

Vetteheide

Õhkuheide

Tööriistade ja seadmete tootmine

Järgnevad tegevused

Kasutus- ja hooldusetapp

Tooraine

Energia ja sellega seotud kasvuhoonegaaside heide

Kulumaterjalid

Õhkuheide

Jäätmed: ohtlikud jäätmed, tavajäätmed

Olelusringi lõpp

Jäätmekäitlus

Käesoleva dokumendi kohaldamisalasse kuuluvate NACE koodide keskkonnaaspektid, mis on hõlmatud otseselt või kaudselt metalltoodete tootmisega seotud parimat võimalikku tehnikat käsitlevate viitedokumentidega (PVT-viitedokumendid), (7) samuti ELi õigusaktide, poliitikadokumentide ja parimate tavade suunistega, jäävad selle dokumendi kohaldamisalast välja.

3.   PARIMAD KESKKONNAJUHTIMISTAVAD, SEKTORI KESKKONNATOIME NÄITAJAD JA TIPPTASEME VÕRDLUSALUSED METALLTOODETE TOOTMISE SEKTORIS

3.1.   Valdkondadevaheliste teemade parimad keskkonnajuhtimistavad

See osa on mõeldud metalltoodete tootjatele.

3.1.1.   Tõhusate keskkonnajuhtimismeetodite rakendamine

Parim keskkonnajuhtimistava on kasutada tõhusaid keskkonnajuhtimismeetodeid, et optimeerida protsessi- ja tootekujundust tootmisetapis ning vähendada keskkonnamõju kogu väärtusahela ulatuses. Sellel raamistikul on kaks tasandit:

| | strateegiline tasand, kus eeldatakse ringmajandusel ja olelusringil põhinevate mõtteviiside rakendamist, |
| --- | --- |

strateegiline tasand, kus eeldatakse ringmajandusel ja olelusringil põhinevate mõtteviiside rakendamist,

| | ning praktiline tasand, kus kasutatakse vahendeid, millega tagatakse toote keskkonnatoime pidev parandamine, nagu kulusäästlik juhtimine ja varude vähendamine. |
| --- | --- |

ning praktiline tasand, kus kasutatakse vahendeid, millega tagatakse toote keskkonnatoime pidev parandamine, nagu kulusäästlik juhtimine ja varude vähendamine.

Rakendatavus

Seda parimat keskkonnajuhtimistava võivad üldiselt rakendada kõik ettevõtted, sealhulgas VKEd. Selle rakendatavust võivad piirata piisavate ettevõttesiseste tehniliste teadmiste puudumine ja töötajate koolitamise vajadus.

Seonduvad keskkonnatoime näitajad ja tipptaseme võrdlusalused

| Keskkonnatoime näitajad | Tipptaseme võrdlusalused |
| --- | --- |
| (i1) | Ressursitõhusus (lõpptoodangu kg / materjalikulu kg (või jäätmete kg / materjalikulu kg, kui lõpptoodangu kaal pole teada) |

Keskkonnatoime näitajad

Tipptaseme võrdlusalused

(i1)

Ressursitõhusus (lõpptoodangu kg / materjalikulu kg (või jäätmete kg / materjalikulu kg, kui lõpptoodangu kaal pole teada)

| (i2) | Materjalivoogude ja nende keskkonnamõju jälgimine (jah/ei) |
| --- | --- |

(i2)

Materjalivoogude ja nende keskkonnamõju jälgimine (jah/ei)

| (i3) | Kohapealne energiakasutus (kWh / lõpptoote või toodetud osa kg (8)) |
| --- | --- |

(i3)

Kohapealne energiakasutus (kWh / lõpptoote või toodetud osa kg (8))

| (i4) | Esimese, teise ja kolmanda valdkonna (ingl k „scope“ 1, 2 ja 3) kasvuhoonegaaside heide (kg CO2 ekvivalenti / lõpptoote või toodetud osa kg) |
| --- | --- |

(i4)

Esimese, teise ja kolmanda valdkonna (ingl k „scope“ 1, 2 ja 3) kasvuhoonegaaside heide (kg CO2 ekvivalenti / lõpptoote või toodetud osa kg)

| (i5) | Veekasutus (vee l / lõpptoote või toodetud osa kg) |
| --- | --- |

(i5)

Veekasutus (vee l / lõpptoote või toodetud osa kg)

| (b1) | Kõigis strateegilistes otsustes arvestatakse korrapäraselt olelusringipõhist mõtteviisi, kulusäästlikku juhtimist ja ringmajandust. |
| --- | --- |

(b1)

Kõigis strateegilistes otsustes arvestatakse korrapäraselt olelusringipõhist mõtteviisi, kulusäästlikku juhtimist ja ringmajandust.

| (b2) | Uute toodete arendust hinnatakse keskkonnatoime paranemise seisukohast |
| --- | --- |

(b2)

Uute toodete arendust hinnatakse keskkonnatoime paranemise seisukohast

3.1.2.   Koostöö ja teabevahetus väärtusahelas ja selle üleselt

Parim keskkonnajuhtimistava on koostöö oma sektori, teiste sektorite ja kogu väärtusahela ettevõtetega. Koostööd saab korraldada järgmiselt:

| — | hankida materjalid ja täiendavad sisendid kestlikult ja kasutada tootmisprotsessides taastuvenergiat; |
| --- | --- |

—

hankida materjalid ja täiendavad sisendid kestlikult ja kasutada tootmisprotsessides taastuvenergiat;

| — | optimeerida ressursse, jagades energiat ja/või ressursse tööstussümbioosi võrgustikus; |
| --- | --- |

—

optimeerida ressursse, jagades energiat ja/või ressursse tööstussümbioosi võrgustikus;

| — | suhelda korrapäraselt sidusrühmadega uute keskkonnasäästlike toodete arenduse ja olemasolevate toodete keskkonnatoime parandamise teemal. |
| --- | --- |

—

suhelda korrapäraselt sidusrühmadega uute keskkonnasäästlike toodete arenduse ja olemasolevate toodete keskkonnatoime parandamise teemal.

Rakendatavus

Seda parimat keskkonnajuhtimistava võivad üldiselt rakendada kõik selle sektori ettevõtted, olenemata nende suurusest, sealhulgas VKEd.

Ettevõttesiseste tehniliste teadmiste puudumine ja töötajate koolitusvajadus tähendavad lisakulusid, mis võib olla oluliseks takistuseks osale ettevõtetest, eriti VKEdele.

Seonduvad keskkonnatoime näitajad ja tipptaseme võrdlusalused

| Keskkonnatoime näitajad | Tipptaseme võrdlusalused |
| --- | --- |
| (i6) | Keskkonnasertifikaadiga või tõendatavalt vähendatud keskkonnamõjuga kaupade ja teenuste osakaal (% koguväärtusest). |

Keskkonnatoime näitajad

Tipptaseme võrdlusalused

(i6)

Keskkonnasertifikaadiga või tõendatavalt vähendatud keskkonnamõjuga kaupade ja teenuste osakaal (% koguväärtusest).

| (i7) | Teiste ettevõtete kõrvaltoodangu, (9) jääkenergia või muude ressursside kasutamine (teiste ettevõtete materjali kg / kogu sisendmaterjali kg; teiste ettevõtete jääkenergia MJ / kogu energiakasutuse MJ). |
| --- | --- |

(i7)

Teiste ettevõtete kõrvaltoodangu, (9) jääkenergia või muude ressursside kasutamine (teiste ettevõtete materjali kg / kogu sisendmaterjali kg; teiste ettevõtete jääkenergia MJ / kogu energiakasutuse MJ).

| (i8) | Sidusrühmad on korrapäraselt kaasatud keskkonnatoime parendusse (nt tootekujunduses, kestlikus hanketegevuses, koostöös paremaks jäätmekäitluseks) (jah/ei) |
| --- | --- |

(i8)

Sidusrühmad on korrapäraselt kaasatud keskkonnatoime parendusse (nt tootekujunduses, kestlikus hanketegevuses, koostöös paremaks jäätmekäitluseks) (jah/ei)

| (i9) | Kasutatud masinate ostmine või teiste ettevõtete masinate kasutus (jah/ei) |
| --- | --- |

(i9)

Kasutatud masinate ostmine või teiste ettevõtete masinate kasutus (jah/ei)

| (i10) | Pakendijäätmete hulk (pakendijäätmete kg / lõpptoote või toodetud osa kg) |
| --- | --- |

(i10)

Pakendijäätmete hulk (pakendijäätmete kg / lõpptoote või toodetud osa kg)

| (b3) | Kõik ostetud kaubad ja teenused vastavad ettevõtte kehtestatud keskkonnanõuetele. |
| --- | --- |

(b3)

Kõik ostetud kaubad ja teenused vastavad ettevõtte kehtestatud keskkonnanõuetele.

| (b4) | Süsteemne koostöö teiste organisatsioonidega energia ja ressursside tõhusamaks kasutamiseks |
| --- | --- |

(b4)

Süsteemne koostöö teiste organisatsioonidega energia ja ressursside tõhusamaks kasutamiseks

| (b5) | Sidusrühmad on struktuurselt kaasatud keskkonnasäästlikumate toodete arendusse. |
| --- | --- |

(b5)

Sidusrühmad on struktuurselt kaasatud keskkonnasäästlikumate toodete arendusse.

3.1.3.   Energiamajandus

| | Parim keskkonnajuhtimistava on optimeerida energiakasutust energiajuhtimiskavaga, mis sisaldab süstemaatilist ja üksikasjalikku energiaseiret tootmiskohtades protsessi tasandil ning sellega






  — | luuakse energiastrateegia ja üksikasjalik tegevuskava; |
| --- | --- | --- |

Parim keskkonnajuhtimistava on optimeerida energiakasutust energiajuhtimiskavaga, mis sisaldab süstemaatilist ja üksikasjalikku energiaseiret tootmiskohtades protsessi tasandil ning sellega

—

luuakse energiastrateegia ja üksikasjalik tegevuskava;

| — | saavutatakse kõrgema juhtkonna toetus; |
| --- | --- |

—

saavutatakse kõrgema juhtkonna toetus;

| — | seatakse julged ja saavutatavad eesmärgid ning saavutatakse pidev edu; |
| --- | --- |

—

seatakse julged ja saavutatavad eesmärgid ning saavutatakse pidev edu;

| — | mõõdetakse ja hinnatakse sooritust protsessi tasemel; |
| --- | --- |

—

mõõdetakse ja hinnatakse sooritust protsessi tasemel;

| — | teavitatakse energiaküsimustest kogu organisatsiooni; |
| --- | --- |

—

teavitatakse energiaküsimustest kogu organisatsiooni;

| — | koolitatakse ja julgustatakse töötajaid aktiivselt osalema; |
| --- | --- |

—

koolitatakse ja julgustatakse töötajaid aktiivselt osalema;

| — | investeeritakse energiatõhusasse varustusse ja hangetes arvestatakse energiatõhususega. |
| --- | --- |

—

investeeritakse energiatõhusasse varustusse ja hangetes arvestatakse energiatõhususega.

| | Kava võib põhineda standardsel või kohandatud vormil, nagu ISO 50001, või olla osa suuremast keskkonnajuhtimissüsteemist, nagu EMAS. |
| --- | --- |

Kava võib põhineda standardsel või kohandatud vormil, nagu ISO 50001, või olla osa suuremast keskkonnajuhtimissüsteemist, nagu EMAS.

Rakendatavus

Seda parimat keskkonnajuhtimistava võivad rakendada kõik selle sektori ettevõtted, olenemata nende tüübist, sealhulgas VKEd.

Ettevõttesiseste tehniliste teadmiste puudumine (eriti väiksemates ettevõtetes) võib piirata selle parima keskkonnajuhtimistava rakendamist. Lisaks võib energiajuhtimissüsteemi osade sobimatu ühendamine ja nõrk teabevahetus organisatsioonis halvendada olemasoleva energiajuhtimissüsteemi tulemuslikkust ja tõhusust.

Seonduvad keskkonnatoime näitajad ja tipptaseme võrdlusalused

| Keskkonnatoime näitajad | Tipptaseme võrdlusalused |
| --- | --- |
| (i11) | Energiakasutus lõpptoote kohta (kWh / lõpptoote või toodetud osa kg) |

Keskkonnatoime näitajad

Tipptaseme võrdlusalused

(i11)

Energiakasutus lõpptoote kohta (kWh / lõpptoote või toodetud osa kg)

| (i12) | Energiaseire protsessi tasandil (jah/ei) |
| --- | --- |

(i12)

Energiaseire protsessi tasandil (jah/ei)

| (b6) | Kasutatakse pidevat energiaseiret protsessi tasandil ja sellega juhitakse energiatõhususe parandamist |
| --- | --- |

(b6)

Kasutatakse pidevat energiaseiret protsessi tasandil ja sellega juhitakse energiatõhususe parandamist

3.1.4.   Keskkonnahoidlik ja ressursitõhus kemikaalide kasutus

Parim keskkonnajuhtimistava on optimeerida tootmisprotsessides kasutatavate kemikaalide koguseid, vähendada kemikaalijäätmeid ja asendada ohtlikud kemikaalid igal võimalusel keskkonnasäästlikumatega.

Metalltoodete tootjad saavad nende eesmärkide saavutamiseks võtta järgmisi meetmeid:

| — | vaadata läbi olemasolev kemikaalide kasutus ja kohapealne käitlus; |
| --- | --- |

—

vaadata läbi olemasolev kemikaalide kasutus ja kohapealne käitlus;

| — | jälgida kemikaalide kasutust üksikute kemikaalide kaupa (mitte mitu kemikaali koos) ja keskenduda kõige olulisematele kasutatavatele kemikaalidele; |
| --- | --- |

—

jälgida kemikaalide kasutust üksikute kemikaalide kaupa (mitte mitu kemikaali koos) ja keskenduda kõige olulisematele kasutatavatele kemikaalidele;

| — | vähendada igal võimalusel kemikaalide kasutamist, nt muuta tootmisprotsesse; kasutada kemikaale tõhusamalt; võtta omaks ärimudelid, mis viivad kemikaalide tarnijate ja kasutajate stiimulid kooskõlla, et ergutada kemikaalide koguseid vähendama. |
| --- | --- |

—

vähendada igal võimalusel kemikaalide kasutamist, nt muuta tootmisprotsesse; kasutada kemikaale tõhusamalt; võtta omaks ärimudelid, mis viivad kemikaalide tarnijate ja kasutajate stiimulid kooskõlla, et ergutada kemikaalide koguseid vähendama.

| — | asendada ohtlikud kemikaalid keskkonnasäästlikumatega; |
| --- | --- |

—

asendada ohtlikud kemikaalid keskkonnasäästlikumatega;

| — | vähendada kemikaalijäätmeid ja väljavoolu, nt kemikaalide taaskasutuse või ümbertöötlusega; vajaduse korral kasutada ettevõttevälist pädevust, näiteks osta sisse kogu kemikaalihaldus või mõni selle osa. |
| --- | --- |

—

vähendada kemikaalijäätmeid ja väljavoolu, nt kemikaalide taaskasutuse või ümbertöötlusega; vajaduse korral kasutada ettevõttevälist pädevust, näiteks osta sisse kogu kemikaalihaldus või mõni selle osa.

Rakendatavus

Seda parimat keskkonnajuhtimistava võivad üldiselt rakendada kõik selle sektori ettevõtted, olenemata nende tüübist, sealhulgas VKEd.

Kirjeldatud kemikaalide haldussüsteemi käigushoidmine vajab tehnilisi teadmisi, mis võib olla eriti VKEde jaoks oluline takistus.

Seonduvad keskkonnatoime näitajad ja tipptaseme võrdlusalused

| Keskkonnatoime näitajad | Tipptaseme võrdlusalused |
| --- | --- |
| (i13) | Iga kasutatava kemikaali kogus (kg / lõpptoote või toodetud osa kg) ja selle liigitus määruse (EÜ) nr 1272/2008 järgi (CLP-määrus) |

Keskkonnatoime näitajad

Tipptaseme võrdlusalused

(i13)

Iga kasutatava kemikaali kogus (kg / lõpptoote või toodetud osa kg) ja selle liigitus määruse (EÜ) nr 1272/2008 järgi (CLP-määrus)

| (i14) | Tekitatud (ohtlike) keemiajäätmete hulk (kg / lõpptoote või toodetud osa kg) |
| --- | --- |

(i14)

Tekitatud (ohtlike) keemiajäätmete hulk (kg / lõpptoote või toodetud osa kg)

| (b7) | Korrapärane (vähemalt kord aastas) kemikaalide kasutuse ülevaade, et vähendada nende kasutust ja võimalusel neid asendada. |
| --- | --- |

(b7)

Korrapärane (vähemalt kord aastas) kemikaalide kasutuse ülevaade, et vähendada nende kasutust ja võimalusel neid asendada.

3.1.5.   Elurikkus

Parim keskkonnajuhtimistava on arvestada kogu väärtusahela ja kohapealsete tootmisprotsesside otseste ja kaudsete mõjudega, võttes järgmisi meetmeid:

| — | hinnata tootmiskoha ülevaatusega otsest toimet ja leida probleemkohad; |
| --- | --- |

—

hinnata tootmiskoha ülevaatusega otsest toimet ja leida probleemkohad;

| — | koostada ökosüsteemi juhtimise ülevaade, et tuvastada ökosüsteemiteenuste toime kogu väärtusahelas; |
| --- | --- |

—

koostada ökosüsteemi juhtimise ülevaade, et tuvastada ökosüsteemiteenuste toime kogu väärtusahelas;

| — | teha koostööd sobivate (kohalike) sidusrühmadega probleemide vähendamiseks; |
| --- | --- |

—

teha koostööd sobivate (kohalike) sidusrühmadega probleemide vähendamiseks;

| — | mõõta keskkonnatoimeid, määrates ja jälgides sobivaid mõõdikuid; |
| --- | --- |

—

mõõta keskkonnatoimeid, määrates ja jälgides sobivaid mõõdikuid;

| — | teavitada ettevõtte jõupingutustest korrapärase aruandlusega. |
| --- | --- |

—

teavitada ettevõtte jõupingutustest korrapärase aruandlusega.

Rakendatavus

| | Seda parimat keskkonnajuhtimistava võivad üldiselt rakendada kõik selle sektori ettevõtted, olenemata nende tüübist, sealhulgas VKEd. |
| --- | --- |

Seda parimat keskkonnajuhtimistava võivad üldiselt rakendada kõik selle sektori ettevõtted, olenemata nende tüübist, sealhulgas VKEd.

| | Selle parima keskkonnajuhtimistava osade rakendamiseks on vaja juhtkonna toetust. Selle parima keskkonnajuhtimistava elementide rakendamisest saadavat otsest kasu ei ole võimalik kvantifitseerida. Samuti pole võimalik arvutada selle parima keskkonnajuhtimistava osade rakendamise investeeringutasuvust. Need kaks punkti võivad olla oluliseks takistuseks eelkõige VKEdele.

  Seonduvad keskkonnatoime näitajad ja tipptaseme võrdlusalused








  Keskkonnatoime näitajad | Tipptaseme võrdlusalused |
| --- | --- | --- |
| (i15) | Sidusrühmadega koostöö projektide arv elurikkusega seotud probleemide lahendamiseks (projektide arv) |

Selle parima keskkonnajuhtimistava osade rakendamiseks on vaja juhtkonna toetust. Selle parima keskkonnajuhtimistava elementide rakendamisest saadavat otsest kasu ei ole võimalik kvantifitseerida. Samuti pole võimalik arvutada selle parima keskkonnajuhtimistava osade rakendamise investeeringutasuvust. Need kaks punkti võivad olla oluliseks takistuseks eelkõige VKEdele.

Seonduvad keskkonnatoime näitajad ja tipptaseme võrdlusalused

Keskkonnatoime näitajad

Tipptaseme võrdlusalused

(i15)

Sidusrühmadega koostöö projektide arv elurikkusega seotud probleemide lahendamiseks (projektide arv)

| (i16) | Asukoht on kaitsealal või selle läheduses: elurikkust säästvalt majandatava pindala osa võrreldes ettevõtte tootmiskohtade kogupindalaga (%) |
| --- | --- |

(i16)

Asukoht on kaitsealal või selle läheduses: elurikkust säästvalt majandatava pindala osa võrreldes ettevõtte tootmiskohtade kogupindalaga (%)

| (i17) | Ettevõttele kuuluvate ja tema poolt renditavate või hallatavate kaitsealal, vääriselupaigas või selle lähedal asuvate maade või muude piirkondade loetelu (pindala, m2) |
| --- | --- |

(i17)

Ettevõttele kuuluvate ja tema poolt renditavate või hallatavate kaitsealal, vääriselupaigas või selle lähedal asuvate maade või muude piirkondade loetelu (pindala, m2)

| (i18) | Klientidelt, sidusrühmalt ja tarnijatelt saadud elurikkusega seotud tagasiside analüüsimiseks on olemas menetlus/vahendid (jah/ei) |
| --- | --- |

(i18)

Klientidelt, sidusrühmalt ja tarnijatelt saadud elurikkusega seotud tagasiside analüüsimiseks on olemas menetlus/vahendid (jah/ei)

| (i19) | Kõigis tootmisüksuste asukohtades rakendatakse kohaliku elurikkuse tegevuskava (jah/ei). |
| --- | --- |

(i19)

Kõigis tootmisüksuste asukohtades rakendatakse kohaliku elurikkuse tegevuskava (jah/ei).

| (i20) | Ettevõtte poolt kahjustatud elurikkuse heastamiseks kohapeal ja/või mujal taastatud elupaikade ja/või alade kogupindala (m2) võrreldes ettevõtte kasutatava maa kogupindalaga (m2). |
| --- | --- |

(i20)

Ettevõtte poolt kahjustatud elurikkuse heastamiseks kohapeal ja/või mujal taastatud elupaikade ja/või alade kogupindala (m2) võrreldes ettevõtte kasutatava maa kogupindalaga (m2).

| (b8) | Kohaliku elurikkuse kaitseks ja edendamiseks on kõigis ettevõtte asukohtades (sh tootmiskohtades) arendatud ja rakendatud elurikkuse tegevuskava |
| --- | --- |

(b8)

Kohaliku elurikkuse kaitseks ja edendamiseks on kõigis ettevõtte asukohtades (sh tootmiskohtades) arendatud ja rakendatud elurikkuse tegevuskava

3.1.6.   Väärtuslike ja/või suurte seeriatena toodetud toodete ja komponentide taastootmine ja kvaliteetne taastamine

| | Taastootmine sisaldab toote demonteerimist, selle osade taastamist ja asendamist ning üksikute osade ja terviktoote katsetamist, tagamaks, et toode vastab samadele kvaliteedinõuetele nagu tänapäeval toodetavad uued tooted, koos nõuetekohase garantiiga. Taastamine tähendab kasutatud tooteid, mis vastavad nende esmakordse turule laskmise aja kvaliteedinõuetele, st taastatud toode vastab mitte praegustele, vaid selle esmakordse tootmise aja kvaliteedinõuetele. |
| --- | --- |

Taastootmine sisaldab toote demonteerimist, selle osade taastamist ja asendamist ning üksikute osade ja terviktoote katsetamist, tagamaks, et toode vastab samadele kvaliteedinõuetele nagu tänapäeval toodetavad uued tooted, koos nõuetekohase garantiiga. Taastamine tähendab kasutatud tooteid, mis vastavad nende esmakordse turule laskmise aja kvaliteedinõuetele, st taastatud toode vastab mitte praegustele, vaid selle esmakordse tootmise aja kvaliteedinõuetele.

| | Parim keskkonnajuhtimistava on arvestada ja võimaldada kasutatud metalltoodete taastootmise ja taastamise võimalusi ning tuua nad taaskasutamiseks turule, kui saadav keskkonnakasu on kogu olelusringi seisukohalt tõestatud. Taastoodetud või taastatud tooted peavad olema vähemalt sama kvaliteetsed kui nende esmakordse turule laskmise ajal ning neid müüakse koos nõuetekohase garantiiga. |
| --- | --- |

Parim keskkonnajuhtimistava on arvestada ja võimaldada kasutatud metalltoodete taastootmise ja taastamise võimalusi ning tuua nad taaskasutamiseks turule, kui saadav keskkonnakasu on kogu olelusringi seisukohalt tõestatud. Taastoodetud või taastatud tooted peavad olema vähemalt sama kvaliteetsed kui nende esmakordse turule laskmise ajal ning neid müüakse koos nõuetekohase garantiiga.

Rakendatavus

Seda parimat keskkonnajuhtimistava võivad rakendada kõik selle sektori ettevõtted, olenemata nende tüübist, sealhulgas VKEd.

Taastootmine või toodete taastamine võib suurendada ettevõtete tegevuskulusid, kuid need lisakulud tasuvad end kindlasti ära väärtuslike toodete/komponentide/osade ja suuremahuliste tooteseeriate korral.

Seonduvad keskkonnatoime näitajad ja tipptaseme võrdlusalused

| Keskkonnatoime näitajad | Tipptaseme võrdlusalused |
| --- | --- |
| (i21) | Taastootmise või toodete taastamisega säästetud tooraine protsent võrreldes uue toote tootmisega (taastootmisel või toote taastamisel taaskasutatud materjali kg / uue toote tootmiseks kasutatud materjali kg) |

Keskkonnatoime näitajad

Tipptaseme võrdlusalused

(i21)

Taastootmise või toodete taastamisega säästetud tooraine protsent võrreldes uue toote tootmisega (taastootmisel või toote taastamisel taaskasutatud materjali kg / uue toote tootmiseks kasutatud materjali kg)

| (i22) | Taastootmise või toodete taastamisega välditud kasvuhoonegaaside heide võrreldes uue toote tootmisega (taastootmise või toote taastamise heite CO2 ekvivalent / uue toote tootmise heite CO2 ekvivalent). Täpsustada, kas tegu on esimese, teise ja/või kolmanda valdkonna (ingl k „scope“ 1, 2 ja/või 3) kasvuhoonegaasidega. |
| --- | --- |

(i22)

Taastootmise või toodete taastamisega välditud kasvuhoonegaaside heide võrreldes uue toote tootmisega (taastootmise või toote taastamise heite CO2 ekvivalent / uue toote tootmise heite CO2 ekvivalent). Täpsustada, kas tegu on esimese, teise ja/või kolmanda valdkonna (ingl k „scope“ 1, 2 ja/või 3) kasvuhoonegaasidega.

| (b9) | Ettevõtja pakub taastoodetud/taaskasutatud tooteid, mille keskkonnakasu on olelusringi hindamisega tõendatud |
| --- | --- |

(b9)

Ettevõtja pakub taastoodetud/taaskasutatud tooteid, mille keskkonnakasu on olelusringi hindamisega tõendatud

3.1.7.   Seos metalltooteid tootvate ettevõtete jaoks asjakohaste parimat võimalikku tehnikat (PVT) käsitlevate viitedokumentidega

Parim keskkonnajuhtimistava metalltoodete tootjatele on tutvuda asjakohasete parimate võimalike tehnikatega (10) (PVT), mida on kirjeldatud neid käsitlevates viitedokumentides (PVT-viitedokumendid), et teha kindlaks asjakohased keskkonnaküsimused, ning vajaduse korral neid tehnikaid rakendada.

Rakendatavus

Asjakohastes PVT-viitedokumentides kirjeldatud parimat võimalikku tehnikat (PVT) võivad rakendada suurettevõtted, mis kuuluvad tööstusheidete direktiivi (11) kohaldamisalasse.

See parim keskkonnajuhtimistava on väga asjakohane tööstusheidete direktiivi künnisväärtusest väiksemate VKEde jaoks. Siiski võib VKEdes piiravaks teguriks olla tehniliste teadmiste või võimekuse puudus.

Seonduvad keskkonnatoime näitajad ja tipptaseme võrdlusalused

| Keskkonnatoime näitajad | Tipptaseme võrdlusalused |
| --- | --- |
| (i23) Parimate võimalike tehnikatega (PVT) arvestamine | Ei rakendata |

Keskkonnatoime näitajad

Tipptaseme võrdlusalused

(i23) Parimate võimalike tehnikatega (PVT) arvestamine

Ei rakendata

3.2.   Parimad keskkonnajuhtimistavad ressursikasutuse optimeerimiseks

See osa tegeleb metalltoodete tootjate tugiprotsesside tavadega.

3.2.1.   Tõhus ventilatsioon

Parim keskkonnajuhtimistava on tõhustada ventilatsioonisüsteemi ja vähendada selle energiakasutust nii, et:

| — | Tehakse tootmiskohta, sealhulgas hooneid ja protsesse käsitlev uuring; |
| --- | --- |

—

Tehakse tootmiskohta, sealhulgas hooneid ja protsesse käsitlev uuring;

| — | kaardistatakse siseõhu soojuse, niiskuse ja saasteainete allikad; |
| --- | --- |

—

kaardistatakse siseõhu soojuse, niiskuse ja saasteainete allikad;

| — | vähendatakse nende allikate mõju, nt tõhusa saastet piirava hooldusega või allika eraldamisega õhurõhu vahe abil; |
| --- | --- |

—

vähendatakse nende allikate mõju, nt tõhusa saastet piirava hooldusega või allika eraldamisega õhurõhu vahe abil;

| — | määratakse kindlaks tegelikud (praegused ja tulevased) ventilatsioonivajadused; |
| --- | --- |

—

määratakse kindlaks tegelikud (praegused ja tulevased) ventilatsioonivajadused;

| — | tehakse olemasoleva ventilatsioonisüsteemi audit, et võrrelda kindlaksmääratud vajadusi olemasoleva seadmestikuga; |
| --- | --- |

—

tehakse olemasoleva ventilatsioonisüsteemi audit, et võrrelda kindlaksmääratud vajadusi olemasoleva seadmestikuga;

| — | uuendatakse ventilatsioonisüsteemi, et vähendada selle energiakasutust ja parandada energiatagastust (12); kasutatakse tagastatud energiat jahutamiseks (kliimaseade), kütmiseks või eelsoojendamiseks, võetakse kasutusele kohalikku taastuvenergiat (päikesesoojuse või -energia jõul töötavad jahutussüsteemid) ja vähendatakse kasutatava õhu kogust (seeläbi vähendades selle soojendamiseks või jahutamiseks kuluvat energiat). Võimalik on projekteerida vajaduspõhine ventilatsioon, et vältida koormusmaksimume ja võimaldada energiatõhusamat toimimist väiksema seadmestikuga. |
| --- | --- |

—

uuendatakse ventilatsioonisüsteemi, et vähendada selle energiakasutust ja parandada energiatagastust (12); kasutatakse tagastatud energiat jahutamiseks (kliimaseade), kütmiseks või eelsoojendamiseks, võetakse kasutusele kohalikku taastuvenergiat (päikesesoojuse või -energia jõul töötavad jahutussüsteemid) ja vähendatakse kasutatava õhu kogust (seeläbi vähendades selle soojendamiseks või jahutamiseks kuluvat energiat). Võimalik on projekteerida vajaduspõhine ventilatsioon, et vältida koormusmaksimume ja võimaldada energiatõhusamat toimimist väiksema seadmestikuga.

Samalaadset lähenemist saab rakendada ka uutes käitistes, kus määratakse kindlaks planeeritud hoone ja protsesside ventilatsioonivajadused, mida on võimalik planeerimist mõjutades veelgi vähendada.

Rakendatavus

Seda parimat keskkonnajuhtimistava võivad rakendada kõik selle sektori ettevõtted, olenemata nende tüübist, sealhulgas VKEd. Ettevõttesiseste tehniliste teadmiste ebapiisavus võib mõnikord takistada selle parima keskkonnajuhtimistava kõigi elementide rakendamist.

Tootmisüksuse ventilatsioonisüsteemi energiatõhususe kõrval tuleb arvestada sealsete töötajate ohutusega.

Seonduvad keskkonnatoime näitajad ja tipptaseme võrdlusalused

| Keskkonnatoime näitajad | Tipptaseme võrdlusalused |
| --- | --- |
| (i24) | Hoonest väljaviidava õhu maht (m3/h, m3/vahetus või m3/tootepartii) |

Keskkonnatoime näitajad

Tipptaseme võrdlusalused

(i24)

Hoonest väljaviidava õhu maht (m3/h, m3/vahetus või m3/tootepartii)

| (i25) | Vajaduspõhine ventilatsioonisüsteem (jah/ei) |
| --- | --- |

(i25)

Vajaduspõhine ventilatsioonisüsteem (jah/ei)

| (i26) | Ventilatsiooni energiakasutus hoone m3 kohta (kWh / hoone m3) |
| --- | --- |

(i26)

Ventilatsiooni energiakasutus hoone m3 kohta (kWh / hoone m3)

| (i27) | Ventilatsiooniõhu soojendamiseks või jahutamiseks kuluv energia hoone m3 kohta (kWh / hoone m3) |
| --- | --- |

(i27)

Ventilatsiooniõhu soojendamiseks või jahutamiseks kuluv energia hoone m3 kohta (kWh / hoone m3)

| (b11) | Kütmise, ventileerimise ja õhu konditsioneerimise energiakasutuse vähendamiseks kasutatakse vajaduspõhist ventilatsioonisüsteemi |
| --- | --- |

(b11)

Kütmise, ventileerimise ja õhu konditsioneerimise energiakasutuse vähendamiseks kasutatakse vajaduspõhist ventilatsioonisüsteemi

3.2.2.   Optimaalne valgustus

Uute ehitatavate ja olemasolevate tootmiskohtade optimaalseks valgustamiseks tuleb teha valgustusuuring, et kindlaks määrata tegelikud (praegused ja tulevased) valgusevajadused ning valgustuskava, optimaalne valgustuslahendus (valgussüsteemid, valgustid, lambid, päevavalguse kasutus jne).

Metalltoodete tootjate parim keskkonnajuhtimistava on optimeerida olemasolevad ja uued valgustussüsteemid, sealhulgas:

| — | kasutada maksimaalselt päevavalgust; |
| --- | --- |

—

kasutada maksimaalselt päevavalgust;

| — | paigaldada peamistesse kasutuskohtadesse kohalolekuanduritega juhitav valgustus; |
| --- | --- |

—

paigaldada peamistesse kasutuskohtadesse kohalolekuanduritega juhitav valgustus;

| — | jälgida eraldi valgustuse energiakasutust; |
| --- | --- |

—

jälgida eraldi valgustuse energiakasutust;

| — | valida sobivaimad energiatõhusad lambid vastavalt nende kavandatud kasutusajale ja paigalduspiirkonnale; |
| --- | --- |

—

valida sobivaimad energiatõhusad lambid vastavalt nende kavandatud kasutusajale ja paigalduspiirkonnale;

| — | rakendada valgustussüsteemi korrapärase puhastuse ja hoolduse kava. |
| --- | --- |

—

rakendada valgustussüsteemi korrapärase puhastuse ja hoolduse kava.

Rakendatavus

Seda parimat keskkonnajuhtimistava võivad üldiselt rakendada kõik selle sektori ettevõtted, olenemata nende tüübist, sealhulgas VKEd. Samas sobib see siiski paremini uusehitistest tootmiskohtadele ja renoveeritud tootmisliinidele.

Loomulik valgustus on tõhusate valgustussüsteemide tähtis osa, kuid kohalike loodusolude tõttu võib selle kasutamine mõnes kohas olla piiratud. Samuti võivad selle rakendamist olemasolevates tootmiskohtades piirata arhitektuuritingimused.

Seonduvad keskkonnatoime näitajad ja tipptaseme võrdlusalused

| Keskkonnatoime näitajad | Tipptaseme võrdlusalused |
| --- | --- |
| (i28) | Päevavalguse kasutamine igal võimalusel (jah/ei) |

Keskkonnatoime näitajad

Tipptaseme võrdlusalused

(i28)

Päevavalguse kasutamine igal võimalusel (jah/ei)

| (i29) | Anduritega (liikumisandurid, päevavalgusandurid) juhitava valgustuse osakaal (%) |
| --- | --- |

(i29)

Anduritega (liikumisandurid, päevavalgusandurid) juhitava valgustuse osakaal (%)

| (i30) | Valgustusseadmete energiakasutus (kWh aastas / valgustatud põrandapinna m2) |
| --- | --- |

(i30)

Valgustusseadmete energiakasutus (kWh aastas / valgustatud põrandapinna m2)

| (i31) | Paigaldatud valgustusvõimsus (kW / valgustatud põrandapinna m2) |
| --- | --- |

(i31)

Paigaldatud valgustusvõimsus (kW / valgustatud põrandapinna m2)

| (i32) | LED- ja väikese energiatarbega lampide osakaal (%) |
| --- | --- |

(i32)

LED- ja väikese energiatarbega lampide osakaal (%)

| (i33) | Valgustite keskmine valgusviljakus kogu tehases (lm/W) |
| --- | --- |

(i33)

Valgustite keskmine valgusviljakus kogu tehases (lm/W)

Ei rakendata

3.2.3.   Jahutussüsteemide keskkonnasäästlik optimeerimine

Parim keskkonnajuhtimistava on süstemaatiliselt parandada tootmiskoha masinaruumide jahutussüsteemide energiatõhusust järgnevaga:

| — | püüda vähendada jahutusvajadust; |
| --- | --- |

—

püüda vähendada jahutusvajadust;

| — | auditeerida paigaldatud jahutussüsteem, et võrrelda kindlaksmääratud vajadusi olemasoleva jahutusseadmestikuga; |
| --- | --- |

—

auditeerida paigaldatud jahutussüsteem, et võrrelda kindlaksmääratud vajadusi olemasoleva jahutusseadmestikuga;

| — | kujundada jahutussüsteem ümber, keskendudes tõhusamale energia- ja veekasutusele ja kasvuhoonegaaside heite vähendamisele. |
| --- | --- |

—

kujundada jahutussüsteem ümber, keskendudes tõhusamale energia- ja veekasutusele ja kasvuhoonegaaside heite vähendamisele.

Rakendatavus

Seda parimat keskkonnajuhtimistava võivad rakendada kõik selle sektori ettevõtted, olenemata nende tüübist, sealhulgas VKEd, ja see on sobivam renoveeritud või uusehitistest tootmiskohtadele.

Samas võib selle parima keskkonnajuhtimistava rakendamine vajada ettevõtteväliste partnerite toetust, mis võib olla takistuseks, eriti VKEde jaoks.

Seonduvad keskkonnatoime näitajad ja tipptaseme võrdlusalused

| Keskkonnatoime näitajad | Tipptaseme võrdlusalused |
| --- | --- |
| (i34) | Jahutussüsteemi üldine ekvivalentne soojendamismõju (TEWI) (CO2
  e) |

Keskkonnatoime näitajad

Tipptaseme võrdlusalused

(i34)

Jahutussüsteemi üldine ekvivalentne soojendamismõju (TEWI) (CO2
  e)

| (i35) | Kasutatud külmaainete globaalse soojendamise potentsiaal (GWP) (CO2
  e) |
| --- | --- |

(i35)

Kasutatud külmaainete globaalse soojendamise potentsiaal (GWP) (CO2
  e)

| (i36) | Jahutusseadmete energiakasutus (kWh aastas; kWh / lõpptoote või toodetud osa kg) |
| --- | --- |

(i36)

Jahutusseadmete energiakasutus (kWh aastas; kWh / lõpptoote või toodetud osa kg)

| (i37) | Veekasutus (kraanivesi/vihmavesi/pinnavesi) jahutamiseks (m3 aastas; m3 / lõpptoote või toodetud osa kg) |
| --- | --- |

(i37)

Veekasutus (kraanivesi/vihmavesi/pinnavesi) jahutamiseks (m3 aastas; m3 / lõpptoote või toodetud osa kg)

Ei rakendata

3.2.4.   Suruõhu otstarbekas ja tõhus kasutamine

Metalltoodete tootjate parim keskkonnajuhtimistava on vähendada tootmisprotsessides suruõhu kasutamisega seotud energiatarbimist järgmiste meetmetega.

| | Kaardistatakse ja hinnatakse suruõhu kasutamist. Kui osa suruõhust kasutatakse ebatõhusalt või ebasobivalt, võivad muud tehnoloogialahendused olla otstarbekamad või tõhusamad. Kui teatava kasutusotstarbe puhul kaalutakse pneumotööriistade väljavahetamist elektriliste tööriistade vastu, tuleb seda võimalust nõuetekohaselt hinnata, pidades silmas mitte üksnes energiatarbimist, vaid kõiki keskkonnaaspekte ja kasutusotstarbega kaasnevaid erivajadusi. |
| --- | --- |

Kaardistatakse ja hinnatakse suruõhu kasutamist. Kui osa suruõhust kasutatakse ebatõhusalt või ebasobivalt, võivad muud tehnoloogialahendused olla otstarbekamad või tõhusamad. Kui teatava kasutusotstarbe puhul kaalutakse pneumotööriistade väljavahetamist elektriliste tööriistade vastu, tuleb seda võimalust nõuetekohaselt hinnata, pidades silmas mitte üksnes energiatarbimist, vaid kõiki keskkonnaaspekte ja kasutusotstarbega kaasnevaid erivajadusi.

| | Suruõhusüsteemi optimeeritakse järgmiselt:






  — | selgitatakse välja ja kõrvaldatakse lekked, kasutades sobivat kontrollitehnikat, nt ultraheli-mõõtevahendeid selliste õhulekete puhul, mis on raskesti leitavad või juurdepääsetavad; |
| --- | --- | --- |

Suruõhusüsteemi optimeeritakse järgmiselt:

—

selgitatakse välja ja kõrvaldatakse lekked, kasutades sobivat kontrollitehnikat, nt ultraheli-mõõtevahendeid selliste õhulekete puhul, mis on raskesti leitavad või juurdepääsetavad;

| — | tootmisüksuses viiakse suruõhutootmine suruõhutarbega paremini vastavusse, st õhurõhk, -kogus ja -kvaliteet viiakse vastavusse lõppkasutusseadmete vajadustega, ning kui see on asjakohane, toodetakse suruõhku suurte kesksete kõigile kasutajatele suruõhku tootvate kompressorite asemel tarbimiskohale lähemal detsentraliseeritud seadmetes; |
| --- | --- |

—

tootmisüksuses viiakse suruõhutootmine suruõhutarbega paremini vastavusse, st õhurõhk, -kogus ja -kvaliteet viiakse vastavusse lõppkasutusseadmete vajadustega, ning kui see on asjakohane, toodetakse suruõhku suurte kesksete kõigile kasutajatele suruõhku tootvate kompressorite asemel tarbimiskohale lähemal detsentraliseeritud seadmetes;

| — | suruõhku toodetakse väiksemal rõhul, vähendades rõhukadu jaotusvõrgus ja lisades vajaduse korral rõhuvõimendid vaid nende seadmete jaoks, mille puhul on vaja suuremat rõhku kui enamiku muude kasutusotstarvete puhul; |
| --- | --- |

—

suruõhku toodetakse väiksemal rõhul, vähendades rõhukadu jaotusvõrgus ja lisades vajaduse korral rõhuvõimendid vaid nende seadmete jaoks, mille puhul on vaja suuremat rõhku kui enamiku muude kasutusotstarvete puhul;

| — | suruõhusüsteem töötatakse välja aastase koormuskestuskõvera põhjal, et tagada suruõhu tootmine minimaalse energiakasutusega nii baas-, tipp- kui ka miinimumkoormuse korral; |
| --- | --- |

—

suruõhusüsteem töötatakse välja aastase koormuskestuskõvera põhjal, et tagada suruõhu tootmine minimaalse energiakasutusega nii baas-, tipp- kui ka miinimumkoormuse korral;

| — | suruõhusüsteemis kasutatakse väga tõhusaid komponente, nt väga tõhusad kompressorid, sagedusjuhtimisega ajamid ja sisseehitatud jahutussüsteemiga õhukuivatid; |
| --- | --- |

—

suruõhusüsteemis kasutatakse väga tõhusaid komponente, nt väga tõhusad kompressorid, sagedusjuhtimisega ajamid ja sisseehitatud jahutussüsteemiga õhukuivatid;

| — | kui kõik eespooltoodu on optimeeritud, tagastatakse kompressori(te)st pärit soojus, paigaldades kompressorite õliahelasse plaatsoojusvaheti; tagastatud soojust saab kasutada mitmel otstarbel, näiteks toodete kuivatamiseks, niiskusimuri regenereerimiseks, ruumide soojendamiseks, jahutamiseks tänu absorptsioonijahuti kasutamisele või tagastatud soojuse muutmiseks mehhaaniliseks energiaks, kasutades orgaanilisel Rankine’i ringprotsessil põhinevaid seadmeid. |
| --- | --- |

—

kui kõik eespooltoodu on optimeeritud, tagastatakse kompressori(te)st pärit soojus, paigaldades kompressorite õliahelasse plaatsoojusvaheti; tagastatud soojust saab kasutada mitmel otstarbel, näiteks toodete kuivatamiseks, niiskusimuri regenereerimiseks, ruumide soojendamiseks, jahutamiseks tänu absorptsioonijahuti kasutamisele või tagastatud soojuse muutmiseks mehhaaniliseks energiaks, kasutades orgaanilisel Rankine’i ringprotsessil põhinevaid seadmeid.

Rakendatavus

Seda parimat keskkonnajuhtimistava võivad rakendada kõik selle sektori ettevõtted, olenemata nende tüübist, sealhulgas VKEd. See sobib paremini uute või renoveeritud tootmisliinide jaoks.

Seonduvad keskkonnatoime näitajad ja tipptaseme võrdlusalused

| Keskkonnatoime näitajad | Tipptaseme võrdlusalused |
| --- | --- |
| (i38) | Kasutatud elektrienergia lõpptarbimiskohta viidud suruõhu standardkuupmeetri kohta (kWh/m3) kindlal rõhutasemel |

Keskkonnatoime näitajad

Tipptaseme võrdlusalused

(i38)

Kasutatud elektrienergia lõpptarbimiskohta viidud suruõhu standardkuupmeetri kohta (kWh/m3) kindlal rõhutasemel

| (i39) | Õhulekkeindeks (13) |
| --- | --- |

(i39)

Õhulekkeindeks (13)

| (b12) | Suruõhusüsteemi elektrikasutus on väiksem kui 0,11 kWh kohaletoimetatud suruõhu m3 kohta; suurtes käitistes, mis töötavad efektiivülerõhuga 6,5 baari, rõhule 1013 millibaari ja temperatuurile 20 °C normeeritud mahulise vooluhulgaga, ning rõhu hälbed ei ületa efektiivrõhku 0,2 baari. |
| --- | --- |

(b12)

Suruõhusüsteemi elektrikasutus on väiksem kui 0,11 kWh kohaletoimetatud suruõhu m3 kohta; suurtes käitistes, mis töötavad efektiivülerõhuga 6,5 baari, rõhule 1013 millibaari ja temperatuurile 20 °C normeeritud mahulise vooluhulgaga, ning rõhu hälbed ei ületa efektiivrõhku 0,2 baari.

| (b13) | Pärast kõigi õhutarbijate väljalülitamist püsib võrgu rõhk stabiilsena ja (ooterežiimis) kompressorid ei lülitu ümber koormusolekusse. |
| --- | --- |

(b13)

Pärast kõigi õhutarbijate väljalülitamist püsib võrgu rõhk stabiilsena ja (ooterežiimis) kompressorid ei lülitu ümber koormusolekusse.

3.2.5.   Taastuvenergia kasutamine

Metalltoodete tootjate parim keskkonnajuhtimistava on kasutada oma protsessides taastuvenergiat, milleks:

| — | ostetakse tõendatud taastuvelektrit või toodetakse ise elektrit taastuvatest energiaallikatest; |
| --- | --- |

—

ostetakse tõendatud taastuvelektrit või toodetakse ise elektrit taastuvatest energiaallikatest;

| — | toodetakse soojust taastuvatest energiaallikatest (nt päikesesoojus, sh kontsentreeritud päikesesoojus, maasoojus või soojuspumbad, mis võivad kasutada ka nt päikeseelementidest või jätkusuutlikust (jäätmepõhisest) biomassist ja biogaasist saadud taastuvelektrit); |
| --- | --- |

—

toodetakse soojust taastuvatest energiaallikatest (nt päikesesoojus, sh kontsentreeritud päikesesoojus, maasoojus või soojuspumbad, mis võivad kasutada ka nt päikeseelementidest või jätkusuutlikust (jäätmepõhisest) biomassist ja biogaasist saadud taastuvelektrit);

| — | asjakohasel juhul paigaldatakse energiasalvestussüsteemid, sealhulgas soojussalvestid, mis täiendavad päikese-, keskkonna- ja maasoojusrakendusi, sealhulgas ühendatuna kütmiseks ja jahutuseks kasutatavate soojuspumpadega, et suurendada omatoodetud taastuvenergia enda tarbeks kasutamise osakaalu. |
| --- | --- |

—

asjakohasel juhul paigaldatakse energiasalvestussüsteemid, sealhulgas soojussalvestid, mis täiendavad päikese-, keskkonna- ja maasoojusrakendusi, sealhulgas ühendatuna kütmiseks ja jahutuseks kasutatavate soojuspumpadega, et suurendada omatoodetud taastuvenergia enda tarbeks kasutamise osakaalu.

Rakendatavus

Seda parimat keskkonnajuhtimistava võivad üldiselt rakendada kõik selle sektori ettevõtted, olenemata nende tüübist, sealhulgas VKEd.

Soojuse omatootmine taastuvatest allikatest ja selle integreerimine tootmisprotsessidesse sõltub tugevalt tootmisprotsesside tehnoloogilistest iseärasustest ja tegelikust vajadusest, nt kõrgtemperatuurne protsess.

Seonduvad keskkonnatoime näitajad ja tipptaseme võrdlusalused

| Keskkonnatoime näitajad | Tipptaseme võrdlusalused |
| --- | --- |
| (i40) | Taastuvatest energiaallikatest saadud (omatoodetud või ostetud) elektri osakaal kogu elektrikasutuses (%) |

Keskkonnatoime näitajad

Tipptaseme võrdlusalused

(i40)

Taastuvatest energiaallikatest saadud (omatoodetud või ostetud) elektri osakaal kogu elektrikasutuses (%)

| (i41) | Taastuvatest energiaallikatest saadud soojuse osakaal kogu soojusekasutuses (%) |
| --- | --- |

(i41)

Taastuvatest energiaallikatest saadud soojuse osakaal kogu soojusekasutuses (%)

| (b14) | Kogu elektrikasutus kaetakse omatoodetud taastuvenergiaga või pikaajalise elektriostulepingu alusel ostetud tõendatud taastuvelektriga. |
| --- | --- |

(b14)

Kogu elektrikasutus kaetakse omatoodetud taastuvenergiaga või pikaajalise elektriostulepingu alusel ostetud tõendatud taastuvelektriga.

| (b15) | Taastuvallikatest kohapeal toodetud soojuse kasutamine on lõimitud sobivatesse tootmisprotsessidesse |
| --- | --- |

(b15)

Taastuvallikatest kohapeal toodetud soojuse kasutamine on lõimitud sobivatesse tootmisprotsessidesse

3.2.6.   Vihmavee kogumine

Parim keskkonnajuhtimistava on vähendada magevee kasutamist tootmiskohtades, kogudes ja kasutades vihmavett mitmesugustes tootmis- või kõrvalprotsessides. Selline süsteem kogub vihmavett kogumisalalt (sageli tootmishoone katuselt või parklast), sellel on voolusüsteem vee paaki kogumiseks ja jaotussüsteem (torud ja pump) vee lõppkasutuskohtadesse juhtimiseks.

Rakendatavus

Seda parimat keskkonnajuhtimistava võivad üldiselt rakendada kõik selle sektori ettevõtted, olenemata nende tüübist, sealhulgas VKEd. See sobib paremini uutele või moderniseeritud tehaste, eelkõige selliste tehaste jaoks, kus kogutud vihmavett saab kasutada tootmisprotsessis. Moderniseerimise korral võivad hoone omadused takistada selle parima keskkonnajuhtimistava rakendamist.

Selle parima keskkonnajuhtimistava asjakohasust mõjutab tugevalt geograafiline asukoht (nt sademete hulk, kohalik veenappus). Teatavates piirkondades on see parim keskkonnajuhtimistava seadusjärgne kohustus, et vältida üleujutusi ja vähendada põhjaveekasutust.

Seonduvad keskkonnatoime näitajad ja tipptaseme võrdlusalused

| Keskkonnatoime näitajad | Tipptaseme võrdlusalused |
| --- | --- |
| (i42) | Vihmavee osakaal kogu veekasutuses (%) |

Keskkonnatoime näitajad

Tipptaseme võrdlusalused

(i42)

Vihmavee osakaal kogu veekasutuses (%)

| (b16) | Vihmavett kogutakse ja kasutatakse protsessiveena tootmis- ja abiprotsessides |
| --- | --- |

(b16)

Vihmavett kogutakse ja kasutatakse protsessiveena tootmis- ja abiprotsessides

3.3.   Tootmisprotsessidega seotud parimad keskkonnajuhtimistavad

Selles osas käsitletakse peamiste tootmisprotsesside tavasid ja see on mõeldud metalltoodete tootjatele.

3.3.1.   Ressursitõhusate metallitöötlusvedelike valimine

Parim keskkonnajuhtimistava on valida ressursitõhusad metallitöötlusvedelikud järgmiselt:

| | hinnata korrapäraselt, teaduspõhiselt ja põhjalikult kättesaadavaid metallitöötlusvedelikke paljude kriteeriumite põhjal, sealhulgas nii keskkonna- kui ka majanduslikest aspektidest, võttes arvesse nende vedelike ja valmistatud toodete kogu olelusringi; |
| --- | --- |

hinnata korrapäraselt, teaduspõhiselt ja põhjalikult kättesaadavaid metallitöötlusvedelikke paljude kriteeriumite põhjal, sealhulgas nii keskkonna- kui ka majanduslikest aspektidest, võttes arvesse nende vedelike ja valmistatud toodete kogu olelusringi;

| | otsida kättesaadavaid metallitöötlusvedelikke, mis täidaksid samal ajal erinevaid funktsioone (nt määrimine, laastude eemaldamine, puhastus) või on korduskasutatavad pärast asjakohast kokkukogumist ja/või ümbertöötlemist. |
| --- | --- |

otsida kättesaadavaid metallitöötlusvedelikke, mis täidaksid samal ajal erinevaid funktsioone (nt määrimine, laastude eemaldamine, puhastus) või on korduskasutatavad pärast asjakohast kokkukogumist ja/või ümbertöötlemist.

Parim keskkonnajuhtimistava on ka seiresüsteemi abil hinnata ja kontrollida valitud metallitöötlusvedelike tõhusust nende kasutamise ajal või pärast seda.

Rakendatavus

Seda parimat keskkonnajuhtimistava võivad rakendada kõik selle sektori ettevõtted, olenemata nende tüübist, sealhulgas VKEd. Siiski võib eriti VKEdes takistuseks olla ettevõttesiseste tehniliste teadmiste puudumine.

Seonduvad keskkonnatoime näitajad ja tipptaseme võrdlusalused

| Keskkonnatoime näitajad | Tipptaseme võrdlusalused |
| --- | --- |
| (i43) | Ostetud metallitöötlusvedelike üldkogus aastas (kg (või l) aastas) |

Keskkonnatoime näitajad

Tipptaseme võrdlusalused

(i43)

Ostetud metallitöötlusvedelike üldkogus aastas (kg (või l) aastas)

| (i44) | Kokkukogutud metallitöötlusvedelike üldkogus aastas (kg (või l) aastas) |
| --- | --- |

(i44)

Kokkukogutud metallitöötlusvedelike üldkogus aastas (kg (või l) aastas)

| (i45) | Ettevõttes kasutatud erinevate metallitöötlusvedelike arv (metallitöötlusvedelike koguarv) |
| --- | --- |

(i45)

Ettevõttes kasutatud erinevate metallitöötlusvedelike arv (metallitöötlusvedelike koguarv)

| (i46) | Metallitöötlusvedelike kulu lõpptoote kohta (kg (või l) / lõpptoote või toodetud osa kg) |
| --- | --- |

(i46)

Metallitöötlusvedelike kulu lõpptoote kohta (kg (või l) / lõpptoote või toodetud osa kg)

| (b17) | Ettevõte parandab pidevalt (st aastast aastasse) oma keskkonnatoimet, nagu nähtub vähemalt järgmiste näitajate paranemisest:






  — | energiakasutus tooteühiku kohta |
| --- | --- | --- |

(b17)

Ettevõte parandab pidevalt (st aastast aastasse) oma keskkonnatoimet, nagu nähtub vähemalt järgmiste näitajate paranemisest:

—

energiakasutus tooteühiku kohta

| — | ressursitõhusus |
| --- | --- |

—

ressursitõhusus

| — | metallitöötlusvedelike kulu lõpptoote kohta |
| --- | --- |

—

metallitöötlusvedelike kulu lõpptoote kohta

3.3.2.   Jahutusmäärete kulu vähendamine metalli töötlemisel

Parim keskkonnajuhtimistava on vähendada jahutusmäärete kasutamist metalli töötlemisel ja vormimisel. Selleks saab kasutada selliseid tehnikaid nagu krüogeenne jahutamine või kõrgsurvega jahutusmäärimine. Need tehnikad vähendavad jäätmeteket, tõstavad protsesside üldist tõhusust ja seega vähendavad energiakasutust ja pikendavad töövahendite kasutusiga.

Rakendatavus

Seda parimat keskkonnajuhtimistava võivad üldiselt rakendada kõik selle sektori ettevõtted, olenemata nende tüübist, sealhulgas VKEd. Energiamahukuse tõttu sobib see pigem väikeseeriatele või prototüüpidele ja uutele või uuendatud käitistele kui käimasoleva protsessi moderniseerimiseks.

Energiamahukuse näitajat tuleb igal üksikjuhul hoolikalt uurida. See võib koos ettevõttesiseste tehniliste teadmiste ja oskusteabe puudumisega olla oluliseks takistuseks selle parima keskkonnajuhtimistava rakendamisel.

Seonduvad keskkonnatoime näitajad ja tipptaseme võrdlusalused

| Keskkonnatoime näitajad | Tipptaseme võrdlusalused |
| --- | --- |
| (i47) | Jahutusmäärete tarbimine töödeldud osa kohta (liitrid osa kohta) |

Keskkonnatoime näitajad

Tipptaseme võrdlusalused

(i47)

Jahutusmäärete tarbimine töödeldud osa kohta (liitrid osa kohta)

| (b17) | Ettevõte parandab pidevalt (st aastast aastasse) oma keskkonnatoimet, nagu nähtub vähemalt järgmiste näitajate paranemisest:






  — | energiakasutus tooteühiku kohta |
| --- | --- | --- |

(b17)

Ettevõte parandab pidevalt (st aastast aastasse) oma keskkonnatoimet, nagu nähtub vähemalt järgmiste näitajate paranemisest:

—

energiakasutus tooteühiku kohta

| — | ressursitõhusus |
| --- | --- |

—

ressursitõhusus

| — | metallitöötlusvedelike kulu lõpptoote kohta |
| --- | --- |

—

metallitöötlusvedelike kulu lõpptoote kohta

3.3.3.   Lehtmetalli astmeline vormimine alternatiivina vormivalule

Väikeseeriate tootmisel on parim keskkonnajuhtimistava kasutada vormivalu asemel lehtmetalli astmelist vormimist (incremental sheet forming, ISF). See võimaldab valmistada keerukaid tooteid kõrgema materjalitõhususega.

Rakendatavus

Seda parimat keskkonnajuhtimistava võivad üldiselt rakendada kõik selle sektori ettevõtted, olenemata nende tüübist, sealhulgas VKEd. ISF tehnikat saab kasutada paljude eri materjalide korral ning see on sobivam keeruka geomeetriaga toodete, väikeseeriate ja prototüüpide jaoks. Siiski võiksid ettevõtted enne ISF tehnikale üleminekut teha olelusringi hindamise, et välja selgitada keskkonnakasu.

Seonduvad keskkonnatoime näitajad ja tipptaseme võrdlusalused

| Keskkonnatoime näitajad | Tipptaseme võrdlusalused |
| --- | --- |
| (i11) | Energiakasutus lõpptoote kohta (kWh / lõpptoote või toodetud osa kg) |

Keskkonnatoime näitajad

Tipptaseme võrdlusalused

(i11)

Energiakasutus lõpptoote kohta (kWh / lõpptoote või toodetud osa kg)

| (i1) | Ressursitõhusus (lõpptoote kg / materjali kg) |
| --- | --- |

(i1)

Ressursitõhusus (lõpptoote kg / materjali kg)

| (i48) | ISF tehnikale ülemineku keskkonnakasu, mis on tõendatud täieliku olelusringi hindamisega või lihtsustatud, poolkvantitatiivsel analüüsil põhineva olelusringi hindamisega (jah/ei) |
| --- | --- |

(i48)

ISF tehnikale ülemineku keskkonnakasu, mis on tõendatud täieliku olelusringi hindamisega või lihtsustatud, poolkvantitatiivsel analüüsil põhineva olelusringi hindamisega (jah/ei)

| (b17) | Ettevõte parandab pidevalt (st aastast aastasse) oma keskkonnatoimet, nagu nähtub vähemalt järgmiste näitajate paranemisest:






  — | energiakasutus tooteühiku kohta |
| --- | --- | --- |

(b17)

Ettevõte parandab pidevalt (st aastast aastasse) oma keskkonnatoimet, nagu nähtub vähemalt järgmiste näitajate paranemisest:

—

energiakasutus tooteühiku kohta

| — | ressursitõhusus |
| --- | --- |

—

ressursitõhusus

| — | metallitöötlusvedelike kulu lõpptoote kohta |
| --- | --- |

—

metallitöötlusvedelike kulu lõpptoote kohta

3.3.4.   Metallitöötlusmasinate ooteoleku energiakasutuse vähendamine

Parim keskkonnajuhtimistava on vähendada metallitöötlusmasinate ooteoleku energiakasutust, lülitades masinad välja (ja sisse) tõhusaimal viisil: kas käsitsi või automaatselt (programmeerides kontrollsüsteemi ümber), või ostes energiatõhusamad masinad, millel on sisse ehitatud „roheline“, väga madala energiatarbega ooteolek. Selline toimeviis põhineb sageli mitmel alamühikul, mida saab eraldi välja lülitada selle asemel, et kogu masin ooteolekusse panna. Lisaks saab tootmisprotsessi optimeerimisega lühendada ooteolekus palju energiat kulutavate masinate ooteaegu.

Rakendatavus

Seda parimat keskkonnajuhtimistava võivad üldiselt rakendada kõik selle sektori ettevõtted, olenemata nende tüübist, sealhulgas VKEd.

Seonduvad keskkonnatoime näitajad ja tipptaseme võrdlusalused

| Keskkonnatoime näitajad | Tipptaseme võrdlusalused |
| --- | --- |
| (i11) | Energiakasutus lõpptoote kohta (kWh / lõpptoote või toodetud osa kg) |

Keskkonnatoime näitajad

Tipptaseme võrdlusalused

(i11)

Energiakasutus lõpptoote kohta (kWh / lõpptoote või toodetud osa kg)

| (i49) | Asjakohastel üksikmasinatel: kogu energiakasutus masina kohta aastas (kWh aastas) |
| --- | --- |

(i49)

Asjakohastel üksikmasinatel: kogu energiakasutus masina kohta aastas (kWh aastas)

| (i50) | Asjakohastel üksikmasinatel: kogu energiakasutus ooteolekus masina kohta (kWh/h) |
| --- | --- |

(i50)

Asjakohastel üksikmasinatel: kogu energiakasutus ooteolekus masina kohta (kWh/h)

| (i51) | Sildiga „välja lülitada / mitte välja lülitada“ masinate osakaal (%) |
| --- | --- |

(i51)

Sildiga „välja lülitada / mitte välja lülitada“ masinate osakaal (%)

| (b18) | Kõigil metallitöötlusmasinatel on kas energiasäästlik ooteolek või silt, mis näitab, millal need tuleb käsitsi välja lülitada |
| --- | --- |

(b18)

Kõigil metallitöötlusmasinatel on kas energiasäästlik ooteolek või silt, mis näitab, millal need tuleb käsitsi välja lülitada

3.3.5.   Metallijääkide materiaalse väärtuse säilitamine

Parim keskkonnajuhtimistava on säilitada metallijääkide (laastude ja puru) materiaalne väärtus nende järeltöötlusega, eriti kahes metallijääkide töötlemise aspektis:

| — | eraldada metallijääkide vood, et tagada kõrge puhtus, mis võimaldab neid seejärel kokku koguda ja kõrgema kvaliteediga ringlusse võtta; |
| --- | --- |

—

eraldada metallijääkide vood, et tagada kõrge puhtus, mis võimaldab neid seejärel kokku koguda ja kõrgema kvaliteediga ringlusse võtta;

| — | kokku koguda ja eraldada lõikeõli ja metall, näiteks pressides laastud ja puru brikettideks. |
| --- | --- |

—

kokku koguda ja eraldada lõikeõli ja metall, näiteks pressides laastud ja puru brikettideks.

Rakendatavus

Seda parimat keskkonnajuhtimistava võivad rakendada kõik selle sektori ettevõtted, olenemata nende tüübist, sealhulgas VKEd, ja see on sobivam suurte tooteseeriate tootmiseks.

Materjalijääkide hulk peab olema piisav, et tava rakendamine oleks majanduslikult mõttekas.

Seonduvad keskkonnatoime näitajad ja tipptaseme võrdlusalused

| Keskkonnatoime näitajad | Tipptaseme võrdlusalused |
| --- | --- |
| (i52) | Kokkukogutud õli (liitrid aastas) |

Keskkonnatoime näitajad

Tipptaseme võrdlusalused

(i52)

Kokkukogutud õli (liitrid aastas)

| (i53) | Õlikasutuse ressursitõhusus (õli protsent brikettides või eraldusseadme väljundis) |
| --- | --- |

(i53)

Õlikasutuse ressursitõhusus (õli protsent brikettides või eraldusseadme väljundis)

| (b19) | Treimislaastude õli-/niiskusesisaldus on alla 2 % ja lihvimislaastudel alla 8 % |
| --- | --- |

(b19)

Treimislaastude õli-/niiskusesisaldus on alla 2 % ja lihvimislaastudel alla 8 %

3.3.6.   Mitmesuunaline sepistamine

Keerukaid, väga erinevate ristlõigetega tooteid vormides on parim keskkonnajuhtimistava mitmesuunaline sepistamine. Kuna selle tava järgimisel mõjub töödeldavale osale rõhk mitmest suunast, siis moodustub oluliselt vähem kraati (materjali liia ülevoolu), mistõttu tuleb järeltöötlusel vähem materjali eemaldada.

Rakendatavus

Seda parimat keskkonnajuhtimistava võivad üldiselt rakendada kõik selle sektori ettevõtted, olenemata nende tüübist, sealhulgas VKEd. See on eriti sobiv keeruka kujuga osade ja nišitoodete jaoks ning suurte tootmisseeriatega ettevõtetele. Mitmesuunaliselt saab sepistada paljusid eri materjale (alumiinium, vask, magneesium, titaan).

Siiski võib selle keskkonnajuhtimistava rakendatavust piirata eriliste sepistamistööriistade ostu ja tehniliste teadmiste vajadus, mis teevad investeeringu kulukaks.

Seonduvad keskkonnatoime näitajad ja tipptaseme võrdlusalused

| Keskkonnatoime näitajad | Tipptaseme võrdlusalused |
| --- | --- |
| (i54) | Tekkinud kraadi protsent toodetud osa kohta (%) |

Keskkonnatoime näitajad

Tipptaseme võrdlusalused

(i54)

Tekkinud kraadi protsent toodetud osa kohta (%)

| (i55) | Sepistamisprotsessi summaarne energiavajadus (sepistamiseks kuluv energia (kWh) / valmistoote või toodetud osa kg) |
| --- | --- |

(i55)

Sepistamisprotsessi summaarne energiavajadus (sepistamiseks kuluv energia (kWh) / valmistoote või toodetud osa kg)

| (i1) | Ressursitõhusus (lõpptoote või toodetud osa kg / sisendmaterjali kg) |
| --- | --- |

(i1)

Ressursitõhusus (lõpptoote või toodetud osa kg / sisendmaterjali kg)

| (b17) | Ettevõte parandab pidevalt (st aastast aastasse) oma keskkonnatoimet, nagu nähtub vähemalt järgmiste näitajate paranemisest:






  — | energiakasutus tooteühiku kohta |
| --- | --- | --- |

(b17)

Ettevõte parandab pidevalt (st aastast aastasse) oma keskkonnatoimet, nagu nähtub vähemalt järgmiste näitajate paranemisest:

—

energiakasutus tooteühiku kohta

| — | ressursitõhusus |
| --- | --- |

—

ressursitõhusus

| — | metallitöötlusvedelike kulu lõpptoote kohta |
| --- | --- |

—

metallitöötlusvedelike kulu lõpptoote kohta

3.3.7.   Hübriidne masintöötlus energiakasutuse vähendamise meetodina

Metalltoodete tootjate parim keskkonnajuhtimistava on kasutada hübriidset masintöötlust juhul, kui kahte või enamat eri tootmisprotsessi kombineerides vähendab üksikute protsesside eeliste koostoime oluliselt masintöötluse summaarset energiatarvet ühe osa, toote või komponendi kohta.

Eri tootmisprotsesside (nt jahvatus, puurimine) kooskasutus võib võimaldada osade, toodete ja komponentide kujunduses ja tootmises suuremat vabadust kui tavapärased masintöötlustehnikad.

Rakendatavus

Hübriidset masintöötlust võivad üldiselt rakendada kõik selle sektori ettevõtted, olenemata nende tüübist, sealhulgas VKEd. Eriti sobib see uute masinatega tootmiskohtadele. Hübriidne masintöötlus on väga asjakohane keeruka geomeetriaga osade, toodete ja komponentide tootmisel.

Selle parima keskkonnajuhtimistava rakendatavust võib eriti VKEdes piirata investeeringu kulukus koos ettevõttesiseste tehniliste teadmiste ja võimekuse puudumisega.

Seonduvad keskkonnatoime näitajad ja tipptaseme võrdlusalused

| Keskkonnatoime näitajad | Tipptaseme võrdlusalused |
| --- | --- |
| (i1) | Ressursitõhusus (lõpptoote või toodetud osa kg / sisendmaterjali kg) |

Keskkonnatoime näitajad

Tipptaseme võrdlusalused

(i1)

Ressursitõhusus (lõpptoote või toodetud osa kg / sisendmaterjali kg)

| (i11) | Energiakasutus (kWh / lõpptoote või toodetud osa kg) |
| --- | --- |

(i11)

Energiakasutus (kWh / lõpptoote või toodetud osa kg)

| (b17) | Ettevõte parandab pidevalt (st aastast aastasse) oma keskkonnatoimet, nagu nähtub vähemalt järgmiste näitajate paranemisest:






  — | energiakasutus tooteühiku kohta |
| --- | --- | --- |

(b17)

Ettevõte parandab pidevalt (st aastast aastasse) oma keskkonnatoimet, nagu nähtub vähemalt järgmiste näitajate paranemisest:

—

energiakasutus tooteühiku kohta

| — | ressursitõhusus |
| --- | --- |

—

ressursitõhusus

| — | metallitöötlusvedelike kulu lõpptoote kohta |
| --- | --- |

—

metallitöötlusvedelike kulu lõpptoote kohta

3.3.8.   Värvimisruumi kütmise, ventileerimise ja õhu konditsioneerimise prognoosiv juhtimine

Parim keskkonnajuhtimistava on vähendada värvimisruumi kütmise, ventileerimise ja õhu konditsioneerimise energiakasutust prognoosiva juhtimissüsteemiga, mis põhineb tagasiside ja edasisidega juhtimisel parameetrite väärtuste ettenähtud vahemikus. Selline süsteem hoiab värvi kuivamise kiiruse muutumatuna, kuid erinevalt tavapärasest juhtimissüsteemist ei pea see tingimata hoidma muutumatuna värvimisruumi temperatuuri ja õhuniiskust. Tööpõhimõte on hoida muutumatuna ainult vahet (temperatuurist sõltuva) õhu niiskusmahtuvuse ja õhus juba olemasoleva veeauru hulga vahel.

Rakendatavus

See parim keskkonnajuhtimistava sobib suurte tooteseeriatega ja suurte värvimisruumidega või mitme värvimisruumiga ettevõtetele.

Selle parima keskkonnajuhtimistava täielikuks ja tulemuslikuks rakendamiseks on vaja

| — | väljaõppinud töötajaid, kes tunnevad põhjalikult värvi kuivamisprotsessi ja värvi kvaliteedi kontrolli; |
| --- | --- |

—

väljaõppinud töötajaid, kes tunnevad põhjalikult värvi kuivamisprotsessi ja värvi kvaliteedi kontrolli;

| — | seadmestiku tõhususe korrashoidu ning |
| --- | --- |

—

seadmestiku tõhususe korrashoidu ning

| — | usaldusväärset ja pidevat andmeseiret (andurid, mõõtmised jne) ning kohapealseid automatiseerimissüsteeme. |
| --- | --- |

—

usaldusväärset ja pidevat andmeseiret (andurid, mõõtmised jne) ning kohapealseid automatiseerimissüsteeme.

Eelnimetatud lisavajaduste täitmine koos ettevõttesiseste tehniliste teadmiste puudumisega ja kõrge investeeringukuluga takistavad selle parima keskkonnajuhtimistava rakendamist, eriti VKEdel.

Seonduvad keskkonnatoime näitajad ja tipptaseme võrdlusalused

| Keskkonnatoime näitajad | Tipptaseme võrdlusalused |
| --- | --- |
| (i56) | Värvimise energiakasutus (kWh värvitava või kaetava pinna m2 kohta) |

Keskkonnatoime näitajad

Tipptaseme võrdlusalused

(i56)

Värvimise energiakasutus (kWh värvitava või kaetava pinna m2 kohta)

| (b17) | Ettevõte parandab pidevalt (st aastast aastasse) oma keskkonnatoimet, nagu nähtub vähemalt järgmiste näitajate paranemisest:






  — | energiakasutus tooteühiku kohta |
| --- | --- | --- |

(b17)

Ettevõte parandab pidevalt (st aastast aastasse) oma keskkonnatoimet, nagu nähtub vähemalt järgmiste näitajate paranemisest:

—

energiakasutus tooteühiku kohta

| — | ressursitõhusus |
| --- | --- |

—

ressursitõhusus

| — | metallitöötlusvedelike kulu lõpptoote kohta |
| --- | --- |

—

metallitöötlusvedelike kulu lõpptoote kohta

4.   SEKTORI SOOVITUSLIKUD KESKKONNATOIME PÕHINÄITAJAD

Tabelis 4.1 on esitatud valik metalltoodete tootmise sektori keskkonnatoime põhinäitajaid, nendega seotud võrdlusalused ja viited asjakohastele parimatele keskkonnajuhtimistavadele. Need on osa kõigist 3. jaos nimetatud näitajatest.

Tabel 4.1

Keskkonnatoime põhinäitajad ja tipptaseme võrdlusalused metalltoodete tootmise sektoris

| Näitaja | Tavalised mõõtühikud | Peamine sihtrühm | Lühikirjeldus | Soovituslik seire miinimumtase | EMASi vastav põhinäitaja
   (14) | Tipptaseme võrdlusalus | Vastav parim keskkonnajuhtimistava
   (15) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Valdkondadevaheliste teemade parimad keskkonnajuhtimistavad |
| Ressursitõhusus | lõpptoote kg / algmaterjali kg | Metalltoodete tootjad | Lõpptoodete hulk jagatud nende tootmiseks vajaliku algmaterjali hulgaga.
  Selle näitaja väärtused aitavad hinnata olemasolevate või uute metalltoodete tootmise keskkonnatoime parandamise võimalust, et rakendada selliseid lähenemisviise nagu olelusringipõhine mõtteviis, säästlik juhtimine ja ringmajandus. | Tegevuskoht | Materjalitõhusus | Korrapärane arvestamine olelusringipõhise mõtteviisi, säästliku juhtimise ja ringmajandusega. | 3.1.1,
  3.3.3,
  3.3.6,
  3.3.7 |
| Materjalivoogude ja nende keskkonnatoime kaardistamine | jah/ei | Metalltoodete tootjad | See näitaja tähendab kõigi metalltoodete tootmiseks kasutatavate materjalide voogude kaardistamist, et mõista nende keskkonnatoimet. | Tootmisüksus | Materjalitõhusus | Uute toodete arenduses hinnatakse keskkonnatoime paranemist. | 3.1.1 |
| Keskkonnasertifikaadiga või tõendatult väiksema keskkonnamõjuga kaupade ja teenuste protsent. | % | Metalltoodete tootjad | Tõendatult väiksema keskkonnamõjuga toodetud kaupade või pakutud teenuste arv jagatud kõigi toodetud kaupade või pakutud teenuste arvuga. | Tootmisüksus | Materjalitõhusus | Kõik ostetud kaubad ja teenused vastavad ettevõtte kehtestatud keskkonnatingimustele. | 3.1.2 |
| Teiste ettevõtete kõrvaltoodete, jääkenergia või teiste ressursside kasutus. | teiste ettevõtete materjalide kg / kogu materjalisisendi kg;
  teiste ettevõtete jääkenergia MJ kogu energiakasutuse MJ kohta). | Metalltoodete tootjad | See näitaja tähendab toodete või osade tootmiseks kasutatud teiste ettevõtete kõrvaltoodete või jääkenergia hulka jagatuna kasutatud materjali koguhulga või summaarse energiatarbimisega. | Ettevõte | Materjalitõhusus | Korrapärane koostöö teiste organisatsioonidega energia ja ressursside tõhusamaks kasutuseks. | 3.1.2 |
| Korrapärane keskkonnatoime parandamisele keskenduv sidusrühmade kaasamine | jah/ei | Metalltoodete tootjad | See näitaja näitab, kas kogu väärtusahela sidusrühmade kaasamine uute parema keskkonnatoimega toodete või osade kujundusse toimub korrapäraselt. | Ettevõte | Materjalitõhusus | Sidusrühmade korrapärane kaasamine keskkonnahoidlikumate toodete arendusse | 3.1.2 |
| Energiaseiresüsteem protsessi tasandil | jah/ei | Metalltoodete tootjad | See näitaja tähendab korrapärast ja üksikasjalikku energiaseiret tootmiskohtades protsessi tasandil | Tegevuskoht | Energiatõhusus | Rakendatakse pidevat energiaseiret protsessi tasandil ja sellega juhitakse energiatõhususe parandamist | 3.1.3 |
| Iga kasutatud kemikaali kogus ja liigitus vastavalt määrusele (EÜ) nr 1272/2008, mis käsitleb ainete ja segude klassifitseerimist, märgistamist ja pakendamist (CLP-määrus) | kg / lõpptoote või toodetud osa kg | Metalltoodete tootjad | Tootmisprotsessis kasutatud üksikute kemikaalide koguhulk lõpptoote või toodetud osa kohta
  Kemikaalide kasutus vaadatakse perioodiliselt üle asendusvõimaluste uurimiseks ja kemikaalid liigitatakse vastavalt määrusele (EÜ) nr 1272/2008 (CLP-määrus) | Tegevuskoht | Materjalitõhusus | Kemikaalide kasutus vaadatakse korrapäraselt (vähemalt kord aastas) üle, et vähendada nende kasutust ja uurida asendusvõimalusi | 3.1.4 |
| Kõigis tootmisüksustes rakendatakse kohalikku elurikkuse tegevuskava | jah/ei | Metalltoodete tootjad | Selle näitaja abil tehakse kindlaks, kas kõigis tootmisüksustes on tootmispaiga jaoks kasutusel elurikkuse tegevuskava. | Tegevuskoht | Elurikkus | Kõigi asjakohaste paikade (sealhulgas tootmispaikade) jaoks on koostatud ja kasutusel kohaliku elurikkuse kaitse ja edendamise tegevuskava | 3.1.5 |
| Toodete taastootmise/taastamisega välditud kasvuhoonegaaside heide võrreldes uue toote tootmisega (täpsustada, kas on tegu esimese, teise ja/või kolmanda valdkonna (ingl k „scope“ 1, 2 ja/või 3) kasvuhoonegaasidega). | Taastootmise või taastamise kasvuhoonegaaside heide / uue toote tootmise CO2 heide | Metalltoodete tootjad | Toote taastootmise või taastamisega seotud kasvuhoonegaaside heide jagatud uue toote tootmisel tekkiva heite CO2 ekvivalendiga.
  See näitaja sisaldab kasvuhoonegaaside esimese, teise ja kolmanda valdkonna (ingl k „scope“ 1, 2 ja 3) heitkoguseid. | Tegevuskoht | Heide | Ettevõte pakub taastoodetud/taastatud tooteid, mille keskkonnakasu on tõendatud olelusringi hindamisega | 3.1.6 |
| Parimad keskkonnajuhtimistavad ressursikasutuse optimeerimiseks |
| Vajaduspõhine ventilatsioonisüsteem | jah/ei | Metalltoodete tootjad | See näitaja näitab paigaldatud ja toimivat vajaduspõhist ventilatsiooni tootmisüksustes | Tootmisüksus | Energiatõhusus | Kasutatakse vajaduspõhist ventilatsioonisüsteemi, et vähendada kütmise, ventileerimise ja õhu konditsioneerimise energiakasutust | 3.2.1 |
| Hoonest väljatõmmatud õhu efektiivne ruumala | m3 tunnis
  m3 vahetuses
  m3 tootepartii kohta | Metalltoodete tootjad | Hoonest väljatõmmatud õhu ruumala tunnis VÕI
  vahetuses VÕI
  tootepartii kohta | Tegevuskoht | Energiatõhusus | Ei rakendata | 3.2.1 |
| Valgustusseadmete energiakasutus | kWh aastas / valgustatud põrandapinna m2 | Metalltoodete tootjad | Tootmisüksusse paigaldatud valgustusseadmete energiakasutus aastas jagatud tootmisüksuse valgustatud põrandapinna pindalaga | Tootmisüksus | Energiatõhusus | Ei rakendata | 3.2.2 |
| Jahutuse energiavajadus | kWh aastas
  kWh / lõpptoote või toodetud osa kg | Metalltoodete tootjad | Tootmisüksuse jahutussüsteemi energiakasutus aastas VÕI
  jagatud lõpptoote või toodetud osade kogusega | Tootmisüksus | Energiatõhusus | Ei rakendata | 3.2.3 |
| Jahutuse veekasutus (kraanivesi/vihmavesi/pinnavesi) | m3 aastas | Metalltoodete tootjad | Tootmisüksuse jahutussüsteemi veekasutus aastas
  Näidata ka vee tüüp, nt kraanivesi/vihmavesi | Tootmisüksus | Vesi | Ei rakendata | 3.2.3 |
| Lõppkasutuskohta kindlal rõhutasemel edastatud suruõhu standardkuupmeetri kohta kasutatud elektrienergia | kWh/m3 | Metalltoodete tootjad | Suruõhusüsteemi elektrikasutus (sh kompressorite, kuivatite ja abiajamite energiakasutus) standardkuupmeetri suruõhu tarnimiseks kindlal rõhutasemel | Tootmisüksus | Energiatõhusus | Suruõhusüsteemi elektrikasutus on väiksem kui 0,11 kWh kohaletoimetatud suruõhu m3 kohta; suurtes käitistes, mis töötavad efektiivülerõhuga 6,5 baari, rõhule 1 013 millibaari ja temperatuurile 20 °C normeeritud mahulise vooluhulgaga, ning rõhu hälbed ei ületa efektiivrõhku 0,2 baari. | 3.2.4 |
| Õhulekkeindeks | Arv | Metalltoodete tootjad | Õhulekkeindeks, arvutatuna olukorras, kus kõik õhku tarbivad seadmed on välja lülitatud, on iga kompressori puhul summa, mis on saadud selle kompressori tööaja ja võimsuse korrutise jagamisel süsteemi kuuluvate kompressorite kogu ooteolekuaja ja kogu nimivõimsusega. Õhulekkeindeksi valem on





  kus: ti(cr) on ajavahemik (minutites), mille jooksul kompressor töötab, kui kõik õhku tarbivad seadmed on välja lülitatud (suruõhusüsteemi ooteolekuaeg); Ci(cr) on sellise kompressori võimsus (Nl/min), mis lülitub sisse ajavahemikuks ti(cr), mil kõik õhku tarbivad seadmed on välja lülitatud; t(sb) on kogu aeg (minutites), mille jooksul on paigaldatud suruõhuseadmed ooteolekus; C(tot) on kõigi süsteemi kuuluvate kompressorite nimivõimsuste (Nl/min) summa. | Tootmisüksus | Energiatõhusus | Jaotusvõrgu rõhk püsib pärast kõigi õhku tarbivate seadmete väljalülitamist stabiilsena ja (ooteolekus) kompressorid ei lülitu tööseisundisse. | 3.2.4 |
| Taastuvatest energiaallikatest saadud (omatoodetud või ostetud) elektri osakaal kogu elektrikasutuses (%) | % | Metalltoodete tootjad | Taastuvatest energiaallikatest enda toodetud või ostetud taastuvelektri kogus jagatud tootmispaigas kasutatud elektri üldkogusega.
  Ostetud taastuvelektrit võetakse selles näitajas arvesse vaid siis, kui on tõendatud, et see on täiendav (st seda ei ole arvesse võetud ühegi muu organisatsiooni arvestuses ega võrgu elektriallikate jaotuses). | Tegevuskoht | Energiatõhusus | Kogu elektrikasutus kaetakse omatoodetud taastuvenergiaga või pikaajalise elektriostulepingu alusel ostetud tõendatud taastuvelektriga. | 3.2.5 |
| Taastuvatest energiaallikatest pärit soojuse osa kogu kasutatud soojusest | % | Metalltoodete tootjad | Taastuvatest allikatest toodetud soojus (nt päikese- ja maasoojus, soojuspumbad, jäätmetest saadud biomass ja biogaas, eelistatult kohapeal omatarbeks toodetud või kogukonnapõhine taastuvelekter) jagatud tootmiskoha summaarse soojuskasutusega | Tegevuskoht | Energiatõhusus | Taastuvallikatest kohapeal toodetud soojuse kasutamine on lõimitud sobivatesse tootmisprotsessidesse. | 3.2.5 |
| Vihmavee osakaal kogu veekasutuses | % | Metalltoodete tootjad | Kohapealsetes või kõrvalprotsessides kasutatud vihmavee koguruumala jagatud tootmiskohtade summaarse kohapealsetes või kõrvalprotsessides kasutatud vee ruumalaga. | Tegevuskoht | Vesi | Vihmavett kogutakse ja kasutatakse protsessiveena tootmis- ja kõrvalprotsessides | 3.2.6 |
| Tootmisprotsessidega seotud parimad keskkonnajuhtimistavad |
| Ostetud metallitöötlusvedelike koguhulk aastas | kilogrammid aastas
  liitrid aastas | Metalltoodete tootjad | Tootmiskoha tootmisprotsessides kasutatud metallitöötlusvedelike koguhulk aastas | Tegevuskoht | Materjalitõhusus | Ettevõte parandab pidevalt (aastast aastasse) oma keskkonnatoimet, nagu nähtub vähemalt järgmiste näitajate paranemisest:
  - energiakasutus lõpptoote kohta
  - ressursitõhusus
  - metallitöötlusvedelike kulu lõpptoote kohta | 3.3.1 |
| Metallitöötlusvedelike kulu lõpptoote kohta | kg (või l) / lõpptoote või toodetud osa kg | Metalltoodete tootjad | Tootmisprotsessides tarbitud metallitöötlusvedelike kogus jagatud lõpptoodete või toodetud osade kogusega | Tegevuskoht | Materjalitõhusus | Ettevõte parandab pidevalt (aastast aastasse) oma keskkonnatoimet, nagu nähtub vähemalt järgmiste näitajate paranemisest:






  — | energiakasutus lõpptoote kohta |

Näitaja

Tavalised mõõtühikud

Peamine sihtrühm

Lühikirjeldus

Soovituslik seire miinimumtase

EMASi vastav põhinäitaja
   (14)

Tipptaseme võrdlusalus

Vastav parim keskkonnajuhtimistava
   (15)

Valdkondadevaheliste teemade parimad keskkonnajuhtimistavad

Ressursitõhusus

lõpptoote kg / algmaterjali kg

Metalltoodete tootjad

Lõpptoodete hulk jagatud nende tootmiseks vajaliku algmaterjali hulgaga.

Selle näitaja väärtused aitavad hinnata olemasolevate või uute metalltoodete tootmise keskkonnatoime parandamise võimalust, et rakendada selliseid lähenemisviise nagu olelusringipõhine mõtteviis, säästlik juhtimine ja ringmajandus.

Tegevuskoht

Materjalitõhusus

Korrapärane arvestamine olelusringipõhise mõtteviisi, säästliku juhtimise ja ringmajandusega.

3.1.1,

3.3.3,

3.3.6,

3.3.7

Materjalivoogude ja nende keskkonnatoime kaardistamine

jah/ei

Metalltoodete tootjad

See näitaja tähendab kõigi metalltoodete tootmiseks kasutatavate materjalide voogude kaardistamist, et mõista nende keskkonnatoimet.

Tootmisüksus

Materjalitõhusus

Uute toodete arenduses hinnatakse keskkonnatoime paranemist.

3.1.1

Keskkonnasertifikaadiga või tõendatult väiksema keskkonnamõjuga kaupade ja teenuste protsent.

%

Metalltoodete tootjad

Tõendatult väiksema keskkonnamõjuga toodetud kaupade või pakutud teenuste arv jagatud kõigi toodetud kaupade või pakutud teenuste arvuga.

Tootmisüksus

Materjalitõhusus

Kõik ostetud kaubad ja teenused vastavad ettevõtte kehtestatud keskkonnatingimustele.

3.1.2

Teiste ettevõtete kõrvaltoodete, jääkenergia või teiste ressursside kasutus.

teiste ettevõtete materjalide kg / kogu materjalisisendi kg;

teiste ettevõtete jääkenergia MJ kogu energiakasutuse MJ kohta).

Metalltoodete tootjad

See näitaja tähendab toodete või osade tootmiseks kasutatud teiste ettevõtete kõrvaltoodete või jääkenergia hulka jagatuna kasutatud materjali koguhulga või summaarse energiatarbimisega.

Ettevõte

Materjalitõhusus

Korrapärane koostöö teiste organisatsioonidega energia ja ressursside tõhusamaks kasutuseks.

3.1.2

Korrapärane keskkonnatoime parandamisele keskenduv sidusrühmade kaasamine

jah/ei

Metalltoodete tootjad

See näitaja näitab, kas kogu väärtusahela sidusrühmade kaasamine uute parema keskkonnatoimega toodete või osade kujundusse toimub korrapäraselt.

Ettevõte

Materjalitõhusus

Sidusrühmade korrapärane kaasamine keskkonnahoidlikumate toodete arendusse

3.1.2

Energiaseiresüsteem protsessi tasandil

jah/ei

Metalltoodete tootjad

See näitaja tähendab korrapärast ja üksikasjalikku energiaseiret tootmiskohtades protsessi tasandil

Tegevuskoht

Energiatõhusus

Rakendatakse pidevat energiaseiret protsessi tasandil ja sellega juhitakse energiatõhususe parandamist

3.1.3

Iga kasutatud kemikaali kogus ja liigitus vastavalt määrusele (EÜ) nr 1272/2008, mis käsitleb ainete ja segude klassifitseerimist, märgistamist ja pakendamist (CLP-määrus)

kg / lõpptoote või toodetud osa kg

Metalltoodete tootjad

Tootmisprotsessis kasutatud üksikute kemikaalide koguhulk lõpptoote või toodetud osa kohta

Kemikaalide kasutus vaadatakse perioodiliselt üle asendusvõimaluste uurimiseks ja kemikaalid liigitatakse vastavalt määrusele (EÜ) nr 1272/2008 (CLP-määrus)

Tegevuskoht

Materjalitõhusus

Kemikaalide kasutus vaadatakse korrapäraselt (vähemalt kord aastas) üle, et vähendada nende kasutust ja uurida asendusvõimalusi

3.1.4

Kõigis tootmisüksustes rakendatakse kohalikku elurikkuse tegevuskava

jah/ei

Metalltoodete tootjad

Selle näitaja abil tehakse kindlaks, kas kõigis tootmisüksustes on tootmispaiga jaoks kasutusel elurikkuse tegevuskava.

Tegevuskoht

Elurikkus

Kõigi asjakohaste paikade (sealhulgas tootmispaikade) jaoks on koostatud ja kasutusel kohaliku elurikkuse kaitse ja edendamise tegevuskava

3.1.5

Toodete taastootmise/taastamisega välditud kasvuhoonegaaside heide võrreldes uue toote tootmisega (täpsustada, kas on tegu esimese, teise ja/või kolmanda valdkonna (ingl k „scope“ 1, 2 ja/või 3) kasvuhoonegaasidega).

Taastootmise või taastamise kasvuhoonegaaside heide / uue toote tootmise CO2 heide

Metalltoodete tootjad

Toote taastootmise või taastamisega seotud kasvuhoonegaaside heide jagatud uue toote tootmisel tekkiva heite CO2 ekvivalendiga.

See näitaja sisaldab kasvuhoonegaaside esimese, teise ja kolmanda valdkonna (ingl k „scope“ 1, 2 ja 3) heitkoguseid.

Tegevuskoht

Heide

Ettevõte pakub taastoodetud/taastatud tooteid, mille keskkonnakasu on tõendatud olelusringi hindamisega

3.1.6

Parimad keskkonnajuhtimistavad ressursikasutuse optimeerimiseks

Vajaduspõhine ventilatsioonisüsteem

jah/ei

Metalltoodete tootjad

See näitaja näitab paigaldatud ja toimivat vajaduspõhist ventilatsiooni tootmisüksustes

Tootmisüksus

Energiatõhusus

Kasutatakse vajaduspõhist ventilatsioonisüsteemi, et vähendada kütmise, ventileerimise ja õhu konditsioneerimise energiakasutust

3.2.1

Hoonest väljatõmmatud õhu efektiivne ruumala

m3 tunnis

m3 vahetuses

m3 tootepartii kohta

Metalltoodete tootjad

Hoonest väljatõmmatud õhu ruumala tunnis VÕI

vahetuses VÕI

tootepartii kohta

Tegevuskoht

Energiatõhusus

Ei rakendata

3.2.1

Valgustusseadmete energiakasutus

kWh aastas / valgustatud põrandapinna m2

Metalltoodete tootjad

Tootmisüksusse paigaldatud valgustusseadmete energiakasutus aastas jagatud tootmisüksuse valgustatud põrandapinna pindalaga

Tootmisüksus

Energiatõhusus

Ei rakendata

3.2.2

Jahutuse energiavajadus

kWh aastas

kWh / lõpptoote või toodetud osa kg

Metalltoodete tootjad

Tootmisüksuse jahutussüsteemi energiakasutus aastas VÕI

jagatud lõpptoote või toodetud osade kogusega

Tootmisüksus

Energiatõhusus

Ei rakendata

3.2.3

Jahutuse veekasutus (kraanivesi/vihmavesi/pinnavesi)

m3 aastas

Metalltoodete tootjad

Tootmisüksuse jahutussüsteemi veekasutus aastas

Näidata ka vee tüüp, nt kraanivesi/vihmavesi

Tootmisüksus

Vesi

Ei rakendata

3.2.3

Lõppkasutuskohta kindlal rõhutasemel edastatud suruõhu standardkuupmeetri kohta kasutatud elektrienergia

kWh/m3

Metalltoodete tootjad

Suruõhusüsteemi elektrikasutus (sh kompressorite, kuivatite ja abiajamite energiakasutus) standardkuupmeetri suruõhu tarnimiseks kindlal rõhutasemel

Tootmisüksus

Energiatõhusus

Suruõhusüsteemi elektrikasutus on väiksem kui 0,11 kWh kohaletoimetatud suruõhu m3 kohta; suurtes käitistes, mis töötavad efektiivülerõhuga 6,5 baari, rõhule 1 013 millibaari ja temperatuurile 20 °C normeeritud mahulise vooluhulgaga, ning rõhu hälbed ei ületa efektiivrõhku 0,2 baari.

3.2.4

Õhulekkeindeks

Arv

Metalltoodete tootjad

Õhulekkeindeks, arvutatuna olukorras, kus kõik õhku tarbivad seadmed on välja lülitatud, on iga kompressori puhul summa, mis on saadud selle kompressori tööaja ja võimsuse korrutise jagamisel süsteemi kuuluvate kompressorite kogu ooteolekuaja ja kogu nimivõimsusega. Õhulekkeindeksi valem on

Image 1

kus: ti(cr) on ajavahemik (minutites), mille jooksul kompressor töötab, kui kõik õhku tarbivad seadmed on välja lülitatud (suruõhusüsteemi ooteolekuaeg); Ci(cr) on sellise kompressori võimsus (Nl/min), mis lülitub sisse ajavahemikuks ti(cr), mil kõik õhku tarbivad seadmed on välja lülitatud; t(sb) on kogu aeg (minutites), mille jooksul on paigaldatud suruõhuseadmed ooteolekus; C(tot) on kõigi süsteemi kuuluvate kompressorite nimivõimsuste (Nl/min) summa.

Tootmisüksus

Energiatõhusus

Jaotusvõrgu rõhk püsib pärast kõigi õhku tarbivate seadmete väljalülitamist stabiilsena ja (ooteolekus) kompressorid ei lülitu tööseisundisse.

3.2.4

Taastuvatest energiaallikatest saadud (omatoodetud või ostetud) elektri osakaal kogu elektrikasutuses (%)

%

Metalltoodete tootjad

Taastuvatest energiaallikatest enda toodetud või ostetud taastuvelektri kogus jagatud tootmispaigas kasutatud elektri üldkogusega.

Ostetud taastuvelektrit võetakse selles näitajas arvesse vaid siis, kui on tõendatud, et see on täiendav (st seda ei ole arvesse võetud ühegi muu organisatsiooni arvestuses ega võrgu elektriallikate jaotuses).

Tegevuskoht

Energiatõhusus

Kogu elektrikasutus kaetakse omatoodetud taastuvenergiaga või pikaajalise elektriostulepingu alusel ostetud tõendatud taastuvelektriga.

3.2.5

Taastuvatest energiaallikatest pärit soojuse osa kogu kasutatud soojusest

%

Metalltoodete tootjad

Taastuvatest allikatest toodetud soojus (nt päikese- ja maasoojus, soojuspumbad, jäätmetest saadud biomass ja biogaas, eelistatult kohapeal omatarbeks toodetud või kogukonnapõhine taastuvelekter) jagatud tootmiskoha summaarse soojuskasutusega

Tegevuskoht

Energiatõhusus

Taastuvallikatest kohapeal toodetud soojuse kasutamine on lõimitud sobivatesse tootmisprotsessidesse.

3.2.5

Vihmavee osakaal kogu veekasutuses

%

Metalltoodete tootjad

Kohapealsetes või kõrvalprotsessides kasutatud vihmavee koguruumala jagatud tootmiskohtade summaarse kohapealsetes või kõrvalprotsessides kasutatud vee ruumalaga.

Tegevuskoht

Vesi

Vihmavett kogutakse ja kasutatakse protsessiveena tootmis- ja kõrvalprotsessides

3.2.6

Tootmisprotsessidega seotud parimad keskkonnajuhtimistavad

Ostetud metallitöötlusvedelike koguhulk aastas

kilogrammid aastas

liitrid aastas

Metalltoodete tootjad

Tootmiskoha tootmisprotsessides kasutatud metallitöötlusvedelike koguhulk aastas

Tegevuskoht

Materjalitõhusus

Ettevõte parandab pidevalt (aastast aastasse) oma keskkonnatoimet, nagu nähtub vähemalt järgmiste näitajate paranemisest:

- energiakasutus lõpptoote kohta

- ressursitõhusus

- metallitöötlusvedelike kulu lõpptoote kohta

3.3.1

Metallitöötlusvedelike kulu lõpptoote kohta

kg (või l) / lõpptoote või toodetud osa kg

Metalltoodete tootjad

Tootmisprotsessides tarbitud metallitöötlusvedelike kogus jagatud lõpptoodete või toodetud osade kogusega

Tegevuskoht

Materjalitõhusus

Ettevõte parandab pidevalt (aastast aastasse) oma keskkonnatoimet, nagu nähtub vähemalt järgmiste näitajate paranemisest:

—

energiakasutus lõpptoote kohta

| — | ressursitõhusus |
| --- | --- |

—

ressursitõhusus

| — | metallitöötlusvedelike kulu lõpptoote kohta |
| --- | --- |

—

metallitöötlusvedelike kulu lõpptoote kohta

3.3.1

Jahutusmäärete tarbimine töödeldud osa kohta

liitrid toodetud osa kohta

Metalltoodete tootjad

Tootmisprotsessis või töötluses tarbitud jahutusmäärete ruumala toodetud osa kohta

Tegevuskoht

Materjalitõhusus

Ettevõte parandab pidevalt (aastast aastasse) oma keskkonnatoimet, nagu nähtub vähemalt järgmiste näitajate paranemisest:

| — | energiakasutus lõpptoote kohta |
| --- | --- |

—

energiakasutus lõpptoote kohta

| — | ressursitõhusus |
| --- | --- |

—

ressursitõhusus

| — | metallitöötlusvedelike kulu lõpptoote kohta |
| --- | --- |

—

metallitöötlusvedelike kulu lõpptoote kohta

3.3.2

Energiakasutus

kWh / lõpptoote või toodetud osa kg

Metalltoodete tootjad

Tootmisüksuses toodete või osade valmistamiseks kasutatud energia jagatud lõpptoodete või toodetud osade hulgaga

Tootmisüksus

Energiatõhusus

Ettevõte parandab pidevalt (aastast aastasse) oma keskkonnatoimet, nagu nähtub vähemalt järgmiste näitajate paranemisest:

| — | energiakasutus lõpptoote kohta |
| --- | --- |

—

energiakasutus lõpptoote kohta

| — | ressursitõhusus |
| --- | --- |

—

ressursitõhusus

| — | metallitöötlusvedelike kulu lõpptoote kohta |
| --- | --- |

—

metallitöötlusvedelike kulu lõpptoote kohta

3.1.3,

3.3.3,

3.3.4,

3.3.7

Iga asjakohase masina jaoks: kogu energiakasutus ooteolekus masina kohta

kWh tunnis

Metalltoodete tootjad

Ooteolekus masinate poolt tarbitud energiahulk tunni kohta

Tootmisüksus

Energiatõhusus

Kõigil metallitöötlusmasinatel on kas energiasäästlik ooteolek või silt, mis näitab, millal need tuleb käsitsi välja lülitada

3.3.4

Taaskasutatud õli

Õli liitrid aastas

Metalltoodete tootjad

Tootmisprotsessides taaskasutatud lõikeõli aasta kohta

Tootmisüksus

Materjalitõhusus

Treimislaastude õli-/niiskusesisaldus on alla 2 % ja lihvimislaastudel alla 8 %

3.3.5

Sepistamisprotsessi koguenergiatarve

kWh / lõpptoote või toodetud osa kg

Metalltoodete tootjad

Sepistamisprotsessi koguenergiatarve jagatud lõpptoote või toodetud osade hulgaga

Tootmisüksus

Materjalitõhusus

Ettevõte parandab pidevalt (aastast aastasse) oma keskkonnatoimet, nagu nähtub vähemalt järgmiste näitajate paranemisest:

| — | energiakasutus lõpptoote kohta |
| --- | --- |

—

energiakasutus lõpptoote kohta

| — | ressursitõhusus |
| --- | --- |

—

ressursitõhusus

| — | metallitöötlusvedelike kulu lõpptoote kohta |
| --- | --- |

—

metallitöötlusvedelike kulu lõpptoote kohta

3.3.6

Värvimise energiakasutus

kWh / värvitud või kaetud pinna m2

Metalltoodete tootjad

Toodete või osade värvimiseks kasutatud energia jagatud värvitud või kaetud toodete või osade pindalaga

Tegevuskoht

Energiatõhusus

Ettevõte parandab pidevalt (aastast aastasse) oma keskkonnatoimet, nagu nähtub vähemalt järgmiste näitajate paranemisest:

| — | energiakasutus lõpptoote kohta |
| --- | --- |

—

energiakasutus lõpptoote kohta

| — | ressursitõhusus |
| --- | --- |

—

ressursitõhusus

| — | metallitöötlusvedelike kulu lõpptoote kohta |
| --- | --- |

—

metallitöötlusvedelike kulu lõpptoote kohta

3.3.8

---

(1)  See teadus- ja poliitikaaruanne on üldsusele kättesaadav JRC veebisaidil aadressil https://susproc.jrc.ec.europa.eu/activities/emas/fab_metal_prod.html. Käesolevas sektori võrdlusdokumendis sisalduvad järeldused parimate keskkonnajuhtimistavade ja nende rakendatavuse kohta ning selles kindlaks määratud konkreetsed keskkonnatoime näitajad ja tipptaseme võrdlusalused põhinevad selles teadus- ja poliitikaaruandes dokumenteeritud tulemustel. Dokumendis on esitatud ka kogu taustteave ja tehnilised üksikasjad.

(2)  Nõukogu 29. juuni 1993. aasta määrus (EMÜ) nr 1836/93 tööstussektori ettevõtetele vabatahtliku osalemise võimaldamise kohta ühenduse keskkonnajuhtimis- ja -auditeerimissüsteemis (EÜT L 168, 10.7.1993, lk 1).

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. märtsi 2001. aasta määrus (EÜ) nr 761/2001 organisatsioonide vabatahtliku osalemise võimaldamise kohta ühenduse keskkonnajuhtimis- ja -auditeerimissüsteemis (EMAS) (EÜT L 114, 24.4.2001, lk 1).

(4)  EMASi määruse IV lisa punkti B alapunkti f kohaselt esitatakse keskkonnaaruandes „kokkuvõte olemasolevatest andmetest organisatsiooni keskkonnategevuse tulemuslikkuse kohta, võttes arvesse asjaomase organisatsiooni olulisi keskkonnaaspekte. Aruanne peab sisaldama punktis C esitatud keskkonnategevuse tulemuslikkuse põhi- ja erinäitajaid. Keskkonnaeesmärkide ja -ülesannete olemasolu korral tuleb nende kohta esitada asjakohased andmed.“ IV lisa punkti C alapunkti 3 kohaselt „peavad kõik organisatsioonid igal aastal esitama tulemuslikkusandmeid selliste oluliste otseste ja kaudsete keskkonnaaspektide ja -mõjude kohta, mis on seotud organisatsiooni põhitegevusega, mis on mõõdetavad ja kontrollitavad ning mida ei ole põhinäitajate puhul arvesse võetud. Organisatsioon võtab võimaluse korral arvesse artiklis 46 osutatud sektori võrdlusdokumente, et hõlbustada asjakohaste sektoripõhiste näitajate kindlaksmääramist.“

(5)  Üksikasjalik kirjeldus iga parima tava kohta koos praktiliste juhistega nende tavade rakendamiseks on kättesaadav JRC avaldatud parimate tavade aruandes, mis on kättesaadav internetis aadressil http://susproc.jrc.ec.europa.eu/activities/emas/documents/BEMP_FabMetProd_BackgroundReport.pdf . Organisatsioonidel palutakse sellega tutvuda, kui neil on huvi saada mõne käesolevas sektori võrdlusdokumendis kirjeldatud parima tava kohta rohkem teavet.

(6)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1893/2006, millega kehtestatakse majanduse tegevusalade statistiline klassifikaator NACE Revision 2 ning muudetakse nõukogu määrust (EMÜ) nr 3037/90 ja teatavaid EÜ määrusi, mis käsitlevad konkreetseid statistikavaldkondi (ELT L 393, 30.12.2006, lk 1). NB! NACE on lühend prantsuskeelsest pealkirjast
  „Nomenclature statistique des Activités économiques dans la Communauté Européenne“
  .

(*)  Ainult väikesemahuline tegevus (tööstusheidete direktiivi lävendist oluliselt väiksem tootmine, mille protsessid on oluliselt erinevad, nt palju rohkem manuaalseid kui automatiseeritud protsesse).

(**)  Need tegevused loetakse asjakohaseks, kui tegu on peamiselt metallist koosnevate toodetega.

(7)  Teave parimat võimalikku tehnikat käsitlevate viitedokumentide kohta on aadressil https://eippcb.jrc.ec.europa.eu/index.html

(8)  Toodangu kogust (väljendatud näitajates lõpptoote või toodetud osade kg-na) saab mõõta erinevalt: nt osade arv, toote kg jne sõltuvalt toodete tüübist ja ühtlusest/ebaühtlusest. Ettevõtted võivad toodangu väljendamiseks valida sobiva mõõdiku.

(9)  Jäätmetest energiat või soojust tootvatel ettevõtetel peavad õhusaaste vältimiseks olema sobivad ja tõhusad heitetöötlussüsteemid.

(10)  Kõigi koostatud PVT-viitedokumentide täielik nimekiri on kättesaadav aadressil http://eippcb.jrc.ec.europa.eu/reference/

(11)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2010/75/EL: https://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=OJ:L:2010:334:0017:0119:et:PDF

(12)  Nt hoone kütmiseks kulunud energia tagastamine soojusvaheti abil.

(13)  Õhulekkeindeks
  Image 2
  , arvutatuna olukorras, kus kõik õhku tarbivad seadmed on välja lülitatud, on saadud iga kompressori tööaja ja võimsuse korrutiste summa jagamisel süsteemi kuuluvate kompressorite kogu ooteolekuaja ja kogu nimivõimsusega

(14)  EMASi põhinäitajad on loetletud määruse (EÜ) nr 1221/2009 IV lisas (punkti C alapunkt 2).

(15)  Numbrid viitavad käesoleva dokumendi osadele.

---

| 25.11.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 420/87 |
| --- | --- | --- | --- |

25.11.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 420/87

---

KOMISJONI OTSUS (EL) 2021/2054,

8. november 2021,

milles käsitletakse telekommunikatsiooni ning info- ja kommunikatsioonitehnoloogia (IKT) teenuste sektori parimat keskkonnajuhtimistava, keskkonnatoime näitajaid ja tipptaseme võrdlusaluseid hõlmavat võrdlusdokumenti, mis on ette nähtud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1221/2009

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1221/2009 organisatsioonide vabatahtliku osalemise kohta ühenduse keskkonnajuhtimis- ja -auditeerimissüsteemis (EMAS) ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 761/2001 ning komisjoni otsused 2001/681/EÜ ja 2006/193/EÜ, (1) eelkõige selle artikli 46 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EÜ) nr 1221/2009 kohaselt peab komisjon koostama konkreetsete majandussektorite võrdlusdokumendid. Need dokumendid peavad hõlmama parimat keskkonnajuhtimistava, keskkonnatoime näitajaid ning vajaduse korral tipptaseme võrdlusaluseid ja hindamissüsteeme, milles on kindlaks määratud keskkonnatoime tasemed. Kui määrusega (EÜ) nr 1221/2009 loodud keskkonnajuhtimis- ja -auditeerimissüsteemis registreeritud või selles registreerimiseks valmistuvad organisatsioonid töötavad välja oma keskkonnajuhtimissüsteemi ja hindavad oma keskkonnatoimet nimetatud määruse IV lisa alusel koostatavas või ajakohastatavas keskkonnaaruandes, peavad nad võtma arvesse sektorite võrdlusdokumente. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EÜ) nr 1221/2009 kohaselt peab komisjon koostama konkreetsete majandussektorite võrdlusdokumendid. Need dokumendid peavad hõlmama parimat keskkonnajuhtimistava, keskkonnatoime näitajaid ning vajaduse korral tipptaseme võrdlusaluseid ja hindamissüsteeme, milles on kindlaks määratud keskkonnatoime tasemed. Kui määrusega (EÜ) nr 1221/2009 loodud keskkonnajuhtimis- ja -auditeerimissüsteemis registreeritud või selles registreerimiseks valmistuvad organisatsioonid töötavad välja oma keskkonnajuhtimissüsteemi ja hindavad oma keskkonnatoimet nimetatud määruse IV lisa alusel koostatavas või ajakohastatavas keskkonnaaruandes, peavad nad võtma arvesse sektorite võrdlusdokumente.

| (2) | Määrusega (EÜ) nr 1221/2009 on ette nähtud, et komisjon koostab töökava koos soovitusliku nimekirjaga prioriteetsetest sektoritest, mille jaoks tuleb vastu võtta sektorite ja sektoriülesed võrdlusdokumendid. Selles töökavas (2) on komisjon määranud telekommunikatsiooni ning info- ja kommunikatsioonitehnoloogia (IKT) teenuste sektori prioriteetseks sektoriks. |
| --- | --- |

(2)

Määrusega (EÜ) nr 1221/2009 on ette nähtud, et komisjon koostab töökava koos soovitusliku nimekirjaga prioriteetsetest sektoritest, mille jaoks tuleb vastu võtta sektorite ja sektoriülesed võrdlusdokumendid. Selles töökavas (2) on komisjon määranud telekommunikatsiooni ning info- ja kommunikatsioonitehnoloogia (IKT) teenuste sektori prioriteetseks sektoriks.

| (3) | Telekommunikatsiooni- ja IKT-teenuste sektori võrdlusdokumendis tuleks sätestada parim keskkonnajuhtimistava kõigi telekommunikatsiooni- ja IKT-teenuste osutajate, sealhulgas telekommunikatsioonivõrgu operaatorite, IKT-konsultatsioonifirmade, andmetöötluse ja -majutusega tegelevate äriühingute, tarkvaraarendajate ja -kirjastajate, televisiooniteenuse osutajate ning IKT-seadmete paigaldajate ja asjaomaste tegevuskohtade jaoks. Kui teatava parima keskkonnajuhtimistava kohta on võimalik ja mõttekas sõnastada konkreetsed keskkonnatoime näitajad ja tipptaseme võrdlusalused, tuleks esitada ka need. |
| --- | --- |

(3)

Telekommunikatsiooni- ja IKT-teenuste sektori võrdlusdokumendis tuleks sätestada parim keskkonnajuhtimistava kõigi telekommunikatsiooni- ja IKT-teenuste osutajate, sealhulgas telekommunikatsioonivõrgu operaatorite, IKT-konsultatsioonifirmade, andmetöötluse ja -majutusega tegelevate äriühingute, tarkvaraarendajate ja -kirjastajate, televisiooniteenuse osutajate ning IKT-seadmete paigaldajate ja asjaomaste tegevuskohtade jaoks. Kui teatava parima keskkonnajuhtimistava kohta on võimalik ja mõttekas sõnastada konkreetsed keskkonnatoime näitajad ja tipptaseme võrdlusalused, tuleks esitada ka need.

| (4) | Sektori parima keskkonnajuhtimistavana (3) tuleks neljas peamises valdkonnas kindlaks määrata konkreetsed meetmed, millega parandada kõnealuses sektoris tegutsevate äriühingute üldist keskkonnajuhtimist. Need peamised valdkonnad, kus on eeldatavalt võimalik kõige paremini toetada kõigi telekommunikatsiooni- ja IKT-teenuste osutajate jõupingutusi, on valdkondadevahelised küsimused, andmekeskused, elektroonilise side võrgud ning energiatõhususe ja keskkonnatoime parandamine muudes sektorites. |
| --- | --- |

(4)

Sektori parima keskkonnajuhtimistavana (3) tuleks neljas peamises valdkonnas kindlaks määrata konkreetsed meetmed, millega parandada kõnealuses sektoris tegutsevate äriühingute üldist keskkonnajuhtimist. Need peamised valdkonnad, kus on eeldatavalt võimalik kõige paremini toetada kõigi telekommunikatsiooni- ja IKT-teenuste osutajate jõupingutusi, on valdkondadevahelised küsimused, andmekeskused, elektroonilise side võrgud ning energiatõhususe ja keskkonnatoime parandamine muudes sektorites.

| (5) | Selleks et telekommunikatsiooni- ja IKT-teenuste sektori organisatsioonidel, tõendajatel, riigi ametiasutustel, akrediteerimis- ja litsentsimisasutustel ning muudel osalistel oleks piisavalt aega valmistuda telekommunikatsiooni- ja IKT-teenuste sektori võrdlusdokumendi kasutuselevõtuks, tuleks käesoleva otsuse kohaldamise kuupäeva edasi lükata. |
| --- | --- |

(5)

Selleks et telekommunikatsiooni- ja IKT-teenuste sektori organisatsioonidel, tõendajatel, riigi ametiasutustel, akrediteerimis- ja litsentsimisasutustel ning muudel osalistel oleks piisavalt aega valmistuda telekommunikatsiooni- ja IKT-teenuste sektori võrdlusdokumendi kasutuselevõtuks, tuleks käesoleva otsuse kohaldamise kuupäeva edasi lükata.

| (6) | Kõnealuse sektori võrdlusdokumendi koostamisel on komisjon kooskõlas määrusega (EÜ) nr 1221/2009 konsulteerinud liikmesriikide ja muude sidusrühmadega. |
| --- | --- |

(6)

Kõnealuse sektori võrdlusdokumendi koostamisel on komisjon kooskõlas määrusega (EÜ) nr 1221/2009 konsulteerinud liikmesriikide ja muude sidusrühmadega.

| (7) | Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas määruse (EÜ) nr 1221/2009 artikli 49 kohaselt asutatud komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(7)

Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas määruse (EÜ) nr 1221/2009 artikli 49 kohaselt asutatud komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Lisas on esitatud telekommunikatsiooni ning info- ja kommunikatsioonitehnoloogia (IKT) teenuste sektori parimat keskkonnajuhtimistava, keskkonnatoime näitajaid ja tipptaseme võrdlusaluseid hõlmav võrdlusdokument.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Seda kohaldatakse alates 25. märtsist 2022.

Brüssel, 8. november 2021

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 342, 22.12.2009, lk 1.

1

(2)  Komisjoni teatis – määruse (EÜ) nr 1221/2009 (organisatsioonide vabatahtliku osalemise kohta ühenduse keskkonnajuhtimis- ja -auditeerimissüsteemis (EMAS)) alusel kehtestatav töökava koos soovitusliku nimekirjaga sektoritest, mille jaoks tuleb vastu võtta sektorite ning sektoriülesed võrdlusdokumendid (ELT C 358, 8.12.2011, lk 2).

2

(3)  Canfora, P., Gaudillat, P., Antonopoulos, I., ja Dri, M. „Best Environmental Management Practice in the Telecommunications and ICT Services sector“, EUR 30365 EN, Euroopa Liidu Väljaannete Talitus, Luxembourg, 2020, ISBN 978–92-76-21574-5, doi:10.2760/354984, JRC121781: https://publications.jrc.ec.europa.eu/repository/handle/JRC121781.

3

---

LISA

Sisukord

| 1. | SISSEJUHATUS | 90 |
| --- | --- | --- |

1.

| 2. | KOHALDAMISALA | 92 |
| --- | --- | --- |

2.

| 3. | PARIM KESKKONNAJUHTIMISTAVA, SEKTORI KESKKONNATOIME NÄITAJAD JA TIPPTASEME VÕRDLUSALUSED TELEKOMMUNIKATSIOONI- JA IKT-TEENUSTE SEKTORIS | 96 |
| --- | --- | --- |

3.

| 3.1. | Valdkonnaüleste küsimustega seotud parim keskkonnajuhtimistava | 96 |
| --- | --- | --- |

3.1.

| 3.1.1. | Keskkonnajuhtimissüsteemi võimalikult tõhus kasutamine | 96 |
| --- | --- | --- |

3.1.1.

| 3.1.2. | Kestlike IKT-toodete ja -teenuste hange | 97 |
| --- | --- | --- |

3.1.2.

| 3.1.3. | Lõppkasutaja seadmete energiatarbimise optimeerimine | 98 |
| --- | --- | --- |

3.1.3.

| 3.1.4. | Taastuvast energiaallikast ja vähese CO2-heitega energiaallikast toodetud energia kasutamine | 99 |
| --- | --- | --- |

3.1.4.

| 3.1.5. | IKT-seadmete ressursitõhususe tagamine jäätmetekke ärahoidmise, korduskasutamise ja ringlussevõtu kaudu | 99 |
| --- | --- | --- |

3.1.5.

| 3.1.6. | Andmeliiklusnõudluse vähendamine keskkonnahoidliku tarkvara abil | 100 |
| --- | --- | --- |

3.1.6.

| 3.2. | Andmekeskuste parim keskkonnajuhtimistava | 101 |
| --- | --- | --- |

3.2.

| 3.2.1. | Andmekeskuse energiajuhtimissüsteemi rakendamine (sh IKT- ja muude seadmete energiatarbimise mõõtmine, jälgimine ja juhtimine) | 101 |
| --- | --- | --- |

3.2.1.

| 3.2.2. | Andmehaldus- ja -salvestuspõhimõtete väljatöötamine ja rakendamine | 102 |
| --- | --- | --- |

3.2.2.

| 3.2.3. | Õhuvoolu juhtimise ja projekteerimise parandamine | 103 |
| --- | --- | --- |

3.2.3.

| 3.2.4. | Jahutuse juhtimise parandamine | 103 |
| --- | --- | --- |

3.2.4.

| 3.2.5. | Temperatuuri- ja niiskuseseadistuse kontrollimine ja reguleerimine | 104 |
| --- | --- | --- |

3.2.5.

| 3.2.6. | Andmekeskuste uute seadmete valiku ja kasutuselevõtuga seotud parim keskkonnajuhtimistava | 105 |
| --- | --- | --- |

3.2.6.

| 3.2.6.1. | Keskkonnasõbralike seadmete valik ja kasutuselevõtt andmekeskustes | 105 |
| --- | --- | --- |

3.2.6.1.

| 3.2.7. | Andmekeskuste rajamise või renoveerimisega seotud parim keskkonnajuhtimistava | 106 |
| --- | --- | --- |

3.2.7.

| 3.2.7.1. | Uute andmekeskuste kavandamine | 106 |
| --- | --- | --- |

3.2.7.1.

| 3.2.7.2. | Andmekeskuse heitsoojusenergia taaskasutamine | 106 |
| --- | --- | --- |

3.2.7.2.

| 3.2.7.3. | Andmekeskuse hoone projektlahendus ja üldplaan | 107 |
| --- | --- | --- |

3.2.7.3.

| 3.2.7.4. | Uue andmekeskuse geograafilise asukoha valik | 107 |
| --- | --- | --- |

3.2.7.4.

| 3.2.7.5. | Alternatiivsete veeallikate kasutamine | 108 |
| --- | --- | --- |

3.2.7.5.

| 3.3. | Elektroonilise side võrkudega seotud parim keskkonnajuhtimistava | 109 |
| --- | --- | --- |

3.3.

| 3.3.1. | Olemasolevate võrkude energiajuhtimise parandamine | 109 |
| --- | --- | --- |

3.3.1.

| 3.3.2. | Elektromagnetväljadega seotud riskijuhtimise parandamine andmete hindamise ja läbipaistvuse tagamise kaudu | 110 |
| --- | --- | --- |

3.3.2.

| 3.3.3. | Energiatõhusamate elektroonilise side võrgu seadmete valik ja kasutuselevõtt | 111 |
| --- | --- | --- |

3.3.3.

| 3.3.4. | Telekommunikatsioonivõrkude paigaldamine ja uuendamine | 112 |
| --- | --- | --- |

3.3.4.

| 3.3.5. | Keskkonnamõju vähendamine telekommunikatsioonivõrkude rajamisel või renoveerimisel | 113 |
| --- | --- | --- |

3.3.5.

| 3.4. | Energiatõhususe ja keskkonnatoime parandamine muudes sektorites (keskkonnasäästlikumaks muutmine IKT abil) | 114 |
| --- | --- | --- |

3.4.

| 3.4.1. | Keskkonnasäästlikumaks muutmine IKT abil | 114 |
| --- | --- | --- |

3.4.1.

| 4. | SOOVITUSLIKUD SEKTORI KESKKONNATOIME PÕHINÄITAJAD | 115 |
| --- | --- | --- |

4.

1.   SISSEJUHATUS

Käesolev sektori võrdlusdokument põhineb üksikasjalikul teadus- ja poliitikaaruandel (1) (edaspidi „parima tava aruanne“), mille koostas Euroopa Komisjoni Teadusuuringute Ühiskeskus.

Õiguslik taust

Ühenduse keskkonnajuhtimis- ja -auditeerimissüsteem (EMAS), milles organisatsioonid võivad vabatahtlikult osaleda, loodi 1993. aastal nõukogu määrusega (EMÜ) nr 1836/93 (2). Seejärel on süsteemi kahel korral põhjalikult muudetud:

| | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 761/2001; (3) |
| --- | --- |

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 761/2001; (3)

| | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1221/2009. |
| --- | --- |

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1221/2009.

Kõige viimase, 11. jaanuaril 2010 jõustunud muudetud versiooni uus tähtis element on artikkel 46 sektorite võrdlusdokumentide väljatöötamise kohta. Sektori võrdlusdokumendis tuleb esitada parim keskkonnajuhtimistava, keskkonnatoime näitajad konkreetse sektori jaoks ning kui see on asjakohane, tipptaseme võrdlusalused ja hindamissüsteemid, milles on kindlaks määratud keskkonnatoime tasemed.

Kuidas dokumenti mõista ja kasutada?

EMAS on vabatahtliku osalemise süsteem organisatsioonidele, kelle eesmärk on keskkonna olukorda pidevalt parandada. Selle raames pakutakse käesolevas sektori võrdlusdokumendis sektoripõhiseid suuniseid telekommunikatsiooni- ja IKT-teenuste sektorile ning juhitakse tähelepanu mitmele täiustamisvõimalusele ja parimale tavale.

Dokumendi koostas Euroopa Komisjon, kes kasutas sidusrühmade ettepanekuid. Sektori asjatundjatest ja sidusrühmade esindajatest koosnev tehniline töörühm, mida juhtis Teadusuuringute Ühiskeskus, arutas läbi ja leppis kokku käesolevas dokumendis kirjeldatud parima keskkonnajuhtimistava, sektori keskkonnatoime näitajad ja tipptaseme võrdlusalused; eelkõige iseloomustavad need võrdlusalused sektori kõige tõhusamalt tegutsevate organisatsioonide keskkonnatoime tasemeid.

Sektori võrdlusdokumendi eesmärk on aidata ja toetada kõiki oma keskkonnatoimet parandada soovivaid organisatsioone ning pakkuda selleks ideid ja innustust, aga ka praktilisi ja tehnilisi juhiseid.

Käesolev sektori võrdlusdokument on ette nähtud eelkõige organisatsioonidele, kes on EMASis juba registreeritud, samuti organisatsioonidele, kes kavatsevad tulevikus EMASis registreeruda, ning kõigile organisatsioonidele, kes soovivad parimast keskkonnajuhtimistavast rohkem teada saada, et parandada oma keskkonnatoimet. Seega on käesoleva dokumendi eesmärk toetada kõiki telekommunikatsiooni- ja IKT-teenuste sektoris tegutsevaid organisatsioone, kes soovivad pöörata tähelepanu nii otsestele kui ka kaudsetele keskkonnaaspektidele ja otsivad teavet parima keskkonnajuhtimistava kohta, asjakohaste sektoripõhiste keskkonnatoime näitajate kohta, millega mõõta oma keskkonnatoimet, ning tipptaseme võrdlusaluste kohta.

Kuidas peaksid EMASis registreeritud organisatsioonid sektori võrdlusdokumente arvesse võtma?

Määruse (EÜ) nr 1221/2009 kohaselt peavad EMASis registreeritud organisatsioonid võtma sektori võrdlusdokumenti arvesse kahel tasandil.

| 1. | Keskkonnaülevaate tulemuste põhjal keskkonnajuhtimissüsteemi väljatöötamisel ja rakendamisel (artikli 4 lõike 1 punkt b):
  peaksid organisatsioonid oma keskkonnaeesmärkide kindlaksmääramisel ja läbivaatamisel ning oma keskkonnatoime parandamiseks võetavate meetmete üle otsustamisel kasutama sektori võrdlusdokumendi asjakohaseid elemente kooskõlas keskkonnaülevaates ja -poliitikas kindlaks määratud asjakohaste keskkonnaaspektidega. |
| --- | --- |

1.

Keskkonnaülevaate tulemuste põhjal keskkonnajuhtimissüsteemi väljatöötamisel ja rakendamisel (artikli 4 lõike 1 punkt b):

peaksid organisatsioonid oma keskkonnaeesmärkide kindlaksmääramisel ja läbivaatamisel ning oma keskkonnatoime parandamiseks võetavate meetmete üle otsustamisel kasutama sektori võrdlusdokumendi asjakohaseid elemente kooskõlas keskkonnaülevaates ja -poliitikas kindlaks määratud asjakohaste keskkonnaaspektidega.

| 2. | Keskkonnaaruande koostamisel (artikli 4 lõike 1 punkt d ja artikli 4 lõige 4):






  a) | peaksid organisatsioonid keskkonnatoimet käsitlevaks aruandluseks kasutatavate näitajate valimisel (4) võtma arvesse sektori võrdlusdokumendis sisalduvaid asjakohaseid sektoripõhiseid keskkonnatoime näitajaid.
  Aruandluseks vajalike näitajate kogumi valimisel peaksid nad võtma arvesse asjaomases sektori võrdlusdokumendis esitatud näitajaid ja nende olulisust organisatsiooni keskkonnaülevaates kindlaks määratud oluliste keskkonnaaspektide seisukohast. Näitajaid on vaja arvesse võtta üksnes juhul, kui need on asjakohased keskkonnaülevaates kõige olulisemaks hinnatud keskkonnaaspektide jaoks. |
| --- | --- | --- |

2.

Keskkonnaaruande koostamisel (artikli 4 lõike 1 punkt d ja artikli 4 lõige 4):

a)

peaksid organisatsioonid keskkonnatoimet käsitlevaks aruandluseks kasutatavate näitajate valimisel (4) võtma arvesse sektori võrdlusdokumendis sisalduvaid asjakohaseid sektoripõhiseid keskkonnatoime näitajaid.

Aruandluseks vajalike näitajate kogumi valimisel peaksid nad võtma arvesse asjaomases sektori võrdlusdokumendis esitatud näitajaid ja nende olulisust organisatsiooni keskkonnaülevaates kindlaks määratud oluliste keskkonnaaspektide seisukohast. Näitajaid on vaja arvesse võtta üksnes juhul, kui need on asjakohased keskkonnaülevaates kõige olulisemaks hinnatud keskkonnaaspektide jaoks.

| b) | Keskkonnatoimest ja muudest organisatsiooni keskkonnatoimet mõjutavatest teguritest aru andes peaksid organisatsioonid keskkonnaaruandes märkima, kuidas on arvesse võetud asjakohast parimat keskkonnajuhtimistava ja tipptaseme võrdlusaluseid, kui need on olemas.
  Nad peaksid kirjeldama, kuidas on kasutatud asjakohast parimat keskkonnajuhtimistava ja tipptaseme võrdlusaluseid (mis kajastavad parimate osalejate keskkonnatoime taset) meetmete ja tegevuse kindlaksmääramiseks ning võimaluse korral prioriteetide seadmiseks, et keskkonnatoimet (veelgi) parandada. Samas ei ole parima keskkonnajuhtimistava rakendamine ega kindlaksmääratud tipptaseme võrdlusaluste järgimine kohustuslik, sest EMASi vabatahtliku laadi tõttu hindavad organisatsioonid ise, kui otstarbekad on võrdlusalused ning kui teostatav on parima tava rakendamine kulude ja kasu seisukohast.
  Sarnaselt keskkonnatoime näitajatega peaks organisatsioon hindama parima keskkonnajuhtimistava ning tipptaseme võrdlusaluste vajalikkust ja kohaldatavust kooskõlas organisatsiooni keskkonnaülevaates kindlaks määratud oluliste keskkonnaaspektidega, samuti tehniliste ja finantsaspektidega. |
| --- | --- |

b)

Keskkonnatoimest ja muudest organisatsiooni keskkonnatoimet mõjutavatest teguritest aru andes peaksid organisatsioonid keskkonnaaruandes märkima, kuidas on arvesse võetud asjakohast parimat keskkonnajuhtimistava ja tipptaseme võrdlusaluseid, kui need on olemas.

Nad peaksid kirjeldama, kuidas on kasutatud asjakohast parimat keskkonnajuhtimistava ja tipptaseme võrdlusaluseid (mis kajastavad parimate osalejate keskkonnatoime taset) meetmete ja tegevuse kindlaksmääramiseks ning võimaluse korral prioriteetide seadmiseks, et keskkonnatoimet (veelgi) parandada. Samas ei ole parima keskkonnajuhtimistava rakendamine ega kindlaksmääratud tipptaseme võrdlusaluste järgimine kohustuslik, sest EMASi vabatahtliku laadi tõttu hindavad organisatsioonid ise, kui otstarbekad on võrdlusalused ning kui teostatav on parima tava rakendamine kulude ja kasu seisukohast.

Sarnaselt keskkonnatoime näitajatega peaks organisatsioon hindama parima keskkonnajuhtimistava ning tipptaseme võrdlusaluste vajalikkust ja kohaldatavust kooskõlas organisatsiooni keskkonnaülevaates kindlaks määratud oluliste keskkonnaaspektidega, samuti tehniliste ja finantsaspektidega.

Sektori võrdlusdokumendi elemente (näitajad, parim keskkonnajuhtimistava või tipptaseme võrdlusalused), mida ei peeta organisatsiooni keskkonnaülevaates kindlaks määratud oluliste keskkonnaaspektide seisukohast vajalikuks, ei tule keskkonnaaruandes esitada ega kirjeldada.

EMASis osalemine on pidev protsess. Iga kord, kui organisatsioon kavandab oma keskkonnatoime parandamist (ja vaatab oma keskkonnatoimet läbi), peab ta uurima konkreetseid teemasid sektori võrdlusdokumendis, et saada ideid selle kohta, millised küsimused etapiviisilisel lähenemisel järgmisena käsile võtta.

EMASi tõendajad kontrollivad, kas ja kuidas on organisatsioon võtnud arvesse sektori võrdlusdokumenti oma keskkonnaaruande koostamisel (määruse (EÜ) nr 1221/2009 artikli 18 lõike 5 punkt d).

Auditi tegemisel vajavad akrediteeritud tõendajad organisatsioonilt tõendeid selle kohta, mil viisil on sektori võrdlusdokumendi olulised elemendid keskkonnaülevaate alusel välja valitud ja kuidas neid on arvesse võetud. Nad ei kontrolli vastavust kirjeldatud tipptaseme võrdlusalusele, küll aga tõendeid selle kohta, kuidas on sektori võrdlusdokumenti kasutatud suunisena, mille abil määrata kindlaks näitajad ja nõuetekohased vabatahtlikud meetmed, mida organisatsioon saab rakendada oma keskkonnatoime parandamiseks.

EMASi ja sektori võrdlusdokumendi vabatahtlikust laadist tulenevalt ei tohiks organisatsioonidele panna ebaproportsionaalset koormust selliste tõendite esitamisel. Eelkõige ei nõua tõendajad eraldi põhjendust iga parima tava kohase meetme, sektoripõhise keskkonnatoime näitaja ega tipptaseme võrdlusaluse kohta, mida on sektori võrdlusdokumendis nimetatud, kuid mida organisatsioon ei ole pidanud keskkonnaülevaate alusel asjakohaseks. Sellegipoolest võivad nad soovitada organisatsioonil võtta tulevikus arvesse olulisi lisaelemente, mis oleksid edaspidi veel üheks tõendiks selle kohta, et organisatsioon soovib keskkonnatoimet pidevalt parandada.

Sektori võrdlusdokumendi ülesehitus

Käesolev dokument koosneb neljast peatükist. 1. peatükis tutvustatakse EMASi õiguslikku tausta ja antakse juhiseid dokumendi kasutamise kohta, 2. peatükis määratakse kindlaks käesoleva sektori võrdlusdokumendi kohaldamisala. 3. peatükis kirjeldatakse lühidalt mitmesuguseid parima keskkonnajuhtimistava kohaseid meetmeid (5) ja antakse teavet nende kohaldatavuse kohta. Kui teatava parima keskkonnajuhtimistava kohase meetme puhul on võimalik sõnastada konkreetsed keskkonnatoime näitajad ja tipptaseme võrdlusalused, esitatakse ka need. Iga parima keskkonnajuhtimistava kohase meetme kohta ei ole esitatud tipptaseme võrdlusaluseid kas andmete piiratud kättesaadavuse tõttu või seetõttu, et äriühingute/tegevuskohtade konkreetsed tingimused (nt andmekeskuste keskkonna- ja kliimatingimused, kaugjuhitavate tugijaamade ligipääsetavus) varieeruvad sellises ulatuses, et tipptaseme võrdlusaluse kindlaksmääramine ei ole otstarbekas. Kui tipptaseme võrdlusalused on esitatud, ei tule neid käsitleda eesmärkidena, mida kõik ettevõtjad peavad saavutama, ega parameetritena, mille alusel võrrelda sektori eri ettevõtjate keskkonnatoimet, vaid pigem võimalusi iseloomustavate näitajatena, mis aitavad konkreetsel ettevõtjal tehtud edusamme hinnata ja motiveerivad teda oma keskkonnatoimet veelgi parandama. Viimasena esitatakse 4. peatükis ülevaatlik tabel kõige olulisemate keskkonnatoime näitajate ning nende juurde kuuluvate selgituste ja seonduvate tipptaseme võrdlusalustega.

2.   KOHALDAMISALA

Käesolevas võrdlusdokumendis käsitletakse telekommunikatsiooni- ja IKT-teenuste sektori (6) keskkonnatoimet. Dokumendis kirjeldatava parima keskkonnajuhtimistava puhul on tegemist parima tavaga, mis võib toetada kõigi telekommunikatsiooni- ja IKT-teenuste osutajate, st muu hulgas telekommunikatsioonivõrgu operaatorite, IKT-konsultatsioonifirmade, andmetöötluse ja -majutusega tegelevate äriühingute, tarkvara arendajate ja kirjastajate, televisiooniteenuse osutajate, IKT-seadmete paigaldajate ja -tegevuskohtade jõupingutusi. Mitu parima keskkonnajuhtimistava kohast meedet on asjakohased ka selliste suurte organisatsioonide tegevuse seisukohast, kes säilitavad ja töötlevad suurel hulgal andmeid oma klientide, tarneahela ja/või toodete kohta (nt avalikud haldusasutused, haiglad, ülikoolid, pangad).

Allpool on esitatud loend telekommunikatsiooni- ja IKT-teenuste sektori äriühingute ja organisatsioonide tegevusaladest, mis kuuluvad käesoleva aruande kohaldamisalasse.

| | Kirjastamise kategooria (NACE kood 58) teatavad alamkategooriad: | 58.21 – arvutimängude kirjastamine |
| --- | --- | --- |

Kirjastamise kategooria (NACE kood 58) teatavad alamkategooriad:

58.21 – arvutimängude kirjastamine

| | 58.29 – muu tarkvara kirjastamine |
| --- | --- |

58.29 – muu tarkvara kirjastamine

| | Telekommunikatsiooni kategooria (NACE kood 61) kõik alamkategooriad: | 61.1 – traatsideteenuste osutamine |
| --- | --- | --- |

Telekommunikatsiooni kategooria (NACE kood 61) kõik alamkategooriad:

61.1 – traatsideteenuste osutamine

| | 61.2 – traadita sideteenuste osutamine |
| --- | --- |

61.2 – traadita sideteenuste osutamine

| | 61.3 – satelliitsideteenuste osutamine |
| --- | --- |

61.3 – satelliitsideteenuste osutamine

| | 61.9 – muu telekommunikatsioon |
| --- | --- |

61.9 – muu telekommunikatsioon

| | Programmeerimise, konsultatsioonide jms tegevuse kategooria (NACE kood 62) kõik alamkategooriad: | 62.01 – programmeerimine |
| --- | --- | --- |

Programmeerimise, konsultatsioonide jms tegevuse kategooria (NACE kood 62) kõik alamkategooriad:

62.01 – programmeerimine

| | 62.02 – arvutialased konsultatsioonid |
| --- | --- |

62.02 – arvutialased konsultatsioonid

| | 62.03 – arvutisüsteemide ja andmebaaside haldus |
| --- | --- |

62.03 – arvutisüsteemide ja andmebaaside haldus

| | 62.09 – muud infotehnoloogia- ja arvutialased tegevused |
| --- | --- |

62.09 – muud infotehnoloogia- ja arvutialased tegevused

| | Infoalase tegevuse kategooria (NACE kood 63) teatavad alamkategooriad: | 63.11 – andmetöötlus, veebihosting jms tegevused |
| --- | --- | --- |

Infoalase tegevuse kategooria (NACE kood 63) teatavad alamkategooriad:

63.11 – andmetöötlus, veebihosting jms tegevused

| | 63.12 – veebiportaalide tegevus |
| --- | --- |

63.12 – veebiportaalide tegevus

Lisaks sellele põhisihtrühmale on mitu parima keskkonnajuhtimistava kohast meedet asjakohased ka muud tüüpi organisatsioonidele, kus minnakse üha enam üle digitaaltehnoloogiale ja kelle tegevusalad on küll hõlmatud NACE koodidega, kuid ei kuulu eespool loetletud NACE koodide alla:

| — | raamatu-, perioodika- jm kirjastamine (NACE kood 58.1) interneti teel; |
| --- | --- |

—

raamatu-, perioodika- jm kirjastamine (NACE kood 58.1) interneti teel;

| — | kinofilmide, videote ja telesaadete tootmine; helisalvestiste ja muusika kirjastamine (NACE kood 59); |
| --- | --- |

—

kinofilmide, videote ja telesaadete tootmine; helisalvestiste ja muusika kirjastamine (NACE kood 59);

| — | ringhääling (NACE kood 60) internetis; |
| --- | --- |

—

ringhääling (NACE kood 60) internetis;

| — | uudisteagentuuride tegevus (NACE kood 63.91); |
| --- | --- |

—

uudisteagentuuride tegevus (NACE kood 63.91);

| — | mujal liigitamata infoalane tegevus (NACE kood 63.99). |
| --- | --- |

—

mujal liigitamata infoalane tegevus (NACE kood 63.99).

Osa parima keskkonnajuhtimistava kohaseid meetmeid on asjakohased ka muudele organisatsioonidele, kelle tegevusalad on liigitatud NACE teiste jagude alla ning kes olulise osana oma tegevusest haldavad või käitavad suuri andmesalvestus-, andmetöötlus- ja/või telekommunikatsioonitaristuid. See hõlmab muu hulgas järgmistel tegevusaladel tegutsevaid organisatsioone:

| — | salvestiste paljundus (NACE kood 18.20); |
| --- | --- |

—

salvestiste paljundus (NACE kood 18.20);

| — | kõnekeskuste tegevus (NACE kood 82.20); |
| --- | --- |

—

kõnekeskuste tegevus (NACE kood 82.20);

| — | arhitekti- ja inseneritegevused ning nendega seotud tehniline nõustamine (NACE kood 71.1); |
| --- | --- |

—

arhitekti- ja inseneritegevused ning nendega seotud tehniline nõustamine (NACE kood 71.1);

| — | teimimine ja analüüs (NACE kood 71.20); |
| --- | --- |

—

teimimine ja analüüs (NACE kood 71.20);

| — | teadus- ja arendustegevus loodus- ja tehnikateaduste vallas (NACE kood 72.1); |
| --- | --- |

—

teadus- ja arendustegevus loodus- ja tehnikateaduste vallas (NACE kood 72.1);

| — | raamatukogude, arhiivide, muuseumide ja muude kultuuriasutuste tegevus (NACE kood 91.0). Samuti kuuluvad siia suurorganisatsioonid, kes salvestavad ja töötlevad suurel hulgal andmeid oma klientide, tarneahela ja/või toodete kohta, nt avalikud haldusasutused, haiglad, ülikoolid, pangad, tootjad, jaemüüjad ja teised teenuseid osutavad äriühingud. |
| --- | --- |

—

raamatukogude, arhiivide, muuseumide ja muude kultuuriasutuste tegevus (NACE kood 91.0). Samuti kuuluvad siia suurorganisatsioonid, kes salvestavad ja töötlevad suurel hulgal andmeid oma klientide, tarneahela ja/või toodete kohta, nt avalikud haldusasutused, haiglad, ülikoolid, pangad, tootjad, jaemüüjad ja teised teenuseid osutavad äriühingud.

Käesoleva aruande tähenduses hõlmab telekommunikatsiooni- ja IKT-teenuste sektor vaid konkreetset osa kõnealuste teenuste ja seotud seadmete väärtusahelast, et ei tekiks kattumist teiste parima tava aruannetega:

| — | IKT-sektori tootmisettevõtted (NACE koodid 26.1, 26.2, 26.3 ja 26.8), IKT-sektori kaubandusettevõtted (NACE kood 46.5), keskseadmete ja sarnaste arvutite paigaldus (NACE kood 33.20) ning IKT-seadmete ringlussevõtt, korduskasutamine ja parandus (NACE kood 95.1) kuuluvad elektri- ja elektroonikaseadmete tootmise sektori parima tava aruande (7) käsitlusalasse; |
| --- | --- |

—

IKT-sektori tootmisettevõtted (NACE koodid 26.1, 26.2, 26.3 ja 26.8), IKT-sektori kaubandusettevõtted (NACE kood 46.5), keskseadmete ja sarnaste arvutite paigaldus (NACE kood 33.20) ning IKT-seadmete ringlussevõtt, korduskasutamine ja parandus (NACE kood 95.1) kuuluvad elektri- ja elektroonikaseadmete tootmise sektori parima tava aruande (7) käsitlusalasse;

| — | IKT-sektori jaekaubandust (NACE koodid 47.1 ja 47.4) võib pidada jaekaubandussektori parima tava aruande (8) käsitlusalasse kuuluvaks. |
| --- | --- |

—

IKT-sektori jaekaubandust (NACE koodid 47.1 ja 47.4) võib pidada jaekaubandussektori parima tava aruande (8) käsitlusalasse kuuluvaks.

Selles dokumendis käsitletakse telekommunikatsiooni- ja IKT-teenuste sektori organisatsioonide põhitegevusalasid. IKT-varade otsese haldamise kõrval hõlmavad põhitegevusalad eeldatavalt ka töösuhteid peamiste sidusrühmadega, ent üksnes sellise tava puhul, mida telekommunikatsiooni- ja IKT-teenuste osutajad saavad rakendada ise (nt keskkonnakriteeriumide kehtestamine IKT-seadmete hangetes, tarbijate teavitamine tarnitud seadmete energiatarbimisest).

Samuti ei käsitleta dokumendis tööruumide haldust ega äriühingu üldist transpordikorraldust, sest need on mis tahes tüüpi organisatsioonide tavapärased tegevused ega ole ainuomased telekommunikatsiooni- ja IKT-teenuste sektori organisatsioonidele. Peale selle on liikuvuse (ametisõidud ja pendelränne) ja säästlike kontoritega seotud parim keskkonnajuhtimistava juba välja töötatud avaliku halduse sektori parima keskkonnajuhtimistava dokumendis (9). Nendes valdkondades ei tehtud kindlaks ühtki parima keskkonnajuhtimistava kohast meedet, mis oleks ainuomane telekommunikatsiooni- ja IKT-teenustega seotud hoonetele ja transpordile.

Käesolev aruanne ei hõlma IKT-seadmete tootmist, jaemüüki ega ringlussevõttu, sest neid tegevusalasid käsitletakse muude sektorite parima keskkonnajuhtimistava dokumentides.

Selles aruandes eristatakse järgmisi parima keskkonnajuhtimistava kohaseid meetmeid:

| — | IKT keskkonnasäästlikumaks muutmise meetmed, millega vähendatakse telekommunikatsiooni- ja IKT-teenuste sektori organisatsioonide keskkonnamõju; |
| --- | --- |

—

IKT keskkonnasäästlikumaks muutmise meetmed, millega vähendatakse telekommunikatsiooni- ja IKT-teenuste sektori organisatsioonide keskkonnamõju;

| — | IKT abil keskkonnasäästlikumaks muutmise meetmed, mida telekommunikatsiooni- ja IKT-teenuste sektori organisatsioonid saavad rakendada selleks, et vähendada muude sektorite kui telekommunikatsiooni- ja IKT-teenuste sektori keskkonnamõju. |
| --- | --- |

—

IKT abil keskkonnasäästlikumaks muutmise meetmed, mida telekommunikatsiooni- ja IKT-teenuste sektori organisatsioonid saavad rakendada selleks, et vähendada muude sektorite kui telekommunikatsiooni- ja IKT-teenuste sektori keskkonnamõju.

Ülevaade telekommunikatsiooni- ja IKT-teenuste sektori parima keskkonnajuhtimistava kohaldamisalast on esitatud joonisel 1.

Image 3

Joonis 1. Dokumendi kohaldamisala ülevaade

Telekommunikatsiooni- ja IKT-teenuste sektori peamisi keskkonnaaspekte ja nendega seotud keskkonnaprobleeme on kirjeldatud tabelis 1. Välja on valitud sektori kõige olulisemad keskkonnaaspektid, mis kuuluvad käesoleva dokumendi kohaldamisalasse. Siiski tuleks konkreetsete organisatsioonide hallatavaid keskkonnaaspekte hinnata juhtumipõhiselt.

Tabel 1

Telekommunikatsiooni- ja IKT-teenuste sektori peamised keskkonnaaspektid ja -probleemid

| Teenus/tegevus | Peamised keskkonnaaspektid | Peamised keskkonnaprobleemid |
| --- | --- | --- |
| Andmekeskus | — | IKT-seadmed (serverid, salvestid jms) |

Teenus/tegevus

Peamised keskkonnaaspektid

Peamised keskkonnaprobleemid

Andmekeskus

—

IKT-seadmed (serverid, salvestid jms)

| — | Tarkvara (protsessorid) |
| --- | --- |

—

Tarkvara (protsessorid)

| — | Kütte-, ventilatsiooni- ja kliimaseadmed |
| --- | --- |

—

Kütte-, ventilatsiooni- ja kliimaseadmed

| — | Toiteallikad |
| --- | --- |

—

Toiteallikad

| — | Hooned |
| --- | --- |

—

Hooned

| — | Energia- ja veetarbimine |
| --- | --- |

—

Energia- ja veetarbimine

| — | Elektri- ja elektroonikaseadmete romude ning reovee teke |
| --- | --- |

—

Elektri- ja elektroonikaseadmete romude ning reovee teke

| — | Elektritootmisest ja külmaaineleketest tulenev kasvuhoonegaaside heide |
| --- | --- |

—

Elektritootmisest ja külmaaineleketest tulenev kasvuhoonegaaside heide

Lõppkasutajate seadmed

| — | IKT-seadmed (arvutid, välisseadmed jms) |
| --- | --- |

—

IKT-seadmed (arvutid, välisseadmed jms)

| — | Tarkvara |
| --- | --- |

—

Tarkvara

| — | Energiatarbimine riistvara toiteks |
| --- | --- |

—

Energiatarbimine riistvara toiteks

| — | Elektri- ja elektroonikaseadmete romude teke |
| --- | --- |

—

Elektri- ja elektroonikaseadmete romude teke

| — | Elektritootmisest tulenev kasvuhoonegaaside heide |
| --- | --- |

—

Elektritootmisest tulenev kasvuhoonegaaside heide

Telekommunikatsioonitaristu ja -võrgud

| — | Hooned (keskjaamad, tugijaamad jms) |
| --- | --- |

—

Hooned (keskjaamad, tugijaamad jms)

| — | Sõlmed (antennid, satelliidid, ruuterid jms) |
| --- | --- |

—

Sõlmed (antennid, satelliidid, ruuterid jms)

| — | Ühendused (kaablid, valguskaablid, maapealsed liinid jms) |
| --- | --- |

—

Ühendused (kaablid, valguskaablid, maapealsed liinid jms)

| — | Lõppseadmed (telefonid, arvutid, modemid jms) |
| --- | --- |

—

Lõppseadmed (telefonid, arvutid, modemid jms)

| — | Tarkvara (protsessorid jms) |
| --- | --- |

—

Tarkvara (protsessorid jms)

| — | Võrguseadmete ja jahutussüsteemide elektritarbimine |
| --- | --- |

—

Võrguseadmete ja jahutussüsteemide elektritarbimine

| — | Transpordiga seotud kütusekulu |
| --- | --- |

—

Transpordiga seotud kütusekulu

| — | Elektri- ja elektroonikaseadmete romude teke |
| --- | --- |

—

Elektri- ja elektroonikaseadmete romude teke

| — | Elektromagnetlainete teke |
| --- | --- |

—

Elektromagnetlainete teke

| — | Elektritootmisest tulenev kasvuhoonegaaside heide |
| --- | --- |

—

Elektritootmisest tulenev kasvuhoonegaaside heide

| — | Taristu kasutuselevõtust tulenevad maastiku ja elupaikade muutused |
| --- | --- |

—

Taristu kasutuselevõtust tulenevad maastiku ja elupaikade muutused

Ringhääling

| — | Hooned (tugijaamad) |
| --- | --- |

—

Hooned (tugijaamad)

| — | Saatjad (antennid, satelliidid jms) |
| --- | --- |

—

Saatjad (antennid, satelliidid jms)

| — | Ühendused (kaablid, valguskaablid jms) |
| --- | --- |

—

Ühendused (kaablid, valguskaablid jms)

| — | Lõppseadmed (raadioaparaadid, telerid jms) |
| --- | --- |

—

Lõppseadmed (raadioaparaadid, telerid jms)

| — | Tarkvara (protsessorid) |
| --- | --- |

—

Tarkvara (protsessorid)

| — | Energiatarbimine |
| --- | --- |

—

Energiatarbimine

| — | Elektri- ja elektroonikaseadmete romude teke |
| --- | --- |

—

Elektri- ja elektroonikaseadmete romude teke

| — | Elektromagnetlainete teke |
| --- | --- |

—

Elektromagnetlainete teke

| — | Elektritootmisest tulenev kasvuhoonegaaside heide |
| --- | --- |

—

Elektritootmisest tulenev kasvuhoonegaaside heide

| — | Maastiku ja elupaikade muutused |
| --- | --- |

—

Maastiku ja elupaikade muutused

Tabelis 2 on esitatud selles võrdlusdokumendis käsitletud parima keskkonnajuhtimistava liigitus.

Tabel 2

Dokumendi ülesehitus

| Jagu | Kirjeldus |
| --- | --- |
| 3.1. | Valdkonnaüleste küsimustega seotud parim keskkonnajuhtimistava |

Jagu

Kirjeldus

3.1.

Valdkonnaüleste küsimustega seotud parim keskkonnajuhtimistava

Selles jaos kirjeldatakse tava, mida saavad rakendada kõik telekommunikatsiooni- ja IKT-teenuste sektoris tegutsejad (keskkonnajuhtimissüsteemi rakendamine, keskkonnahoidliku hanke põhimõtete juurutamine, elektri- ja elektroonikaseadmete romude käitlemine ja nende tekke ennetamine, taastuvenergia kasutamine jne).

| 3.2. | Andmekeskuste parim keskkonnajuhtimistava |
| --- | --- |

3.2.

Andmekeskuste parim keskkonnajuhtimistava

Selle parima keskkonnajuhtimistava kohaste meetmete kogumi keskmes on andmekeskustele eriomased meetmed (jahutuse ja õhuvoolu juhtimine, serverite virtualiseerimine jms), millele viidatakse CENELECi tehnilises aruandes CLC/TR 50600-99–1.

| 3.3. | Elektroonilise side võrkudega seotud parim keskkonnajuhtimistava |
| --- | --- |

3.3.

Elektroonilise side võrkudega seotud parim keskkonnajuhtimistava

Selles jaos käsitletakse tava, mille eesmärk on paremini hallata olemasolevaid traatsidevõrke ja traadita sidevõrke (seoses energiatarbimise ja elektromagnetväljade probleemiga), paigaldada energiatõhusamaid võrguseadmeid ja vähendada võrgutaristute rajamisest või uuendamisest tulenevat mõju.

| 3.4. | Parim keskkonnajuhtimistava keskkonnatoime parandamiseks muudes sektorites (keskkonnasäästlikumaks muutmine IKT abil) |
| --- | --- |

3.4.

Parim keskkonnajuhtimistava keskkonnatoime parandamiseks muudes sektorites (keskkonnasäästlikumaks muutmine IKT abil)

Selles jaos kirjeldatakse telekommunikatsiooni- ja IKT-teenuste sektori äriühingute praktiliste näidete toel seda, kuidas on IKT abil võimalik vähendada muude sektorite keskkonnamõju.

3.   PARIM KESKKONNAJUHTIMISTAVA, SEKTORI KESKKONNATOIME NÄITAJAD JA TIPPTASEME VÕRDLUSALUSED TELEKOMMUNIKATSIOONI- JA IKT-TEENUSTE SEKTORIS

3.1.   Valdkonnaüleste küsimustega seotud parim keskkonnajuhtimistava

Selles jaos keskendutakse valdkonnaülestele meetmetele, mis võivad olla asjakohased telekommunikatsiooni- ja IKT-teenuste sektori eri tasanditel (andmekeskused, telekommunikatsioonivõrgud, lõppkasutajate seadmed jms) tegutsevate mis tahes tüüpi organisatsioonide puhul.

3.1.1.   Keskkonnajuhtimissüsteemi võimalikult tõhus kasutamine

IKT-rajatistel on energia- ja veetarbimise ning jäätmetekke tõttu märkimisväärne keskkonnamõju. Selleks et seda mõju süstemaatilisel viisil vähendada, on eriti oluline, et telekommunikatsiooni- ja IKT-teenuste sektori äriühingud jälgiksid oma keskkonnamõju ja rakendaksid keskkonnajuhtimissüsteemi. Parima tavana tuleks:

teha kindlaks organisatsiooni IKT-vajadused ning üle kontrollida olemasolevad IKT-seadmed ja -teenused ning tarkvara;

mõõta, jälgida ja juhtida IKT-seadmete, -taristu ja -rajatiste keskkonnatoimet;

kehtestada võrdlusanalüüsi ja parima tava alusel eesmärgid ja tegevuskavad;

tagada, et kehtestatud eesmärgid ja tegevuskavad moodustavad osa kogu äriühingut hõlmavast tulemuslikust keskkonnapoliitikast, nt energiatõhususe strateegiast.

Kohaldatavus

Seda parimat keskkonnajuhtimistava saavad üldiselt kohaldada kõik sektori äriühingud ja organisatsioonid. Sellegipoolest tuleb selle protsessi jaoks ressursside ja vahendite eraldamisel arvesse võtta tegevuskoha või äriühingu suurust ja keskkonnamõju. Väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad peavad hindama selleks vajalikke jõupingutusi ja veenduma nende otstarbekuses.

Seonduvad keskkonnatoime näitajad ja tipptaseme võrdlusalused

| Keskkonnatoime näitajad | Tipptaseme võrdlusalused |
| --- | --- |
| | |
| — | Varahaldussüsteemi, nt standardi ISO 55001 kohaselt sertifitseeritud süsteemi rakendamine (jah/ei) |

Keskkonnatoime näitajad

Tipptaseme võrdlusalused

—

Varahaldussüsteemi, nt standardi ISO 55001 kohaselt sertifitseeritud süsteemi rakendamine (jah/ei)

| — | Selliste toimingute osakaal, mille puhul rakendatakse täiustatud keskkonnajuhtimissüsteemi, nt EMASi alusel tõendatud või standardi ISO 14001 kohaselt sertifitseeritud süsteemi (% rajatistest/toimingutest) |
| --- | --- |

—

Selliste toimingute osakaal, mille puhul rakendatakse täiustatud keskkonnajuhtimissüsteemi, nt EMASi alusel tõendatud või standardi ISO 14001 kohaselt sertifitseeritud süsteemi (% rajatistest/toimingutest)

| — | Selliste toimingute osakaal, mille puhul mõõdetakse ja jälgitakse energia- ja veetarbimist ning ka jäätmekäitlust |
| --- | --- |

—

Selliste toimingute osakaal, mille puhul mõõdetakse ja jälgitakse energia- ja veetarbimist ning ka jäätmekäitlust

| — | Nende töötajate osakaal, kes on vähemalt ühel korral saanud teavet keskkonnaeesmärkide kohta ning osalenud asjaomaste keskkonnajuhtimismeetmete teemalisel koolitusel |
| --- | --- |

—

Nende töötajate osakaal, kes on vähemalt ühel korral saanud teavet keskkonnaeesmärkide kohta ning osalenud asjaomaste keskkonnajuhtimismeetmete teemalisel koolitusel

| — | Energiatõhususe näitajate kasutamine (jah/ei) |
| --- | --- |

—

Energiatõhususe näitajate kasutamine (jah/ei)

| — | Elektri- ja elektroonikaseadmete romude teke (kilogrammides või tonnides) käibeühiku (eurodes) kohta |
| --- | --- |

—

Elektri- ja elektroonikaseadmete romude teke (kilogrammides või tonnides) käibeühiku (eurodes) kohta

| — | Tõhusa veekasutuse näitajate kasutamine (jah/ei) |
| --- | --- |

—

Tõhusa veekasutuse näitajate kasutamine (jah/ei)

| — | 1. ja 2. valdkonna alla kuuluv CO2-heide kokku (CO2-ekvivalenttonnides (10)) |
| --- | --- |

—

1. ja 2. valdkonna alla kuuluv CO2-heide kokku (CO2-ekvivalenttonnides (10))

| — | Kompenseeritud CO2-heide kokku (CO2-ekvivalenttonnides) |
| --- | --- |

—

Kompenseeritud CO2-heide kokku (CO2-ekvivalenttonnides)

| — | 1. ja 2. valdkonna alla kuuluv CO2-heide (CO2-ekvivalenttonnides) käibeühiku (eurodes) kohta |
| --- | --- |

—

1. ja 2. valdkonna alla kuuluv CO2-heide (CO2-ekvivalenttonnides) käibeühiku (eurodes) kohta

| — | Äriühingul on terviklik üldine varahaldussüsteem, nt standardi ISO 55001 kohaselt sertifitseeritud süsteem. |
| --- | --- |

—

Äriühingul on terviklik üldine varahaldussüsteem, nt standardi ISO 55001 kohaselt sertifitseeritud süsteem.

| — | Kõigi toimingute puhul rakendatakse täiustatud keskkonnajuhtimissüsteemi, nt EMASi alusel tõendatud või standardi ISO 14001 kohaselt sertifitseeritud süsteemi. |
| --- | --- |

—

Kõigi toimingute puhul rakendatakse täiustatud keskkonnajuhtimissüsteemi, nt EMASi alusel tõendatud või standardi ISO 14001 kohaselt sertifitseeritud süsteemi.

| — | Kõigi toimingute puhul mõõdetakse ja jälgitakse energia- ja veetarbimist ning ka jäätmekäitlust. |
| --- | --- |

—

Kõigi toimingute puhul mõõdetakse ja jälgitakse energia- ja veetarbimist ning ka jäätmekäitlust.

| — | Äriühing on saavutanud CO2-neutraalsuse (1. ja 2. valdkonna heide), sealhulgas taastuvenergia kasutamise ja CO2 kompenseerimise abil, olles võtnud kõik meetmed energiatõhususe parandamiseks. |
| --- | --- |

—

Äriühing on saavutanud CO2-neutraalsuse (1. ja 2. valdkonna heide), sealhulgas taastuvenergia kasutamise ja CO2 kompenseerimise abil, olles võtnud kõik meetmed energiatõhususe parandamiseks.

3.1.2.   Kestlike IKT-toodete ja -teenuste hange

IKT-toodete ja -teenuste valik ja juurutamine peab põhinema terviklikul strateegial eesmärgiga vähendada nendega olemuslikult kaasnevat keskkonnamõju, näiteks nendega seotud energiatarbimist ning teatavate materjalide (nt haruldased metallid, kemikaalid) kasutamist. Parima tavana tuleks:

| — | hankemenetluse ettevalmistamisel hinnata IKT-seadmete olemasolevat varu ja vajadusi; |
| --- | --- |

—

hankemenetluse ettevalmistamisel hinnata IKT-seadmete olemasolevat varu ja vajadusi;

| — | lisada hanketeatesse konkreetsed keskkonnakriteeriumid, mida tuleb täita; |
| --- | --- |

—

lisada hanketeatesse konkreetsed keskkonnakriteeriumid, mida tuleb täita;

| — | pakkuda lõppkasutajatele koolitust ja juhendust IKT-lahenduste juurutamisel, et nad saaksid tooteid ja teenuseid kasutada parimal võimalikul viisil; |
| --- | --- |

—

pakkuda lõppkasutajatele koolitust ja juhendust IKT-lahenduste juurutamisel, et nad saaksid tooteid ja teenuseid kasutada parimal võimalikul viisil;

kehtestada energiatõhususe ja keskkonnatoime kriteeriumid klientidele tarnitavatele IKT-seadmetele, et aidata klientidel vähendada oma keskkonnamõju.

Kohaldatavus

Kestlike IKT-teenuste ja -toodete hanke põhimõtteid on võimalik kohaldada kõikides äriühingutes, kuid selleks on tarvis kestlikkusega seotud erioskusi. Suurtel organisatsioonidel on rohkem võimalusi avaldada mõju oma tarnijatele, VKEd saavad aga märkimisväärselt mõjutada kohalikke tarnijaid.

Seonduvad keskkonnatoime näitajad ja tipptaseme võrdlusalused

| Keskkonnatoime näitajad | Tipptaseme võrdlusalused |
| --- | --- |
| — | Selliste äriühingu ostetavate toodete või teenuste osakaal, mis vastavad konkreetsetele keskkonnakriteeriumidele (nt ELi ökomärgis, kõrgem energiamärgise klass, Energy Stari märgis, TCO sertifikaat jms) |

Keskkonnatoime näitajad

Tipptaseme võrdlusalused

—

Selliste äriühingu ostetavate toodete või teenuste osakaal, mis vastavad konkreetsetele keskkonnakriteeriumidele (nt ELi ökomärgis, kõrgem energiamärgise klass, Energy Stari märgis, TCO sertifikaat jms)

| — | Omamise kogukulu kasutamine hankemenetluse kriteeriumina (jah/ei) |
| --- | --- |

—

Omamise kogukulu kasutamine hankemenetluse kriteeriumina (jah/ei)

| — | Selliste äriühingu ostetavate seadmete osakaal, mis vastavad rahvusvaheliselt tunnustatud parimale tavale või nõuetele (nt ELi tegevusjuhendid) |
| --- | --- |

—

Selliste äriühingu ostetavate seadmete osakaal, mis vastavad rahvusvaheliselt tunnustatud parimale tavale või nõuetele (nt ELi tegevusjuhendid)

| — | Selliste äriühingu ostetavate pakendite osakaal, mis on valmistatud ringlussevõetud materjalist või millele on omistatud metsahoolekogu märgis |
| --- | --- |

—

Selliste äriühingu ostetavate pakendite osakaal, mis on valmistatud ringlussevõetud materjalist või millele on omistatud metsahoolekogu märgis

| — | Hankemenetluses keskkonnakriteeriumidele omistatav kaal |
| --- | --- |

—

Hankemenetluses keskkonnakriteeriumidele omistatav kaal

| — | Keskkonnajuhtimissüsteemi või energiajuhtimissüsteemi, nt EMASi alusel tõendatud või standardi ISO 14001 või ISO 50001 kohaselt sertifitseeritud süsteemi kehtestanud tarnijate osakaal |
| --- | --- |

—

Keskkonnajuhtimissüsteemi või energiajuhtimissüsteemi, nt EMASi alusel tõendatud või standardi ISO 14001 või ISO 50001 kohaselt sertifitseeritud süsteemi kehtestanud tarnijate osakaal

| — | Selliste äriühingult klientidele tarnitavate IKT-toodete ja osutatavate IKT-teenuste osakaal, mille puhul on keskkonnateave lõppkasutajale kättesaadav |
| --- | --- |

—

Selliste äriühingult klientidele tarnitavate IKT-toodete ja osutatavate IKT-teenuste osakaal, mille puhul on keskkonnateave lõppkasutajale kättesaadav

| — | Kõik äriühingu ostetavad IKT-seadmed on ISO I tüübi ökomärgisega (nt ELi ökomärgis, ökomärgis Blue Angel) (võimaluse korral) või Energy Stari märgisega või nende hankel rakendatakse keskkonnahoidliku riigihanke ELi kriteeriume (võimaluse korral). |
| --- | --- |

—

Kõik äriühingu ostetavad IKT-seadmed on ISO I tüübi ökomärgisega (nt ELi ökomärgis, ökomärgis Blue Angel) (võimaluse korral) või Energy Stari märgisega või nende hankel rakendatakse keskkonnahoidliku riigihanke ELi kriteeriume (võimaluse korral).

| — | Kõik äriühingu ostetavad lairibaseadmed vastavad lairibaseadmeid käsitlevas ELi tegevusjuhendis esitatud kriteeriumidele. |
| --- | --- |

—

Kõik äriühingu ostetavad lairibaseadmed vastavad lairibaseadmeid käsitlevas ELi tegevusjuhendis esitatud kriteeriumidele.

| — | Kõik äriühingu ostetavad pakendid on valmistatud ringlussevõetud materjalist või on saanud metsahoolekogu märgise. |
| --- | --- |

—

Kõik äriühingu ostetavad pakendid on valmistatud ringlussevõetud materjalist või on saanud metsahoolekogu märgise.

| — | IKT-seadmete ostmiseks pakkumuste hindamisel on keskkonnatoimele omistatav kaal 10 %. |
| --- | --- |

—

IKT-seadmete ostmiseks pakkumuste hindamisel on keskkonnatoimele omistatav kaal 10 %.

| — | Kõigi äriühingu tarnitavate IKT-toodete ja osutatavate IKT-teenuste puhul on nendega seotud keskkonnateave lõppkasutajale kättesaadav. |
| --- | --- |

—

Kõigi äriühingu tarnitavate IKT-toodete ja osutatavate IKT-teenuste puhul on nendega seotud keskkonnateave lõppkasutajale kättesaadav.

| — | Hankemenetluses kasutatakse kriteeriumina omamise kogukulu. |
| --- | --- |

—

Hankemenetluses kasutatakse kriteeriumina omamise kogukulu.

3.1.3.   Lõppkasutaja seadmete energiatarbimise optimeerimine

Telekommunikatsiooni- ja IKT-teenuste sektori äriühingute tööruumides ja rajatistes kasutatavate lõppkasutaja seadmete energiatarbimist on võimalik oluliselt vähendada konkreetsete toitehaldusmeetmete abil. Parima tavana tuleks:

| | võtta kasutusele tehnilised lahendused:






  — | paigaldada sobiva energiatõhususe ja sobivate funktsioonidega seadmed, olenevalt kasutajate vajadustest; |
| --- | --- | --- |

võtta kasutusele tehnilised lahendused:

—

paigaldada sobiva energiatõhususe ja sobivate funktsioonidega seadmed, olenevalt kasutajate vajadustest;

| — | seadmed nõuetekohaselt konfigureerida, et vähendada ebavajalike funktsioonide arvu ja elektritarbimist; |
| --- | --- |

—

seadmed nõuetekohaselt konfigureerida, et vähendada ebavajalike funktsioonide arvu ja elektritarbimist;

| — | korraldada korrapäraseid energiaauditeid, et kontrollida seadmete konfiguratsiooni ja väljalülitatud seadmeid; |
| --- | --- |

—

korraldada korrapäraseid energiaauditeid, et kontrollida seadmete konfiguratsiooni ja väljalülitatud seadmeid;

| — | töötada välja toitehalduslahendused, mille puhul kasutatakse eri liiki toitehaldusrežiime (manuaalne, vaikimisi, tarkvarapõhine toitehaldus) või eriotstarbelisi seadmeid (nt nutipistikupesad jms); |
| --- | --- |

—

töötada välja toitehalduslahendused, mille puhul kasutatakse eri liiki toitehaldusrežiime (manuaalne, vaikimisi, tarkvarapõhine toitehaldus) või eriotstarbelisi seadmeid (nt nutipistikupesad jms);

| | võtta kasutusele korralduslikud lahendused:






  — | hinnata individuaalset omaksvõttu kasutajate seas; |
| --- | --- | --- |

võtta kasutusele korralduslikud lahendused:

—

hinnata individuaalset omaksvõttu kasutajate seas;

| — | suurendada kasutajate teadlikkust. |
| --- | --- |

—

suurendada kasutajate teadlikkust.

Kohaldatavus

Seda parimat keskkonnajuhtimistava saavad kohaldada nii suured kui ka väikesed äriühingud, ehkki VKEdel võib olla rohkem kasu meetoditest, mis põhinevad pigem individuaalsete kasutajate teadlikkusel kui automatiseeritud kontrollide juurutamisel, mis sobib paremini suurtele äriühingutele. Toitehalduse rakendamine sõltub sellest, mil määral on kõrgem juhtkond valmis võtma kohustusi, et saavutada üldisi energiasäästu eesmärke ja parandada keskkonnatoimet. Samuti oleneb see sellest, mil määral on töötajad valmis toitehaldusmeetmetes osalema, samuti IT- ja hankeosakondade pakutavast toest.

Seonduvad keskkonnatoime näitajad ja tipptaseme võrdlusalused

| Keskkonnatoime näitajad | Tipptaseme võrdlusalused |
| --- | --- |
| — | Tööruumide energiatarbimine (kWh) käibeühiku või tööjaamade või kohapealsete töötajate arvu kohta (kui võimalik, siis tuleks jätta kütte-, ventilatsiooni- ja kliimaseadmed ning valgustusseadmed arvesse võtmata) |

Keskkonnatoime näitajad

Tipptaseme võrdlusalused

—

Tööruumide energiatarbimine (kWh) käibeühiku või tööjaamade või kohapealsete töötajate arvu kohta (kui võimalik, siis tuleks jätta kütte-, ventilatsiooni- ja kliimaseadmed ning valgustusseadmed arvesse võtmata)

| — | Selliste lõppkasutajale ette nähtud IKT-seadmete osakaal, mis on paigaldatud optimaalset toitehaldust tagava konfiguratsiooniga |
| --- | --- |

—

Selliste lõppkasutajale ette nähtud IKT-seadmete osakaal, mis on paigaldatud optimaalset toitehaldust tagava konfiguratsiooniga

| — | Selliste lõppkasutajale ette nähtud IKT-seadmete osakaal, mille puhul kontrollitakse sobiva ajavahemiku järel (nt kord aastas, vaid korra toote kasutusea jooksul) toitehaldust |
| --- | --- |

—

Selliste lõppkasutajale ette nähtud IKT-seadmete osakaal, mille puhul kontrollitakse sobiva ajavahemiku järel (nt kord aastas, vaid korra toote kasutusea jooksul) toitehaldust

| — | Nende töötajate osakaal, kes on vähemalt korra osalenud energiasäästuteemalisel koolitusel |
| --- | --- |

—

Nende töötajate osakaal, kes on vähemalt korra osalenud energiasäästuteemalisel koolitusel

| — | Kõik lõppkasutaja IKT-seadmed on paigaldatud optimaalset toitehaldust tagava konfiguratsiooniga. |
| --- | --- |

—

Kõik lõppkasutaja IKT-seadmed on paigaldatud optimaalset toitehaldust tagava konfiguratsiooniga.

| — | Kõigi lõppkasutajale ette nähtud IKT-seadmete toitehaldust on kontrollitud vähemalt korra kasutusea jooksul. |
| --- | --- |

—

Kõigi lõppkasutajale ette nähtud IKT-seadmete toitehaldust on kontrollitud vähemalt korra kasutusea jooksul.

| — | Kõik töötajad on vähemalt korra osalenud energiasäästuteemalisel koolitusel. |
| --- | --- |

—

Kõik töötajad on vähemalt korra osalenud energiasäästuteemalisel koolitusel.

3.1.4.   Taastuvast energiaallikast ja vähese CO2-heitega energiaallikast toodetud energia kasutamine

IKT-rajatistel on suure energiatarbimise tõttu suur CO2-jalajälg. CO2-jalajälge aitab märkimisväärselt vähendada taastuvast energiaallikast toodetud elektrienergia kasutamine, näiteks biomassi-, päikese-, tuule- või geotermilisel energial töötavate jahutussüsteemide kasutuselevõtt. Parima keskkonnajuhtimistavana tuleks:

| — | osta taastuvallikast toodetud elektrit kolmandatelt isikutelt; |
| --- | --- |

—

osta taastuvallikast toodetud elektrit kolmandatelt isikutelt;

| — | toota elektrienergiat kohapeal või muus tegevuskohas; |
| --- | --- |

—

toota elektrienergiat kohapeal või muus tegevuskohas;

| — | salvestada elektrienergiat kohapeal tõhusal viisil. |
| --- | --- |

—

salvestada elektrienergiat kohapeal tõhusal viisil.

Kohaldatavus

Seda parimat keskkonnajuhtimistava saavad üldiselt kohaldada kõik sektori äriühingud, sealhulgas VKEd. Kohaldatavus võib aga sõltuda rajatise geograafilisest asukohast ja suurusest.

Seonduvad keskkonnatoime näitajad ja tipptaseme võrdlusalused

| Keskkonnatoime näitajad | Tipptaseme võrdlusalused |
| --- | --- |
| — | Ostetava taastuvallikast toodetud (päritolutunnistusega) elektri osakaal kogu elektritarbimises (%) |

Keskkonnatoime näitajad

Tipptaseme võrdlusalused

—

Ostetava taastuvallikast toodetud (päritolutunnistusega) elektri osakaal kogu elektritarbimises (%)

| — | Kohapeal taastuvallikast toodetud elektri osakaal kogu elektritarbimises (%) |
| --- | --- |

—

Kohapeal taastuvallikast toodetud elektri osakaal kogu elektritarbimises (%)

| — | Taastuvenergiategur vastavalt standardile EN 50600-4–3 |
| --- | --- |

—

Taastuvenergiategur vastavalt standardile EN 50600-4–3

| — | CO2-tõhusus (Carbon Usage Effectiveness, CUE) = rajatise energiatarbimisest tulenev CO2-heide (CO2-ekvivalentkilogrammides)/IKT-seadmete kogu energiatarbimine (kWh) |
| --- | --- |

—

CO2-tõhusus (Carbon Usage Effectiveness, CUE) = rajatise energiatarbimisest tulenev CO2-heide (CO2-ekvivalentkilogrammides)/IKT-seadmete kogu energiatarbimine (kWh)

| — | Tarbitava energia CO2-jalajälg = rajatise energiatarbimisest tulenev CO2-heide (CO2-ekvivalentkilogrammides)/kogu energiatarbimine (kWh) |
| --- | --- |

—

Tarbitava energia CO2-jalajälg = rajatise energiatarbimisest tulenev CO2-heide (CO2-ekvivalentkilogrammides)/kogu energiatarbimine (kWh)

| — | Kogu kasutatav (kas ostetud või kohapeal toodetud) elektrienergia on pärit taastuvast energiaallikast. |
| --- | --- |

—

Kogu kasutatav (kas ostetud või kohapeal toodetud) elektrienergia on pärit taastuvast energiaallikast.

3.1.5.   IKT-seadmete ressursitõhususe tagamine jäätmetekke ärahoidmise, korduskasutamise ja ringlussevõtu kaudu

IKT-sektori ressursitõhusus ja asjakohane jäätmekäitlus on oluline seepärast, et sektoris kasutatakse teatavaid materjale, mis vajavad olelusringi lõpus nõuetekohast käitlust, et hoida ära kahju inimeste tervisele ja keskkonnale. Samuti pakub see ringlussevõtu kaudu head võimalust aeglustada ressursside ammendumist. Selleks et parandada jäätmekäitlust IKT-ettevõtete jäätmehierarhia kõikidel astmetel, saab rakendada eriotstarbelisi jäätmekäitlusmeetodeid. Parima keskkonnajuhtimistavana tuleks:

| — | välja töötada jäätmetekke ärahoidmise kava; |
| --- | --- |

—

välja töötada jäätmetekke ärahoidmise kava;

| — | edendada hangete kaudu ökodisaini, mis põhineb olelusringi hindamisel; |
| --- | --- |

—

edendada hangete kaudu ökodisaini, mis põhineb olelusringi hindamisel;

| — | pikendada IKT-seadmete kasutusiga ja takistada nende enneaegset vananemist; |
| --- | --- |

—

pikendada IKT-seadmete kasutusiga ja takistada nende enneaegset vananemist;

| — | rakendada IKT-seadmete korduskasutamist võimaldavaid süsteeme; |
| --- | --- |

—

rakendada IKT-seadmete korduskasutamist võimaldavaid süsteeme;

| — | tagada olelusringi lõpus olevate IKT-seadmete jälgimispõhine kogumine ja nõuetekohane sortimine. |
| --- | --- |

—

tagada olelusringi lõpus olevate IKT-seadmete jälgimispõhine kogumine ja nõuetekohane sortimine.

Kohaldatavus

| | See parim keskkonnajuhtimistava on põhimõtteliselt üldkohaldatav kõigis selle sektori äriühingutes; praktikas võivad väikeettevõtjad teatavaid jäätmekäitlustoiminguid tellida väljastpoolt. Ressursitõhususega seotud valikuvariandid sõltuvad ka seadmete omandiõiguse mudelist.

  Seonduvad keskkonnatoime näitajad ja tipptaseme võrdlusalused








  Keskkonnatoime näitajad | Tipptaseme võrdlusalused |
| --- | --- | --- |
| — | Sertifitseeritud jäätmevaba käitlussüsteemiga või sertifitseeritud varahaldussüsteemiga rajatiste või tegevuskohtade osakaal (% rajatistest/tegevuskohtadest) |

See parim keskkonnajuhtimistava on põhimõtteliselt üldkohaldatav kõigis selle sektori äriühingutes; praktikas võivad väikeettevõtjad teatavaid jäätmekäitlustoiminguid tellida väljastpoolt. Ressursitõhususega seotud valikuvariandid sõltuvad ka seadmete omandiõiguse mudelist.

Seonduvad keskkonnatoime näitajad ja tipptaseme võrdlusalused

Keskkonnatoime näitajad

Tipptaseme võrdlusalused

—

Sertifitseeritud jäätmevaba käitlussüsteemiga või sertifitseeritud varahaldussüsteemiga rajatiste või tegevuskohtade osakaal (% rajatistest/tegevuskohtadest)

| — | IKT-seadmete (nt serverid, ruuterid, lõppkasutaja seadmed) keskmine kasutusiga (arvutatuna tooterühmade kaupa) |
| --- | --- |

—

IKT-seadmete (nt serverid, ruuterid, lõppkasutaja seadmed) keskmine kasutusiga (arvutatuna tooterühmade kaupa)

| — | Selliste ettevõttesisese tegevuse tagajärjel tekkivate IKT-jäätmete osakaal, mis kogutakse korduskasutamiseks või taastamiseks või suunatakse ringlussevõttu |
| --- | --- |

—

Selliste ettevõttesisese tegevuse tagajärjel tekkivate IKT-jäätmete osakaal, mis kogutakse korduskasutamiseks või taastamiseks või suunatakse ringlussevõttu

| — | Selliste klientidelt pärit elektri- ja elektroonikaseadmete romude või IKT-jäätmete osakaal, mis kogutakse korduskasutamiseks või taastamiseks või suunatakse ringlussevõttu |
| --- | --- |

—

Selliste klientidelt pärit elektri- ja elektroonikaseadmete romude või IKT-jäätmete osakaal, mis kogutakse korduskasutamiseks või taastamiseks või suunatakse ringlussevõttu

| — | Prügilasse ladestatavate IKT-jäätmete kogus (t) |
| --- | --- |

—

Prügilasse ladestatavate IKT-jäätmete kogus (t)

| — | Kõigis rajatistes rakendatakse sertifitseeritud jäätmevaba käitlussüsteemi või sertifitseeritud varahaldussüsteemi. |
| --- | --- |

—

Kõigis rajatistes rakendatakse sertifitseeritud jäätmevaba käitlussüsteemi või sertifitseeritud varahaldussüsteemi.

| — | 90 % ettevõttesisestest IKT-seadmetest kogutakse korduskasutamiseks või taastamiseks või suunatakse ringlussevõttu. |
| --- | --- |

—

90 % ettevõttesisestest IKT-seadmetest kogutakse korduskasutamiseks või taastamiseks või suunatakse ringlussevõttu.

| — | 30 % klientide IKT-seadmetest võetakse käitlemiseks tagasi ning kogutakse korduskasutamiseks või taastamiseks või suunatakse ringlussevõttu (kui IKT-ettevõte tarnib seadmeid klientidele). |
| --- | --- |

—

30 % klientide IKT-seadmetest võetakse käitlemiseks tagasi ning kogutakse korduskasutamiseks või taastamiseks või suunatakse ringlussevõttu (kui IKT-ettevõte tarnib seadmeid klientidele).

| — | IKT-jäätmetest ei ladestata prügilasse midagi. |
| --- | --- |

—

IKT-jäätmetest ei ladestata prügilasse midagi.

3.1.6.   Andmeliiklusnõudluse vähendamine keskkonnahoidliku tarkvara abil

Kuigi tarkvara otseselt energiat ei tarbi, on sel märkimisväärne mõju käitamiseks vajaliku IKT-riistvara energiatõhususele. Tarkvarakoodi kirjutamisel ei võeta aga sageli energiatarbimist arvesse, ehkki tarkvara optimeerimise ning töödeldavate ja edastatavate andmete mahu vähendamisega on lõppkokkuvõttes võimalik riistvara energiatarbimist vähendada.

Käesolev parim keskkonnajuhtimistava koondab meetmeid, mida saab rakendada kas uue tarkvara väljatöötamisel või olemasoleva tarkvara optimeerimisel serverites ja võrkudes; see hõlmab nii mobiilirakendusi (nutitelefonides ja tahvelarvutites) kui ka arvutitarkvara (süle- ja lauaarvutites), samuti veebiportaale ja veebipõhiseid rakendusi. Parima keskkonnajuhtimistavana tuleks:

| — | valida või töötada välja energiatõhusam tarkvara, mis vähendab käitatavate IKT-seadmete elektritarbimist; |
| --- | --- |

—

valida või töötada välja energiatõhusam tarkvara, mis vähendab käitatavate IKT-seadmete elektritarbimist;

| — | projekteerida lõppkasutaja vajaduste hindamise alusel nõudluspõhine tarkvara, et hoida ära liigset energiatarbimist kasutusetapis ja aeglustada olemasolevate IKT-seadmete vananemist; |
| --- | --- |

—

projekteerida lõppkasutaja vajaduste hindamise alusel nõudluspõhine tarkvara, et hoida ära liigset energiatarbimist kasutusetapis ja aeglustada olemasolevate IKT-seadmete vananemist;

| — | jälgida tarkvaraga seotud energiatarbimist, et hinnata soetatud tarkvara tegelikku jõudlust või võimalust parandada olemasoleva tarkvara energiatõhusust; |
| --- | --- |

—

jälgida tarkvaraga seotud energiatarbimist, et hinnata soetatud tarkvara tegelikku jõudlust või võimalust parandada olemasoleva tarkvara energiatõhusust;

| — | hinnata tarkvara keskkonnamõju väljatöötamisetapis olelusringi hindamise abil ning kasutusetapis jõudluse mõõtmise abil (protsessor, muutmälu ja energiakasutus); |
| --- | --- |

—

hinnata tarkvara keskkonnamõju väljatöötamisetapis olelusringi hindamise abil ning kasutusetapis jõudluse mõõtmise abil (protsessor, muutmälu ja energiakasutus);

| — | refaktoreerida olemasolevat tarkvara, et parandada selle energiatõhusust. |
| --- | --- |

—

refaktoreerida olemasolevat tarkvara, et parandada selle energiatõhusust.

Kohaldatavus

Seda parimat keskkonnajuhtimistava saavad kohaldada kõik sektori äriühingud, olenemata sellest, kas nad ostavad tarkvaralahendusi sisse või töötavad neid välja ise.

Seonduvad keskkonnatoime näitajad ja tipptaseme võrdlusalused

| Keskkonnatoime näitajad | Tipptaseme võrdlusalused |
| --- | --- |
| — | Selliste tegevuskohtade osakaal, kus rakendatakse andmekeskuste energiatõhusust käsitlevas ELi tegevusjuhendis esitatud parimat tava või tehnilises aruandes CLC/TR 50600-99–1 esitatud eeldatavat tava seoses uute IT-teenuste väljatöötamise ja juurutamisega |

Keskkonnatoime näitajad

Tipptaseme võrdlusalused

—

Selliste tegevuskohtade osakaal, kus rakendatakse andmekeskuste energiatõhusust käsitlevas ELi tegevusjuhendis esitatud parimat tava või tehnilises aruandes CLC/TR 50600-99–1 esitatud eeldatavat tava seoses uute IT-teenuste väljatöötamise ja juurutamisega

| — | Tarkvara kasutamisega seoses edastatud andmete maht (bittides lehelaadimise kohta või bittides mobiilirakenduse kasutamise minuti kohta) |
| --- | --- |

—

Tarkvara kasutamisega seoses edastatud andmete maht (bittides lehelaadimise kohta või bittides mobiilirakenduse kasutamise minuti kohta)

| — | Sellise äsja soetatud tarkvara osakaal, mille hankel on valikukriteeriumina kasutatud energiatõhusust (%) |
| --- | --- |

—

Sellise äsja soetatud tarkvara osakaal, mille hankel on valikukriteeriumina kasutatud energiatõhusust (%)

| — | Sellise äsja välja töötatud tarkvara osakaal, mille väljatöötamisel on arvesse võetud energiatõhusust (%) |
| --- | --- |

—

Sellise äsja välja töötatud tarkvara osakaal, mille väljatöötamisel on arvesse võetud energiatõhusust (%)

| — | Väljatöötatud nõudluspõhise tarkvara osakaal |
| --- | --- |

—

Väljatöötatud nõudluspõhise tarkvara osakaal

| — | Sellise olemasoleva tarkvara osakaal, mis on refaktoreeritud või mille kood on läbi vaadatud, et tagada suurem energiatõhusus (%) |
| --- | --- |

—

Sellise olemasoleva tarkvara osakaal, mis on refaktoreeritud või mille kood on läbi vaadatud, et tagada suurem energiatõhusus (%)

| — | Sellise tarkvara osakaal, mille puhul on hinnatud või jälgitud energiatõhusust (%) |
| --- | --- |

—

Sellise tarkvara osakaal, mille puhul on hinnatud või jälgitud energiatõhusust (%)

| — | Sellise tarkvara osakaal, mille puhul on hinnatud olelusringi |
| --- | --- |

—

Sellise tarkvara osakaal, mille puhul on hinnatud olelusringi

| — | Energiatõhusat tarkvara käsitleva koolituse läbinud tarkvaraarendajate (töötajate) osakaal (%) |
| --- | --- |

—

Energiatõhusat tarkvara käsitleva koolituse läbinud tarkvaraarendajate (töötajate) osakaal (%)

| — | Kõigis andmekeskustes rakendatakse andmekeskuste energiatõhusust käsitlevas ELi tegevusjuhendis esitatud parimat tava või tehnilises aruandes CLC/TR 50600-99–1 esitatud eeldatavat tava seoses uute IT-teenuste väljatöötamise ja juurutamisega. |
| --- | --- |

—

Kõigis andmekeskustes rakendatakse andmekeskuste energiatõhusust käsitlevas ELi tegevusjuhendis esitatud parimat tava või tehnilises aruandes CLC/TR 50600-99–1 esitatud eeldatavat tava seoses uute IT-teenuste väljatöötamise ja juurutamisega.

| — | Kõik tarkvaraarendajad (töötajad) on läbinud energiatõhusat tarkvara käsitleva koolituse. |
| --- | --- |

—

Kõik tarkvaraarendajad (töötajad) on läbinud energiatõhusat tarkvara käsitleva koolituse.

| — | Aasta jooksul on viidud ellu vähemalt üks projekt eesmärgiga vähendada andmeliiklusnõudlust keskkonnahoidliku tarkvara abil. |
| --- | --- |

—

Aasta jooksul on viidud ellu vähemalt üks projekt eesmärgiga vähendada andmeliiklusnõudlust keskkonnahoidliku tarkvara abil.

3.2.   Andmekeskuste parim keskkonnajuhtimistava

Selles jaos keskendutakse tavale, mis aitab parandada andmekeskuste tegevuse keskkonnatoimet. Paljusid käesolevas peatükis kirjeldatud meetodeid saab kasutada ka telekommunikatsioonivõrgu keskjaamades.

Andmekeskusi on väga erinevaid ja neid on võimalik liigitada mitmesugustel viisidel. Andmekeskusi saab eristada järgmiste tunnuste põhjal: andmekeskuse suurus (st pindala, serverite arv ja/või töökoormus); geograafiline asukoht; käitaja eesmärk või liik (nt üht ettevõtet teenindav andmekeskus, koospaiknemisel (11) või koosmajutusel põhinevad või võrguoperaatori rajatised); turbeaste (I–IV). Nendest tunnustest sõltub, kas allpool kirjeldatud parimat keskkonnajuhtimistava on võimalik eri andmekeskustes kohaldada.

3.2.1.   Andmekeskuse energiajuhtimissüsteemi rakendamine (sh IKT- ja muude seadmete energiatarbimise mõõtmine, jälgimine ja juhtimine)

Suur osa andmekeskuste keskkonnamõjust on tingitud energiatarbimisest. Seepärast on oluline, et andmekeskuste käitajatel oleks selge ja üksikasjalik ülevaade energiatarbimisest asjakohastel detailsuse tasemetel ning et nad kasutaksid süstemaatiliselt ära kõiki võimalusi selle vähendamiseks. Parima tavana tuleks:

| — | rakendada energiajuhtimissüsteemi (nt standardi ISO 50001 kohaselt sertifitseeritud või EMASi alusel tõendatud süsteem); |
| --- | --- |

—

rakendada energiajuhtimissüsteemi (nt standardi ISO 50001 kohaselt sertifitseeritud või EMASi alusel tõendatud süsteem);

| — | kontrollida olemasolevaid seadmeid ja teenuseid ning teha seeläbi kindlaks kõik valdkonnad, kus on võimalik tegevust optimeerida ja konsolideerida, et kasutada võimalikult suures ulatuses ära kasutamata võimekust, enne kui investeerida uutesse materiaalsetesse ressurssidesse; |
| --- | --- |

—

kontrollida olemasolevaid seadmeid ja teenuseid ning teha seeläbi kindlaks kõik valdkonnad, kus on võimalik tegevust optimeerida ja konsolideerida, et kasutada võimalikult suures ulatuses ära kasutamata võimekust, enne kui investeerida uutesse materiaalsetesse ressurssidesse;

| — | paigaldada mõõteseadmed, mille abil saab mõõta energiatarbimist ja keskkonnaparameetreid eri tasanditel (rea, kapi, püstiku või IKT-seadme tasandil); |
| --- | --- |

—

paigaldada mõõteseadmed, mille abil saab mõõta energiatarbimist ja keskkonnaparameetreid eri tasanditel (rea, kapi, püstiku või IKT-seadme tasandil);

| — | jälgida seadmete kasutusmäära, energiatarbimise ja keskkonnatingimustega seotud tulemuslikkuse põhinäitajaid (KPId) ning koostada sellekohaseid aruandeid. |
| --- | --- |

—

jälgida seadmete kasutusmäära, energiatarbimise ja keskkonnatingimustega seotud tulemuslikkuse põhinäitajaid (KPId) ning koostada sellekohaseid aruandeid.

Kohaldatavus

Vt üldmärkused andmekeskuste parima keskkonnajuhtimistava kohta. Enamik energiajuhtimise parima tava kohaseid meetmeid sobib paremini üht ettevõtet teenindavatele keskmise turbeastmega andmekeskustele, kus hoitakse lokaliseeritud andmeid.

Seonduvad keskkonnatoime näitajad ja tipptaseme võrdlusalused

| Keskkonnatoime näitajad | Tipptaseme võrdlusalused |
| --- | --- |
| — | Andmekeskuse energiajuhtimist kajastav üldine tulemuslikkuse põhinäitaja (KPIDCEM) Euroopa Telekommunikatsioonistandardite Instituudi standardi alusel |

Keskkonnatoime näitajad

Tipptaseme võrdlusalused

—

Andmekeskuse energiajuhtimist kajastav üldine tulemuslikkuse põhinäitaja (KPIDCEM) Euroopa Telekommunikatsioonistandardite Instituudi standardi alusel

| — | Selliste rajatiste osakaal, kus kasutatakse standardi ISO 50001 kohaselt sertifitseeritud või EMASi lisatud või andmekeskuste energiatõhusust käsitlevale ELi tegevusjuhendile või tehnilises aruandes CLC/TR 50600-99–1 esitatud eeldatavale tava vastavat energiajuhtimissüsteemi |
| --- | --- |

—

Selliste rajatiste osakaal, kus kasutatakse standardi ISO 50001 kohaselt sertifitseeritud või EMASi lisatud või andmekeskuste energiatõhusust käsitlevale ELi tegevusjuhendile või tehnilises aruandes CLC/TR 50600-99–1 esitatud eeldatavale tava vastavat energiajuhtimissüsteemi

| — | Seadmete kasutusmäära, energiatarbimist, temperatuuri või niiskustingimusi mõõtvate eriotstarbeliste seadmetega varustatud IKT-, jahutus- või toiteseadmete osakaal |
| --- | --- |

—

Seadmete kasutusmäära, energiatarbimist, temperatuuri või niiskustingimusi mõõtvate eriotstarbeliste seadmetega varustatud IKT-, jahutus- või toiteseadmete osakaal

| — | Nende töötajate osakaal, kes on saanud aasta jooksul teavet energiaalaste eesmärkide kohta või osalenud asjakohaste energiajuhtimismeetmete teemalisel koolitusel |
| --- | --- |

—

Nende töötajate osakaal, kes on saanud aasta jooksul teavet energiaalaste eesmärkide kohta või osalenud asjakohaste energiajuhtimismeetmete teemalisel koolitusel

| — | Olemasolevate andmekeskuste tõhusust kajastav tulemuslikkuse põhinäitaja (KPIDCP) on 1,5 või sellest väiksem. |
| --- | --- |

—

Olemasolevate andmekeskuste tõhusust kajastav tulemuslikkuse põhinäitaja (KPIDCP) on 1,5 või sellest väiksem.

| — | Kõigis andmekeskustes kasutatakse standardi ISO 50001 kohaselt sertifitseeritud või EMASi lisatud või andmekeskuste energiatõhusust käsitlevas ELi tegevusjuhendis esitatud eeldatavale miinimumtavale või tehnilises aruandes CLC/TR 50600-99–1 esitatud eeldatavale tavale vastavat energiajuhtimissüsteemi. |
| --- | --- |

—

Kõigis andmekeskustes kasutatakse standardi ISO 50001 kohaselt sertifitseeritud või EMASi lisatud või andmekeskuste energiatõhusust käsitlevas ELi tegevusjuhendis esitatud eeldatavale miinimumtavale või tehnilises aruandes CLC/TR 50600-99–1 esitatud eeldatavale tavale vastavat energiajuhtimissüsteemi.

3.2.2.   Andmehaldus- ja -salvestuspõhimõtete väljatöötamine ja rakendamine

Andmekeskustes on võimalik energiatarbimist vähendada eelkõige elektritoitel riistvara (serverid ja salvestid) arvu vähendamisega, sest sellega vähendatakse andmekandjale salvestatavate andmete hulka ning rakenduste, andmebaaside ja teenuste käitamiseks vajaminevat andmetöötlusvõimsust. Parima tavana tuleks:

| — | rakendada tulemuslikke andmehaldus- ja -salvestuspõhimõtteid, et vähendada selliste salvestatud andmete osakaalu, mis on kas ebavajalikud või dubleeritud või millele ei ole vaja kiiret juurdepääsu; |
| --- | --- |

—

rakendada tulemuslikke andmehaldus- ja -salvestuspõhimõtteid, et vähendada selliste salvestatud andmete osakaalu, mis on kas ebavajalikud või dubleeritud või millele ei ole vaja kiiret juurdepääsu;

| — | juurutada võrgu- ja virtualiseerimistehnoloogia lahendusi, et kasutada võimalikult suures ulatuses ühisplatvorme; |
| --- | --- |

—

juurutada võrgu- ja virtualiseerimistehnoloogia lahendusi, et kasutada võimalikult suures ulatuses ühisplatvorme;

| — | konsolideerida olemasolevaid teenuseid ja kõrvaldada kasutuselt ebavajalik riistvara (ja ebavajalikud virtuaalarvutid), et vähendada elektrienergiat tarbiva, suure vastupanuvõime ja töökindlusega riistvara (serverid, võrgu- ja salvestusseadmed) hulka. |
| --- | --- |

—

konsolideerida olemasolevaid teenuseid ja kõrvaldada kasutuselt ebavajalik riistvara (ja ebavajalikud virtuaalarvutid), et vähendada elektrienergiat tarbiva, suure vastupanuvõime ja töökindlusega riistvara (serverid, võrgu- ja salvestusseadmed) hulka.

Kui neid meetodeid nõuetekohaselt rakendatakse, on nende abil võimalik vähendada ostetava riistvara hulka; see omakorda aitab märkimisväärselt kokku hoida materiaalseid ressursse.

Kohaldatavus

Seda parimat keskkonnajuhtimistava saavad üldiselt kohaldada kõik sektori äriühingud ja organisatsioonid olenemata suurusest, turbeastmest ja otstarbest, ehkki ettevõttepõhiste või koospaiknemisel põhinevate andmekeskuste puhul võidakse neid kohaldada erinevalt. Kuigi virtualiseerimist kasutatakse sagedamini suuremates andmekeskustes, saab seda rakendada ka väiksemates serveriruumides.

Seonduvad keskkonnatoime näitajad ja tipptaseme võrdlusalused

| Keskkonnatoime näitajad | Tipptaseme võrdlusalused |
| --- | --- |
| — | Energiatarbimine (kWh) seadmepüstiku kohta |

Keskkonnatoime näitajad

Tipptaseme võrdlusalused

—

Energiatarbimine (kWh) seadmepüstiku kohta

| — | Keskmine andmesalvestusruumi kasutamise määr (%) |
| --- | --- |

—

Keskmine andmesalvestusruumi kasutamise määr (%)

| — | Keskmine serverite kasutamise määr (%) |
| --- | --- |

—

Keskmine serverite kasutamise määr (%)

| — | Keskmine seadmekappide kasutamise määr (%) |
| --- | --- |

—

Keskmine seadmekappide kasutamise määr (%)

| — | Virtualiseeritud serverite osakaal (%) |
| --- | --- |

—

Virtualiseeritud serverite osakaal (%)

| — | Selliste andmekeskuste osakaal, kus rakendatakse andmekeskuste energiatõhusust käsitlevas ELi tegevusjuhendis esitatud eeldatavat miinimumtava või tehnilises aruandes CLC/TR 50600-99–1 esitatud eeldatavat tava seoses andmehalduse ja -salvestusega ning olemasolevate IKT-seadmete ja -teenuste haldusega |
| --- | --- |

—

Selliste andmekeskuste osakaal, kus rakendatakse andmekeskuste energiatõhusust käsitlevas ELi tegevusjuhendis esitatud eeldatavat miinimumtava või tehnilises aruandes CLC/TR 50600-99–1 esitatud eeldatavat tava seoses andmehalduse ja -salvestusega ning olemasolevate IKT-seadmete ja -teenuste haldusega

| — | Kõigis andmekeskustes rakendatakse andmekeskuste energiatõhusust käsitlevas ELi tegevusjuhendis esitatud eeldatavat miinimumtava või tehnilises aruandes CLC/TR 50600-99–1 esitatud eeldatavat tava seoses andmehalduse ja -salvestusega ning olemasolevate IKT-seadmete ja -teenuste haldusega. |
| --- | --- |

—

Kõigis andmekeskustes rakendatakse andmekeskuste energiatõhusust käsitlevas ELi tegevusjuhendis esitatud eeldatavat miinimumtava või tehnilises aruandes CLC/TR 50600-99–1 esitatud eeldatavat tava seoses andmehalduse ja -salvestusega ning olemasolevate IKT-seadmete ja -teenuste haldusega.

3.2.3.   Õhuvoolu juhtimise ja projekteerimise parandamine

IT-süsteemide töökindlus sõltub keskkonnatingimustest (temperatuur, niiskus, tolm jne), mille tagamiseks tuleb säilitada sobiv siseõhu kvaliteet. Andmekeskuste õhuvoolu juhtimise eesmärk on hoida ära õhuringlust ning ruumi sissepuhutava jahutusõhu ja seadmetest väljuva sooja õhu segunemist. Parima keskkonnajuhtimistavana tuleks:

| — | kasutada IKT-seadmete puhul külma ja kuuma tsooni eraldamist, et riistvaral oleks ümbritseva keskkonnaga sama õhuvoolusuund ning soe ja külm õhk ei seguneks; |
| --- | --- |

—

kasutada IKT-seadmete puhul külma ja kuuma tsooni eraldamist, et riistvaral oleks ümbritseva keskkonnaga sama õhuvoolusuund ning soe ja külm õhk ei seguneks;

| — | tagada tsoonide eraldatus ja kattepaneelid, et hoida ära õhuringlust serverite ümbruses; |
| --- | --- |

—

tagada tsoonide eraldatus ja kattepaneelid, et hoida ära õhuringlust serverite ümbruses;

| — | eraldada IKT-seadmed vastavalt nõutavatele keskkonnatingimustele (peamiselt niiskus ja temperatuur) ning tagada sobiv õhuvool eri keskkonnatingimustega eraldi aladel; |
| --- | --- |

—

eraldada IKT-seadmed vastavalt nõutavatele keskkonnatingimustele (peamiselt niiskus ja temperatuur) ning tagada sobiv õhuvool eri keskkonnatingimustega eraldi aladel;

| — | parandada põrandate ja lagede konstruktsiooni, et vähendada õhu möödavoolu, hoida ära õhuringlust ja vähendada takistusi kaablite või muude struktuuride tõttu; |
| --- | --- |

—

parandada põrandate ja lagede konstruktsiooni, et vähendada õhu möödavoolu, hoida ära õhuringlust ja vähendada takistusi kaablite või muude struktuuride tõttu;

| — | kohandada sissepuhutava jahutusõhu kogust ja kvaliteeti vastavalt IT-seadmete vajadustele (olenevalt seadmest eralduvast soojusenergiast ja nõutavatest keskkonnatingimustest) ning tagada, et sissepuhkeõhu hulk oleks mõnevõrra suurem kui seadmetest eralduva soojendatud õhu hulk, et vähendada soojendatud õhu ringlust. |
| --- | --- |

—

kohandada sissepuhutava jahutusõhu kogust ja kvaliteeti vastavalt IT-seadmete vajadustele (olenevalt seadmest eralduvast soojusenergiast ja nõutavatest keskkonnatingimustest) ning tagada, et sissepuhkeõhu hulk oleks mõnevõrra suurem kui seadmetest eralduva soojendatud õhu hulk, et vähendada soojendatud õhu ringlust.

Parem õhuvoolu juhtimine suurendab nii jahutusseadmete tõhusust kui ka võimsust, vähendab ventilaatorite ja õhuniisutite kasutamise vajadust (ja nende energiatarbimist) ning heitsoojusenergia teket.

Kohaldatavus

Enamikku nendest meetmetest saavad rakendada vaid andmekeskuste käitajad, sest need nõuavad muudatusi talitlustingimustes, rajatise projekti kohandamist või uute seadmete paigaldamist. Ehkki neid kindlakstehtud parima tava kohaseid meetmeid on võimalik rakendada mis tahes suurusega andmekeskustes, on mastaabisääst tõenäolisem suuremates andmekeskustes, mille puhul saadakse investeeringutelt tulu kiiremini.

Seonduvad keskkonnatoime näitajad ja tipptaseme võrdlusalused

| Keskkonnatoime näitajad | Tipptaseme võrdlusalused |
| --- | --- |
| — | Õhuvoolu tõhusus (ventilaatori energiatarbimine kilovatt-tundides/ventilaatori õhuvool kuupmeetrites tunnis) |

Keskkonnatoime näitajad

Tipptaseme võrdlusalused

—

Õhuvoolu tõhusus (ventilaatori energiatarbimine kilovatt-tundides/ventilaatori õhuvool kuupmeetrites tunnis)

| — | Tagastusõhu temperatuuriindeks (Return Temperature Index) (õhuringluse tuvastamiseks) |
| --- | --- |

—

Tagastusõhu temperatuuriindeks (Return Temperature Index) (õhuringluse tuvastamiseks)

| — | Õhutöötlusseadme õhuvoolutehniline tõhusus (ühikuta) |
| --- | --- |

—

Õhutöötlusseadme õhuvoolutehniline tõhusus (ühikuta)

| — | Õhutöötlusseadme soojustehniline tõhusus (ühikuta) |
| --- | --- |

—

Õhutöötlusseadme soojustehniline tõhusus (ühikuta)

| — | Seadmepüstiku jahutusindeks (Rack Cooling Index) (sisselaskeõhu lubatud temperatuuri ja ASHRAE soovitatava temperatuuri vahe) |
| --- | --- |

—

Seadmepüstiku jahutusindeks (Rack Cooling Index) (sisselaskeõhu lubatud temperatuuri ja ASHRAE soovitatava temperatuuri vahe)

| — | Selliste seadmepüstikute osakaal, mis on paigaldatud nii, et külm ja kuum tsoon on eraldatud (kattepaneelidega) |
| --- | --- |

—

Selliste seadmepüstikute osakaal, mis on paigaldatud nii, et külm ja kuum tsoon on eraldatud (kattepaneelidega)

| — | Selliste andmekeskuste osakaal, kus rakendatakse andmekeskuste energiatõhusust käsitlevas ELi tegevusjuhendis esitatud eeldatavat miinimumtava või tehnilises aruandes CLC/TR 50600-99–1 esitatud eeldatavat tava seoses õhuvoolu juhtimise ja projekteerimisega |
| --- | --- |

—

Selliste andmekeskuste osakaal, kus rakendatakse andmekeskuste energiatõhusust käsitlevas ELi tegevusjuhendis esitatud eeldatavat miinimumtava või tehnilises aruandes CLC/TR 50600-99–1 esitatud eeldatavat tava seoses õhuvoolu juhtimise ja projekteerimisega

| — | Kõik uued seadmepüstikud on paigaldatud nii, et külm ja kuum tsoon on eraldatud (kattepaneelidega). |
| --- | --- |

—

Kõik uued seadmepüstikud on paigaldatud nii, et külm ja kuum tsoon on eraldatud (kattepaneelidega).

| — | Kõigis andmekeskustes rakendatakse andmekeskuste energiatõhusust käsitlevas ELi tegevusjuhendis esitatud eeldatavat miinimumtava või tehnilises aruandes CLC/TR 50600-99–1 esitatud eeldatavat tava seoses õhuvoolu juhtimise ja projekteerimisega ning IKT-seadmete paigaldamisega õhuvoolu juhtimise optimeerimiseks. |
| --- | --- |

—

Kõigis andmekeskustes rakendatakse andmekeskuste energiatõhusust käsitlevas ELi tegevusjuhendis esitatud eeldatavat miinimumtava või tehnilises aruandes CLC/TR 50600-99–1 esitatud eeldatavat tava seoses õhuvoolu juhtimise ja projekteerimisega ning IKT-seadmete paigaldamisega õhuvoolu juhtimise optimeerimiseks.

3.2.4.   Jahutuse juhtimise parandamine

Andmekeskustes või võrguseadmeruumides on jahutust vaja selleks, et kõrvaldada IKT-seadmetest eralduv soojusenergia ning tagada nende seadmete töökindlaks toimimiseks vajalikud talitlustingimused. Andmekeskuses vajamineva jahutussüsteemi suurus sõltub keskkonnast, kus andmekeskus asub, kasutatavate IT-seadmete tõhususest ning õhuvoolu juhtimise tulemuslikkusest. Parima keskkonnajuhtimistavana tuleks:

| — | käitada jahutussüsteemi selle tõhususe säilitamiseks optimaalsel režiimil lähtuvalt IT-töökoormusega seotud vajadustest; |
| --- | --- |

—

käitada jahutussüsteemi selle tõhususe säilitamiseks optimaalsel režiimil lähtuvalt IT-töökoormusega seotud vajadustest;

| — | kontrollida jahutussüsteemi võimsust ning selle kohandamiseks lülitada välja mittekasutatavad seadmed ja võtta paremini arvesse seadmetega seotud konkreetseid talitlusnõudeid; |
| --- | --- |

—

kontrollida jahutussüsteemi võimsust ning selle kohandamiseks lülitada välja mittekasutatavad seadmed ja võtta paremini arvesse seadmetega seotud konkreetseid talitlusnõudeid;

| — | jahutussüsteemi väljundvõimsuse optimeerimiseks ja automaatseks reguleerimiseks ühendada arvutiruumi kliimaseadmed (CRAC) omavahel või kasutada arukaid mitmikseadmeid. |
| --- | --- |

—

jahutussüsteemi väljundvõimsuse optimeerimiseks ja automaatseks reguleerimiseks ühendada arvutiruumi kliimaseadmed (CRAC) omavahel või kasutada arukaid mitmikseadmeid.

Kohaldatavus

Seda parimat keskkonnajuhtimistava saab üldiselt kohaldada kõigis sektori äriühingutes. Jahutussüsteemi hooldust ja korrapärast jahutusvõimsuse kontrolli on võimalik korraldada enamikus andmekeskustes, olenemata nende suurusest, turbeastmest ja otstarbest.

Jahutussüsteemi väljundvõimsuse automaatse reguleerimisega võivad aga kaasneda kulud arukate seadmete ostmiseks, mis tähendab, et see võib paremini sobida suurtele andmekeskustele.

Tuleb märkida, et jahutusvajaduse vähendamine võib olla vastuolus teatavate eeskirjade ja keskkonnajuhenditega. Näiteks antakse sertifitseerimissüsteemides BREEAM ja LEED punkte andmekeskuste soojusisolatsiooni parandamise eest. Andmekeskuste parem soojusisolatsioon nõuab aga rohkem jahutust, kuna serverite tekitatav soojusenergia ei saa hajuda.

Seonduvad keskkonnatoime näitajad ja tipptaseme võrdlusalused

| Keskkonnatoime näitajad | Tipptaseme võrdlusalused |
| --- | --- |
| — | Kasutustegur: keskmine jahutuskoormus (kW)/jahutussüsteemi keskmine võimsustarve (kW) |

Keskkonnatoime näitajad

Tipptaseme võrdlusalused

—

Kasutustegur: keskmine jahutuskoormus (kW)/jahutussüsteemi keskmine võimsustarve (kW)

| — | Jahutussüsteemi energiatarbimise osakaal andmekeskuse kogu energiatarbimisest (%) |
| --- | --- |

—

Jahutussüsteemi energiatarbimise osakaal andmekeskuse kogu energiatarbimisest (%)

| — | CO2-tõhusus (CUE) |
| --- | --- |

—

CO2-tõhusus (CUE)

| — | Veekasutuse tõhusus (Water Usage Effectiveness, WUE) |
| --- | --- |

—

Veekasutuse tõhusus (Water Usage Effectiveness, WUE)

| — | Selliste andmekeskuste osakaal, kus rakendatakse andmekeskuste energiatõhusust käsitlevas ELi tegevusjuhendis (punktides 5.2, 5.4 ja 5.5) esitatud eeldatavat miinimumtava või tehnilises aruandes CLC/TR 50600-99–1 esitatud eeldatavat tava seoses jahutuse juhtimisega |
| --- | --- |

—

Selliste andmekeskuste osakaal, kus rakendatakse andmekeskuste energiatõhusust käsitlevas ELi tegevusjuhendis (punktides 5.2, 5.4 ja 5.5) esitatud eeldatavat miinimumtava või tehnilises aruandes CLC/TR 50600-99–1 esitatud eeldatavat tava seoses jahutuse juhtimisega

| — | Valitakse seadmed, mille kasutustegur on vesijahutusseadmete puhul vähemalt 7 ja otsepaisumisega (DX) jahutussüsteemide puhul vähemalt 4. |
| --- | --- |

—

Valitakse seadmed, mille kasutustegur on vesijahutusseadmete puhul vähemalt 7 ja otsepaisumisega (DX) jahutussüsteemide puhul vähemalt 4.

| — | Kõigis andmekeskustes rakendatakse andmekeskuste energiatõhusust käsitlevas ELi tegevusjuhendis (punktides 5.2, 5.4 ja 5.5) esitatud eeldatavat miinimumtava või tehnilises aruandes CLC/TR 50600-99–1 esitatud eeldatavat tava seoses jahutuse juhtimisega. |
| --- | --- |

—

Kõigis andmekeskustes rakendatakse andmekeskuste energiatõhusust käsitlevas ELi tegevusjuhendis (punktides 5.2, 5.4 ja 5.5) esitatud eeldatavat miinimumtava või tehnilises aruandes CLC/TR 50600-99–1 esitatud eeldatavat tava seoses jahutuse juhtimisega.

3.2.5.   Temperatuuri- ja niiskuseseadistuse kontrollimine ja reguleerimine

IKT-rajatised on sageli ülejahutatud ja selleks, et vähendada jahutussüsteemi jahutusvõimsust ja energiatarbimist, saab serverisse siseneva õhu temperatuuri seadeväärtust soovitatavas või lubatud temperatuurivahemikus (vastavalt tootja tehnilisele kirjeldusele) suurendada.

Sama kehtib üldjoontes ka niiskuse puhul: õhuniisutite energia- ja veetarbimise vähendamiseks on võimalik lubatud niiskusevahemikku laiendada. Seega tuleks parima keskkonnajuhtimistavana:

| — | kontrollida jahutussüsteemide seadistatud temperatuuri ja seda tõsta, kui see on otstarbekas, et vähendada jahutusvajadust ja kasutada võimalikult suures ulatuses ökonomaisreid; |
| --- | --- |

—

kontrollida jahutussüsteemide seadistatud temperatuuri ja seda tõsta, kui see on otstarbekas, et vähendada jahutusvajadust ja kasutada võimalikult suures ulatuses ökonomaisreid;

| — | kontrollida jahutussüsteemide niiskuseseadistust ja seda muuta, kui see on otstarbekas, et vähendada vajadust kasutada õhuniisuteid. |
| --- | --- |

—

kontrollida jahutussüsteemide niiskuseseadistust ja seda muuta, kui see on otstarbekas, et vähendada vajadust kasutada õhuniisuteid.

Kohaldatavus

Seda parimat keskkonnajuhtimistava saavad üldiselt kohaldada kõik sektori äriühingud. Temperatuuri seadeväärtust saab suurendada, jahutusõhu hulka ja kvaliteeti kohandada ning niiskuseseadistust kontrollida enamikus andmekeskustes, olenemata nende suurusest, turbeastmest ja otstarbest; seejuures tuleb järgida serveritootja tehnilisi kirjeldusi ja säilitada vastuvõetavad töötingimused.

Seonduvad keskkonnatoime näitajad ja tipptaseme võrdlusalused

| Keskkonnatoime näitajad | Tipptaseme võrdlusalused |
| --- | --- |
| — | Õhuvoolu tõhusus (ventilaatori energiatarbimine kilovatt-tundides/ventilaatori õhuvool kuupmeetrites tunnis) |

Keskkonnatoime näitajad

Tipptaseme võrdlusalused

—

Õhuvoolu tõhusus (ventilaatori energiatarbimine kilovatt-tundides/ventilaatori õhuvool kuupmeetrites tunnis)

| — | Tagastusõhu temperatuuriindeks (Return Temperature Index) |
| --- | --- |

—

Tagastusõhu temperatuuriindeks (Return Temperature Index)

| — | Selliste andmekeskuste osakaal, kus rakendatakse andmekeskuste energiatõhusust käsitlevas ELi tegevusjuhendis esitatud eeldatavat miinimumtava või tehnilises aruandes CLC/TR 50600-99–1 esitatud eeldatavat tava seoses temperatuuri- ja niiskuseseadistusega |
| --- | --- |

—

Selliste andmekeskuste osakaal, kus rakendatakse andmekeskuste energiatõhusust käsitlevas ELi tegevusjuhendis esitatud eeldatavat miinimumtava või tehnilises aruandes CLC/TR 50600-99–1 esitatud eeldatavat tava seoses temperatuuri- ja niiskuseseadistusega

| — | Kõigis andmekeskustes rakendatakse andmekeskuste energiatõhusust käsitlevas ELi tegevusjuhendis esitatud eeldatavat miinimumtava või tehnilises aruandes CLC/TR 50600-99–1 esitatud eeldatavat tava seoses temperatuuri- ja niiskuseseadistusega. |
| --- | --- |

—

Kõigis andmekeskustes rakendatakse andmekeskuste energiatõhusust käsitlevas ELi tegevusjuhendis esitatud eeldatavat miinimumtava või tehnilises aruandes CLC/TR 50600-99–1 esitatud eeldatavat tava seoses temperatuuri- ja niiskuseseadistusega.

3.2.6.   Andmekeskuste uute seadmete valiku ja kasutuselevõtuga seotud parim keskkonnajuhtimistava

Selles jaotises käsitletakse tava, mille eesmärk on parandada konkreetsete andmekeskustes kasutatavate seadmete ja IKT-teenuste energiatõhusust.

3.2.6.1.   Keskkonnasõbralike seadmete valik ja kasutuselevõtt andmekeskustes

IKT-seadmete ning ka jahutusseadmete ja toiteplokkide valikul ja kasutuselevõtul tuleb lähtuda terviklikust strateegiast, mille eesmärk on tagada, et nende seadmete üldine keskkonnatoime (energia- ja veetarbimine, tootmiseks kasutatud energia, ressursitõhusus) oleks võimalikult väike. Parima keskkonnajuhtimistavana tuleks:

| — | rakendada andmekeskuste seadmetele ainuomaseid keskkonnahoidliku hanke põhimõtteid kogu protsessis alates hanke ettevalmistusest kuni pakkumuste hindamiseni; |
| --- | --- |

—

rakendada andmekeskuste seadmetele ainuomaseid keskkonnahoidliku hanke põhimõtteid kogu protsessis alates hanke ettevalmistusest kuni pakkumuste hindamiseni;

| — | valida ja paigaldada vähese keskkonnatoimega serverid ja salvestusseadmed, st toitehaldusfunktsioonide kasutamist võimaldavad seadmed, andmekeskuse võimsustiheduse, jahutussüsteemi võimsuse ja eeldatavate keskkonnatingimuste (temperatuur ja niiskus) jaoks sobivad seadmed jms; |
| --- | --- |

—

valida ja paigaldada vähese keskkonnatoimega serverid ja salvestusseadmed, st toitehaldusfunktsioonide kasutamist võimaldavad seadmed, andmekeskuse võimsustiheduse, jahutussüsteemi võimsuse ja eeldatavate keskkonnatingimuste (temperatuur ja niiskus) jaoks sobivad seadmed jms;

| — | valida vähese keskkonnatoimega jahutusseadmed, st suure kasutusteguriga seadmed või variaatoriga seadmed, sobiva suurusega jahutusseadmed, keskjahutussüsteemid, ökonomaisrid jms; |
| --- | --- |

—

valida vähese keskkonnatoimega jahutusseadmed, st suure kasutusteguriga seadmed või variaatoriga seadmed, sobiva suurusega jahutusseadmed, keskjahutussüsteemid, ökonomaisrid jms;

| — | valida vähese keskkonnatoimega toiteplokid, nt suure tõhususega katkematu toite allikad, modulaarsed katkematu toite allikad jms. |
| --- | --- |

—

valida vähese keskkonnatoimega toiteplokid, nt suure tõhususega katkematu toite allikad, modulaarsed katkematu toite allikad jms.

Kohaldatavus

Keskkonnahoidliku hanke meetodeid ja vähese keskkonnatoimega servereid saab üldiselt kasutada kõigis uutes ja olemasolevates andmekeskustes.

Jahutussüsteemide puhul oleneb vabajahutussüsteemi mõttekus ja tõhusus ennekõike andmekeskuse asukohast. Alternatiivseid jahutussüsteeme, näiteks vedelikjahutust või välisõhuga jahutust saab kõige hõlpsamini rakendada pigem uutes kui olemasolevates andmekeskustes. Toitesüsteemide puhul sõltuvad uute, tõhusamate katkematu toite allikate kasutuselevõtul arvesse võetavad tegurid sellest, kas rajatakse uut või uuendatakse olemasolevat taristut.

Seonduvad keskkonnatoime näitajad ja tipptaseme võrdlusalused

| Keskkonnatoime näitajad | Tipptaseme võrdlusalused |
| --- | --- |
| — | Elektrienergia kasutamise projekteeritud tõhusus (dPUE) |

Keskkonnatoime näitajad

Tipptaseme võrdlusalused

—

Elektrienergia kasutamise projekteeritud tõhusus (dPUE)

| — | Selliste äriühingu ostetavate IKT-toodete või -teenuste osakaal, mis vastavad konkreetsetele keskkonnakriteeriumidele (nt ELi ökomärgis, Energy Stari märgis) |
| --- | --- |

—

Selliste äriühingu ostetavate IKT-toodete või -teenuste osakaal, mis vastavad konkreetsetele keskkonnakriteeriumidele (nt ELi ökomärgis, Energy Stari märgis)

| — | Keskkonnajuhtimissüsteemi või energiajuhtimissüsteemi, nt EMASi alusel tõendatud või standardi ISO 14001 või ISO 50001 kohaselt sertifitseeritud süsteemi kehtestanud tarnijate osakaal |
| --- | --- |

—

Keskkonnajuhtimissüsteemi või energiajuhtimissüsteemi, nt EMASi alusel tõendatud või standardi ISO 14001 või ISO 50001 kohaselt sertifitseeritud süsteemi kehtestanud tarnijate osakaal

| — | Selliste rajatiste osakaal, kus rakendatakse andmekeskuste energiatõhusust käsitlevas ELi tegevusjuhendis esitatud eeldatavat miinimumtava või tehnilises aruandes CLC/TR 50600-99–1 esitatud eeldatavat tava seoses uute IT-/toite-/jahutusseadmete valiku ja kasutuselevõtuga |
| --- | --- |

—

Selliste rajatiste osakaal, kus rakendatakse andmekeskuste energiatõhusust käsitlevas ELi tegevusjuhendis esitatud eeldatavat miinimumtava või tehnilises aruandes CLC/TR 50600-99–1 esitatud eeldatavat tava seoses uute IT-/toite-/jahutusseadmete valiku ja kasutuselevõtuga

| — | Katkematu toite allika keskmine energiatõhusus (tootja andmetel) |
| --- | --- |

—

Katkematu toite allika keskmine energiatõhusus (tootja andmetel)

| — | Jahutusseadmete keskmine kasutustegur (tootja andmetel) |
| --- | --- |

—

Jahutusseadmete keskmine kasutustegur (tootja andmetel)

| — | Kõik andmekeskuse uued IKT-seadmed on ISO I tüübi ökomärgisega (nt ELi ökomärgis, ökomärgis Blue Angel) (võimaluse korral) või Energy Stari märgisega. |
| --- | --- |

—

Kõik andmekeskuse uued IKT-seadmed on ISO I tüübi ökomärgisega (nt ELi ökomärgis, ökomärgis Blue Angel) (võimaluse korral) või Energy Stari märgisega.

| — | Kõigis andmekeskustes rakendatakse andmekeskuste energiatõhusust käsitlevas ELi tegevusjuhendis esitatud eeldatavat miinimumtava või tehnilises aruandes CLC/TR 50600-99–1 esitatud eeldatavat tava seoses uute IKT-seadmete/jahutussüsteemide/uute toiteseadmete/andmekeskuse muude seadmete valiku ja kasutuselevõtuga. |
| --- | --- |

—

Kõigis andmekeskustes rakendatakse andmekeskuste energiatõhusust käsitlevas ELi tegevusjuhendis esitatud eeldatavat miinimumtava või tehnilises aruandes CLC/TR 50600-99–1 esitatud eeldatavat tava seoses uute IKT-seadmete/jahutussüsteemide/uute toiteseadmete/andmekeskuse muude seadmete valiku ja kasutuselevõtuga.

| — | Katkematu toite allikad vastavad katkematu toite allikaid käsitleva tegevusjuhendi nõuetele. |
| --- | --- |

—

Katkematu toite allikad vastavad katkematu toite allikaid käsitleva tegevusjuhendi nõuetele.

| — | Valitakse seadmed, mille kasutustegur on vesijahutusseadmete puhul vähemalt 7 ja otsepaisumisega (DX) jahutussüsteemide puhul vähemalt 4. |
| --- | --- |

—

Valitakse seadmed, mille kasutustegur on vesijahutusseadmete puhul vähemalt 7 ja otsepaisumisega (DX) jahutussüsteemide puhul vähemalt 4.

3.2.7.   Andmekeskuste rajamise või renoveerimisega seotud parim keskkonnajuhtimistava

Selles jaotises käsitletakse tava, mille eesmärk on parandada uute või renoveeritud andmekeskuste energiatõhusust.

3.2.7.1.   Uute andmekeskuste kavandamine

Andmekeskuse rajamisel või uuendamisel saab keskkonnatoime parandamiseks enim meetmeid võtta kavandamisetapis. Sageli on andmekeskused rajatud vajalikust suuremale pinnale, et neid saaks hiljem laiendada. See aga vähendab energiatõhusust. Paljudel juhtudel ei saa just hoonest endast tulenevate piirangute tõttu andmekeskuses kasutusele võtta uusi energiatõhusamaid seadmeid. Parima keskkonnajuhtimistavana tuleks:

| — | kohandada füüsilise taristu vastupanuvõimet ja teenuste kättesaadavust vastavalt äritegevusega seotud vajadustele; |
| --- | --- |

—

kohandada füüsilise taristu vastupanuvõimet ja teenuste kättesaadavust vastavalt äritegevusega seotud vajadustele;

| — | rajada modulaarne andmekeskus, et andmekeskus ei oleks ülemäära suur ning et taristu tõhusus oleks osalise ja muutuva töökoormuse tingimustes võimalikult suur. |
| --- | --- |

—

rajada modulaarne andmekeskus, et andmekeskus ei oleks ülemäära suur ning et taristu tõhusus oleks osalise ja muutuva töökoormuse tingimustes võimalikult suur.

Kohaldatavus

Seda parimat keskkonnajuhtimistava saab üldiselt kohaldada kõigis sektori äriühingutes, ent kõige asjakohasem on see üht ettevõtet teenindavate keskmise turbeastmega andmekeskuste puhul, kus hoitakse lokaliseeritud andmeid. Moodularhitektuuriga andmekeskuste rajamine sobib eelkõige suurte andmekeskuste puhul.

Seonduvad keskkonnatoime näitajad ja tipptaseme võrdlusalused

| Keskkonnatoime näitajad | Tipptaseme võrdlusalused |
| --- | --- |
| — | Andmekeskuse energiatarbimine põrandapinna kohta (kWh/m2) |

Keskkonnatoime näitajad

Tipptaseme võrdlusalused

—

Andmekeskuse energiatarbimine põrandapinna kohta (kWh/m2)

| — | Elektrienergia kasutamise projekteeritud tõhusus (dPUE) |
| --- | --- |

—

Elektrienergia kasutamise projekteeritud tõhusus (dPUE)

| — | Selliste tegevuskohtade osakaal, kus rakendatakse andmekeskuste energiatõhusust käsitlevas ELi tegevusjuhendis esitatud eeldatavat miinimumtava või tehnilises aruandes CLC/TR 50600-99–1 esitatud eeldatavat tava seoses uute või renoveeritavate andmekeskuste kasutamise, haldamise ja kavandamisega |
| --- | --- |

—

Selliste tegevuskohtade osakaal, kus rakendatakse andmekeskuste energiatõhusust käsitlevas ELi tegevusjuhendis esitatud eeldatavat miinimumtava või tehnilises aruandes CLC/TR 50600-99–1 esitatud eeldatavat tava seoses uute või renoveeritavate andmekeskuste kasutamise, haldamise ja kavandamisega

Kõigis andmekeskustes rakendatakse andmekeskuste energiatõhusust käsitlevas ELi tegevusjuhendis esitatud eeldatavat miinimumtava või tehnilises aruandes CLC/TR 50600-99–1 esitatud eeldatavat tava seoses uute või renoveeritavate andmekeskuste kasutamise, haldamise ja kavandamisega.

3.2.7.2.   Andmekeskuse heitsoojusenergia taaskasutamine

Nagu kõik elektriseadmed, vajavad IT-seadmed elektritoidet ja toodavad töörežiimil olles heitsoojusenergiat. Andmekeskustes tekib heitsoojusenergiat suures koguses ning see pakub võimalust heitsoojusenergiat taaskasutada. Parima keskkonnajuhtimistavana tuleks:

| — | taaskasutada andmekeskuste teatavates ruumides tekkivat heitsoojusenergiat, et tagada madalatemperatuuriline küte tööstus- või kontoriruumides (sh andmekeskuse ülejäänud aladel). |
| --- | --- |

—

taaskasutada andmekeskuste teatavates ruumides tekkivat heitsoojusenergiat, et tagada madalatemperatuuriline küte tööstus- või kontoriruumides (sh andmekeskuse ülejäänud aladel).

Kohaldatavus

Seda parimat keskkonnajuhtimistava saab üldiselt kohaldada kõigis andmekeskustes, olenemata nende suurusest, turbeastmest ja otstarbest.

Seonduvad keskkonnatoime näitajad ja tipptaseme võrdlusalused

| Keskkonnatoime näitajad | Tipptaseme võrdlusalused |
| --- | --- |
| — | Energia taaskasutamise tegur (Energy Reuse Factor, ERF) |

Keskkonnatoime näitajad

Tipptaseme võrdlusalused

—

Energia taaskasutamise tegur (Energy Reuse Factor, ERF)

| — | Energia taaskasutamise tõhusus (Energy Reuse Effectiveness, ERE) |
| --- | --- |

—

Energia taaskasutamise tõhusus (Energy Reuse Effectiveness, ERE)

| — | Selliste tegevuskohtade osakaal, kus rakendatakse andmekeskuste energiatõhusust käsitlevas ELi tegevusjuhendis esitatud eeldatavat miinimumtava või tehnilises aruandes CLC/TR 50600-99–1 esitatud eeldatavat tava seoses andmekeskuste heitsoojusenergia taaskasutamisega |
| --- | --- |

—

Selliste tegevuskohtade osakaal, kus rakendatakse andmekeskuste energiatõhusust käsitlevas ELi tegevusjuhendis esitatud eeldatavat miinimumtava või tehnilises aruandes CLC/TR 50600-99–1 esitatud eeldatavat tava seoses andmekeskuste heitsoojusenergia taaskasutamisega

| — | Kõigis andmekeskustes rakendatakse andmekeskuste energiatõhusust käsitlevas ELi tegevusjuhendis esitatud eeldatavat miinimumtava või tehnilises aruandes CLC/TR 50600-99–1 esitatud eeldatavat tava seoses andmekeskuste heitsoojusenergia taaskasutamisega. |
| --- | --- |

—

Kõigis andmekeskustes rakendatakse andmekeskuste energiatõhusust käsitlevas ELi tegevusjuhendis esitatud eeldatavat miinimumtava või tehnilises aruandes CLC/TR 50600-99–1 esitatud eeldatavat tava seoses andmekeskuste heitsoojusenergia taaskasutamisega.

3.2.7.3.   Andmekeskuse hoone projektlahendus ja üldplaan

Jahutussüsteemi toimimist mõjutab oluliselt andmekeskuse üldplaan, sest jahutatud alad (kus asuvad seadmepüstikud) võivad asuda liiga lähedal sisseehitatud soojusallikatele (nt mehaanilised või elektriseadmed) või kohas, mida soojendab väline soojusallikas (nt päikesekiirgus). Parima keskkonnajuhtimistavana tuleks:

| — | vähendada otsest päikesekiirgust andmekeskuse jahutatud aladel, et vähendada jahutusvajadust; |
| --- | --- |

—

vähendada otsest päikesekiirgust andmekeskuse jahutatud aladel, et vähendada jahutusvajadust;

| — | paigutada jahutusseadmed andmekeskuses sobivatesse kohtadesse, nt aladele, kus liigub välisõhk, kus on piisavalt ruumi jahutustõhususe optimeerimiseks, kus puuduvad takistused ning kus ei ole soojust tekitavaid seadmeid. |
| --- | --- |

—

paigutada jahutusseadmed andmekeskuses sobivatesse kohtadesse, nt aladele, kus liigub välisõhk, kus on piisavalt ruumi jahutustõhususe optimeerimiseks, kus puuduvad takistused ning kus ei ole soojust tekitavaid seadmeid.

Kohaldatavus

See parim keskkonnajuhtimistava on kõige asjakohasem uute, üht ettevõtet teenindavate andmekeskuste rajamisel, sest selle eesmärk on tagada uue andmekeskuse sobiv üldplaan ja ülesehitus; seepärast võib seda olla kulukas rakendada.

Seonduvad keskkonnatoime näitajad ja tipptaseme võrdlusalused

| Keskkonnatoime näitajad | Tipptaseme võrdlusalused |
| --- | --- |
| — | Selliste tegevuskohtade osakaal, kus rakendatakse andmekeskuste energiatõhusust käsitlevas ELi tegevusjuhendis esitatud eeldatavat miinimumtava või tehnilises aruandes CLC/TR 50600-99–1 esitatud eeldatavat tava seoses andmekeskuse hoone üldplaaniga |

Keskkonnatoime näitajad

Tipptaseme võrdlusalused

—

Selliste tegevuskohtade osakaal, kus rakendatakse andmekeskuste energiatõhusust käsitlevas ELi tegevusjuhendis esitatud eeldatavat miinimumtava või tehnilises aruandes CLC/TR 50600-99–1 esitatud eeldatavat tava seoses andmekeskuse hoone üldplaaniga

| — | Kõigis andmekeskustes rakendatakse andmekeskuste energiatõhusust käsitlevas ELi tegevusjuhendis esitatud eeldatavat miinimumtava või tehnilises aruandes CLC/TR 50600-99–1 esitatud eeldatavat tava seoses andmekeskuse hoone üldplaaniga. |
| --- | --- |

—

Kõigis andmekeskustes rakendatakse andmekeskuste energiatõhusust käsitlevas ELi tegevusjuhendis esitatud eeldatavat miinimumtava või tehnilises aruandes CLC/TR 50600-99–1 esitatud eeldatavat tava seoses andmekeskuse hoone üldplaaniga.

3.2.7.4.   Uue andmekeskuse geograafilise asukoha valik

Andmekeskuse geograafiline asukoht määrab suuresti ära selle edasise CO2-jalajälje ja keskkonnamõju. Parima tavana tuleks:

| — | eelistada hoonestamata rohealade asemel mahajäetud tööstusalasid; |
| --- | --- |

—

eelistada hoonestamata rohealade asemel mahajäetud tööstusalasid;

| — | valida selline geograafiline asukoht, mille keskkonnatingimused suurendavad vesi- või õhk-külmakandjaga ökonomaisrite tõhusust ning pakuvad võimalusi paigaldada taastuvenergia tootmise seadmeid või ennetada ohte ja loodusõnnetuste mõju; |
| --- | --- |

—

valida selline geograafiline asukoht, mille keskkonnatingimused suurendavad vesi- või õhk-külmakandjaga ökonomaisrite tõhusust ning pakuvad võimalusi paigaldada taastuvenergia tootmise seadmeid või ennetada ohte ja loodusõnnetuste mõju;

| — | rajada andmekeskus energia-, jahutus- ja soojusallikate lähedusse, et vähendada energia transpordist tulenevat energiakadu ning pakkuda võimalust vähendada CO2-heidet (taastuvenergia, jääksoojusenergia või vabajahutuse kasutamine); |
| --- | --- |

—

rajada andmekeskus energia-, jahutus- ja soojusallikate lähedusse, et vähendada energia transpordist tulenevat energiakadu ning pakkuda võimalust vähendada CO2-heidet (taastuvenergia, jääksoojusenergia või vabajahutuse kasutamine);

| — | vähendada hoone keskkonnamõju (müra, esteetiline mõju, telekommunikatsioonivõrgu ja muu taristu vajadus jne). |
| --- | --- |

—

vähendada hoone keskkonnamõju (müra, esteetiline mõju, telekommunikatsioonivõrgu ja muu taristu vajadus jne).

Kohaldatavus

Seda parimat keskkonnajuhtimistava saab üldiselt kohaldada kõigis sektori äriühingutes, sealhulgas VKEdes, ent kõige asjakohasem on see üht ettevõtet teenindavate keskmise turbeastmega andmekeskuste puhul.

Seonduvad keskkonnatoime näitajad ja tipptaseme võrdlusalused

| Keskkonnatoime näitajad | Tipptaseme võrdlusalused |
| --- | --- |
| — | Vabajahutuslahendusega (nt õhk-külmakandjaga ökonomaisrid, geotermiline jahutus vms) uute rajatiste osakaal |

Keskkonnatoime näitajad

Tipptaseme võrdlusalused

—

Vabajahutuslahendusega (nt õhk-külmakandjaga ökonomaisrid, geotermiline jahutus vms) uute rajatiste osakaal

| — | Selliste uute rajatiste osakaal, kus toodetakse kohapeal taastuvenergiat (päikesepaneelide, tuulegeneraatorite vms abil) |
| --- | --- |

—

Selliste uute rajatiste osakaal, kus toodetakse kohapeal taastuvenergiat (päikesepaneelide, tuulegeneraatorite vms abil)

| — | Soojuse taaskasutamise süsteemiga rajatiste osakaal |
| --- | --- |

—

Soojuse taaskasutamise süsteemiga rajatiste osakaal

| — | Selliste tegevuskohtade osakaal, kus rakendatakse andmekeskuste energiatõhusust käsitlevas ELi tegevusjuhendis esitatud eeldatavat miinimumtava või tehnilises aruandes CLC/TR 50600-99–1 esitatud eeldatavat tava seoses andmekeskuse geograafilise asukohaga |
| --- | --- |

—

Selliste tegevuskohtade osakaal, kus rakendatakse andmekeskuste energiatõhusust käsitlevas ELi tegevusjuhendis esitatud eeldatavat miinimumtava või tehnilises aruandes CLC/TR 50600-99–1 esitatud eeldatavat tava seoses andmekeskuse geograafilise asukohaga

| — | Kõigis andmekeskustes rakendatakse andmekeskuste energiatõhusust käsitlevas ELi tegevusjuhendis esitatud eeldatavat miinimumtava või tehnilises aruandes CLC/TR 50600-99–1 esitatud eeldatavat ja vabatahtlikku tava seoses andmekeskuse geograafilise asukohaga. |
| --- | --- |

—

Kõigis andmekeskustes rakendatakse andmekeskuste energiatõhusust käsitlevas ELi tegevusjuhendis esitatud eeldatavat miinimumtava või tehnilises aruandes CLC/TR 50600-99–1 esitatud eeldatavat ja vabatahtlikku tava seoses andmekeskuse geograafilise asukohaga.

3.2.7.5.   Alternatiivsete veeallikate kasutamine

Andmekeskustes kasutatakse vett kahel otstarbel: jahutuseks ja õhu niisutamiseks; need on omavahel tihedalt seotud. Eeskätt tarbivad suures koguses vett aurustusega jahutid. Parima keskkonnajuhtimistavana tuleks:

| — | jälgida veetarbimist kõigi veeallikate lõikes kõikides andmekeskuse ruumides; |
| --- | --- |

—

jälgida veetarbimist kõigi veeallikate lõikes kõikides andmekeskuse ruumides;

| — | vähendada mõju joogiveevarudele tehnilise vee (vihmavesi, reovesi jms) kasutamisega. |
| --- | --- |

—

vähendada mõju joogiveevarudele tehnilise vee (vihmavesi, reovesi jms) kasutamisega.

Kohaldatavus

See parim keskkonnajuhtimistava sobib üht ettevõtet teenindavatele suurtele andmekeskustele. Jahutussüsteemi lahenduse valik sõltub andmekeskuse suurusest, mis omakorda oleneb äriühingu tegevusalast ja suurusest.

Seonduvad keskkonnatoime näitajad ja tipptaseme võrdlusalused

| Keskkonnatoime näitajad | Tipptaseme võrdlusalused |
| --- | --- |
| — | Eri veeallikate (nt veevärgivesi, vihmavesi või muu kui tarbevesi) osakaal andmekeskuse veetarbimises |

Keskkonnatoime näitajad

Tipptaseme võrdlusalused

—

Eri veeallikate (nt veevärgivesi, vihmavesi või muu kui tarbevesi) osakaal andmekeskuse veetarbimises

| — | Andmekeskuse veetarbimine põrandapinna kohta (tarbitava vee kogus kuupmeetrites andmekeskuse ruutmeetri kohta) |
| --- | --- |

—

Andmekeskuse veetarbimine põrandapinna kohta (tarbitava vee kogus kuupmeetrites andmekeskuse ruutmeetri kohta)

| — | Veekasutuse tõhusus (WUE) |
| --- | --- |

—

Veekasutuse tõhusus (WUE)

| — | Selliste tegevuskohtade osakaal, kus rakendatakse andmekeskuste energiatõhusust käsitlevas ELi tegevusjuhendis esitatud eeldatavat miinimumtava või tehnilises aruandes CLC/TR 50600-99–1 esitatud eeldatavat tava seoses veeallikatega |
| --- | --- |

—

Selliste tegevuskohtade osakaal, kus rakendatakse andmekeskuste energiatõhusust käsitlevas ELi tegevusjuhendis esitatud eeldatavat miinimumtava või tehnilises aruandes CLC/TR 50600-99–1 esitatud eeldatavat tava seoses veeallikatega

| — | Kõigis andmekeskustes rakendatakse andmekeskuste energiatõhusust käsitlevas ELi tegevusjuhendis esitatud eeldatavat miinimumtava või tehnilises aruandes CLC/TR 50600-99–1 esitatud eeldatavat tava seoses veeallikatega. |
| --- | --- |

—

Kõigis andmekeskustes rakendatakse andmekeskuste energiatõhusust käsitlevas ELi tegevusjuhendis esitatud eeldatavat miinimumtava või tehnilises aruandes CLC/TR 50600-99–1 esitatud eeldatavat tava seoses veeallikatega.

3.3.   Elektroonilise side võrkudega seotud parim keskkonnajuhtimistava

Selles jaos kirjeldatakse tava, mis on seotud elektroonilise side taristu ja võrkude (12) osaks olevate eri elementide võrgukonfiguratsiooniga.

3.3.1.   Olemasolevate võrkude energiajuhtimise parandamine

Kuna lõppkasutajate nõudlus varieerub, võib elektroonilise side võrkude võrguliikluse koormus ajas ja ruumis oluliselt erineda. Tänapäeva telekommunikatsiooniseadmed tarbivad enim energiat siis, kui võrguliikluse koormus on kõrgeimal tasemel, ent seadmete alakasutuse korral energiatarbimine oluliselt ei vähene. Suur osa võrgu igapäevasest energiatarbimisest kulub seega selleks, et säilitada süsteemis maksimaalne läbilaskevõime, isegi kui tegelik võrguliikluse nõudlus on märksa väiksem. Parima keskkonnajuhtimistavana tuleks:

| — | kasutada võrguelementide energiatarbimise mõõtmiseks arukaid arvestisüsteeme ja automatiseeritud analüüsi; |
| --- | --- |

—

kasutada võrguelementide energiatarbimise mõõtmiseks arukaid arvestisüsteeme ja automatiseeritud analüüsi;

| — | kasutada ooteseisundi funktsioone võrgu energiajuhtimiseks ning lülitada võimalikult palju seadmeid vähese energiatarbimisega režiimile ajal, mil võrguliikluse koormus on väike, et kohandada võrgu üldist läbilaskevõimet nõudlusega; |
| --- | --- |

—

kasutada ooteseisundi funktsioone võrgu energiajuhtimiseks ning lülitada võimalikult palju seadmeid vähese energiatarbimisega režiimile ajal, mil võrguliikluse koormus on väike, et kohandada võrgu üldist läbilaskevõimet nõudlusega;

| — | kasutada toite dünaamilise kohandamise võimalusi, et lülitada võrguseadmed väikese või keskmise võrguliikluse perioodidel sobivale töörežiimile; |
| --- | --- |

—

kasutada toite dünaamilise kohandamise võimalusi, et lülitada võrguseadmed väikese või keskmise võrguliikluse perioodidel sobivale töörežiimile;

| — | kasutada dünaamilisel plaanimisel põhinevat edastust, et andmeliiklust paremini hallata ning reguleerida edastatavate andmepakettide mahtu ja edastamise ajastust; |
| --- | --- |

—

kasutada dünaamilisel plaanimisel põhinevat edastust, et andmeliiklust paremini hallata ning reguleerida edastatavate andmepakettide mahtu ja edastamise ajastust;

| — | osutada nn energiateadlikke teenuseid, et vähendada võrguliikluse nõudlust tippkoormuse ajal, samuti võrgu üldist läbilaskevõimet. |
| --- | --- |

—

osutada nn energiateadlikke teenuseid, et vähendada võrguliikluse nõudlust tippkoormuse ajal, samuti võrgu üldist läbilaskevõimet.

Kohaldatavus

Selle parima keskkonnajuhtimistava kohaste eri meetmete kohaldatavust on kirjeldatud tabelis 3.

Tabel 3

Olemasolevate elektroonilise side võrkude energiajuhtimise parandamiseks ette nähtud parima tava kohaldatavus

| Meetod | Võrgusegment | Võrgutehnoloogia | Lõppkasutajate vajadused | Teostaja |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Energiatarbimise mõõtmine | Põhivõrgust juurdepääsuvõrguni | Mis tahes liiki tehnoloogia | Mis tahes liiki lõppkasutajad | Elektroonilise side võrkude operaatorid |
| Ooteseisundi funktsioonide kasutamine | Põhivõrgust juurdepääsuvõrguni | Mis tahes liiki tehnoloogia | Ei sobi kasutajate puhul, kes vajavad stabiilset ühendust või ühenduse taastamist väga lühikese aja jooksul | Elektroonilise side võrkude operaatorid |
| Toite dünaamilise kohandamise võimaluste kasutamine | Põhivõrgust juurdepääsuvõrguni | Mis tahes liiki tehnoloogia | Mis tahes liiki lõppkasutajad | Elektroonilise side võrkude operaatorid |
| Dünaamilisel plaanimisel põhineva edastuse kasutamine | Põhivõrgust juurdepääsuvõrguni | Mis tahes liiki tehnoloogia | Ei sobi kasutajate puhul, kes vajavad suurt edastuskiirust | Elektroonilise side võrkude operaatorid |
| Energiateadlike teenuste osutamine | Põhivõrgust juurdepääsuvõrguni | Mis tahes liiki tehnoloogia | Ei sobi kasutajatele, kes vajavad kõrget teenusekvaliteeti | Elektroonilise side võrkude operaatorid ja IKT-teenuste osutajad |

Meetod

Võrgusegment

Võrgutehnoloogia

Lõppkasutajate vajadused

Teostaja

Energiatarbimise mõõtmine

Põhivõrgust juurdepääsuvõrguni

Mis tahes liiki tehnoloogia

Mis tahes liiki lõppkasutajad

Elektroonilise side võrkude operaatorid

Ooteseisundi funktsioonide kasutamine

Põhivõrgust juurdepääsuvõrguni

Mis tahes liiki tehnoloogia

Ei sobi kasutajate puhul, kes vajavad stabiilset ühendust või ühenduse taastamist väga lühikese aja jooksul

Elektroonilise side võrkude operaatorid

Toite dünaamilise kohandamise võimaluste kasutamine

Põhivõrgust juurdepääsuvõrguni

Mis tahes liiki tehnoloogia

Mis tahes liiki lõppkasutajad

Elektroonilise side võrkude operaatorid

Dünaamilisel plaanimisel põhineva edastuse kasutamine

Põhivõrgust juurdepääsuvõrguni

Mis tahes liiki tehnoloogia

Ei sobi kasutajate puhul, kes vajavad suurt edastuskiirust

Elektroonilise side võrkude operaatorid

Energiateadlike teenuste osutamine

Põhivõrgust juurdepääsuvõrguni

Mis tahes liiki tehnoloogia

Ei sobi kasutajatele, kes vajavad kõrget teenusekvaliteeti

Elektroonilise side võrkude operaatorid ja IKT-teenuste osutajad

Seonduvad keskkonnatoime näitajad ja tipptaseme võrdlusalused

| Keskkonnatoime näitajad | Tipptaseme võrdlusalused |
| --- | --- |
| — | Keskmine energiatarbimine kliendi või abonendi kohta (kWh kliendi või abonendi kohta (13)) |

Keskkonnatoime näitajad

Tipptaseme võrdlusalused

—

Keskmine energiatarbimine kliendi või abonendi kohta (kWh kliendi või abonendi kohta (13))

| — | Mobiilsidevõrgu/püsivõrgu andmete energiatõhusus (edastatud andmemaht/energiatarbimine) (bit/J) |
| --- | --- |

—

Mobiilsidevõrgu/püsivõrgu andmete energiatõhusus (edastatud andmemaht/energiatarbimine) (bit/J)

| — | Sellise tarbimise osakaal võrgu energiatarbimisest, mida mõõdetakse (%) |
| --- | --- |

—

Sellise tarbimise osakaal võrgu energiatarbimisest, mida mõõdetakse (%)

| — | Selliste võrgusõlmede osakaal, mille puhul kasutatakse dünaamilise toitehalduse lahendusi (nt võimsuse dünaamiline kohandamine või dünaamilisel plaanimisel põhinev edastus) (%) |
| --- | --- |

—

Selliste võrgusõlmede osakaal, mille puhul kasutatakse dünaamilise toitehalduse lahendusi (nt võimsuse dünaamiline kohandamine või dünaamilisel plaanimisel põhinev edastus) (%)

| — | 50 % võrgu energiatarbimisest jälgitakse reaalajas telekommunikatsioonivõrgu tegevuskohtade (tugijaamad ja/või püsivõrgu sõlmed) või kõrgemal tasandil. |
| --- | --- |

—

50 % võrgu energiatarbimisest jälgitakse reaalajas telekommunikatsioonivõrgu tegevuskohtade (tugijaamad ja/või püsivõrgu sõlmed) või kõrgemal tasandil.

| — | Telekommunikatsioonivõrkude jaoks on kehtestatud energiajuhtimissüsteem. |
| --- | --- |

—

Telekommunikatsioonivõrkude jaoks on kehtestatud energiajuhtimissüsteem.

3.3.2.   Elektromagnetväljadega seotud riskijuhtimise parandamine andmete hindamise ja läbipaistvuse tagamise kaudu

Traadita võrkude kasvava levikuga seoses on oluliseks üldsusele huvi pakkuvaks küsimuseks kujunenud elektromagnetväljade probleem. Probleemi lahendamiseks on kehtestatud ranged õigusnormid ja korraldatud ulatuslikke teadusuuringuid. Telekommunikatsioonivõrgu operaatorid peaksid parima tavana:

| — | parandama elektromagnetväljadega seotud riskijuhtimist, hinnates elektromagnetväljadega kokkupuute andmeid ja tagades nende läbipaistvuse. |
| --- | --- |

—

parandama elektromagnetväljadega seotud riskijuhtimist, hinnates elektromagnetväljadega kokkupuute andmeid ja tagades nende läbipaistvuse.

Kohaldatavus

Selle parima keskkonnajuhtimistava rakendamine oleneb riigi tasandil elektromagnetväljade suhtes kohaldatavate õigusnormide sisust ja kohalikust kontekstist (kas olemas on elektromagnetväljadega kokkupuute vastu võitlevad ühendused, mil määral kajastatakse elektromagnetväljadega seotud küsimusi meediakanalites, antennide nähtavus jne). See on kõige asjakohasem telekommunikatsioonivõrgu operaatoritele.

Seonduvad keskkonnatoime näitajad ja tipptaseme võrdlusalused

| Keskkonnatoime näitajad | Tipptaseme võrdlusalused |
| --- | --- |
| — | Selliste tegevuskohtade osakaal, kus hinnatakse mõõtmiste abil elektromagnetväljadega seotud piirnormidest kinnipidamist |

Keskkonnatoime näitajad

Tipptaseme võrdlusalused

—

Selliste tegevuskohtade osakaal, kus hinnatakse mõõtmiste abil elektromagnetväljadega seotud piirnormidest kinnipidamist

| — | Selliste tegevuskohtade osakaal, mille puhul jälgitakse korrapäraselt või pidevalt (ka tarkvara abil) elektromagnetväljadega seotud piirnormidest kinnipidamist |
| --- | --- |

—

Selliste tegevuskohtade osakaal, mille puhul jälgitakse korrapäraselt või pidevalt (ka tarkvara abil) elektromagnetväljadega seotud piirnormidest kinnipidamist

| — | Kahe eespool osutatud näitaja puhul saadud selliste tulemuste osakaal, mis tehakse avalikult kättesaadavaks ja on läbipaistvad (%) |
| --- | --- |

—

Kahe eespool osutatud näitaja puhul saadud selliste tulemuste osakaal, mis tehakse avalikult kättesaadavaks ja on läbipaistvad (%)

Puuduvad

3.3.3.   Energiatõhusamate elektroonilise side võrgu seadmete valik ja kasutuselevõtt

Nii mobiilside- kui ka püsivõrkudes kasutatakse IKT-seadmeid, mis vajavad nõuetekohaseks toimimiseks elektrienergiat ja konkreetseid keskkonnatingimusi. Nende materjalide valikul ja võrgus kasutusele võtmisel saavad elektroonilise side (14) operaatorid energiatõhusust parandada sellega, kui valivad selleks sobivad seadmed ja konfiguratsioonid. Parima tavana tuleks:

| — | valida ja võtta telekommunikatsioonivõrkudes kasutusele kõige energiatõhusamad (energiatõhusama tehnoloogiaga, toitehaldusfunktsioonidega jms) IKT-seadmed (raadio-, telekommunikatsiooni-, lairiba- ja IT-seadmed); |
| --- | --- |

—

valida ja võtta telekommunikatsioonivõrkudes kasutusele kõige energiatõhusamad (energiatõhusama tehnoloogiaga, toitehaldusfunktsioonidega jms) IKT-seadmed (raadio-, telekommunikatsiooni-, lairiba- ja IT-seadmed);

| — | juurutada mitut standardit toetavad terviklahendused, selle asemel et kasutada mitut ühel standardil põhinevat süsteemi, mida käitatakse paralleelselt ja mis ei ole nõuetekohaselt konfigureeritud; |
| --- | --- |

—

juurutada mitut standardit toetavad terviklahendused, selle asemel et kasutada mitut ühel standardil põhinevat süsteemi, mida käitatakse paralleelselt ja mis ei ole nõuetekohaselt konfigureeritud;

| — | valida ja võtta kasutusele kõige energiatõhusamad jahutussüsteemid tugijaamades (nt passiivjahutus, tavaventilaatorid, soojusvahetid jne) ja keskjaamades (nt külma ja kuuma tsooni eraldavad kattepaneelid, sooja õhu eraldamise lahendused, ventilatsioonitorud jne); |
| --- | --- |

—

valida ja võtta kasutusele kõige energiatõhusamad jahutussüsteemid tugijaamades (nt passiivjahutus, tavaventilaatorid, soojusvahetid jne) ja keskjaamades (nt külma ja kuuma tsooni eraldavad kattepaneelid, sooja õhu eraldamise lahendused, ventilatsioonitorud jne);

| — | valida ja võtta tugijaamades ja keskjaamades kasutusele kõige energiatõhusamad katkematu toite allikad (nt suure tõhususega katkematu toite allikad, modulaarsed katkematu toite allikad jne); |
| --- | --- |

—

valida ja võtta tugijaamades ja keskjaamades kasutusele kõige energiatõhusamad katkematu toite allikad (nt suure tõhususega katkematu toite allikad, modulaarsed katkematu toite allikad jne);

| — | projekteerida telekommunikatsioonivõrgu tegevuskohad lähtuvalt võimalikult suurest energiatõhususest: viia hajutatud funktsioonid üle püsivõrgus olevatesse keskserveritesse, paigutada raadioseadmed antennile lähemale ja kasutada sobivalt projekteeritud katkematu toite allikat; |
| --- | --- |

—

projekteerida telekommunikatsioonivõrgu tegevuskohad lähtuvalt võimalikult suurest energiatõhususest: viia hajutatud funktsioonid üle püsivõrgus olevatesse keskserveritesse, paigutada raadioseadmed antennile lähemale ja kasutada sobivalt projekteeritud katkematu toite allikat;

| — | kasutada tarkvara, mis võimaldab energiasäästu kogu võrgus, et rakendada virtualiseerimisfunktsioone (eesmärgiga suurendada seadmete jagamist ja vähendada vajamineva riistvara hulka) või võrgundusfunktsioone (eesmärgiga suurendada võrgu paindlikkust ja tõhusust). |
| --- | --- |

—

kasutada tarkvara, mis võimaldab energiasäästu kogu võrgus, et rakendada virtualiseerimisfunktsioone (eesmärgiga suurendada seadmete jagamist ja vähendada vajamineva riistvara hulka) või võrgundusfunktsioone (eesmärgiga suurendada võrgu paindlikkust ja tõhusust).

Kohaldatavus

Selle parima keskkonnajuhtimistava kohaste meetmete kohaldatavust on kirjeldatud tabelis 4.

Tabel 4

Käesoleva keskkonnajuhtimistava kohaste meetmete kohaldatavus

| Meetod | Võrgusegment | Võrgutehnoloogia | Lõppkasutajate vajadused | Teostaja |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Energiatõhusamate IKT-seadmete (raadio-, telekommunikatsiooni-, lairiba- ja IT-seadmete) valik | Põhivõrgust juurdepääsuvõrguni | Mis tahes liiki tehnoloogia | Mis tahes liiki lõppkasutajad | Elektroonilise side võrkude operaatorid ja tehnoloogialahenduste pakkujad |
| Mitut standardit toetavate terviklahenduste juurutamine | Juurdepääsuvõrgud | Mobiilsidevõrgud | Mis tahes liiki lõppkasutajad | Elektroonilise side võrkude operaatorid ja paigaldajad |
| Energiatõhusamate jahutussüsteemide valik ja kasutuselevõtt | Põhivõrgust juurdepääsuvõrguni | Mis tahes liiki tehnoloogia | Mis tahes liiki lõppkasutajad | Elektroonilise side võrkude operaatorid, tehnoloogialahenduste pakkujad, paigaldajad |
| Energiatõhusamate katkematu toite allikate valik ja kasutuselevõtt | Põhivõrgust juurdepääsuvõrguni | Mis tahes liiki tehnoloogia | Mis tahes liiki lõppkasutajad | Elektroonilise side võrkude operaatorid, tehnoloogialahenduste pakkujad, paigaldajad |
| Energiatõhusamate telekommunikatsioonivõrgu tegevuskohtade projekteerimine | Juurdepääsuvõrgud | Mis tahes liiki tehnoloogia | Mis tahes liiki lõppkasutajad | Elektroonilise side võrkude operaatorid ja paigaldajad |
| Energiasäästu võimaldava tarkvara kasutamine | Põhivõrgust juurdepääsuvõrguni | Mis tahes liiki tehnoloogia | Mis tahes liiki lõppkasutajad | Elektroonilise side võrkude operaatorid |

Meetod

Võrgusegment

Võrgutehnoloogia

Lõppkasutajate vajadused

Teostaja

Energiatõhusamate IKT-seadmete (raadio-, telekommunikatsiooni-, lairiba- ja IT-seadmete) valik

Põhivõrgust juurdepääsuvõrguni

Mis tahes liiki tehnoloogia

Mis tahes liiki lõppkasutajad

Elektroonilise side võrkude operaatorid ja tehnoloogialahenduste pakkujad

Mitut standardit toetavate terviklahenduste juurutamine

Juurdepääsuvõrgud

Mobiilsidevõrgud

Mis tahes liiki lõppkasutajad

Elektroonilise side võrkude operaatorid ja paigaldajad

Energiatõhusamate jahutussüsteemide valik ja kasutuselevõtt

Põhivõrgust juurdepääsuvõrguni

Mis tahes liiki tehnoloogia

Mis tahes liiki lõppkasutajad

Elektroonilise side võrkude operaatorid, tehnoloogialahenduste pakkujad, paigaldajad

Energiatõhusamate katkematu toite allikate valik ja kasutuselevõtt

Põhivõrgust juurdepääsuvõrguni

Mis tahes liiki tehnoloogia

Mis tahes liiki lõppkasutajad

Elektroonilise side võrkude operaatorid, tehnoloogialahenduste pakkujad, paigaldajad

Energiatõhusamate telekommunikatsioonivõrgu tegevuskohtade projekteerimine

Juurdepääsuvõrgud

Mis tahes liiki tehnoloogia

Mis tahes liiki lõppkasutajad

Elektroonilise side võrkude operaatorid ja paigaldajad

Energiasäästu võimaldava tarkvara kasutamine

Põhivõrgust juurdepääsuvõrguni

Mis tahes liiki tehnoloogia

Mis tahes liiki lõppkasutajad

Elektroonilise side võrkude operaatorid

Seonduvad keskkonnatoime näitajad ja tipptaseme võrdlusalused

| Keskkonnatoime näitajad | Tipptaseme võrdlusalused |
| --- | --- |
| — | Selliste lairibaseadmete osakaal, mis vastavad lairibaseadmeid käsitlevas ELi tegevusjuhendis (15) esitatud nõuetele energiatarbimise kohta |

Keskkonnatoime näitajad

Tipptaseme võrdlusalused

—

Selliste lairibaseadmete osakaal, mis vastavad lairibaseadmeid käsitlevas ELi tegevusjuhendis (15) esitatud nõuetele energiatarbimise kohta

| — | Dünaamilist energiajuhtimist võimaldavate seadmete osakaal |
| --- | --- |

—

Dünaamilist energiajuhtimist võimaldavate seadmete osakaal

| — | Mitut standardit toetavate lahendustega tugijaamade osakaal |
| --- | --- |

—

Mitut standardit toetavate lahendustega tugijaamade osakaal

| — | Kaugtransiiveritega või aktiivantennisüsteemiga tugijaamade osakaal |
| --- | --- |

—

Kaugtransiiveritega või aktiivantennisüsteemiga tugijaamade osakaal

| — | Euroopa Telekommunikatsioonistandardite Instituudi standardile (16) vastava riistvaraga varustatud tegevuskohtade osakaal |
| --- | --- |

—

Euroopa Telekommunikatsioonistandardite Instituudi standardile (16) vastava riistvaraga varustatud tegevuskohtade osakaal

| — | Mittemehaanilise jahutusega tegevuskohtade osakaal |
| --- | --- |

—

Mittemehaanilise jahutusega tegevuskohtade osakaal

| — | Temperatuur on kohapealsete seadmete puhul seadistatud suurimale lubatud väärtusele (jah/ei) |
| --- | --- |

—

Temperatuur on kohapealsete seadmete puhul seadistatud suurimale lubatud väärtusele (jah/ei)

| — | Katkematu toite allika keskmine tõhusus |
| --- | --- |

—

Katkematu toite allika keskmine tõhusus

| — | Jahutussüsteemide keskmine kasutustegur |
| --- | --- |

—

Jahutussüsteemide keskmine kasutustegur

| — | Kõik paigaldatavad uued lairibaseadmed vastavad lairibaseadmeid käsitleva ELi tegevusjuhendi nõuetele energiatarbimise kohta. |
| --- | --- |

—

Kõik paigaldatavad uued lairibaseadmed vastavad lairibaseadmeid käsitleva ELi tegevusjuhendi nõuetele energiatarbimise kohta.

| — | Elektri-/energiajaamade energiatõhusus on vähemalt 96 %. |
| --- | --- |

—

Elektri-/energiajaamade energiatõhusus on vähemalt 96 %.

| — | Valitakse seadmed, mille kasutustegur on vesijahutusseadmete puhul vähemalt 7 ja otsepaisumisega (DX) jahutussüsteemide puhul vähemalt 4. |
| --- | --- |

—

Valitakse seadmed, mille kasutustegur on vesijahutusseadmete puhul vähemalt 7 ja otsepaisumisega (DX) jahutussüsteemide puhul vähemalt 4.

3.3.4.   Telekommunikatsioonivõrkude paigaldamine ja uuendamine

Lisaks uute, energiatõhusamate seadmete paigaldamisele võrgu tegevuskohtades võimaldavad märkimisväärset energiasäästu korralduslikud lahendused, näiteks selle tagamine, et mittekasutatavad seadmed lülitatakse välja ning et toite- ja jahutussüsteemid ei ole ülemäära suure võimsusega ja on optimeeritud vastavalt tegelikele hetkevajadustele. Parima tavana tuleks:

| — | kasutada ära tehnoloogia ümberkujundamisest tulenevaid võimalusi (nt 5G-tehnoloogia juurutamine olemasolevates tugijaamades või vaskkaablivõrkudelt kiudoptilistele võrkudele üleminek püsivõrgujaamades), et optimeerida võrgu tegevuskohti: kõrvaldada kasutuselt/lülitada välja mittekasutatavad seadmed, asendada vananenud seadmed, tagada jahutussüsteemi sobiv konfiguratsioon jne; |
| --- | --- |

—

kasutada ära tehnoloogia ümberkujundamisest tulenevaid võimalusi (nt 5G-tehnoloogia juurutamine olemasolevates tugijaamades või vaskkaablivõrkudelt kiudoptilistele võrkudele üleminek püsivõrgujaamades), et optimeerida võrgu tegevuskohti: kõrvaldada kasutuselt/lülitada välja mittekasutatavad seadmed, asendada vananenud seadmed, tagada jahutussüsteemi sobiv konfiguratsioon jne;

| — | kehtestada kasutuselt kõrvaldamise kava ning sel otstarbel lõimida need lahendused tugijaamade uuendamiseks rakendatavasse juhtimisprotsessi. |
| --- | --- |

—

kehtestada kasutuselt kõrvaldamise kava ning sel otstarbel lõimida need lahendused tugijaamade uuendamiseks rakendatavasse juhtimisprotsessi.

Kohaldatavus

See parim keskkonnajuhtimistava on asjakohasem tuhandete tegevuskohtadega suurtele mobiilsideäriühingutele ning maapiirkondade võrguoperaatoritele (kelle tegevuskohad paiknevad hajutatumalt). Peamiselt on see parim keskkonnajuhtimistava seotud telekommunikatsioonivõrgu operaatorite ja nende IKT-seadmeid paigaldavate tarnijatega.

Seonduvad keskkonnatoime näitajad ja tipptaseme võrdlusalused

| Keskkonnatoime näitajad | Tipptaseme võrdlusalused |
| --- | --- |
| — | Mobiilsidevõrgu andmemahupõhine energiatõhusus (EEMN, DV) |

Keskkonnatoime näitajad

Tipptaseme võrdlusalused

—

Mobiilsidevõrgu andmemahupõhine energiatõhusus (EEMN, DV)

| — | Mobiilsidevõrgu levialapõhine energiatõhusus (EEMN, CoA) |
| --- | --- |

—

Mobiilsidevõrgu levialapõhine energiatõhusus (EEMN, CoA)

| — | Püsivõrgu tõhusus (IKT-seadmete energiatarbimine/võrgu kogu energiatarbimine) |
| --- | --- |

—

Püsivõrgu tõhusus (IKT-seadmete energiatarbimine/võrgu kogu energiatarbimine)

| — | Igal aastal kasutuselt kõrvaldatavate ja tugijaamadest eemaldatavate mittekasutatavate või ebatõhusate seadmete kogus (kg) |
| --- | --- |

—

Igal aastal kasutuselt kõrvaldatavate ja tugijaamadest eemaldatavate mittekasutatavate või ebatõhusate seadmete kogus (kg)

| — | Üleminek vaskkaablivõrkudelt kiudoptilistele võrkudele (%) |
| --- | --- |

—

Üleminek vaskkaablivõrkudelt kiudoptilistele võrkudele (%)

| — | Kehtestatud on kava ja juhtimisprotsess kõigi olemasolevate võrgu tegevuskohtade optimeerimiseks (et eemaldada mittekasutatavad ja ebatõhusad seadmed, konfigureerida nõuetekohaselt jahutussüsteemid jne). |
| --- | --- |

—

Kehtestatud on kava ja juhtimisprotsess kõigi olemasolevate võrgu tegevuskohtade optimeerimiseks (et eemaldada mittekasutatavad ja ebatõhusad seadmed, konfigureerida nõuetekohaselt jahutussüsteemid jne).

3.3.5.   Keskkonnamõju vähendamine telekommunikatsioonivõrkude rajamisel või renoveerimisel

Telekommunikatsiooni- ja ringhäälingutaristu avaldab häirivat mõju ümbruskonnas (esteetiline mõju, generaatorite ja jahutussüsteemi tekitatav müra jne) ning hõivab maad (mis võib olla seotud bioloogilise mitmekesisuse vähenemisega). Selleks et vähendada sellist mõju uue taristu rajamisel või olemasoleva taristu renoveerimisel, tuleks parima keskkonnajuhtimistavana:

| — | määrata enne ehitus- või renoveerimistöid kindlaks läbilaskevõime ja prognoosida nõudlust; |
| --- | --- |

—

määrata enne ehitus- või renoveerimistöid kindlaks läbilaskevõime ja prognoosida nõudlust;

| — | koondada IKT-taristud ühte asukohta, et piirata eraldiseisvate taristute arvu; |
| --- | --- |

—

koondada IKT-taristud ühte asukohta, et piirata eraldiseisvate taristute arvu;

| — | koondada võrgutaristud (püsivõrk, antennid, hooned jms) olemasolevate ligipääsuteede lähedusse ja kaitsealadest väljapoole; |
| --- | --- |

—

koondada võrgutaristud (püsivõrk, antennid, hooned jms) olemasolevate ligipääsuteede lähedusse ja kaitsealadest väljapoole;

| — | paigaldada lahendused müra vähendamiseks, näiteks müratõkked, heliisolatsioonimaterjalid või helisummutid. |
| --- | --- |

—

paigaldada lahendused müra vähendamiseks, näiteks müratõkked, heliisolatsioonimaterjalid või helisummutid.

Kohaldatavus

Selle parima keskkonnajuhtimistava kohaste meetmete kohaldatavust on kirjeldatud tabelis 5.

Tabel 5

Käesoleva keskkonnajuhtimistava kohaste meetmete kohaldatavus

| Meetod | Võrgusegment | Toiming | Teostaja |
| --- | --- | --- | --- |
| IKT-taristute ühtekoondamine ja jagamine | Raadiosidevõrk | Uue taristu rajamine ja taristu renoveerimine | Võrguoperaatorid, muude taristute omanikud |
| Asukoht olemasolevate ligipääsuteede läheduses ja väljaspool kaitseala | Kõik võrgutaristud | Uue taristu rajamine | Võrguoperaatorid, kohalikud ametiasutused |
| Müra vähendamise lahenduste paigaldamine | Tugijaamad ja keskjaam (generaatorid ja jahutussüsteemid) | Uue taristu rajamine ja taristu renoveerimine | Võrguoperaatorid, kohalikud ametiasutused |

Meetod

Võrgusegment

Toiming

Teostaja

IKT-taristute ühtekoondamine ja jagamine

Raadiosidevõrk

Uue taristu rajamine ja taristu renoveerimine

Võrguoperaatorid, muude taristute omanikud

Asukoht olemasolevate ligipääsuteede läheduses ja väljaspool kaitseala

Kõik võrgutaristud

Uue taristu rajamine

Võrguoperaatorid, kohalikud ametiasutused

Müra vähendamise lahenduste paigaldamine

Tugijaamad ja keskjaam (generaatorid ja jahutussüsteemid)

Uue taristu rajamine ja taristu renoveerimine

Võrguoperaatorid, kohalikud ametiasutused

Seonduvad keskkonnatoime näitajad ja tipptaseme võrdlusalused

| Keskkonnatoime näitajad | Tipptaseme võrdlusalused |
| --- | --- |
| — | Passiivse taristu jagamisega tegevuskohtade osakaal (%) |

Keskkonnatoime näitajad

Tipptaseme võrdlusalused

—

Passiivse taristu jagamisega tegevuskohtade osakaal (%)

| — | Aktiivse taristu jagamisega tegevuskohtade osakaal (%) |
| --- | --- |

—

Aktiivse taristu jagamisega tegevuskohtade osakaal (%)

| — | Rakendatakse meetmeid visuaalse ja keskkonnamõju vähendamiseks, nt müra vähendamise lahendusi uute püsivõrkude rajamisel (jah/ei) |
| --- | --- |

—

Rakendatakse meetmeid visuaalse ja keskkonnamõju vähendamiseks, nt müra vähendamise lahendusi uute püsivõrkude rajamisel (jah/ei)

| — | Vähemalt 30 % tegevuskohtadest jagatakse teiste operaatoritega (kui see on teostatav, nt õigusnormidest lähtuvalt). |
| --- | --- |

—

Vähemalt 30 % tegevuskohtadest jagatakse teiste operaatoritega (kui see on teostatav, nt õigusnormidest lähtuvalt).

3.4.   Energiatõhususe ja keskkonnatoime parandamine muudes sektorites (keskkonnasäästlikumaks muutmine IKT abil)

Selles jaos käsitletakse tava, mis võimaldab telekommunikatsiooni- ja IKT-teenuste sektoril aidata kõige tõhusamalt parandada teiste sektorite keskkonnatoimet.

3.4.1.   Keskkonnasäästlikumaks muutmine IKT abil

Kõigis sektorites on neli põhimeedet, mis võimaldavad IKT abil vähendada kasvuhoonegaaside heidet ja parandada üldist keskkonnatoimet:

| — | üleminek digitehnoloogiale ja dematerialiseerimine; |
| --- | --- |

—

üleminek digitehnoloogiale ja dematerialiseerimine;

| — | andmekogumine ja -edastus; |
| --- | --- |

—

andmekogumine ja -edastus;

| — | süsteemide lõimimine; |
| --- | --- |

—

süsteemide lõimimine;

| — | protsesside, tegevuse ja funktsioonide optimeerimine. |
| --- | --- |

—

protsesside, tegevuse ja funktsioonide optimeerimine.

Need lahendused on üksteisega tihedalt seotud ja üksteist vastastikku täiendavad ning neid kasutatakse olelusringi eri etappides: toodete või teenuste väljatöötamisel, väljatöötamis- ja kasutusetapi vahelisel ajal ning kasutaja tegevuskohas.

IKT-ettevõtte seisukohast tuleks kõigi nelja põhimeetme puhul parima tavana:

| — | töötada pidevalt välja selliseid lahendusi, mis võimaldavad vähendada keskkonnamõju (teadus- ja arendustegevusse investeerimise, teiste sektorite äriühingutega koostöö tegemise jms kaudu); |
| --- | --- |

—

töötada pidevalt välja selliseid lahendusi, mis võimaldavad vähendada keskkonnamõju (teadus- ja arendustegevusse investeerimise, teiste sektorite äriühingutega koostöö tegemise jms kaudu);

| — | aidata äriühingutel võtta kõnealused lahendused kasutusele oma toimingutes ja äritegevuses (selle võimaldamiseks töötada välja kliendi vajadustele vastava konkreetse lahenduse, pakkuda kliendile koolitust ja teavet jne); |
| --- | --- |

—

aidata äriühingutel võtta kõnealused lahendused kasutusele oma toimingutes ja äritegevuses (selle võimaldamiseks töötada välja kliendi vajadustele vastava konkreetse lahenduse, pakkuda kliendile koolitust ja teavet jne);

| — | juurutada need lahendused organisatsioonisiseselt, kui see on asjakohane. |
| --- | --- |

—

juurutada need lahendused organisatsioonisiseselt, kui see on asjakohane.

Kohaldatavus

Seda parimat keskkonnajuhtimistava saavad üldiselt kohaldada kõik sektori äriühingud.

Seonduvad keskkonnatoime näitajad ja tipptaseme võrdlusalused

| Keskkonnatoime näitajad | Tipptaseme võrdlusalused |
| --- | --- |
| — | Kasvuhoonegaaside protokolli kohane kasvuhoonegaaside heide (3. valdkonna heide) |

Keskkonnatoime näitajad

Tipptaseme võrdlusalused

—

Kasvuhoonegaaside protokolli kohane kasvuhoonegaaside heide (3. valdkonna heide)

| — | Klientidele välja pakutud uudsete dematerialiseerimislahenduste arv |
| --- | --- |

—

Klientidele välja pakutud uudsete dematerialiseerimislahenduste arv

| — | Klientidele digitaalkujul tarnitavate toodete ja osutatavate teenuste osakaal (käibest) |
| --- | --- |

—

Klientidele digitaalkujul tarnitavate toodete ja osutatavate teenuste osakaal (käibest)

| — | Puuduvad |
| --- | --- |

—

Puuduvad

4.   SOOVITUSLIKUD SEKTORI KESKKONNATOIME PÕHINÄITAJAD

Tabelis 4.1 on esitatud teatavad telekommunikatsiooni- ja IKT-teenuste sektori keskkonnatoime põhinäitajad, nendega seotud võrdlusalused ja viited asjakohastele parima keskkonnajuhtimistava kohastele meetmetele. Need on osa kõigist 3. osas nimetatud näitajatest.

Tabel 4.1

Keskkonnatoime põhinäitajad ja tipptaseme võrdlusalused telekommunikatsiooni- ja IKT-teenuste sektoris

| Näitaja | Tavaühik | Peamine sihtrühm | Madalaim soovituslik seiretasand | EMASi vastav põhinäitaja
   (17) | Tipptaseme võrdlusalus | Vastav parim keskkonnajuhtimistava
   (18) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Valdkonnaüleste küsimustega seotud parim keskkonnajuhtimistava |
| Varahaldussüsteemi, nt standardi ISO 55001 kohaselt sertifitseeritud süsteemi rakendamine | Jah/ei | Kõik telekommunikatsiooni-/IKT-ettevõtted | Tegevuskoht | Materjalitõhusus | Äriühingul on terviklik üldine varahaldussüsteem, nt standardi ISO 55001 kohaselt sertifitseeritud süsteem. | 3.1.1 |
| Selliste toimingute osakaal, mille puhul rakendatakse täiustatud keskkonnajuhtimissüsteemi, nt EMASi alusel tõendatud või standardi ISO 14001 kohaselt sertifitseeritud süsteemi | % rajatistest/toimingutest | Kõik telekommunikatsiooni-/IKT-ettevõtted | Tegevuskoht | Kõik | Kõigi toimingute puhul rakendatakse täiustatud keskkonnajuhtimissüsteemi, nt EMASi alusel tõendatud või standardi ISO 14001 kohaselt sertifitseeritud süsteemi. | 3.1.1 |
| Selliste toimingute osakaal, mille puhul mõõdetakse ja jälgitakse energia- ja veetarbimist ning ka jäätmekäitlust | % rajatistest/toimingutest | Kõik telekommunikatsiooni-/IKT-ettevõtted | Tegevuskoht | Energiatõhusus, vesi, jäätmed | Kõigi toimingute puhul mõõdetakse ja jälgitakse energia- ja veetarbimist ning ka jäätmekäitlust. | 3.1.1 |
| 1. ja 2. valdkonna alla kuuluv CO2-heide kokku | CO2-ekvivalenttonn | Kõik telekommunikatsiooni-/IKT-ettevõtted | Organisatsioon | Heide | Äriühing on saavutanud CO2-neutraalsuse (1. ja 2. valdkonna heide), sealhulgas taastuvenergia kasutamise ja CO2 kompenseerimise abil, olles võtnud kõik meetmed energiatõhususe parandamiseks. | 3.1.1 |
| Selliste äriühingu ostetavate toodete või teenuste osakaal, mis vastavad konkreetsetele keskkonnakriteeriumidele (nt ELi ökomärgis, kõrgem energiamärgise klass, Energy Stari märgis, TCO sertifikaat jms) | % | Kõik telekommunikatsiooni-/IKT-ettevõtted | Organisatsioon | Kõik | Kõik äriühingu ostetavad IKT-seadmed on ISO I tüübi ökomärgisega (nt ELi ökomärgis, ökomärgis Blue Angel) (võimaluse korral) või Energy Stari märgisega või nende hankel rakendatakse keskkonnahoidliku riigihanke ELi kriteeriume (võimaluse korral). | 3.1.2 |
| Selliste äriühingu ostetavate seadmete osakaal, mis vastavad rahvusvaheliselt tunnustatud parimale tavale või nõuetele (nt ELi tegevusjuhendid) | % | Kõik telekommunikatsiooni-/IKT-ettevõtted | Organisatsioon | Energiatõhusus | Kõik äriühingu ostetavad lairibaseadmed vastavad lairibaseadmeid käsitlevas ELi tegevusjuhendis esitatud kriteeriumidele. | 3.1.2 |
| Selliste äriühingu ostetavate pakendite osakaal, mis on valmistatud ringlussevõetud materjalist või millele on omistatud metsahoolekogu märgis | % | Kõik telekommunikatsiooni-/IKT-ettevõtted | Organisatsioon | Materjalitõhusus, bioloogiline mitmekesisus | Kõik äriühingu ostetavad pakendid on valmistatud ringlussevõetud materjalist või on saanud metsahoolekogu märgise. | 3.1.2 |
| Hankemenetluses keskkonnakriteeriumidele omistatav kaal | % | Kõik telekommunikatsiooni-/IKT-ettevõtted | Organisatsioon | Kõik | IKT-seadmete ostmiseks pakkumuste hindamisel on keskkonnatoimele omistatav kaal 10 %. | 3.1.2 |
| Selliste äriühingult klientidele tarnitavate IKT-toodete ja osutatavate IKT-teenuste osakaal, mille puhul on keskkonnateave lõppkasutajale kättesaadav | % | Kõik telekommunikatsiooni-/IKT-ettevõtted | Organisatsioon | Kõik | Kõigi äriühingu tarnitavate IKT-toodete ja osutatavate IKT-teenuste puhul on nendega seotud keskkonnateave lõppkasutajale kättesaadav. | 3.1.2 |
| Hankemenetluses kasutatakse kriteeriumina omamise kogukulu | Jah/ei | Kõik telekommunikatsiooni-/IKT-ettevõtted | Organisatsioon | Materjalitõhusus, energiatõhusus | Hankemenetluses kasutatakse kriteeriumina omamise kogukulu. | 3.1.2 |
| Selliste lõppkasutajale ette nähtud IKT-seadmete osakaal, mis on paigaldatud optimaalset toitehaldust tagava konfiguratsiooniga | % | Kõik telekommunikatsiooni-/IKT-ettevõtted | Tegevuskoht | Energiatõhusus | Kõik lõppkasutaja IKT-seadmed on paigaldatud optimaalset toitehaldust tagava konfiguratsiooniga. | 3.1.3 |
| Selliste lõppkasutajale ette nähtud IKT-seadmete osakaal, mille puhul kontrollitakse sobiva ajavahemiku järel (nt kord aastas, vaid korra toote kasutusea jooksul) toitehaldust | % | Kõik telekommunikatsiooni-/IKT-ettevõtted | Tegevuskoht | Energiatõhusus | Kõigi lõppkasutajale ette nähtud IKT-seadmete puhul on toitehaldust kontrollitud vähemalt korra kasutusea jooksul. | 3.1.3 |
| Nende töötajate osakaal, kes on vähemalt korra osalenud energiasäästuteemalisel koolitusel | % | Kõik telekommunikatsiooni-/IKT-ettevõtted | Tegevuskoht | Energiatõhusus | Kõik töötajad on vähemalt korra osalenud energiasäästuteemalisel koolitusel. | 3.1.3 |
| Ostetava taastuvallikast toodetud (päritolutunnistusega) elektri osakaal kogu elektritarbimises
  Kohapeal taastuvallikast toodetud elektri osakaal kogu elektritarbimises | % | Kõik telekommunikatsiooni-/IKT-ettevõtted | Organisatsioon | Energiatõhusus | Kogu kasutatav (kas ostetud või kohapeal toodetud) elektrienergia on pärit taastuvast energiaallikast. | 3.1.4 |
| Sertifitseeritud jäätmevaba käitlussüsteemiga või sertifitseeritud varahaldussüsteemiga rajatiste või tegevuskohtade osakaal (% rajatistest/tegevuskohtadest) | % | Kõik telekommunikatsiooni-/IKT-ettevõtted | Tegevuskoht | Jäätmed
  Materjalitõhusus | Kõigis rajatistes rakendatakse sertifitseeritud jäätmevaba käitlussüsteemi või sertifitseeritud varahaldussüsteemi. | 3.1.5 |
| Selliste ettevõttesisese tegevuse tagajärjel tekkivate IKT-jäätmete osakaal, mis kogutakse korduskasutamiseks või taastamiseks või suunatakse ringlussevõttu | % | Kõik telekommunikatsiooni-/IKT-ettevõtted | Tegevuskoht | Jäätmed
  Materjalitõhusus | 90 % ettevõttesisestest IKT-seadmetest kogutakse korduskasutamiseks või taastamiseks või suunatakse ringlussevõttu. | 3.1.5 |
| Selliste klientidelt pärit elektri- ja elektroonikaseadmete romude või IKT-jäätmete osakaal, mis kogutakse korduskasutamiseks või taastamiseks või suunatakse ringlussevõttu | % | Kõik telekommunikatsiooni-/IKT-ettevõtted | Tegevuskoht | Jäätmed
  Materjalitõhusus | 30 % klientide IKT-seadmetest võetakse käitlemiseks tagasi ning kogutakse korduskasutamiseks või taastamiseks või suunatakse ringlussevõttu (kui IKT-ettevõte tarnib seadmeid klientidele). | 3.1.5 |
| Prügilasse ladestatavate IKT-jäätmete kogus | Tonni aastas | Kõik telekommunikatsiooni-/IKT-ettevõtted | Tegevuskoht | Jäätmed | IKT-jäätmetest ei ladestata prügilasse midagi. | 3.1.5 |
| Selliste tegevuskohtade osakaal, kus rakendatakse andmekeskuste energiatõhusust käsitlevas ELi tegevusjuhendis esitatud parimat tava või tehnilises aruandes CLC/TR 50600-99–1 esitatud eeldatavat tava seoses uute IT-teenuste väljatöötamise ja juurutamisega | % | Kõik telekommunikatsiooni-/IKT-ettevõtted | Tegevuskoht | Energiatõhusus | Kõigis andmekeskustes rakendatakse andmekeskuste energiatõhusust käsitlevas ELi tegevusjuhendis esitatud parimat tava või tehnilises aruandes CLC/TR 50600-99–1 esitatud eeldatavat tava seoses uute IT-teenuste väljatöötamise ja juurutamisega. | 3.1.6 |
| Energiatõhusat tarkvara käsitleva koolituse läbinud tarkvaraarendajate (töötajate) osakaal | % | Kõik telekommunikatsiooni-/IKT-ettevõtted | Organisatsioon | Energiatõhusus | Kõik tarkvaraarendajad (töötajad) on läbinud energiatõhusat tarkvara käsitleva koolituse. | 3.1.6 |
| Sellise äsja välja töötatud tarkvara osakaal, mille väljatöötamisel on arvesse võetud energiatõhusust (%) | % | Kõik telekommunikatsiooni-/IKT-ettevõtted | Organisatsioon | Energiatõhusus | Aasta jooksul on viidud ellu vähemalt üks projekt eesmärgiga vähendada andmeliiklusnõudlust keskkonnahoidliku tarkvara abil. | 3.1.6 |
| Andmekeskuste parim keskkonnajuhtimistava |
| Andmekeskuse energiajuhtimist kajastav üldine tulemuslikkuse põhinäitaja (KPIDCEM) Euroopa Telekommunikatsioonistandardite Instituudi standardi alusel | | Andmekeskuste käitajad | Tegevuskoht | Energiatõhusus | Olemasolevate andmekeskuste tõhusust kajastav põhinäitaja (KPIDCP) on 1,5 või sellest väiksem. | 3.2.1 |
| Selliste rajatiste osakaal, kus kasutatakse standardi ISO 50001 kohaselt sertifitseeritud või EMASi lisatud või andmekeskuste energiatõhusust käsitlevale ELi tegevusjuhendile või tehnilises aruandes CLC/TR 50600-99–1 esitatud eeldatavale tavale vastavat energiajuhtimissüsteemi | % | Andmekeskuste käitajad | Tegevuskoht | Energiatõhusus | Kõigis andmekeskustes kasutatakse standardi ISO 50001 kohaselt sertifitseeritud või EMASi lisatud või andmekeskuste energiatõhusust käsitlevas ELi tegevusjuhendis esitatud eeldatavale miinimumtavale või tehnilises aruandes CLC/TR 50600-99–1 esitatud eeldatavale tavale vastavat energiajuhtimissüsteemi. | 3.2.1 |
| Selliste andmekeskuste osakaal, kus rakendatakse andmekeskuste energiatõhusust käsitlevas ELi tegevusjuhendis esitatud eeldatavat miinimumtava või tehnilises aruandes CLC/TR 50600-99–1 esitatud eeldatavat tava seoses andmehalduse ja -salvestusega ning olemasolevate IKT-seadmete ja -teenuste haldusega | % | Andmekeskuste käitajad | Tegevuskoht | Energiatõhusus | Kõigis andmekeskustes rakendatakse andmekeskuste energiatõhusust käsitlevas ELi tegevusjuhendis esitatud eeldatavat miinimumtava või tehnilises aruandes CLC/TR 50600-99–1 esitatud eeldatavat tava seoses andmehalduse ja -salvestusega ning olemasolevate IKT-seadmete ja -teenuste haldusega. | 3.2.2 |
| Selliste seadmepüstikute osakaal, mis on paigaldatud nii, et külm ja kuum tsoon on eraldatud (kattepaneelidega) | % | Andmekeskuste käitajad | Tegevuskoht | Energiatõhusus | Kõik uued seadmepüstikud on paigaldatud nii, et külm ja kuum tsoon on eraldatud (kattepaneelidega). | 3.2.3 |
| Selliste andmekeskuste osakaal, kus rakendatakse andmekeskuste energiatõhusust käsitlevas ELi tegevusjuhendis esitatud eeldatavat miinimumtava või tehnilises aruandes CLC/TR 50600-99–1 esitatud eeldatavat tava seoses õhuvoolu juhtimise ja projekteerimisega | % | Andmekeskuste käitajad | Tegevuskoht | Energiatõhusus | Kõigis andmekeskustes rakendatakse andmekeskuste energiatõhusust käsitlevas ELi tegevusjuhendis esitatud eeldatavat miinimumtava või tehnilises aruandes CLC/TR 50600-99–1 esitatud eeldatavat tava seoses õhuvoolu juhtimise ja projekteerimisega ning IKT-seadmete paigaldamisega õhuvoolu juhtimise optimeerimiseks. | 3.2.3 |
| Kasutustegur: keskmine jahutuskoormus (kW)/jahutussüsteemi keskmine võimsustarve (kW) | – | Andmekeskuste käitajad | Tegevuskoht | Energiatõhusus | Valitakse seadmed, mille kasutustegur on vesijahutusseadmete puhul vähemalt 7 ja otsepaisumisega (DX) jahutussüsteemide puhul vähemalt 4. | 3.2.4,
  3.3.1,
  3.5.3 |
| Selliste andmekeskuste osakaal, kus rakendatakse andmekeskuste energiatõhusust käsitlevas ELi tegevusjuhendis (punktides 5.2, 5.4 ja 5.5) esitatud eeldatavat miinimumtava või tehnilises aruandes CLC/TR 50600-99–1 esitatud eeldatavat tava seoses jahutuse juhtimisega | % | Andmekeskuste käitajad | Tegevuskoht | Energiatõhusus | Kõigis andmekeskustes rakendatakse andmekeskuste energiatõhusust käsitlevas ELi tegevusjuhendis (punktides 5.2, 5.4 ja 5.5) esitatud eeldatavat miinimumtava või tehnilises aruandes CLC/TR 50600-99–1 esitatud eeldatavat tava seoses jahutuse juhtimisega. | 3.2.4 |
| Selliste andmekeskuste osakaal, kus rakendatakse andmekeskuste energiatõhusust käsitlevas ELi tegevusjuhendis esitatud eeldatavat miinimumtava või tehnilises aruandes CLC/TR 50600-99–1 esitatud eeldatavat tava seoses temperatuuri- ja niiskuseseadistusega | % | Andmekeskuste käitajad | Tegevuskoht | Energiatõhusus | Kõigis andmekeskustes rakendatakse andmekeskuste energiatõhusust käsitlevas ELi tegevusjuhendis esitatud eeldatavat miinimumtava või tehnilises aruandes CLC/TR 50600-99–1 esitatud eeldatavat tava seoses temperatuuri- ja niiskuseseadistusega. | 3.2.5 |
| Elektrienergia kasutamise projekteeritud tõhusus (dPUE) | – | Andmekeskuste käitajad | Tegevuskoht | Energiatõhusus | – | 3.2.6.1, 3.4.1 |
| Selliste äriühingu ostetavate IKT-toodete või -teenuste osakaal, mis vastavad konkreetsetele keskkonnakriteeriumidele (nt ELi ökomärgis, Energy Stari märgis) | % | Andmekeskuste käitajad | Tegevuskoht | Energiatõhusus
  Materjalitõhusus | Kõik andmekeskuse uued IKT-seadmed on ISO I tüübi ökomärgisega (nt ELi ökomärgis, ökomärgis Blue Angel) (võimaluse korral) või Energy Stari märgisega. | 3.2.7.1 |
| Selliste rajatiste osakaal, kus rakendatakse andmekeskuste energiatõhusust käsitlevas ELi tegevusjuhendis esitatud eeldatavat miinimumtava või tehnilises aruandes CLC/TR 50600-99–1 esitatud eeldatavat tava seoses uute IT-/toite-/jahutusseadmete valiku ja kasutuselevõtuga | % | Andmekeskuste käitajad | Tegevuskoht | Energiatõhusus | Kõigis andmekeskustes rakendatakse andmekeskuste energiatõhusust käsitlevas ELi tegevusjuhendis esitatud eeldatavat miinimumtava või tehnilises aruandes CLC/TR 50600-99–1 esitatud eeldatavat tava seoses uute IKT-seadmete/jahutussüsteemide/uute toiteseadmete/andmekeskuse muude seadmete valiku ja kasutuselevõtuga. | 3.2.6.1 |
| Katkematu toite allika keskmine energiatõhusus (tootja andmetel) | – | Andmekeskuste käitajad | Tegevuskoht | Energiatõhusus | Katkematu toite allikad vastavad katkematu toite allikaid käsitleva tegevusjuhendi nõuetele. | 3.2.6.1 |
| Selliste tegevuskohtade osakaal, kus rakendatakse andmekeskuste energiatõhusust käsitlevas ELi tegevusjuhendis esitatud parimat tava või tehnilises aruandes CLC/FprTR 50600-99–1 esitatud eeldatavat tava seoses uute või renoveeritavate andmekeskuste kasutamise, haldamise ja kavandamisega | % | Andmekeskuste käitajad | Tegevuskoht | Materjalitõhusus, energiatõhusus | Kõigis andmekeskustes rakendatakse andmekeskuste energiatõhusust käsitlevas ELi tegevusjuhendis esitatud eeldatavat miinimumtava või tehnilises aruandes CLC/TR 50600-99–1 esitatud eeldatavat tava seoses uute või renoveeritavate andmekeskuste kasutamise, haldamise ja kavandamisega. | 3.2.7.1 |
| Selliste tegevuskohtade osakaal, kus rakendatakse andmekeskuste energiatõhusust käsitlevas ELi tegevusjuhendis esitatud eeldatavat miinimumtava või tehnilises aruandes CLC/TR 50600-99–1 esitatud eeldatavat tava seoses andmekeskuste heitsoojusenergia taaskasutamisega | % | Andmekeskuste käitajad | Tegevuskoht | Energiatõhusus | Kõigis andmekeskustes rakendatakse andmekeskuste energiatõhusust käsitlevas ELi tegevusjuhendis esitatud eeldatavat miinimumtava või tehnilises aruandes CLC/TR 50600-99–1 esitatud eeldatavat tava seoses andmekeskuste heitsoojusenergia taaskasutamisega. | 3.2.7.2 |
| Selliste tegevuskohtade osakaal, kus rakendatakse andmekeskuste energiatõhusust käsitlevas ELi tegevusjuhendis esitatud eeldatavat miinimumtava või tehnilises aruandes CLC/TR 50600-99–1 esitatud eeldatavat tava seoses andmekeskuse hoone üldplaaniga | % | Andmekeskuste käitajad | Tegevuskoht | Energiatõhusus | Kõigis andmekeskustes rakendatakse andmekeskuste energiatõhusust käsitlevas ELi tegevusjuhendis esitatud eeldatavat miinimumtava või tehnilises aruandes CLC/TR 50600-99–1 esitatud eeldatavat tava seoses andmekeskuse hoone üldplaaniga. | 3.2.7.3 |
| Selliste tegevuskohtade osakaal, kus rakendatakse andmekeskuste energiatõhusust käsitlevas ELi tegevusjuhendis esitatud eeldatavat miinimumtava või tehnilises aruandes CLC/TR 50600-99–1 esitatud eeldatavat tava seoses andmekeskuse geograafilise asukohaga | % | Andmekeskuste käitajad | Tegevuskoht | Energiatõhusus | Kõigis andmekeskustes rakendatakse andmekeskuste energiatõhusust käsitlevas ELi tegevusjuhendis esitatud eeldatavat miinimumtava või tehnilises aruandes CLC/TR 50600-99–1 esitatud eeldatavat ja vabatahtlikku tava seoses andmekeskuse geograafilise asukohaga. | 3.2.7.4 |
| Andmekeskuse veetarbimine põrandapinna kohta (tarbitava vee kogus kuupmeetrites andmekeskuse ruutmeetri kohta) | | Andmekeskuste käitajad | Tegevuskoht | Vesi | – | 3.2.7.5 |
| Selliste tegevuskohtade osakaal, kus rakendatakse andmekeskuste energiatõhusust käsitlevas ELi tegevusjuhendis esitatud eeldatavat miinimumtava või tehnilises aruandes CLC/TR 50600-99–1 esitatud eeldatavat tava seoses veeallikatega | % | Andmekeskuste käitajad | Tegevuskoht | Vesi | Kõigis andmekeskustes rakendatakse andmekeskuste energiatõhusust käsitlevas ELi tegevusjuhendis esitatud eeldatavat miinimumtava või tehnilises aruandes CLC/TR 50600-99–1 esitatud eeldatavat tava seoses veeallikatega. | 3.2.7.5 |
| Elektroonilise side võrkude parim keskkonnajuhtimistava |
| Sellise tarbimise osakaal võrgu energiatarbimisest, mida mõõdetakse | % | Võrguoperaatorid | Tegevuskoht | Energiatõhusus | 50 % võrgu energiatarbimisest jälgitakse reaalajas telekommunikatsioonivõrgu tegevuskohtade (tugijaamad ja/või püsivõrgu sõlmed) või kõrgemal tasandil. | 3.3.1 |
| Keskmine energiatarbimine kliendi või abonendi kohta
  (NB! See näitaja ei sobi eri tüüpi operaatorite võrdlemiseks.) | kWh kliendi või abonendi kohta | Võrguoperaatorid | Tegevuskoht | Energiatõhusus | Telekommunikatsioonivõrkude jaoks on kehtestatud energiajuhtimissüsteem. | 3.3.1 |
| Selliste tegevuskohtade osakaal, kus hinnatakse mõõtmiste abil elektromagnetväljadega seotud piirnormidest kinnipidamist | % | Võrguoperaatorid | Tegevuskoht | Heide | – | 3.3.2 |
| Selliste lairibaseadmete osakaal, mis vastavad lairibaseadmeid käsitlevas ELi tegevusjuhendis esitatud nõuetele energiatarbimise kohta | % | Võrguoperaatorid | Tegevuskoht | Energiatõhusus | Kõik paigaldatavad uued lairibaseadmed vastavad lairibaseadmeid käsitleva ELi tegevusjuhendi nõuetele energiatarbimise kohta. | 3.3.3 |
| Katkematu toite allika keskmine tõhusus | % | Võrguoperaatorid | Tegevuskoht | Energiatõhusus | Elektri-/energiajaamade energiatõhusus on vähemalt 96 %. | 3.3.3 |
| Igal aastal kasutuselt kõrvaldatavate ja tugijaamadest eemaldatavate mittekasutatavate või ebatõhusate seadmete kogus | kg | Võrguoperaatorid | Tegevuskoht | Materjalitõhusus
  Energiatõhusus | Kehtestatud on kava ja juhtimisprotsess kõigi olemasolevate võrgu tegevuskohtade optimeerimiseks (et eemaldada mittekasutatavad ja ebatõhusad seadmed, konfigureerida nõuetekohaselt jahutussüsteemid jne). | 3.3.4 |
| Passiivse taristu jagamisega tegevuskohtade osakaal | % | Võrguoperaatorid | Tegevuskoht | Materjalitõhusus | Vähemalt 30 % tegevuskohtadest jagatakse teiste operaatoritega (kui see on teostatav, nt õigusnormidest lähtuvalt). | 3.3.5 |
| IKT abil keskkonnasäästlikumaks muutmise parim keskkonnajuhtimistava |
| Kasvuhoonegaaside protokolli kohane kasvuhoonegaaside heide (3. valdkonna heide) | CO2-ekvivalenttonn | Kõik telekommunikatsiooni-/IKT-ettevõtted | Organisatsioon | Heide | – | 3.4.1 |

Näitaja

Tavaühik

Peamine sihtrühm

Madalaim soovituslik seiretasand

EMASi vastav põhinäitaja
   (17)

Tipptaseme võrdlusalus

Vastav parim keskkonnajuhtimistava
   (18)

Valdkonnaüleste küsimustega seotud parim keskkonnajuhtimistava

Varahaldussüsteemi, nt standardi ISO 55001 kohaselt sertifitseeritud süsteemi rakendamine

Jah/ei

Kõik telekommunikatsiooni-/IKT-ettevõtted

Tegevuskoht

Materjalitõhusus

Äriühingul on terviklik üldine varahaldussüsteem, nt standardi ISO 55001 kohaselt sertifitseeritud süsteem.

3.1.1

Selliste toimingute osakaal, mille puhul rakendatakse täiustatud keskkonnajuhtimissüsteemi, nt EMASi alusel tõendatud või standardi ISO 14001 kohaselt sertifitseeritud süsteemi

% rajatistest/toimingutest

Kõik telekommunikatsiooni-/IKT-ettevõtted

Tegevuskoht

Kõik

Kõigi toimingute puhul rakendatakse täiustatud keskkonnajuhtimissüsteemi, nt EMASi alusel tõendatud või standardi ISO 14001 kohaselt sertifitseeritud süsteemi.

3.1.1

Selliste toimingute osakaal, mille puhul mõõdetakse ja jälgitakse energia- ja veetarbimist ning ka jäätmekäitlust

% rajatistest/toimingutest

Kõik telekommunikatsiooni-/IKT-ettevõtted

Tegevuskoht

Energiatõhusus, vesi, jäätmed

Kõigi toimingute puhul mõõdetakse ja jälgitakse energia- ja veetarbimist ning ka jäätmekäitlust.

3.1.1

1. ja 2. valdkonna alla kuuluv CO2-heide kokku

CO2-ekvivalenttonn

Kõik telekommunikatsiooni-/IKT-ettevõtted

Organisatsioon

Heide

Äriühing on saavutanud CO2-neutraalsuse (1. ja 2. valdkonna heide), sealhulgas taastuvenergia kasutamise ja CO2 kompenseerimise abil, olles võtnud kõik meetmed energiatõhususe parandamiseks.

3.1.1

Selliste äriühingu ostetavate toodete või teenuste osakaal, mis vastavad konkreetsetele keskkonnakriteeriumidele (nt ELi ökomärgis, kõrgem energiamärgise klass, Energy Stari märgis, TCO sertifikaat jms)

%

Kõik telekommunikatsiooni-/IKT-ettevõtted

Organisatsioon

Kõik

Kõik äriühingu ostetavad IKT-seadmed on ISO I tüübi ökomärgisega (nt ELi ökomärgis, ökomärgis Blue Angel) (võimaluse korral) või Energy Stari märgisega või nende hankel rakendatakse keskkonnahoidliku riigihanke ELi kriteeriume (võimaluse korral).

3.1.2

Selliste äriühingu ostetavate seadmete osakaal, mis vastavad rahvusvaheliselt tunnustatud parimale tavale või nõuetele (nt ELi tegevusjuhendid)

%

Kõik telekommunikatsiooni-/IKT-ettevõtted

Organisatsioon

Energiatõhusus

Kõik äriühingu ostetavad lairibaseadmed vastavad lairibaseadmeid käsitlevas ELi tegevusjuhendis esitatud kriteeriumidele.

3.1.2

Selliste äriühingu ostetavate pakendite osakaal, mis on valmistatud ringlussevõetud materjalist või millele on omistatud metsahoolekogu märgis

%

Kõik telekommunikatsiooni-/IKT-ettevõtted

Organisatsioon

Materjalitõhusus, bioloogiline mitmekesisus

Kõik äriühingu ostetavad pakendid on valmistatud ringlussevõetud materjalist või on saanud metsahoolekogu märgise.

3.1.2

Hankemenetluses keskkonnakriteeriumidele omistatav kaal

%

Kõik telekommunikatsiooni-/IKT-ettevõtted

Organisatsioon

Kõik

IKT-seadmete ostmiseks pakkumuste hindamisel on keskkonnatoimele omistatav kaal 10 %.

3.1.2

Selliste äriühingult klientidele tarnitavate IKT-toodete ja osutatavate IKT-teenuste osakaal, mille puhul on keskkonnateave lõppkasutajale kättesaadav

%

Kõik telekommunikatsiooni-/IKT-ettevõtted

Organisatsioon

Kõik

Kõigi äriühingu tarnitavate IKT-toodete ja osutatavate IKT-teenuste puhul on nendega seotud keskkonnateave lõppkasutajale kättesaadav.

3.1.2

Hankemenetluses kasutatakse kriteeriumina omamise kogukulu

Jah/ei

Kõik telekommunikatsiooni-/IKT-ettevõtted

Organisatsioon

Materjalitõhusus, energiatõhusus

Hankemenetluses kasutatakse kriteeriumina omamise kogukulu.

3.1.2

Selliste lõppkasutajale ette nähtud IKT-seadmete osakaal, mis on paigaldatud optimaalset toitehaldust tagava konfiguratsiooniga

%

Kõik telekommunikatsiooni-/IKT-ettevõtted

Tegevuskoht

Energiatõhusus

Kõik lõppkasutaja IKT-seadmed on paigaldatud optimaalset toitehaldust tagava konfiguratsiooniga.

3.1.3

Selliste lõppkasutajale ette nähtud IKT-seadmete osakaal, mille puhul kontrollitakse sobiva ajavahemiku järel (nt kord aastas, vaid korra toote kasutusea jooksul) toitehaldust

%

Kõik telekommunikatsiooni-/IKT-ettevõtted

Tegevuskoht

Energiatõhusus

Kõigi lõppkasutajale ette nähtud IKT-seadmete puhul on toitehaldust kontrollitud vähemalt korra kasutusea jooksul.

3.1.3

Nende töötajate osakaal, kes on vähemalt korra osalenud energiasäästuteemalisel koolitusel

%

Kõik telekommunikatsiooni-/IKT-ettevõtted

Tegevuskoht

Energiatõhusus

Kõik töötajad on vähemalt korra osalenud energiasäästuteemalisel koolitusel.

3.1.3

Ostetava taastuvallikast toodetud (päritolutunnistusega) elektri osakaal kogu elektritarbimises

Kohapeal taastuvallikast toodetud elektri osakaal kogu elektritarbimises

%

Kõik telekommunikatsiooni-/IKT-ettevõtted

Organisatsioon

Energiatõhusus

Kogu kasutatav (kas ostetud või kohapeal toodetud) elektrienergia on pärit taastuvast energiaallikast.

3.1.4

Sertifitseeritud jäätmevaba käitlussüsteemiga või sertifitseeritud varahaldussüsteemiga rajatiste või tegevuskohtade osakaal (% rajatistest/tegevuskohtadest)

%

Kõik telekommunikatsiooni-/IKT-ettevõtted

Tegevuskoht

Jäätmed

Materjalitõhusus

Kõigis rajatistes rakendatakse sertifitseeritud jäätmevaba käitlussüsteemi või sertifitseeritud varahaldussüsteemi.

3.1.5

Selliste ettevõttesisese tegevuse tagajärjel tekkivate IKT-jäätmete osakaal, mis kogutakse korduskasutamiseks või taastamiseks või suunatakse ringlussevõttu

%

Kõik telekommunikatsiooni-/IKT-ettevõtted

Tegevuskoht

Jäätmed

Materjalitõhusus

90 % ettevõttesisestest IKT-seadmetest kogutakse korduskasutamiseks või taastamiseks või suunatakse ringlussevõttu.

3.1.5

Selliste klientidelt pärit elektri- ja elektroonikaseadmete romude või IKT-jäätmete osakaal, mis kogutakse korduskasutamiseks või taastamiseks või suunatakse ringlussevõttu

%

Kõik telekommunikatsiooni-/IKT-ettevõtted

Tegevuskoht

Jäätmed

Materjalitõhusus

30 % klientide IKT-seadmetest võetakse käitlemiseks tagasi ning kogutakse korduskasutamiseks või taastamiseks või suunatakse ringlussevõttu (kui IKT-ettevõte tarnib seadmeid klientidele).

3.1.5

Prügilasse ladestatavate IKT-jäätmete kogus

Tonni aastas

Kõik telekommunikatsiooni-/IKT-ettevõtted

Tegevuskoht

Jäätmed

IKT-jäätmetest ei ladestata prügilasse midagi.

3.1.5

Selliste tegevuskohtade osakaal, kus rakendatakse andmekeskuste energiatõhusust käsitlevas ELi tegevusjuhendis esitatud parimat tava või tehnilises aruandes CLC/TR 50600-99–1 esitatud eeldatavat tava seoses uute IT-teenuste väljatöötamise ja juurutamisega

%

Kõik telekommunikatsiooni-/IKT-ettevõtted

Tegevuskoht

Energiatõhusus

Kõigis andmekeskustes rakendatakse andmekeskuste energiatõhusust käsitlevas ELi tegevusjuhendis esitatud parimat tava või tehnilises aruandes CLC/TR 50600-99–1 esitatud eeldatavat tava seoses uute IT-teenuste väljatöötamise ja juurutamisega.

3.1.6

Energiatõhusat tarkvara käsitleva koolituse läbinud tarkvaraarendajate (töötajate) osakaal

%

Kõik telekommunikatsiooni-/IKT-ettevõtted

Organisatsioon

Energiatõhusus

Kõik tarkvaraarendajad (töötajad) on läbinud energiatõhusat tarkvara käsitleva koolituse.

3.1.6

Sellise äsja välja töötatud tarkvara osakaal, mille väljatöötamisel on arvesse võetud energiatõhusust (%)

%

Kõik telekommunikatsiooni-/IKT-ettevõtted

Organisatsioon

Energiatõhusus

Aasta jooksul on viidud ellu vähemalt üks projekt eesmärgiga vähendada andmeliiklusnõudlust keskkonnahoidliku tarkvara abil.

3.1.6

Andmekeskuste parim keskkonnajuhtimistava

Andmekeskuse energiajuhtimist kajastav üldine tulemuslikkuse põhinäitaja (KPIDCEM) Euroopa Telekommunikatsioonistandardite Instituudi standardi alusel

Andmekeskuste käitajad

Tegevuskoht

Energiatõhusus

Olemasolevate andmekeskuste tõhusust kajastav põhinäitaja (KPIDCP) on 1,5 või sellest väiksem.

3.2.1

Selliste rajatiste osakaal, kus kasutatakse standardi ISO 50001 kohaselt sertifitseeritud või EMASi lisatud või andmekeskuste energiatõhusust käsitlevale ELi tegevusjuhendile või tehnilises aruandes CLC/TR 50600-99–1 esitatud eeldatavale tavale vastavat energiajuhtimissüsteemi

%

Andmekeskuste käitajad

Tegevuskoht

Energiatõhusus

Kõigis andmekeskustes kasutatakse standardi ISO 50001 kohaselt sertifitseeritud või EMASi lisatud või andmekeskuste energiatõhusust käsitlevas ELi tegevusjuhendis esitatud eeldatavale miinimumtavale või tehnilises aruandes CLC/TR 50600-99–1 esitatud eeldatavale tavale vastavat energiajuhtimissüsteemi.

3.2.1

Selliste andmekeskuste osakaal, kus rakendatakse andmekeskuste energiatõhusust käsitlevas ELi tegevusjuhendis esitatud eeldatavat miinimumtava või tehnilises aruandes CLC/TR 50600-99–1 esitatud eeldatavat tava seoses andmehalduse ja -salvestusega ning olemasolevate IKT-seadmete ja -teenuste haldusega

%

Andmekeskuste käitajad

Tegevuskoht

Energiatõhusus

Kõigis andmekeskustes rakendatakse andmekeskuste energiatõhusust käsitlevas ELi tegevusjuhendis esitatud eeldatavat miinimumtava või tehnilises aruandes CLC/TR 50600-99–1 esitatud eeldatavat tava seoses andmehalduse ja -salvestusega ning olemasolevate IKT-seadmete ja -teenuste haldusega.

3.2.2

Selliste seadmepüstikute osakaal, mis on paigaldatud nii, et külm ja kuum tsoon on eraldatud (kattepaneelidega)

%

Andmekeskuste käitajad

Tegevuskoht

Energiatõhusus

Kõik uued seadmepüstikud on paigaldatud nii, et külm ja kuum tsoon on eraldatud (kattepaneelidega).

3.2.3

Selliste andmekeskuste osakaal, kus rakendatakse andmekeskuste energiatõhusust käsitlevas ELi tegevusjuhendis esitatud eeldatavat miinimumtava või tehnilises aruandes CLC/TR 50600-99–1 esitatud eeldatavat tava seoses õhuvoolu juhtimise ja projekteerimisega

%

Andmekeskuste käitajad

Tegevuskoht

Energiatõhusus

Kõigis andmekeskustes rakendatakse andmekeskuste energiatõhusust käsitlevas ELi tegevusjuhendis esitatud eeldatavat miinimumtava või tehnilises aruandes CLC/TR 50600-99–1 esitatud eeldatavat tava seoses õhuvoolu juhtimise ja projekteerimisega ning IKT-seadmete paigaldamisega õhuvoolu juhtimise optimeerimiseks.

3.2.3

Kasutustegur: keskmine jahutuskoormus (kW)/jahutussüsteemi keskmine võimsustarve (kW)

–

Andmekeskuste käitajad

Tegevuskoht

Energiatõhusus

Valitakse seadmed, mille kasutustegur on vesijahutusseadmete puhul vähemalt 7 ja otsepaisumisega (DX) jahutussüsteemide puhul vähemalt 4.

3.2.4,

3.3.1,

3.5.3

Selliste andmekeskuste osakaal, kus rakendatakse andmekeskuste energiatõhusust käsitlevas ELi tegevusjuhendis (punktides 5.2, 5.4 ja 5.5) esitatud eeldatavat miinimumtava või tehnilises aruandes CLC/TR 50600-99–1 esitatud eeldatavat tava seoses jahutuse juhtimisega

%

Andmekeskuste käitajad

Tegevuskoht

Energiatõhusus

Kõigis andmekeskustes rakendatakse andmekeskuste energiatõhusust käsitlevas ELi tegevusjuhendis (punktides 5.2, 5.4 ja 5.5) esitatud eeldatavat miinimumtava või tehnilises aruandes CLC/TR 50600-99–1 esitatud eeldatavat tava seoses jahutuse juhtimisega.

3.2.4

Selliste andmekeskuste osakaal, kus rakendatakse andmekeskuste energiatõhusust käsitlevas ELi tegevusjuhendis esitatud eeldatavat miinimumtava või tehnilises aruandes CLC/TR 50600-99–1 esitatud eeldatavat tava seoses temperatuuri- ja niiskuseseadistusega

%

Andmekeskuste käitajad

Tegevuskoht

Energiatõhusus

Kõigis andmekeskustes rakendatakse andmekeskuste energiatõhusust käsitlevas ELi tegevusjuhendis esitatud eeldatavat miinimumtava või tehnilises aruandes CLC/TR 50600-99–1 esitatud eeldatavat tava seoses temperatuuri- ja niiskuseseadistusega.

3.2.5

Elektrienergia kasutamise projekteeritud tõhusus (dPUE)

–

Andmekeskuste käitajad

Tegevuskoht

Energiatõhusus

–

3.2.6.1, 3.4.1

Selliste äriühingu ostetavate IKT-toodete või -teenuste osakaal, mis vastavad konkreetsetele keskkonnakriteeriumidele (nt ELi ökomärgis, Energy Stari märgis)

%

Andmekeskuste käitajad

Tegevuskoht

Energiatõhusus

Materjalitõhusus

Kõik andmekeskuse uued IKT-seadmed on ISO I tüübi ökomärgisega (nt ELi ökomärgis, ökomärgis Blue Angel) (võimaluse korral) või Energy Stari märgisega.

3.2.7.1

Selliste rajatiste osakaal, kus rakendatakse andmekeskuste energiatõhusust käsitlevas ELi tegevusjuhendis esitatud eeldatavat miinimumtava või tehnilises aruandes CLC/TR 50600-99–1 esitatud eeldatavat tava seoses uute IT-/toite-/jahutusseadmete valiku ja kasutuselevõtuga

%

Andmekeskuste käitajad

Tegevuskoht

Energiatõhusus

Kõigis andmekeskustes rakendatakse andmekeskuste energiatõhusust käsitlevas ELi tegevusjuhendis esitatud eeldatavat miinimumtava või tehnilises aruandes CLC/TR 50600-99–1 esitatud eeldatavat tava seoses uute IKT-seadmete/jahutussüsteemide/uute toiteseadmete/andmekeskuse muude seadmete valiku ja kasutuselevõtuga.

3.2.6.1

Katkematu toite allika keskmine energiatõhusus (tootja andmetel)

–

Andmekeskuste käitajad

Tegevuskoht

Energiatõhusus

Katkematu toite allikad vastavad katkematu toite allikaid käsitleva tegevusjuhendi nõuetele.

3.2.6.1

Selliste tegevuskohtade osakaal, kus rakendatakse andmekeskuste energiatõhusust käsitlevas ELi tegevusjuhendis esitatud parimat tava või tehnilises aruandes CLC/FprTR 50600-99–1 esitatud eeldatavat tava seoses uute või renoveeritavate andmekeskuste kasutamise, haldamise ja kavandamisega

%

Andmekeskuste käitajad

Tegevuskoht

Materjalitõhusus, energiatõhusus

Kõigis andmekeskustes rakendatakse andmekeskuste energiatõhusust käsitlevas ELi tegevusjuhendis esitatud eeldatavat miinimumtava või tehnilises aruandes CLC/TR 50600-99–1 esitatud eeldatavat tava seoses uute või renoveeritavate andmekeskuste kasutamise, haldamise ja kavandamisega.

3.2.7.1

Selliste tegevuskohtade osakaal, kus rakendatakse andmekeskuste energiatõhusust käsitlevas ELi tegevusjuhendis esitatud eeldatavat miinimumtava või tehnilises aruandes CLC/TR 50600-99–1 esitatud eeldatavat tava seoses andmekeskuste heitsoojusenergia taaskasutamisega

%

Andmekeskuste käitajad

Tegevuskoht

Energiatõhusus

Kõigis andmekeskustes rakendatakse andmekeskuste energiatõhusust käsitlevas ELi tegevusjuhendis esitatud eeldatavat miinimumtava või tehnilises aruandes CLC/TR 50600-99–1 esitatud eeldatavat tava seoses andmekeskuste heitsoojusenergia taaskasutamisega.

3.2.7.2

Selliste tegevuskohtade osakaal, kus rakendatakse andmekeskuste energiatõhusust käsitlevas ELi tegevusjuhendis esitatud eeldatavat miinimumtava või tehnilises aruandes CLC/TR 50600-99–1 esitatud eeldatavat tava seoses andmekeskuse hoone üldplaaniga

%

Andmekeskuste käitajad

Tegevuskoht

Energiatõhusus

Kõigis andmekeskustes rakendatakse andmekeskuste energiatõhusust käsitlevas ELi tegevusjuhendis esitatud eeldatavat miinimumtava või tehnilises aruandes CLC/TR 50600-99–1 esitatud eeldatavat tava seoses andmekeskuse hoone üldplaaniga.

3.2.7.3

Selliste tegevuskohtade osakaal, kus rakendatakse andmekeskuste energiatõhusust käsitlevas ELi tegevusjuhendis esitatud eeldatavat miinimumtava või tehnilises aruandes CLC/TR 50600-99–1 esitatud eeldatavat tava seoses andmekeskuse geograafilise asukohaga

%

Andmekeskuste käitajad

Tegevuskoht

Energiatõhusus

Kõigis andmekeskustes rakendatakse andmekeskuste energiatõhusust käsitlevas ELi tegevusjuhendis esitatud eeldatavat miinimumtava või tehnilises aruandes CLC/TR 50600-99–1 esitatud eeldatavat ja vabatahtlikku tava seoses andmekeskuse geograafilise asukohaga.

3.2.7.4

Andmekeskuse veetarbimine põrandapinna kohta (tarbitava vee kogus kuupmeetrites andmekeskuse ruutmeetri kohta)

Andmekeskuste käitajad

Tegevuskoht

Vesi

–

3.2.7.5

Selliste tegevuskohtade osakaal, kus rakendatakse andmekeskuste energiatõhusust käsitlevas ELi tegevusjuhendis esitatud eeldatavat miinimumtava või tehnilises aruandes CLC/TR 50600-99–1 esitatud eeldatavat tava seoses veeallikatega

%

Andmekeskuste käitajad

Tegevuskoht

Vesi

Kõigis andmekeskustes rakendatakse andmekeskuste energiatõhusust käsitlevas ELi tegevusjuhendis esitatud eeldatavat miinimumtava või tehnilises aruandes CLC/TR 50600-99–1 esitatud eeldatavat tava seoses veeallikatega.

3.2.7.5

Elektroonilise side võrkude parim keskkonnajuhtimistava

Sellise tarbimise osakaal võrgu energiatarbimisest, mida mõõdetakse

%

Võrguoperaatorid

Tegevuskoht

Energiatõhusus

50 % võrgu energiatarbimisest jälgitakse reaalajas telekommunikatsioonivõrgu tegevuskohtade (tugijaamad ja/või püsivõrgu sõlmed) või kõrgemal tasandil.

3.3.1

Keskmine energiatarbimine kliendi või abonendi kohta

(NB! See näitaja ei sobi eri tüüpi operaatorite võrdlemiseks.)

kWh kliendi või abonendi kohta

Võrguoperaatorid

Tegevuskoht

Energiatõhusus

Telekommunikatsioonivõrkude jaoks on kehtestatud energiajuhtimissüsteem.

3.3.1

Selliste tegevuskohtade osakaal, kus hinnatakse mõõtmiste abil elektromagnetväljadega seotud piirnormidest kinnipidamist

%

Võrguoperaatorid

Tegevuskoht

Heide

–

3.3.2

Selliste lairibaseadmete osakaal, mis vastavad lairibaseadmeid käsitlevas ELi tegevusjuhendis esitatud nõuetele energiatarbimise kohta

%

Võrguoperaatorid

Tegevuskoht

Energiatõhusus

Kõik paigaldatavad uued lairibaseadmed vastavad lairibaseadmeid käsitleva ELi tegevusjuhendi nõuetele energiatarbimise kohta.

3.3.3

Katkematu toite allika keskmine tõhusus

%

Võrguoperaatorid

Tegevuskoht

Energiatõhusus

Elektri-/energiajaamade energiatõhusus on vähemalt 96 %.

3.3.3

Igal aastal kasutuselt kõrvaldatavate ja tugijaamadest eemaldatavate mittekasutatavate või ebatõhusate seadmete kogus

kg

Võrguoperaatorid

Tegevuskoht

Materjalitõhusus

Energiatõhusus

Kehtestatud on kava ja juhtimisprotsess kõigi olemasolevate võrgu tegevuskohtade optimeerimiseks (et eemaldada mittekasutatavad ja ebatõhusad seadmed, konfigureerida nõuetekohaselt jahutussüsteemid jne).

3.3.4

Passiivse taristu jagamisega tegevuskohtade osakaal

%

Võrguoperaatorid

Tegevuskoht

Materjalitõhusus

Vähemalt 30 % tegevuskohtadest jagatakse teiste operaatoritega (kui see on teostatav, nt õigusnormidest lähtuvalt).

3.3.5

IKT abil keskkonnasäästlikumaks muutmise parim keskkonnajuhtimistava

Kasvuhoonegaaside protokolli kohane kasvuhoonegaaside heide (3. valdkonna heide)

CO2-ekvivalenttonn

Kõik telekommunikatsiooni-/IKT-ettevõtted

Organisatsioon

Heide

–

3.4.1

---

(1)  Teadus- ja poliitikaaruanne on üldsusele kättesaadav Teadusuuringute Ühiskeskuse veebisaidil aadressil https://susproc.jrc.ec.europa.eu/activities/emas/telecom.html. Käesolevas võrdlusdokumendis esitatud järeldused parima keskkonnajuhtimistava ja selle kohaldatavuse kohta, samuti kindlaksmääratud konkreetsed keskkonnatoime näitajad ja tipptaseme võrdlusalused põhinevad selles teadus- ja poliitikaaruandes avaldatud tulemustel. Aruandes on esitatud ka kogu taustteave ja tehnilised üksikasjad.

(2)  Nõukogu 29. juuni 1993. aasta määrus (EMÜ) nr 1836/93 tööstusettevõtete vabatahtliku osaluse võimaldamise kohta ühenduse keskkonnaalases juhtimis- ja -auditeerimissüsteemis (EÜT L 168, 10.7.1993, lk 1).

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. märtsi 2001. aasta määrus (EÜ) nr 761/2001 organisatsioonide vabatahtliku osalemise võimaldamise kohta ühenduse keskkonnajuhtimis- ja -auditeerimissüsteemis (EMAS) (EÜT L 114, 24.4.2001, lk 1).

(4)  EMASi määruse IV lisa punkti B alapunkti f kohaselt esitatakse keskkonnaaruandes „kokkuvõte olemasolevatest andmetest organisatsiooni keskkonnategevuse tulemuslikkuse kohta, võttes arvesse asjaomase organisatsiooni olulisi keskkonnaaspekte. Aruanne peab sisaldama punktis C esitatud keskkonnategevuse tulemuslikkuse põhi- ja erinäitajaid. Keskkonnaeesmärkide ja -ülesannete olemasolu korral tuleb nende kohta esitada asjakohased andmed“. IV lisa punkti C alapunktis 3 on sätestatud: „Lisaks peavad kõik organisatsioonid igal aastal esitama tulemuslikkusandmeid selliste oluliste otseste ja kaudsete keskkonnaaspektide ja -mõjude kohta, mis on seotud organisatsiooni põhitegevusega, mis on mõõdetavad ja kontrollitavad ning mida ei ole põhinäitajate puhul arvesse võetud./.../Organisatsioon võtab võimaluse korral arvesse artiklis 46 osutatud sektori võrdlusdokumente, et hõlbustada asjakohaste sektoripõhiste näitajate kindlaksmääramist.“

(5)  Üksikasjalik kirjeldus iga parima tava kohase meetme kohta koos praktiliste juhistega nende rakendamiseks on kättesaadav Teadusuuringute Ühiskeskuse avaldatud parima tava aruandes, mis on kättesaadav internetis aadressil http://susproc.jrc.ec.europa.eu/activities/emas/documents/BEMP_Telecom_FinalReport.pdf.

Organisatsioonidel palutakse sellega tutvuda, kui neil on huvi saada mõne käesolevas sektori võrdlusdokumendis kirjeldatud parima tava kohta rohkem teavet.

(6)  Tuleb tähele panna, et Euroopa elektroonilise side seadustikuga (vt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2018. aasta direktiiv (EL) 2018/1972, millega kehtestatakse Euroopa elektroonilise side seadustik) on kehtestatud laiema sektori (sh nt ringhääling) suhtes kohaldatavad ühised õigusnormid, et võtta arvesse telekommunikatsiooni-, meedia- ja infotehnoloogiasektoris toimuvat lähenemist. Kui see on asjakohane ja kohaldatav, kirjeldatakse parimat keskkonnajuhtimistava uue nomenklatuuri põhjal.

(7)  Elektri- ja elektroonikaseadmete tootmise sektori parima tava aruanne on koostamisel ja see avaldatakse aadressil http://susproc.jrc.ec.europa.eu/activities/emas/eeem.html.

(8)  Jaekaubandussektori parima tava aruanne on kättesaadav aadressil http://susproc.jrc.ec.europa.eu/activities/emas/retail.html.

(9)  Avaliku halduse sektori parima tava aruanne on kättesaadav aadressil http://susproc.jrc.ec.europa.eu/activities/emas/public_admin.html.

(10)  1. ja 2. valdkonna alla kuuluvale CO2-heitele vastava summaarse heitkoguse saab arvutada lähtuvalt kasvuhoonegaaside protokollist, mis on kättesaadav internetis aadressil https://ghgprotocol.org/.

(11)  Andmekeskuste koospaiknemine võib hõlmata ka IKT-teenuste vahetuspunkte.

(12)  Tuleb tähele panna, et mõistet „elektroonilise side võrgud“ kasutatakse selle laiemas tähenduses kooskõlas Euroopa elektroonilise side seadustikus esitatud määratlusega (hõlmab ka traadita võrku, optilist võrku jne) ning see ei hõlma ainuüksi elektroonilisi signaale vahendaval füüsilisel kihil põhinevat sidet.

(13)  Elektromagnetväljadega seotud riskijuhtimise parandamine andmete hindamise ja läbipaistvuse tagamise kaudu

(14)  Euroopa elektroonilise side seadustiku tähenduses.

(15)  ELi tegevusjuhend lairibaseadmete energiatarbimise kohta:

https://e3p.jrc.ec.europa.eu/communities/ict-code-conduct-energy-consumption-broadband-communication-equipment.

(16)  ETSI ES 202 336.

(17)  EMASi põhinäitajad on loetletud määruse (EÜ) nr 1221/2009 IV lisas (punkti C alapunkt 2).

(18)  Numbrid viitavad käesoleva dokumendi jaotistele.

---

| 25.11.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 420/123 |
| --- | --- | --- | --- |

25.11.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 420/123

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS (EL) 2021/2055,

23. november 2021,

millega muudetakse komisjoni rakendusotsust (EL) 2021/182, et määrata kindlaks REACT-EU 2022. aasta vahendite jaotus liikmesriikide kaupa

(teatavaks tehtud numbri C(2021) 8271 all)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1303/2013, millega kehtestatakse ühissätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi, Euroopa Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondi ning Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta, nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi ja Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1083/2006 (1), eriti selle artikli 92b lõiget 4,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Rakendusotsuses (EL) 2021/182 (2) on sätestatud määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 92b lõike 4 kohaselt igale liikmesriigile 2021. aastaks struktuurifondidest eraldatavate REACT-EU vahendite jaotus. |
| --- | --- |

(1)

Rakendusotsuses (EL) 2021/182 (2) on sätestatud määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 92b lõike 4 kohaselt igale liikmesriigile 2021. aastaks struktuurifondidest eraldatavate REACT-EU vahendite jaotus.

| (2) | Kooskõlas määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 92b lõikega 4 tuleb 2021. aastal rakendusotsus (EL) 2021/182 läbi vaadata, et sätestada REACT-EU vahendite jaotus 2022. aastaks, tuginedes 19. oktoobriks 2021 kättesaadavatele andmetele. |
| --- | --- |

(2)

Kooskõlas määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 92b lõikega 4 tuleb 2021. aastal rakendusotsus (EL) 2021/182 läbi vaadata, et sätestada REACT-EU vahendite jaotus 2022. aastaks, tuginedes 19. oktoobriks 2021 kättesaadavatele andmetele.

| (3) | Rakendusotsuse (EL) 2021/182 pealkirja tuleks muuta, et lisada viited 2022. aasta jaotusele. |
| --- | --- |

(3)

Rakendusotsuse (EL) 2021/182 pealkirja tuleks muuta, et lisada viited 2022. aasta jaotusele.

| (4) | Määruse (EL) nr 1303/2013 VIIa lisas on esitatud kriteeriumid ja metoodika REACT-EU vahendite eraldamiseks. |
| --- | --- |

(4)

Määruse (EL) nr 1303/2013 VIIa lisas on esitatud kriteeriumid ja metoodika REACT-EU vahendite eraldamiseks.

| (5) | Liikmesriikide programmide koostamiseks tuleks iga-aastased jaotused esitada 2018. aasta hindades, et määrata kindlaks vahendid, mis on tegelikult kättesaadavad pärast seda, kui nendest on maha arvatud komisjoni algatusel antav tehniline abi ja halduskulude jaoks antav toetus. Läbipaistvuse huvides tuleks jaotused esitada ka jooksevhindades, |
| --- | --- |

(5)

Liikmesriikide programmide koostamiseks tuleks iga-aastased jaotused esitada 2018. aasta hindades, et määrata kindlaks vahendid, mis on tegelikult kättesaadavad pärast seda, kui nendest on maha arvatud komisjoni algatusel antav tehniline abi ja halduskulude jaoks antav toetus. Läbipaistvuse huvides tuleks jaotused esitada ka jooksevhindades,

| (6) | Rakendusotsust (EL) 2021/182 tuleks seetõttu vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(6)

Rakendusotsust (EL) 2021/182 tuleks seetõttu vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Rakendusotsust (EL) 2021/182 muudetakse järgmiselt.

| 1) | Pealkiri asendatakse järgmisega:

  „Komisjoni rakendusotsus (EL) 2021/182, millega määratakse kindlaks REACT-EU 2021. ja 2022. aasta vahendite jaotus liikmesriikide kaupa“; |
| --- | --- |

1)

Pealkiri asendatakse järgmisega:

„Komisjoni rakendusotsus (EL) 2021/182, millega määratakse kindlaks REACT-EU 2021. ja 2022. aasta vahendite jaotus liikmesriikide kaupa“;

| 2) | lisa nummerdatakse I lisaks; |
| --- | --- |

2)

lisa nummerdatakse I lisaks;

| 3) | käesoleva otsuse lisa, sealhulgas REACT-EU vahendite jaotus liikmesriikide kaupa 2022. aastaks, lisatakse II lisana. |
| --- | --- |

3)

käesoleva otsuse lisa, sealhulgas REACT-EU vahendite jaotus liikmesriikide kaupa 2022. aastaks, lisatakse II lisana.

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 23. november 2021

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Elisa FERREIRA

---

(1)  
  ELT L 347, 20.12.2013, lk 320.

1

(2)  Komisjoni 12. veebruari 2021. aasta rakendusotsus (EL) 2021/182, millega määratakse kindlaks REACT-EU 2021. aasta vahendite jaotus liikmesriikide kaupa (teatavaks tehtud numbri C(2021) 843 all) (ELT L 53, 16.2.2021, lk 103).

2

---

Lisa

II LISA

REACT-EU – 2022. AASTA VAHENDID

| (eurodes) |
| --- |
| | 2022

  2018. aasta hinnad | 2022

  jooksevhinnad |
| BE | 65 678 817 | 71 092 864 |
| BG | 129 016 223 | 139 651 309 |
| CZ | 292 945 458 | 317 093 585 |
| DK | 30 237 404 | 32 729 938 |
| DE | 477 860 614 | 517 251 696 |
| EE | 27 410 709 | 29 670 233 |
| IE | 49 212 516 | 53 269 210 |
| EL | 256 696 718 | 277 856 782 |
| ES | 3 353 135 895 | 3 629 542 131 |
| FR | 783 463 169 | 848 045 730 |
| HR | 93 362 597 | 101 058 677 |
| IT | 2 849 397 546 | 3 084 279 540 |
| CY | 19 298 312 | 20 889 114 |
| LV | 18 833 529 | 20 386 018 |
| LT | 46 605 557 | 50 447 354 |
| LU | 3 602 204 | 3 899 141 |
| HU | 96 435 113 | 104 384 468 |
| MT | 10 312 226 | 11 162 285 |
| NL | 111 523 544 | 120 716 671 |
| AT | 55 005 031 | 59 539 214 |
| PL | 247 608 310 | 268 019 198 |
| PT | 503 146 935 | 544 622 423 |
| RO | 199 713 869 | 216 176 714 |
| SI | 14 474 977 | 15 668 180 |
| SK | 119 366 039 | 129 205 640 |
| FI | 33 851 812 | 36 642 291 |
| SE | 73 015 402 | 79 034 219 |
| EU27 | 9 961 210 526 | 10 782 334 625 |

(eurodes)

2022

2018. aasta hinnad

2022

jooksevhinnad

BE

65 678 817

71 092 864

BG

129 016 223

139 651 309

CZ

292 945 458

317 093 585

DK

30 237 404

32 729 938

DE

477 860 614

517 251 696

EE

27 410 709

29 670 233

IE

49 212 516

53 269 210

EL

256 696 718

277 856 782

ES

3 353 135 895

3 629 542 131

FR

783 463 169

848 045 730

HR

93 362 597

101 058 677

IT

2 849 397 546

3 084 279 540

CY

19 298 312

20 889 114

LV

18 833 529

20 386 018

LT

46 605 557

50 447 354

LU

3 602 204

3 899 141

HU

96 435 113

104 384 468

MT

10 312 226

11 162 285

NL

111 523 544

120 716 671

AT

55 005 031

59 539 214

PL

247 608 310

268 019 198

PT

503 146 935

544 622 423

RO

199 713 869

216 176 714

SI

14 474 977

15 668 180

SK

119 366 039

129 205 640

FI

33 851 812

36 642 291

SE

73 015 402

79 034 219

EU27

9 961 210 526

10 782 334 625

---

| 25.11.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 420/126 |
| --- | --- | --- | --- |

25.11.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 420/126

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS (EL) 2021/2056,

24. november 2021,

millega määratakse liidus vaba liikumise õiguse kasutamise hõlbustamiseks kindlaks Togo Vabariigi välja antud COVID-19 tõendite samaväärsus Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2021/953 kohaselt välja antud tõenditega

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. juuni 2021. aasta määrust (EL) 2021/953, millega kehtestatakse koostalitlusvõimeliste COVID-19 vaktsineerimis-, testimis- ja läbipõdemistõendite (ELi digitaalne COVID-tõend) väljaandmise, kontrollimise ja aktsepteerimise raamistik, et hõlbustada vaba liikumist COVID-19 pandeemia ajal, (1) eriti selle artikli 8 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määrusega (EL) 2021/953 on kehtestatud koostalitlusvõimeliste COVID-19 vaktsineerimis-, testimis- ja läbipõdemistõendite (ELi digitaalne COVID-tõend) väljaandmise, kontrollimise ja aktsepteerimise raamistik eesmärgiga hõlbustada tõendi omaja vaba liikumise õiguse kasutamist COVID-19 pandeemia ajal. Samuti aitab määrus kaotada järk-järgult ja kooskõlastatud viisil vaba liikumise piirangud, mille liikmesriigid on kooskõlas liidu õigusega SARS-CoV-2 leviku piiramiseks kehtestanud. |
| --- | --- |

(1)

Määrusega (EL) 2021/953 on kehtestatud koostalitlusvõimeliste COVID-19 vaktsineerimis-, testimis- ja läbipõdemistõendite (ELi digitaalne COVID-tõend) väljaandmise, kontrollimise ja aktsepteerimise raamistik eesmärgiga hõlbustada tõendi omaja vaba liikumise õiguse kasutamist COVID-19 pandeemia ajal. Samuti aitab määrus kaotada järk-järgult ja kooskõlastatud viisil vaba liikumise piirangud, mille liikmesriigid on kooskõlas liidu õigusega SARS-CoV-2 leviku piiramiseks kehtestanud.

| (2) | Määrusega (EL) 2021/953 on lubatud aktsepteerida COVID-19 tõendeid, mille kolmandad riigid on välja andnud liidu kodanikele ja nende pereliikmetele, kui komisjon leiab, et need on välja antud kooskõlas standarditega, mida peetakse samaväärseteks kõnealuse määruse kohaselt kehtestatud standarditega. Lisaks peavad liikmesriigid kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2021/954 (2) kohaldama määruses (EL) 2021/953 sätestatud norme kolmandate riikide kodanike suhtes, kes ei kuulu kõnealuse määruse kohaldamisalasse, kuid kes viibivad või elavad seaduslikult nende territooriumil ja kellel on kooskõlas liidu õigusega õigus reisida teistesse liikmesriikidesse. Seepärast tuleks käesolevas otsuses samaväärsuse kohta tehtud järeldust kohaldada COVID-19 vaktsineerimis- ja testimistõendite suhtes, mille Togo Vabariik on välja andnud liidu kodanikele ja nende pereliikmetele. Samamoodi tuleks määruse (EL) 2021/954 alusel kohaldada sellist samaväärsuse kohta tehtud järeldust ka COVID-19 vaktsineerimis- ja testimistõendite suhtes, mille Togo Vabariik on välja andnud kolmandate riikide kodanikele, kes viibivad või elavad seaduslikult liikmesriikide territooriumil kõnealuses määruses sätestatud tingimustel. |
| --- | --- |

(2)

Määrusega (EL) 2021/953 on lubatud aktsepteerida COVID-19 tõendeid, mille kolmandad riigid on välja andnud liidu kodanikele ja nende pereliikmetele, kui komisjon leiab, et need on välja antud kooskõlas standarditega, mida peetakse samaväärseteks kõnealuse määruse kohaselt kehtestatud standarditega. Lisaks peavad liikmesriigid kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2021/954 (2) kohaldama määruses (EL) 2021/953 sätestatud norme kolmandate riikide kodanike suhtes, kes ei kuulu kõnealuse määruse kohaldamisalasse, kuid kes viibivad või elavad seaduslikult nende territooriumil ja kellel on kooskõlas liidu õigusega õigus reisida teistesse liikmesriikidesse. Seepärast tuleks käesolevas otsuses samaväärsuse kohta tehtud järeldust kohaldada COVID-19 vaktsineerimis- ja testimistõendite suhtes, mille Togo Vabariik on välja andnud liidu kodanikele ja nende pereliikmetele. Samamoodi tuleks määruse (EL) 2021/954 alusel kohaldada sellist samaväärsuse kohta tehtud järeldust ka COVID-19 vaktsineerimis- ja testimistõendite suhtes, mille Togo Vabariik on välja andnud kolmandate riikide kodanikele, kes viibivad või elavad seaduslikult liikmesriikide territooriumil kõnealuses määruses sätestatud tingimustel.

| (3) | 27. augustil 2021 esitas Togo Vabariik komisjonile üksikasjaliku teabe koostalitlusvõimeliste COVID-19 vaktsineerimis- ja testimistõendite väljaandmise kohta vastavalt süsteemile „PasseCOVID togolais“. Togo Vabariik teatas komisjonile, et tema arvates antakse COVID-19 tõendeid välja kooskõlas standardi ja tehnoloogilise süsteemiga, mis on koostalitlusvõimelised määrusega (EL) 2021/953 kehtestatud usaldusraamistikuga ja võimaldavad kontrollida tõendite ehtsust, kehtivust ja terviklust. Sellega seoses teatas Togo Vabariik komisjonile, et Togo Vabariigi poolt süsteemi „PasseCOVID togolais“ kohaselt välja antud COVID-19 tõendid sisaldavad määruse (EL) 2021/953 lisas osutatud andmeid. |
| --- | --- |

(3)

27. augustil 2021 esitas Togo Vabariik komisjonile üksikasjaliku teabe koostalitlusvõimeliste COVID-19 vaktsineerimis- ja testimistõendite väljaandmise kohta vastavalt süsteemile „PasseCOVID togolais“. Togo Vabariik teatas komisjonile, et tema arvates antakse COVID-19 tõendeid välja kooskõlas standardi ja tehnoloogilise süsteemiga, mis on koostalitlusvõimelised määrusega (EL) 2021/953 kehtestatud usaldusraamistikuga ja võimaldavad kontrollida tõendite ehtsust, kehtivust ja terviklust. Sellega seoses teatas Togo Vabariik komisjonile, et Togo Vabariigi poolt süsteemi „PasseCOVID togolais“ kohaselt välja antud COVID-19 tõendid sisaldavad määruse (EL) 2021/953 lisas osutatud andmeid.

| (4) | Togo Vabariik teatas komisjonile, et ta aktsepteerib vaktsineerimis-, testimis- ja läbipõdemistõendeid, mille on välja andnud liikmesriigid ja EMP riigid kooskõlas määrusega (EL) 2021/953. Togo Vabariik teatas komisjonile ka, et nukleiinhappe amplifitseerimise testi peavad tegema lennujaama saabudes kõik reisijad, kellel on ELi digitaalne testimistõend, mis on antud pärast negatiivset antigeeni kiirtesti. |
| --- | --- |

(4)

Togo Vabariik teatas komisjonile, et ta aktsepteerib vaktsineerimis-, testimis- ja läbipõdemistõendeid, mille on välja andnud liikmesriigid ja EMP riigid kooskõlas määrusega (EL) 2021/953. Togo Vabariik teatas komisjonile ka, et nukleiinhappe amplifitseerimise testi peavad tegema lennujaama saabudes kõik reisijad, kellel on ELi digitaalne testimistõend, mis on antud pärast negatiivset antigeeni kiirtesti.

| (5) | Togo Vabariigi taotlusel tegi komisjon 30. septembril 2021 tehnilised katsed, mis näitasid, et Togo Vabariik on välja andnud COVID-19 vaktsineerimis- ja testimistõendeid kooskõlas süsteemiga „PasseCOVID togolais“, mis on koostalitlusvõimeline määrusega (EL) 2021/953 loodud usaldusraamistikuga ja mis võimaldab kontrollida tõendite ehtsust, kehtivust ja terviklust. Samuti kinnitas komisjon, et COVID-19 vaktsineerimis- ja testimistõendid, mille Togo Vabariik on välja andnud vastavalt süsteemile „PasseCOVID togolais“, sisaldavad vajalikke andmeid. |
| --- | --- |

(5)

Togo Vabariigi taotlusel tegi komisjon 30. septembril 2021 tehnilised katsed, mis näitasid, et Togo Vabariik on välja andnud COVID-19 vaktsineerimis- ja testimistõendeid kooskõlas süsteemiga „PasseCOVID togolais“, mis on koostalitlusvõimeline määrusega (EL) 2021/953 loodud usaldusraamistikuga ja mis võimaldab kontrollida tõendite ehtsust, kehtivust ja terviklust. Samuti kinnitas komisjon, et COVID-19 vaktsineerimis- ja testimistõendid, mille Togo Vabariik on välja andnud vastavalt süsteemile „PasseCOVID togolais“, sisaldavad vajalikke andmeid.

| (6) | Lisaks teatas Togo Vabariik komisjonile, et ta annab koostalitlusvõimelisi vaktsineerimistõendeid välja COVID-19 vaktsiinide jaoks. Nende vaktsiinide hulka kuuluvad praegu Comirnaty, CoronaVac, Covishield ja Jansseni COVID-19 vaktsiin. |
| --- | --- |

(6)

Lisaks teatas Togo Vabariik komisjonile, et ta annab koostalitlusvõimelisi vaktsineerimistõendeid välja COVID-19 vaktsiinide jaoks. Nende vaktsiinide hulka kuuluvad praegu Comirnaty, CoronaVac, Covishield ja Jansseni COVID-19 vaktsiin.

| (7) | Togo Vabariik teatas komisjonile ka, et ta annab välja koostalitlusvõimelisi testimistõendeid nukleiinhappe amplifitseerimise testide korral, kuid mitte antigeeni kiirtestide kasutamise korral. |
| --- | --- |

(7)

Togo Vabariik teatas komisjonile ka, et ta annab välja koostalitlusvõimelisi testimistõendeid nukleiinhappe amplifitseerimise testide korral, kuid mitte antigeeni kiirtestide kasutamise korral.

| (8) | Lisaks teatas Togo Vabariik komisjonile, et ta ei anna välja koostalitlusvõimelisi tõendeid läbipõdemise kohta. |
| --- | --- |

(8)

Lisaks teatas Togo Vabariik komisjonile, et ta ei anna välja koostalitlusvõimelisi tõendeid läbipõdemise kohta.

| (9) | Lisaks teatas Togo Vabariik komisjonile, et tõendite kontrollimisel töödeldakse Togos neis sisalduvaid isikuandmeid üksnes selleks, et kontrollida ja kinnitada tõendi omaja vaktsineerimist, testitulemusi või läbipõdemist, ning neid andmeid ei säilitata. |
| --- | --- |

(9)

Lisaks teatas Togo Vabariik komisjonile, et tõendite kontrollimisel töödeldakse Togos neis sisalduvaid isikuandmeid üksnes selleks, et kontrollida ja kinnitada tõendi omaja vaktsineerimist, testitulemusi või läbipõdemist, ning neid andmeid ei säilitata.

| (10) | Seega on olemas vajalikud elemendid selleks, et Togo Vabariigi poolt süsteemi „PasseCOVID togolais“ kohaselt välja antud COVID-19 tõendeid saaks käsitada samaväärsetena määruse (EL) 2021/953 alusel välja antud tõenditega. |
| --- | --- |

(10)

Seega on olemas vajalikud elemendid selleks, et Togo Vabariigi poolt süsteemi „PasseCOVID togolais“ kohaselt välja antud COVID-19 tõendeid saaks käsitada samaväärsetena määruse (EL) 2021/953 alusel välja antud tõenditega.

| (11) | Seepärast tuleks COVID-19 tõendeid, mille Togo Vabariik on välja andnud vastavalt süsteemile „PasseCOVID togolais“, aktsepteerida määruse (EL) 2021/953 artikli 5 lõikes 5 ja artikli 6 lõikes 5 osutatud tingimustel. |
| --- | --- |

(11)

Seepärast tuleks COVID-19 tõendeid, mille Togo Vabariik on välja andnud vastavalt süsteemile „PasseCOVID togolais“, aktsepteerida määruse (EL) 2021/953 artikli 5 lõikes 5 ja artikli 6 lõikes 5 osutatud tingimustel.

| (12) | Käesoleva otsuse kohaldamiseks tuleks Togo Vabariik ühendada määrusega (EL) 2021/953 loodud ELi digitaalse COVID-tõendi usaldusraamistikuga. |
| --- | --- |

(12)

Käesoleva otsuse kohaldamiseks tuleks Togo Vabariik ühendada määrusega (EL) 2021/953 loodud ELi digitaalse COVID-tõendi usaldusraamistikuga.

| (13) | Selleks et kaitsta liidu huve, eelkõige rahvatervise valdkonnas, võib komisjon kasutada oma volitusi käesoleva otsuse kohaldamise peatamiseks või lõpetamiseks, kui määruse (EL) 2021/953 artikli 8 lõikes 2 sätestatud tingimused ei ole enam täidetud. |
| --- | --- |

(13)

Selleks et kaitsta liidu huve, eelkõige rahvatervise valdkonnas, võib komisjon kasutada oma volitusi käesoleva otsuse kohaldamise peatamiseks või lõpetamiseks, kui määruse (EL) 2021/953 artikli 8 lõikes 2 sätestatud tingimused ei ole enam täidetud.

| (14) | Selleks et ühendada Togo Vabariik võimalikult kiiresti määrusega (EL) 2021/953 loodud ELi digitaalse COVID-tõendi usaldusraamistikuga, peaks käesolev otsus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval. |
| --- | --- |

(14)

Selleks et ühendada Togo Vabariik võimalikult kiiresti määrusega (EL) 2021/953 loodud ELi digitaalse COVID-tõendi usaldusraamistikuga, peaks käesolev otsus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

| (15) | Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas määruse (EL) 2021/953 artikliga 14 loodud komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(15)

Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas määruse (EL) 2021/953 artikliga 14 loodud komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Togo Vabariigi poolt süsteemi „PasseCOVID togolais“ kohaselt välja antud COVID-19 vaktsineerimis- ja testimistõendeid käsitatakse liidus vaba liikumise õiguse kasutamise hõlbustamise eesmärgil samaväärsetena tõenditega, mis on välja antud kooskõlas määrusega (EL) 2021/953.

Artikkel 2

Togo Vabariik ühendatakse määrusega (EL) 2021/953 loodud ELi digitaalse COVID-tõendi usaldusraamistikuga.

Artikkel 3

Käesolev otsus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Brüssel, 24. november 2021

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 211, 15.6.2021, lk 1.

1

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. juuni 2021. aasta määrus (EL) 2021/954, millega kehtestatakse koostalitlusvõimeliste COVID-19 vaktsineerimis-, testimis- ja läbipõdemistõendite (ELi digitaalne COVID-tõend) väljaandmise, kontrollimise ja aktsepteerimise raamistik seoses kolmandate riikide kodanikega, kes seaduslikult viibivad või elavad COVID-19 pandeemia ajal liikmesriikide territooriumil (ELT L 211, 15.6.2021, lk 24).

2

---

| 25.11.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 420/129 |
| --- | --- | --- | --- |

25.11.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 420/129

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS (EL) 2021/2057,

24. november 2021,

millega määratakse liidus vaba liikumise õiguse kasutamise hõlbustamiseks kindlaks Singapuri Vabariigi välja antud COVID-19 tõendite samaväärsus Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2021/953 kohaselt välja antud tõenditega

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. juuni 2021. aasta määrust (EL) 2021/953, millega kehtestatakse koostalitlusvõimeliste COVID-19 vaktsineerimis-, testimis- ja läbipõdemistõendite (ELi digitaalne COVID-tõend) väljaandmise, kontrollimise ja aktsepteerimise raamistik, et hõlbustada vaba liikumist COVID-19 pandeemia ajal, (1) eriti selle artikli 8 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määrusega (EL) 2021/953 on kehtestatud koostalitlusvõimeliste COVID-19 vaktsineerimis-, testimis- ja läbipõdemistõendite (ELi digitaalne COVID-tõend) väljaandmise, kontrollimise ja aktsepteerimise raamistik eesmärgiga hõlbustada tõendi omaja vaba liikumise õiguse kasutamist COVID-19 pandeemia ajal. Samuti aitab määrus kaotada järk-järgult ja kooskõlastatud viisil vaba liikumise piirangud, mille liikmesriigid on kooskõlas liidu õigusega SARS-CoV-2 leviku piiramiseks kehtestanud. |
| --- | --- |

(1)

Määrusega (EL) 2021/953 on kehtestatud koostalitlusvõimeliste COVID-19 vaktsineerimis-, testimis- ja läbipõdemistõendite (ELi digitaalne COVID-tõend) väljaandmise, kontrollimise ja aktsepteerimise raamistik eesmärgiga hõlbustada tõendi omaja vaba liikumise õiguse kasutamist COVID-19 pandeemia ajal. Samuti aitab määrus kaotada järk-järgult ja kooskõlastatud viisil vaba liikumise piirangud, mille liikmesriigid on kooskõlas liidu õigusega SARS-CoV-2 leviku piiramiseks kehtestanud.

| (2) | Määrusega (EL) 2021/953 on lubatud aktsepteerida COVID-19 tõendeid, mille kolmandad riigid on välja andnud liidu kodanikele ja nende pereliikmetele, kui komisjon leiab, et need on välja antud kooskõlas standarditega, mida peetakse samaväärseteks kõnealuse määruse kohaselt kehtestatud standarditega. Lisaks peavad liikmesriigid kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2021/954 (2) kohaldama määruses (EL) 2021/953 sätestatud norme kolmandate riikide kodanike suhtes, kes ei kuulu kõnealuse määruse kohaldamisalasse, kuid kes viibivad või elavad seaduslikult nende territooriumil ja kellel on kooskõlas liidu õigusega õigus reisida teistesse liikmesriikidesse. Seepärast tuleks käesolevas otsuses samaväärsuse kohta tehtud järeldust kohaldada COVID-19 vaktsineerimis- ja testimistõendite suhtes, mille Singapuri Vabariik on välja andnud liidu kodanikele ja nende pereliikmetele. Samamoodi tuleks määruse (EL) 2021/954 alusel kohaldada sellist samaväärsuse kohta tehtud järeldust ka COVID-19 vaktsineerimis- ja testimistõendite suhtes, mille Singapuri Vabariik on välja andnud kolmandate riikide kodanikele, kes viibivad või elavad seaduslikult liikmesriikide territooriumil kõnealuses määruses sätestatud tingimustel. |
| --- | --- |

(2)

Määrusega (EL) 2021/953 on lubatud aktsepteerida COVID-19 tõendeid, mille kolmandad riigid on välja andnud liidu kodanikele ja nende pereliikmetele, kui komisjon leiab, et need on välja antud kooskõlas standarditega, mida peetakse samaväärseteks kõnealuse määruse kohaselt kehtestatud standarditega. Lisaks peavad liikmesriigid kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2021/954 (2) kohaldama määruses (EL) 2021/953 sätestatud norme kolmandate riikide kodanike suhtes, kes ei kuulu kõnealuse määruse kohaldamisalasse, kuid kes viibivad või elavad seaduslikult nende territooriumil ja kellel on kooskõlas liidu õigusega õigus reisida teistesse liikmesriikidesse. Seepärast tuleks käesolevas otsuses samaväärsuse kohta tehtud järeldust kohaldada COVID-19 vaktsineerimis- ja testimistõendite suhtes, mille Singapuri Vabariik on välja andnud liidu kodanikele ja nende pereliikmetele. Samamoodi tuleks määruse (EL) 2021/954 alusel kohaldada sellist samaväärsuse kohta tehtud järeldust ka COVID-19 vaktsineerimis- ja testimistõendite suhtes, mille Singapuri Vabariik on välja andnud kolmandate riikide kodanikele, kes viibivad või elavad seaduslikult liikmesriikide territooriumil kõnealuses määruses sätestatud tingimustel.

| (3) | 26. juulil 2021 esitas Singapuri Vabariik komisjonile üksikasjaliku teabe koostalitlusvõimeliste COVID-19 vaktsineerimis- ja testimistõendite väljaandmise kohta vastavalt süsteemile „HealthCerts“. Singapuri Vabariik teatas komisjonile, et tema arvates antakse COVID-19 tõendeid välja kooskõlas standardi ja tehnoloogilise süsteemiga, mis on koostalitlusvõimelised määrusega (EL) 2021/953 kehtestatud usaldusraamistikuga ja võimaldavad kontrollida tõendite ehtsust, kehtivust ja terviklust. Sellega seoses teatas Singapuri Vabariik komisjonile, et Singapuri Vabariigi poolt süsteemi „HealthCerts“ kohaselt välja antud COVID-19 tõendid sisaldavad määruse (EL) 2021/953 lisas osutatud andmeid. |
| --- | --- |

(3)

26. juulil 2021 esitas Singapuri Vabariik komisjonile üksikasjaliku teabe koostalitlusvõimeliste COVID-19 vaktsineerimis- ja testimistõendite väljaandmise kohta vastavalt süsteemile „HealthCerts“. Singapuri Vabariik teatas komisjonile, et tema arvates antakse COVID-19 tõendeid välja kooskõlas standardi ja tehnoloogilise süsteemiga, mis on koostalitlusvõimelised määrusega (EL) 2021/953 kehtestatud usaldusraamistikuga ja võimaldavad kontrollida tõendite ehtsust, kehtivust ja terviklust. Sellega seoses teatas Singapuri Vabariik komisjonile, et Singapuri Vabariigi poolt süsteemi „HealthCerts“ kohaselt välja antud COVID-19 tõendid sisaldavad määruse (EL) 2021/953 lisas osutatud andmeid.

| (4) | Samuti teatas Singapuri Vabariik komisjonile, et aktsepteerib vaktsineerimis- ja testimistõendeid, mille on välja andnud liikmesriigid ja EMP riigid kooskõlas määrusega (EL) 2021/953. Lisaks sellele teatas Singapuri Vabariik komisjonile, et ta kohtleb ELi digitaalse testimis- ja vaktsineerimistõendi omajaid ning Singapuri Vabariigi välja antud testimis- ja vaktsineerimistõendi omajaid võrdselt. Singapuri Vabariik kinnitas eelkõige, et ELi digitaalset testimistõendit aktsepteeritakse reisija kehtiva negatiivse lahkumiseelse testi tõendina. Singapuri Vabariik märkis, et pärast käesoleva otsuse vastuvõtmist kohaldatakse ELi digitaalse vaktsineerimistõendi omajate suhtes Singapuris 30 päeva jooksul vaktsineerimispõhiseid turvalise halduse meetmeid, ilma et tuleks esitada uus vaktsineerimistõend. |
| --- | --- |

(4)

Samuti teatas Singapuri Vabariik komisjonile, et aktsepteerib vaktsineerimis- ja testimistõendeid, mille on välja andnud liikmesriigid ja EMP riigid kooskõlas määrusega (EL) 2021/953. Lisaks sellele teatas Singapuri Vabariik komisjonile, et ta kohtleb ELi digitaalse testimis- ja vaktsineerimistõendi omajaid ning Singapuri Vabariigi välja antud testimis- ja vaktsineerimistõendi omajaid võrdselt. Singapuri Vabariik kinnitas eelkõige, et ELi digitaalset testimistõendit aktsepteeritakse reisija kehtiva negatiivse lahkumiseelse testi tõendina. Singapuri Vabariik märkis, et pärast käesoleva otsuse vastuvõtmist kohaldatakse ELi digitaalse vaktsineerimistõendi omajate suhtes Singapuris 30 päeva jooksul vaktsineerimispõhiseid turvalise halduse meetmeid, ilma et tuleks esitada uus vaktsineerimistõend.

| (5) | Eelkõige teavitas Singapuri Vabariik komisjoni sellest, et ta tunnustab kõiki vaktsiine, mis on saanud Maailma Terviseorganisatsiooni erakorralise kasutusloa, ja vaktsiine, mis on heaks kiidetud Singapuri tervishoiuameti erakorralise menetluse raames (Pandemic Special Access Route). Lisaks aktsepteerib Singapur ka tervishoiuameti erakorralise menetluse raames heakskiidetud vaktsiine. Testimise kohta teatas Singapuri Vabariik komisjonile, et ta aktsepteerib testimistõendit tõendina reisija nakkusseisundi kohta, kuid selle põhjal ei loobuta praegu reisipiirangutest. Need piirangutest loobumised kuuluvad piiril kohaldatava Singapuri tervishoiupoliitika valdkonda. Lisaks sellele ei lihtsusta Singapur praegu haiguse läbipõdenud reisijate suhtes kohaldatavaid piiriületusnõudeid. |
| --- | --- |

(5)

Eelkõige teavitas Singapuri Vabariik komisjoni sellest, et ta tunnustab kõiki vaktsiine, mis on saanud Maailma Terviseorganisatsiooni erakorralise kasutusloa, ja vaktsiine, mis on heaks kiidetud Singapuri tervishoiuameti erakorralise menetluse raames (Pandemic Special Access Route). Lisaks aktsepteerib Singapur ka tervishoiuameti erakorralise menetluse raames heakskiidetud vaktsiine. Testimise kohta teatas Singapuri Vabariik komisjonile, et ta aktsepteerib testimistõendit tõendina reisija nakkusseisundi kohta, kuid selle põhjal ei loobuta praegu reisipiirangutest. Need piirangutest loobumised kuuluvad piiril kohaldatava Singapuri tervishoiupoliitika valdkonda. Lisaks sellele ei lihtsusta Singapur praegu haiguse läbipõdenud reisijate suhtes kohaldatavaid piiriületusnõudeid.

| (6) | Singapuri Vabariigi taotlusel tegi komisjon 30. septembril 2021 tehnilised katsed, mis näitasid, et Singapuri Vabariik on välja andnud COVID-19 vaktsineerimis- ja testimistõendeid kooskõlas süsteemiga „HealthCerts“, mis on koostalitlusvõimeline määrusega (EL) 2021/953 loodud usaldusraamistikuga ja mis võimaldab kontrollida tõendite ehtsust, kehtivust ja terviklust. Samuti kinnitas komisjon, et COVID-19 vaktsineerimis- ja testimistõendid, mille Singapuri Vabariik on välja andnud vastavalt süsteemile „HealthCerts“, sisaldavad vajalikke andmeid. |
| --- | --- |

(6)

Singapuri Vabariigi taotlusel tegi komisjon 30. septembril 2021 tehnilised katsed, mis näitasid, et Singapuri Vabariik on välja andnud COVID-19 vaktsineerimis- ja testimistõendeid kooskõlas süsteemiga „HealthCerts“, mis on koostalitlusvõimeline määrusega (EL) 2021/953 loodud usaldusraamistikuga ja mis võimaldab kontrollida tõendite ehtsust, kehtivust ja terviklust. Samuti kinnitas komisjon, et COVID-19 vaktsineerimis- ja testimistõendid, mille Singapuri Vabariik on välja andnud vastavalt süsteemile „HealthCerts“, sisaldavad vajalikke andmeid.

| (7) | Lisaks teatas Singapuri Vabariik komisjonile, et ta annab välja koostalitlusvõimelisi vaktsineerimistõendeid COVID-19 vaktsiinide kohta. Nende vaktsiinide hulka kuuluvad praegu Comirnaty ja Spikevax. |
| --- | --- |

(7)

Lisaks teatas Singapuri Vabariik komisjonile, et ta annab välja koostalitlusvõimelisi vaktsineerimistõendeid COVID-19 vaktsiinide kohta. Nende vaktsiinide hulka kuuluvad praegu Comirnaty ja Spikevax.

| (8) | Samuti teatas Singapuri Vabariik komisjonile, et ta annab välja koostalitlusvõimelisi testimistõendeid üksnes selliste nukleiinhappe amplifitseerimise testide ja antigeeni kiirtestide kasutamise korral, mis on loetletud COVID-19 antigeeni kiirtestide ajakohastatud ühisloetelus, mille Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsuse nr 1082/2013/EL (3) artikli 17 kohaselt loodud terviseohutuse komitee on nõukogu 21. jaanuari 2021. aasta soovituse (4) alusel heaks kiitnud. |
| --- | --- |

(8)

Samuti teatas Singapuri Vabariik komisjonile, et ta annab välja koostalitlusvõimelisi testimistõendeid üksnes selliste nukleiinhappe amplifitseerimise testide ja antigeeni kiirtestide kasutamise korral, mis on loetletud COVID-19 antigeeni kiirtestide ajakohastatud ühisloetelus, mille Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsuse nr 1082/2013/EL (3) artikli 17 kohaselt loodud terviseohutuse komitee on nõukogu 21. jaanuari 2021. aasta soovituse (4) alusel heaks kiitnud.

| (9) | Lisaks teatas Singapuri Vabariik komisjonile, et ta ei anna välja koostalitlusvõimelisi tõendeid läbipõdemise kohta. |
| --- | --- |

(9)

Lisaks teatas Singapuri Vabariik komisjonile, et ta ei anna välja koostalitlusvõimelisi tõendeid läbipõdemise kohta.

| (10) | Lisaks teatas Singapuri Vabariik komisjonile, et tõendite kontrollimisel töödeldakse Singapuris neis sisalduvaid isikuandmeid üksnes selleks, et kontrollida ja kinnitada tõendi omaja vaktsineerimist, testitulemusi või läbipõdemist, ning neid andmeid ei säilitata. |
| --- | --- |

(10)

Lisaks teatas Singapuri Vabariik komisjonile, et tõendite kontrollimisel töödeldakse Singapuris neis sisalduvaid isikuandmeid üksnes selleks, et kontrollida ja kinnitada tõendi omaja vaktsineerimist, testitulemusi või läbipõdemist, ning neid andmeid ei säilitata.

| (11) | Seega on olemas vajalikud elemendid selleks, et Singapuri Vabariigi poolt süsteemi „HealthCerts“ kohaselt välja antud COVID-19 vaktsineerimis- ja testimistõendeid saaks käsitada samaväärsetena määruse (EL) 2021/953 alusel välja antud tõenditega. |
| --- | --- |

(11)

Seega on olemas vajalikud elemendid selleks, et Singapuri Vabariigi poolt süsteemi „HealthCerts“ kohaselt välja antud COVID-19 vaktsineerimis- ja testimistõendeid saaks käsitada samaväärsetena määruse (EL) 2021/953 alusel välja antud tõenditega.

| (12) | Seepärast tuleks COVID-19 tõendeid, mille Singapuri Vabariik on välja andnud süsteemi „HealthCerts“ kohaselt, aktsepteerida määruse (EL) 2021/953 artikli 5 lõikes 5 ja artikli 6 lõikes 5 osutatud tingimustel. |
| --- | --- |

(12)

Seepärast tuleks COVID-19 tõendeid, mille Singapuri Vabariik on välja andnud süsteemi „HealthCerts“ kohaselt, aktsepteerida määruse (EL) 2021/953 artikli 5 lõikes 5 ja artikli 6 lõikes 5 osutatud tingimustel.

| (13) | Käesoleva otsuse kohaldamiseks tuleks Singapuri Vabariik ühendada määrusega (EL) 2021/953 loodud ELi digitaalse COVID-tõendi usaldusraamistikuga. |
| --- | --- |

(13)

Käesoleva otsuse kohaldamiseks tuleks Singapuri Vabariik ühendada määrusega (EL) 2021/953 loodud ELi digitaalse COVID-tõendi usaldusraamistikuga.

| (14) | Selleks et kaitsta liidu huve, eelkõige rahvatervise valdkonnas, võib komisjon kasutada oma volitusi käesoleva otsuse kohaldamise peatamiseks või lõpetamiseks, kui määruse (EL) 2021/953 artikli 8 lõikes 2 sätestatud tingimused ei ole enam täidetud. |
| --- | --- |

(14)

Selleks et kaitsta liidu huve, eelkõige rahvatervise valdkonnas, võib komisjon kasutada oma volitusi käesoleva otsuse kohaldamise peatamiseks või lõpetamiseks, kui määruse (EL) 2021/953 artikli 8 lõikes 2 sätestatud tingimused ei ole enam täidetud.

| (15) | Selleks et ühendada Singapuri Vabariik võimalikult kiiresti määrusega (EL) 2021/953 loodud ELi digitaalse COVID-tõendi usaldusraamistikuga, peaks käesolev otsus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval. |
| --- | --- |

(15)

Selleks et ühendada Singapuri Vabariik võimalikult kiiresti määrusega (EL) 2021/953 loodud ELi digitaalse COVID-tõendi usaldusraamistikuga, peaks käesolev otsus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

| (16) | Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas määruse (EL) 2021/953 artikliga 14 loodud komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(16)

Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas määruse (EL) 2021/953 artikliga 14 loodud komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Singapuri Vabariigi poolt süsteemi „HealthCerts“ kohaselt välja antud COVID-19 vaktsineerimis- ja testimistõendeid käsitatakse liidus vaba liikumise õiguse kasutamise hõlbustamise eesmärgil samaväärsetena tõenditega, mis on välja antud kooskõlas määrusega (EL) 2021/953.

Artikkel 2

Singapuri Vabariik ühendatakse määrusega (EL) 2021/953 loodud ELi digitaalse COVID-tõendi usaldusraamistikuga.

Artikkel 3

Käesolev otsus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Brüssel, 24. november 2021

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 211, 15.6.2021, lk 1.

1

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. juuni 2021. aasta määrus (EL) 2021/954, millega kehtestatakse koostalitlusvõimeliste COVID-19 vaktsineerimis-, testimis- ja läbipõdemistõendite (ELi digitaalne COVID-tõend) väljaandmise, kontrollimise ja aktsepteerimise raamistik seoses kolmandate riikide kodanikega, kes seaduslikult viibivad või elavad COVID-19 pandeemia ajal liikmesriikide territooriumil (ELT L 211, 15.6.2021, lk 24).

2

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. oktoobri 2013. aasta otsus nr 1082/2013/EL tõsiste piiriüleste terviseohtude kohta ja millega tunnistatakse kehtetuks otsus nr 2119/98/EÜ (ELT L 293, 5.11.2013, lk 1).

3

(4)  Nõukogu 21. jaanuari 2021. aasta soovitus COVID-19 antigeeni kiirtestide ELis kasutamise ja valideerimise ning testitulemuste vastastikuse tunnustamise ühise raamistiku kohta (ELT C 24, 22.1.2021, lk 1).

4

---

Parandused

| 25.11.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 420/132 |
| --- | --- | --- | --- |

25.11.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 420/132

---

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. novembri 2019. aasta direktiivi (EL) 2019/2034 (mis käsitleb investeerimisühingute usaldatavusnõuete täitmise järelevalvet ning millega muudetakse direktiive 2002/87/EÜ, 2009/65/EÜ, 2011/61/EL, 2013/36/EL, 2014/59/EL ja 2014/65/EL) parandus

(
  Euroopa Liidu Teataja L 314, 5. detsember 2019
  )

Leheküljel 87 artikli 30 lõike 1 sissejuhatavas sõnastuses

asendatakse

„... ja kelle ametialane tegevus mõjutab oluliselt investeerimisühingu riskiprofiili või hallatavat vara, tasustamispoliitika kehtestamisel ja kohaldamisel järgmisi põhimõtteid:“

järgmisega:

„... ja kelle ametialane tegevus mõjutab oluliselt investeerimisühingu või tema valitsetava vara riskiprofiili, tasustamispoliitika kehtestamisel ja kohaldamisel järgmisi põhimõtteid:“.

---