# Úřední věstník L 366/2021

| | ISSN 1977-0626 |
| --- | --- |
| Úřední věstník
  Evropské unie | L 366 |
| | |
| České vydání | Právní předpisy | Ročník 6415. října 2021 |

ISSN 1977-0626

Úřední věstník

Evropské unie

L 366

České vydání

Právní předpisy

Ročník 6415. října 2021

---

| Obsah | | II   Nelegislativní akty | Strana |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MEZINÁRODNÍ DOHODY |
| | * | Informace o vstupu v platnost Protokolu k Evropsko-středomořské dohodě zakládající přidružení mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy na jedné straně a státem Tuniskem republikou na straně druhé s ohledem na přistoupení Chorvatské republiky k Evropské unii | 1 |
| | | NAŘÍZENÍ |
| | * | Nařízení Komise (EU) 2021/1810 ze dne 14. října 2021, kterým se mění příloha II nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 396/2005, pokud jde o maximální limity reziduí pro cyprodinil v brusnicích/borůvkách, klikvách, rybízu a angreštu (
  1
  ) | 2 |
| | * | Prováděcí nařízení Komise (EU) 2021/1811 ze dne 14. října 2021 o uložení prozatímního antidumpingového cla na dovoz kalciumsilicia pocházejícího z Čínské lidové republiky | 17 |
| | * | Prováděcí nařízení Komise (EU) 2021/1812 ze dne 14. října 2021, kterým se ukládá prozatímní antidumpingové clo na dovoz některých sad uhlíkových elektrod pocházejících z Čínské lidové republiky | 62 |
| | | ROZHODNUTÍ |
| | * | Prováděcí rozhodnutí Komise (EU) 2021/1813 ze dne 14. října 2021, kterým se mění prováděcí rozhodnutí (EU) 2019/436, pokud jde o harmonizované normy pro pozemní zařízení pro letadla, jeřáby, těžební nástroje a jiná strojní zařízení vypracované na podporu směrnice Evropského parlamentu a Rady 2006/42/ES, a kterým se zrušuje prováděcí rozhodnutí Komise (EU) 2015/27 (
  1
  ) | 109 |

Obsah

II   Nelegislativní akty

Strana

MEZINÁRODNÍ DOHODY

*

Informace o vstupu v platnost Protokolu k Evropsko-středomořské dohodě zakládající přidružení mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy na jedné straně a státem Tuniskem republikou na straně druhé s ohledem na přistoupení Chorvatské republiky k Evropské unii

1

NAŘÍZENÍ

*

Nařízení Komise (EU) 2021/1810 ze dne 14. října 2021, kterým se mění příloha II nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 396/2005, pokud jde o maximální limity reziduí pro cyprodinil v brusnicích/borůvkách, klikvách, rybízu a angreštu (
  1
  )

1

2

*

Prováděcí nařízení Komise (EU) 2021/1811 ze dne 14. října 2021 o uložení prozatímního antidumpingového cla na dovoz kalciumsilicia pocházejícího z Čínské lidové republiky

17

*

Prováděcí nařízení Komise (EU) 2021/1812 ze dne 14. října 2021, kterým se ukládá prozatímní antidumpingové clo na dovoz některých sad uhlíkových elektrod pocházejících z Čínské lidové republiky

62

ROZHODNUTÍ

*

Prováděcí rozhodnutí Komise (EU) 2021/1813 ze dne 14. října 2021, kterým se mění prováděcí rozhodnutí (EU) 2019/436, pokud jde o harmonizované normy pro pozemní zařízení pro letadla, jeřáby, těžební nástroje a jiná strojní zařízení vypracované na podporu směrnice Evropského parlamentu a Rady 2006/42/ES, a kterým se zrušuje prováděcí rozhodnutí Komise (EU) 2015/27 (
  1
  )

1

109

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text s významem pro EHP. |

---

(1)   Text s významem pro EHP.

1

| CS | Akty, jejichž název není vytištěn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.
  Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička. |
| --- | --- |

CS

Akty, jejichž název není vytištěn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.

Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička.

---

II Nelegislativní akty

MEZINÁRODNÍ DOHODY

| 15.10.2021 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 366/1 |
| --- | --- | --- | --- |

15.10.2021

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 366/1

---

Informace o vstupu v platnost Protokolu k Evropsko-středomořské dohodě zakládající přidružení mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy na jedné straně a státem Tuniskem republikou na straně druhé s ohledem na přistoupení Chorvatské republiky k Evropské unii

Výše uvedený protokol mezi Evropskou unií a Tuniskou republikou, podepsaný dne 27. července 2020 v Bruselu, vstoupil v platnost dne 1. srpna 2021.

---

NAŘÍZENÍ

| 15.10.2021 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 366/2 |
| --- | --- | --- | --- |

15.10.2021

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 366/2

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2021/1810

ze dne 14. října 2021,

kterým se mění příloha II nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 396/2005, pokud jde o maximální limity reziduí pro cyprodinil v brusnicích/borůvkách, klikvách, rybízu a angreštu

(Text s významem pro EHP)

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 396/2005 ze dne 23. února 2005 o maximálních limitech reziduí pesticidů v potravinách a krmivech rostlinného a živočišného původu a na jejich povrchu a o změně směrnice Rady 91/414/EHS (1), a zejména na čl. 14 odst. 1 písm. a) uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Maximální limity reziduí (MLR) pro cyprodinil byly stanoveny v příloze II nařízení (ES) č. 396/2005. |
| --- | --- |

(1)

Maximální limity reziduí (MLR) pro cyprodinil byly stanoveny v příloze II nařízení (ES) č. 396/2005.

| (2) | V rámci postupu za účelem povolení používání přípravku na ochranu rostlin obsahujícího účinnou látku cyprodinil k ošetření brusnic/borůvek, klikev, rybízu a angreštu byla podle čl. 6 odst. 1 nařízení (ES) č. 396/2005 podána žádost o změnu stávajících MLR. |
| --- | --- |

(2)

V rámci postupu za účelem povolení používání přípravku na ochranu rostlin obsahujícího účinnou látku cyprodinil k ošetření brusnic/borůvek, klikev, rybízu a angreštu byla podle čl. 6 odst. 1 nařízení (ES) č. 396/2005 podána žádost o změnu stávajících MLR.

| (3) | V souladu s článkem 8 nařízení (ES) č. 396/2005 dotčený členský stát žádost vyhodnotil a předložil Komisi hodnotící zprávu. |
| --- | --- |

(3)

V souladu s článkem 8 nařízení (ES) č. 396/2005 dotčený členský stát žádost vyhodnotil a předložil Komisi hodnotící zprávu.

| (4) | Evropský úřad pro bezpečnost potravin (dále jen „úřad“) žádost a hodnotící zprávu posoudil, přičemž zkoumal zejména rizika pro spotřebitele a případně pro zvířata, a k navrhovaným MLR vydal odůvodněné stanovisko (2). Uvedené stanovisko úřad předal žadateli, Komisi a členským státům a zpřístupnil jej veřejnosti. |
| --- | --- |

(4)

Evropský úřad pro bezpečnost potravin (dále jen „úřad“) žádost a hodnotící zprávu posoudil, přičemž zkoumal zejména rizika pro spotřebitele a případně pro zvířata, a k navrhovaným MLR vydal odůvodněné stanovisko (2). Uvedené stanovisko úřad předal žadateli, Komisi a členským státům a zpřístupnil jej veřejnosti.

| (5) | Úřad dospěl k závěru, že všechny požadavky na údaje byly splněny a že změna MLR, o kterou žadatel žádá, je přijatelná z hlediska bezpečnosti spotřebitelů na základě hodnocení expozice spotřebitelů u 27 konkrétních evropských skupin spotřebitelů. Úřad zohlednil nejnovější informace o toxikologických vlastnostech dané látky. Celoživotní expozice této látce prostřednictvím konzumace všech potravinářských výrobků, které tuto látku mohou obsahovat, prokázala, že neexistuje riziko překročení přijatelného denního příjmu. Kromě toho úřad dospěl k závěru, že stanovení akutní referenční dávky není nutné vzhledem k nízkému profilu akutní toxicity dotčené účinné látky. |
| --- | --- |

(5)

Úřad dospěl k závěru, že všechny požadavky na údaje byly splněny a že změna MLR, o kterou žadatel žádá, je přijatelná z hlediska bezpečnosti spotřebitelů na základě hodnocení expozice spotřebitelů u 27 konkrétních evropských skupin spotřebitelů. Úřad zohlednil nejnovější informace o toxikologických vlastnostech dané látky. Celoživotní expozice této látce prostřednictvím konzumace všech potravinářských výrobků, které tuto látku mohou obsahovat, prokázala, že neexistuje riziko překročení přijatelného denního příjmu. Kromě toho úřad dospěl k závěru, že stanovení akutní referenční dávky není nutné vzhledem k nízkému profilu akutní toxicity dotčené účinné látky.

| (6) | Na základě odůvodněného stanoviska úřadu a s přihlédnutím k faktorům významným pro danou záležitost splňuje navrhovaná změna MLR požadavky čl. 14 odst. 2 nařízení (ES) č. 396/2005. |
| --- | --- |

(6)

Na základě odůvodněného stanoviska úřadu a s přihlédnutím k faktorům významným pro danou záležitost splňuje navrhovaná změna MLR požadavky čl. 14 odst. 2 nařízení (ES) č. 396/2005.

| (7) | Nařízení (ES) č. 396/2005 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno. |
| --- | --- |

(7)

Nařízení (ES) č. 396/2005 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno.

| (8) | Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro rostliny, zvířata, potraviny a krmiva, |
| --- | --- |

(8)

Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro rostliny, zvířata, potraviny a krmiva,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Příloha II nařízení (ES) č. 396/2005 se mění v souladu s přílohou tohoto nařízení.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 14. října 2021.

Za Komisi

předsedkyně

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  Úř. věst. L 70, 16.3.2005, s. 1.

1

(2)  Vědecké zprávy EFSA jsou k dispozici na internetové adrese http://www.efsa.europa.eu:

2

Reasoned opinion on the modification of the existing maximum residue levels for cyprodinil in blueberries, cranberries, currants and gooseberries. EFSA Journal 2021;19(3):6499.

---

PŘÍLOHA

V příloze II nařízení (ES) č. 396/2005 se sloupec pro cyprodinil nahrazuje tímto:

„Rezidua pesticidů a maximální limity reziduí (mg/kg)

| Číselný kód | Skupiny a příklady jednotlivých produktů, na něž se vztahují maximální limity reziduí
   (1) | Cyprodinil (R) (F) |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| 0100000 | OVOCE, ČERSTVÉ nebo ZMRAZENÉ; OŘECHY | |
| 0110000 | Citrusové plody | 0,02  (*1) |
| 0110010 | Grapefruity | |
| 0110020 | Pomeranče | |
| 0110030 | Citrony | |
| 0110040 | Kyselé lajmy | |
| 0110050 | Mandarinky | |
| 0110990 | Ostatní (2) | |
| 0120000 | Ořechy ze stromů | |
| 0120010 | Mandle | 0,02  (*1)(+) |
| 0120020 | Para ořechy | 0,04 |
| 0120030 | Kešu ořechy | 0,04 |
| 0120040 | Kaštany jedlé | 0,04 |
| 0120050 | Kokosové ořechy | 0,04 |
| 0120060 | Lískové ořechy | 0,04 |
| 0120070 | Makadamové ořechy | 0,04 |
| 0120080 | Pekanové ořechy | 0,04 |
| 0120090 | Piniové oříšky | 0,04 |
| 0120100 | Pistácie | 0,02  (*1) |
| 0120110 | Vlašské ořechy | 0,04 |
| 0120990 | Ostatní (2) | 0,04 |
| 0130000 | Jádrové ovoce | 2 |
| 0130010 | Jablka | |
| 0130020 | Hrušky | |
| 0130030 | Kdoule | |
| 0130040 | Mišpule obecná/německá | |
| 0130050 | Mišpule japonská / lokvát | |
| 0130990 | Ostatní (2) | |
| 0140000 | Peckové ovoce | 2 |
| 0140010 | Meruňky | |
| 0140020 | Třešně | |
| 0140030 | Broskve | |
| 0140040 | Švestky | |
| 0140990 | Ostatní (2) | |
| 0150000 | Bobulové a drobné ovoce | |
| 0151000 | a) | hrozny |

Číselný kód

Skupiny a příklady jednotlivých produktů, na něž se vztahují maximální limity reziduí
   (1)

Cyprodinil (R) (F)

(1)

(2)

(3)

0100000

OVOCE, ČERSTVÉ nebo ZMRAZENÉ; OŘECHY

0110000

Citrusové plody

0,02  (*1)

0110010

Grapefruity

0110020

Pomeranče

0110030

Citrony

0110040

Kyselé lajmy

0110050

Mandarinky

0110990

Ostatní (2)

0120000

Ořechy ze stromů

0120010

Mandle

0,02  (*1)(+)

0120020

Para ořechy

0,04

0120030

Kešu ořechy

0,04

0120040

Kaštany jedlé

0,04

0120050

Kokosové ořechy

0,04

0120060

Lískové ořechy

0,04

0120070

Makadamové ořechy

0,04

0120080

Pekanové ořechy

0,04

0120090

Piniové oříšky

0,04

0120100

Pistácie

0,02  (*1)

0120110

Vlašské ořechy

0,04

0120990

Ostatní (2)

0,04

0130000

Jádrové ovoce

2

0130010

Jablka

0130020

Hrušky

0130030

Kdoule

0130040

Mišpule obecná/německá

0130050

Mišpule japonská / lokvát

0130990

Ostatní (2)

0140000

Peckové ovoce

2

0140010

Meruňky

0140020

Třešně

0140030

Broskve

0140040

Švestky

0140990

Ostatní (2)

0150000

Bobulové a drobné ovoce

0151000

a)

hrozny

3

0151010

Hrozny stolní

0151020

Hrozny moštové

0152000

| b) | jahody |
| --- | --- |

b)

jahody

5

0153000

| c) | ovoce z keřů |
| --- | --- |

c)

ovoce z keřů

0153010

Ostružiny

3

0153020

Ostružiny ostružiníku ježiníku

0,02  (*1)

0153030

Maliny (červené a žluté)

3

0153990

Ostatní (2)

0,02  (*1)

0154000

| d) | Ostatní bobulové a drobné ovoce |
| --- | --- |

d)

Ostatní bobulové a drobné ovoce

0154010

Brusnice/borůvky

8

0154020

Klikvy

8

0154030

Rybíz (bílý, černý, červený)

8

0154040

Angrešt (červený, zelený a žlutý)

8

0154050

Šípky

3

0154060

Moruše (bílé a černé)

3

0154070

Hloh středozemský / azarole / neapolská mišpule

3

0154080

Bez černý / bezinky

3

0154990

Ostatní (2)

3

0160000

Různé ovoce s

0161000

| a) | jedlou slupkou |
| --- | --- |

a)

jedlou slupkou

0161010

Datle

0,02  (*1)

0161020

Fíky

0,02  (*1)

0161030

Stolní olivy

0,02  (*1)

0161040

Kumquaty/kumkváty

0,02  (*1)

0161050

Karamboly

0,02  (*1)

0161060

Tomel japonský / kaki churma / persimon

2

0161070

Hřebíčkovec šabrejový / jambolan

0,02  (*1)

0161990

Ostatní (2)

0,02  (*1)

0162000

| b) | nejedlou slupkou, malé |
| --- | --- |

b)

nejedlou slupkou, malé

0,02  (*1)

0162010

Aktinidie/kiwi (červené, zelené a žluté)

0162020

Liči

0162030

Mučenka/passiflora

0162040

Opuncie

0162050

Zlatolist

0162060

Tomel viržinský / kaki

0162990

Ostatní (2)

0163000

| c) | nejedlou slupkou, velké |
| --- | --- |

c)

nejedlou slupkou, velké

0163010

Avokádo

1

0163020

Banány

0,02  (*1)

0163030

Mango

0,02  (*1)

0163040

Papája

0,02  (*1)

0163050

Granátová jablka

5

0163060

Anona šeroplodá / láhevník čerimoja / cukrové jablko

0,02  (*1)

0163070

Kvajáva hrušková

1,5

0163080

Ananas

0,02  (*1)

0163090

Chlebovník

0,02  (*1)

0163100

Durian cibetkový

0,02  (*1)

0163110

Anona ostnitá / láhevník ostnitý / guanabana

0,02  (*1)

0163990

Ostatní (2)

0,02  (*1)

0200000

ZELENINA, ČERSTVÁ nebo ZMRAZENÁ

0210000

Kořenová a hlíznatá zelenina

0211000

| a) | brambory |
| --- | --- |

a)

brambory

0,02  (*1)

0212000

| b) | tropická kořenová a hlíznatá zelenina |
| --- | --- |

b)

tropická kořenová a hlíznatá zelenina

0,02  (*1)

0212010

Kořeny manioku jedlého / kasavy

0212020

Batáty

0212030

Jamy

0212040

Maranta třtinová

0212990

Ostatní (2)

0213000

| c) | ostatní kořenová a hlíznatá zelenina, kromě cukrové řepy |
| --- | --- |

c)

ostatní kořenová a hlíznatá zelenina, kromě cukrové řepy

0213010

Řepa červená/salátová

1,5

0213020

Mrkev/karotka

1,5

0213030

Celer bulvový

0,3

0213040

Křen

1,5

0213050

Topinambury

0,02  (*1)

0213060

Pastinák

1,5

0213070

Petržel kořenová

1,5

0213080

Ředkve

0,3

0213090

Kozí brada

1,5

0213100

Brukev řepka tuřín

0,02  (*1)

0213110

Brukev řepák vodnice

0,02  (*1)

0213990

Ostatní (2)

0,02  (*1)

0220000

Cibulová zelenina

0220010

Česnek

0,07

0220020

Cibule kuchyňská

0,3

0220030

Šalotka

0,07

0220040

Cibule jarní / zelená cibulka a cibule zimní / sečka

0,8

0220990

Ostatní (2)

0,02  (*1)

0230000

Plodová zelenina

0231000

| a) | lilkovité a slézovité |
| --- | --- |

a)

lilkovité a slézovité

0231010

Rajčata

1,5

0231020

Paprika setá

1,5

0231030

Lilek/baklažán

1,5

0231040

Proskurník jedlý / ibišek jedlý / okra / bamie

0,02  (*1)

0231990

Ostatní (2)

0,02  (*1)

0232000

| b) | tykvovité s jedlou slupkou |
| --- | --- |

b)

tykvovité s jedlou slupkou

0,5

0232010

Okurky salátové

0232020

Okurky nakládačky

0232030

Cukety

0232990

Ostatní (2)

0233000

| c) | tykvovité s nejedlou slupkou |
| --- | --- |

c)

tykvovité s nejedlou slupkou

0,6

0233010

Melouny cukrové

0233020

Dýně

0233030

Melouny vodní

0233990

Ostatní (2)

0234000

| d) | kukuřice cukrová |
| --- | --- |

d)

kukuřice cukrová

0,02  (*1)

0239000

| e) | ostatní plodová zelenina |
| --- | --- |

e)

ostatní plodová zelenina

0,02  (*1)

0240000

Košťálová zelenina (s výjimkou kořenů a mladých listů)

0241000

| a) | košťálová zelenina vytvářející růžice |
| --- | --- |

a)

košťálová zelenina vytvářející růžice

2

0241010

Brokolice

0241020

Květák

0241990

Ostatní (2)

0242000

| b) | košťálová zelenina vytvářející hlávky |
| --- | --- |

b)

košťálová zelenina vytvářející hlávky

0242010

Kapusta růžičková

0,02  (*1)

0242020

Zelí hlávkové

0,7

0242990

Ostatní (2)

0,02  (*1)

0243000

| c) | košťálová zelenina listová |
| --- | --- |

c)

košťálová zelenina listová

0,02  (*1)

0243010

Zelí pekingské / pe-tsai

0243020

Kapusta kadeřavá a kapusta krmná

0243990

Ostatní (2)

0244000

| d) | kedlubny |
| --- | --- |

d)

kedlubny

0,02  (*1)

0250000

Listová zelenina, bylinky a jedlé květy

0251000

| a) | salát a ostatní salátové rostliny |
| --- | --- |

a)

salát a ostatní salátové rostliny

15

0251010

Kozlíček polníček

0251020

Locika setá

0251030

Čekanka štěrbák / endivie

0251040

Řeřichy a jiné klíčky a výhonky

0251050

Barborky

0251060

Roketa setá / rukola

0251070

Červená hořčice

0251080

Mladé listy plodin (včetně druhů rodu Brassica)

0251990

Ostatní (2)

0252000

| b) | špenát a podobná zelenina (listy) |
| --- | --- |

b)

špenát a podobná zelenina (listy)

15

0252010

Špenát

0252020

Šrucha

0252030

Mangold

0252990

Ostatní (2)

0253000

| c) | listy révy vinné a podobných druhů |
| --- | --- |

c)

listy révy vinné a podobných druhů

0,02  (*1)

0254000

| d) | potočnice lékařská / řeřicha potoční |
| --- | --- |

d)

potočnice lékařská / řeřicha potoční

0,02  (*1)

0255000

| e) | čekanka obecná setá |
| --- | --- |

e)

čekanka obecná setá

0,06

0256000

| f) | bylinky a jedlé květy |
| --- | --- |

f)

bylinky a jedlé květy

40

0256010

Kerblík

0256020

Pažitka

0256030

Celerová nať

0256040

Petrželová nať

0256050

Šalvěj lékařská

0256060

Rozmarýn lékařský

0256070

Tymián

0256080

Bazalka pravá a jedlé květy

0256090

Vavřín / bobkový list

0256100

Estragon

0256990

Ostatní (2)

0260000

Lusková zelenina

0260010

Fazolové lusky

2

0260020

Vyluštěná fazolová semena

0,08

0260030

Hrachové lusky

2

0260040

Vyluštěná hrachová zrna

0,08

0260050

Čočka

0,2

0260990

Ostatní (2)

0,02  (*1)

0270000

Řapíkatá a stonková zelenina

0270010

Chřest

0,02  (*1)

0270020

Kardy

0,02  (*1)

0270030

Celer řapíkatý

30

0270040

Fenykl obecný sladký

4

0270050

Artyčoky

4

0270060

Pór

0,02  (*1)

0270070

Reveň kadeřavá / rebarbora

2

0270080

Bambusové výhonky

0,02  (*1)

0270090

Palmové vegetační vrcholy

0,02  (*1)

0270990

Ostatní (2)

0,02  (*1)

0280000

Houby, mechy a lišejníky

0,02  (*1)

0280010

Pěstované houby

0280020

Volně rostoucí houby

0280990

Mechy a lišejníky

0290000

Řasy a prokaryota

0,02  (*1)

0300000

LUŠTĚNINY

0300010

Fazole

0,2

0300020

Čočka

0,02  (*1)

0300030

Hrách

0,1

0300040

Semena lupiny bílé / vlčího bobu

0,1

0300990

Ostatní (2)

0,02  (*1)

0400000

OLEJNATÁ SEMENA A OLEJNATÉ PLODY

0401000

Olejnatá semena

0401010

Lněná semena

0,02  (*1)

0401020

Jádra podzemnice olejné / arašídy / burské oříšky

0,02  (*1)

0401030

Maková semena

0,02  (*1)

0401040

Sezamová semena

0,02  (*1)

0401050

Slunečnicová semena

0,02  (*1)

0401060

Semena řepky olejky

0,02

0401070

Sójové boby

0,02  (*1)

0401080

Hořčičná semena

0,02  (*1)

0401090

Bavlníková semena

0,02  (*1)

0401100

Dýňová semena

0,02  (*1)

0401110

Semena světlice barvířské

0,02  (*1)

0401120

Semena brutnáku lékařského

0,02  (*1)

0401130

Semena lničky seté

0,02  (*1)

0401140

Konopná semena

0,02  (*1)

0401150

Semena skočce obecného

0,02  (*1)

0401990

Ostatní (2)

0,02  (*1)

0402000

Olejnaté plody

0,02  (*1)

0402010

Olivy na olej

0402020

Jádra plodů palem

0402030

Plody palem

0402040

Vlnovec pětimužný / kapok

0402990

Ostatní (2)

0500000

OBILOVINY

0500010

Ječmen

4

0500020

Pohanka a jiné pseudoobiloviny

0,02  (*1)

0500030

Kukuřice

0,02  (*1)

0500040

Proso

0,02  (*1)

0500050

Oves

4

0500060

Rýže

0,02  (*1)

0500070

Žito

0,5

0500080

Čirok

0,02  (*1)

0500090

Pšenice

0,5

0500990

Ostatní (2)

0,02  (*1)

0600000

ČAJE, KÁVA, BYLINNÉ ČAJE, KAKAO A ROHOVNÍK

0610000

Čaje

0,1  (*1)

0620000

Kávová zrna

0,1  (*1)

0630000

Bylinné čaje z

0631000

| a) | květů |
| --- | --- |

a)

květů

0,1  (*1)

0631010

Heřmánek

0631020

Ibišek súdánský

0631030

Růže

0631040

Jasmín

0631050

Lípa

0631990

Ostatní (2)

0632000

| b) | listů a nadzemních částí rostlin |
| --- | --- |

b)

listů a nadzemních částí rostlin

0,1  (*1)

0632010

Jahodník

0632020

Roibos

0632030

Cesmína paraguayská / yerba maté

0632990

Ostatní (2)

0633000

| c) | kořenů |
| --- | --- |

c)

kořenů

1,5 (+)

0633010

Kozlík lékařský / baldrián

(+)

0633020

Ženšen pravý / všehoj / ženšen severoamerický

(+)

0633990

Ostatní (2)

(+)

0639000

| d) | veškerých jiných částí rostlin |
| --- | --- |

d)

veškerých jiných částí rostlin

0,1  (*1)

0640000

Kakaové boby

0,1  (*1)

0650000

Rohovník obecný / svatojánský chléb

0,1  (*1)

0700000

CHMEL

0,1  (*1)

0800000

KOŘENÍ

0810000

Semena

0,1  (*1)

0810010

Bedrník anýz / anýz / anýzové semeno

0810020

Bulvuška

0810030

Miřík celer

0810040

Koriandr setý

0810050

Šabrej kmínovitý / římský kmín / kumín

0810060

Kopr vonný

0810070

Fenykl sladký

0810080

Pískavice řecké seno

0810090

Muškátový oříšek

0810990

Ostatní (2)

0820000

Plody

0,1  (*1)

0820010

Nové koření

0820020

Žlutodřev

0820030

Kmín kořenný

0820040

Kardamom

0820050

Jalovcové bobule

0820060

Pepř (bílý, černý a zelený)

0820070

Vanilka

0820080

Tamarind / indické datle

0820990

Ostatní (2)

0830000

Kůra

0,1  (*1)

0830010

Skořice

0830990

Ostatní (2)

0840000

Kořeny a oddenky

0840010

Lékořice

1,5 (+)

0840020

Zázvor (10)

0840030

Kurkumovník dlouhý / indický šafrán / kurkuma

1,5 (+)

0840040

Křen (11)

0840990

Ostatní (2)

1,5 (+)

0850000

Pupeny

0,1  (*1)

0850010

Hřebíček

0850020

Kapary

0850990

Ostatní (2)

0860000

Květinové pestíky

0,1  (*1)

0860010

Šafrán

0860990

Ostatní (2)

0870000

Semenné míšky

0,1  (*1)

0870010

Muškátový květ

0870990

Ostatní (2)

0900000

CUKRONOSNÉ ROSTLINY

0,02  (*1)

0900010

Řepa cukrovka (kořen)

0900020

Cukrová třtina

0900030

Kořen čekanky

0900990

Ostatní (2)

1000000

PRODUKTY ŽIVOČIŠNÉHO PŮVODU – SUCHOZEMŠTÍ ŽIVOČICHOVÉ

1010000

Komodity z

(+)

1011000

| a) | prasat |
| --- | --- |

a)

prasat

0,02  (*1)(+)

1011010

Svalovina

(+)

1011020

Tuk

(+)

1011030

Játra

(+)

1011040

Ledviny

(+)

1011050

Poživatelné droby (jiné než játra a ledviny)

(+)

1011990

Ostatní (2)

(+)

1012000

| b) | skotu |
| --- | --- |

b)

skotu

1012010

Svalovina

0,02  (*1)(+)

1012020

Tuk

0,02  (*1)(+)

1012030

Játra

0,05 (+)

1012040

Ledviny

0,05 (+)

1012050

Poživatelné droby (jiné než játra a ledviny)

0,02  (*1)(+)

1012990

Ostatní (2)

0,02  (*1)(+)

1013000

| c) | ovcí |
| --- | --- |

c)

ovcí

1013010

Svalovina

0,02  (*1)(+)

1013020

Tuk

0,02  (*1)(+)

1013030

Játra

0,05 (+)

1013040

Ledviny

0,05 (+)

1013050

Poživatelné droby (jiné než játra a ledviny)

0,02  (*1)(+)

1013990

Ostatní (2)

0,02  (*1)(+)

1014000

| d) | koz |
| --- | --- |

d)

koz

1014010

Svalovina

0,02  (*1)(+)

1014020

Tuk

0,02  (*1)(+)

1014030

Játra

0,05 (+)

1014040

Ledviny

0,05 (+)

1014050

Poživatelné droby (jiné než játra a ledviny)

0,02  (*1)(+)

1014990

Ostatní (2)

0,02  (*1)(+)

1015000

| e) | koňovitých |
| --- | --- |

e)

koňovitých

1015010

Svalovina

0,02  (*1)(+)

1015020

Tuk

0,02  (*1)(+)

1015030

Játra

0,05 (+)

1015040

Ledviny

0,05 (+)

1015050

Poživatelné droby (jiné než játra a ledviny)

0,02  (*1)(+)

1015990

Ostatní (2)

0,02  (*1)(+)

1016000

| f) | drůbeže |
| --- | --- |

f)

drůbeže

0,02  (*1)(+)

1016010

Svalovina

(+)

1016020

Tuk

(+)

1016030

Játra

(+)

1016040

Ledviny

1016050

Poživatelné droby (jiné než játra a ledviny)

(+)

1016990

Ostatní (2)

(+)

1017000

| g) | ostatních suchozemských zvířat ve farmovém chovu |
| --- | --- |

g)

ostatních suchozemských zvířat ve farmovém chovu

1017010

Svalovina

0,02  (*1)(+)

1017020

Tuk

0,02  (*1)(+)

1017030

Játra

0,05 (+)

1017040

Ledviny

0,05 (+)

1017050

Poživatelné droby (jiné než játra a ledviny)

0,02  (*1)(+)

1017990

Ostatní (2)

0,02  (*1)(+)

1020000

Mléko

0,02  (*1)(+)

1020010

Kravské

(+)

1020020

Ovčí

(+)

1020030

Kozí

(+)

1020040

Kobylí

1020990

Ostatní (2)

1030000

Ptačí vejce

0,02  (*1)(+)

1030010

Slepičí

(+)

1030020

Kachní

(+)

1030030

Husí

(+)

1030040

Křepelčí

(+)

1030990

Ostatní (2)

(+)

1040000

Med a další včelařské produkty (7)

0,05  (*1)

1050000

Obojživelníci a plazi

0,02  (*1)

1060000

Suchozemští bezobratlí živočichové

0,02  (*1)

1070000

Volně žijící suchozemští obratlovci

0,02  (*1)

1100000

PRODUKTY ŽIVOČIŠNÉHO PŮVODU – RYBY, RYBÍ PRODUKTY A JAKÉKOLI JINÉ POTRAVINOVÉ PRODUKTY Z MOŘSKÝCH A SLADKOVODNÍCH ŽIVOČICHŮ (8)

1200000

PRODUKTY NEBO ČÁSTI PRODUKTŮ URČENÉ VÝHRADNĚ K PRODUKCI KRMIV (8)

1300000

ZPRACOVANÉ POTRAVINÁŘSKÉ PRODUKTY (9)

Cyprodinil (R) (F)

| (R) | Definice rezidua se liší u následujících kombinací pesticid – číselný kód: Cyprodinil – kód 1000000, kromě 1020000, 1040000: Cyprodinil (suma cyprodinilu a CGA 304075 (volného), vyjádřeno jako cyprodinil); Cyprodinil – kód 1020000: Cyprodinil (suma cyprodinilu a CGA 304075 (volného a konjugovaného), vyjádřeno jako cyprodinil) |
| --- | --- |

(R)

| (F) | Rozpustné v tuku. |
| --- | --- |

(F)

Evropský úřad pro bezpečnost potravin zjistil, že některé informace o analytických a/nebo konfirmačních metodách nejsou k dispozici. Při přezkumu MLR Komise informace uvedené v první větě zohlední, pokud budou poskytnuty do dne 14. března 2017, nebo pokud informace do uvedeného data poskytnuty nebudou, zohlední jejich absenci.

0120010Mandle

0633000c) kořenů

0633010Kozlík lékařský / baldrián

0633020Ženšen pravý / všehoj / ženšen severoamerický

0633990Ostatní (2)

0840010Lékořice

0840030Kurkumovník dlouhý / indický šafrán / kurkuma

0840990Ostatní (2)

1000000PRODUKTY ŽIVOČIŠNÉHO PŮVODU – SUCHOZEMŠTÍ ŽIVOČICHOVÉ

1010000Komodity z

1011000a) prasat

1011010Svalovina

1011020Tuk

1011030Játra

1011040Ledviny

1011050Poživatelné droby (jiné než játra a ledviny)

1011990Ostatní (2)

1012000b) skotu

1012010Svalovina

1012020Tuk

1012030Játra

1012040Ledviny

1012050Poživatelné droby (jiné než játra a ledviny)

1012990Ostatní (2)

1013000c) ovcí

1013010Svalovina

1013020Tuk

1013030Játra

1013040Ledviny

1013050Poživatelné droby (jiné než játra a ledviny)

1013990Ostatní (2)

1014000d) koz

1014010Svalovina

1014020Tuk

1014030Játra

1014040Ledviny

1014050Poživatelné droby (jiné než játra a ledviny)

1014990Ostatní (2)

1015000e) koňovitých

1015010Svalovina

1015020Tuk

1015030Játra

1015040Ledviny

1015050Poživatelné droby (jiné než játra a ledviny)

1015990Ostatní (2)

1016000f) drůbeže

1016010Svalovina

1016020Tuk

1016030Játra

1016050Poživatelné droby (jiné než játra a ledviny)

1016990Ostatní (2)

1017000g) ostatních suchozemských zvířat ve farmovém chovu

1017010Svalovina

1017020Tuk

1017030Játra

1017040Ledviny

1017050Poživatelné droby (jiné než játra a ledviny)

1017990Ostatní (2)

1020000Mléko

1020010Kravské

1020020Ovčí

1020030Kozí

1030000Ptačí vejce

1030010Slepičí

1030020Kachní

1030030Husí

1030040Křepelčí

1030990Ostatní (2)“

---

(*1)  Označuje mez stanovitelnosti.

*1

(1)  Pokud jde o úplný seznam produktů rostlinného a živočišného původu, na něž se vztahují MLR, je třeba odkázat k příloze I.

1

---

| 15.10.2021 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 366/17 |
| --- | --- | --- | --- |

15.10.2021

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 366/17

---

PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2021/1811

ze dne 14. října 2021

o uložení prozatímního antidumpingového cla na dovoz kalciumsilicia pocházejícího z Čínské lidové republiky

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/1036 ze dne 8. června 2016 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropské unie (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 7 uvedeného nařízení,

po konzultaci s členskými státy,

vzhledem k těmto důvodům:

1.   POSTUP

POSTUP

1.1.   Zahájení

Zahájení

| (1) | Dne 18. února 2021 zahájila Evropská komise (dále jen „Komise“) antidumpingové šetření týkající se dovozu kalciumsilicia pocházejícího z Čínské lidové republiky (dále jen „dotčená země“ nebo „ČLR“ nebo „Čína“) na základě článku 5 základního nařízení. Oznámení o zahájení řízení zveřejnila v Úředním věstníku Evropské unie (2) (dále jen „oznámení o zahájení řízení“). |
| --- | --- |

(1)

Dne 18. února 2021 zahájila Evropská komise (dále jen „Komise“) antidumpingové šetření týkající se dovozu kalciumsilicia pocházejícího z Čínské lidové republiky (dále jen „dotčená země“ nebo „ČLR“ nebo „Čína“) na základě článku 5 základního nařízení. Oznámení o zahájení řízení zveřejnila v Úředním věstníku Evropské unie (2) (dále jen „oznámení o zahájení řízení“).

Úředním věstníku Evropské unie

2

| (2) | Komise zahájila šetření na základě podnětu, který podalo dne 4. ledna 2021 sdružení Euroalliages (dále jen „žadatel“). Podnět byl podán jménem odvětví Unie vyrábějícího kalciumsilicium ve smyslu čl. 5 odst. 4 základního nařízení. Obsahoval důkazy o dumpingu a výsledné podstatné újmě, které byly dostatečné k zahájení šetření. |
| --- | --- |

(2)

Komise zahájila šetření na základě podnětu, který podalo dne 4. ledna 2021 sdružení Euroalliages (dále jen „žadatel“). Podnět byl podán jménem odvětví Unie vyrábějícího kalciumsilicium ve smyslu čl. 5 odst. 4 základního nařízení. Obsahoval důkazy o dumpingu a výsledné podstatné újmě, které byly dostatečné k zahájení šetření.

| (3) | Podle čl. 14 odst. 5a základního nařízení by Komise měla během období předběžného poskytování informací celně evidovat dovoz, který je předmětem antidumpingového šetření, pokud nemá dostatečné důkazy ve smyslu článku 5 o tom, že požadavky podle čl. 10 odst. 4 písm. c) nebo d) nejsou splněny. |
| --- | --- |

(3)

Podle čl. 14 odst. 5a základního nařízení by Komise měla během období předběžného poskytování informací celně evidovat dovoz, který je předmětem antidumpingového šetření, pokud nemá dostatečné důkazy ve smyslu článku 5 o tom, že požadavky podle čl. 10 odst. 4 písm. c) nebo d) nejsou splněny.

| (4) | V tomto případě žadatel o evidenci dovozu nepožádal a Komise zjistila, že požadavky podle písmene d) nebyly splněny, jelikož kromě výše dovozu, která způsobila újmu během období šetření, nedošlo k dalšímu podstatnému zvýšení dovozu. Podle údajů Eurostatu se objem dovozu z Číny během prvních čtyř měsíců po zahájení šetření (tj. od března do června 2021) snížil o 86 % ve srovnání se stejnými měsíci během období šetření. Průměrný měsíční dovoz z Číny během prvních čtyř měsíců po zahájení šetření klesl o 74 % ve srovnání s průměrným měsíčním dovozem během období šetření. Komise proto během období předběžného poskytování informací dovoz celně neevidovala. |
| --- | --- |

(4)

V tomto případě žadatel o evidenci dovozu nepožádal a Komise zjistila, že požadavky podle písmene d) nebyly splněny, jelikož kromě výše dovozu, která způsobila újmu během období šetření, nedošlo k dalšímu podstatnému zvýšení dovozu. Podle údajů Eurostatu se objem dovozu z Číny během prvních čtyř měsíců po zahájení šetření (tj. od března do června 2021) snížil o 86 % ve srovnání se stejnými měsíci během období šetření. Průměrný měsíční dovoz z Číny během prvních čtyř měsíců po zahájení šetření klesl o 74 % ve srovnání s průměrným měsíčním dovozem během období šetření. Komise proto během období předběžného poskytování informací dovoz celně neevidovala.

1.2.   Zúčastněné strany

Zúčastněné strany

| (5) | V oznámení o zahájení řízení vyzvala Komise zúčastněné strany, aby se na ni za účelem účasti na šetření obrátily. Kromě toho Komise výslovně informovala žadatele, známé výrobce v Unii, známé vyvážející výrobce a orgány v ČLR, známé dovozce, dodavatele a uživatele i sdružení, o nichž bylo známo, že se jich zahájení šetření týká, a vyzvala je, aby se šetření zúčastnili. |
| --- | --- |

(5)

V oznámení o zahájení řízení vyzvala Komise zúčastněné strany, aby se na ni za účelem účasti na šetření obrátily. Kromě toho Komise výslovně informovala žadatele, známé výrobce v Unii, známé vyvážející výrobce a orgány v ČLR, známé dovozce, dodavatele a uživatele i sdružení, o nichž bylo známo, že se jich zahájení šetření týká, a vyzvala je, aby se šetření zúčastnili.

| (6) | Zúčastněné strany měly příležitost se k zahájení šetření vyjádřit a požádat o slyšení u Komise a/nebo u úředníka pro slyšení v obchodních řízeních. |
| --- | --- |

(6)

Zúčastněné strany měly příležitost se k zahájení šetření vyjádřit a požádat o slyšení u Komise a/nebo u úředníka pro slyšení v obchodních řízeních.

| (7) | V této fázi šetření nebyla požadována žádná slyšení. |
| --- | --- |

(7)

V této fázi šetření nebyla požadována žádná slyšení.

1.3.   Připomínky k zahájení řízení

Připomínky k zahájení řízení

| (8) | Komise obdržela připomínky k zahájení řízení od svazu Eurofer a Německé ocelářské federace (Wirtschaftsvereinigung Stahl), které žádaly o ukončení šetření. |
| --- | --- |

(8)

Komise obdržela připomínky k zahájení řízení od svazu Eurofer a Německé ocelářské federace (Wirtschaftsvereinigung Stahl), které žádaly o ukončení šetření.

| (9) | Svaz Eurofer tvrdil, že hlavním důvodem slabé výkonnosti výrobního odvětví Unie je pokles výroby oceli, nikoli čínský dovoz, a proto příčinná souvislost mezi čínským dovozem a situací ve výrobním odvětví Unie v podnětu nebyla prokázána. Svaz Eurofer rovněž tvrdil, že žadatel neposkytl žádné informace o tom, do jaké míry mohou výrobci kalciumsilicia vyrábět na stejném strojním zařízení jiné feroslitiny. Dále Eurofer tvrdil, že žadatel neprovedl řádnou analýzu jiných činitelů, než je dumpingový dovoz, které mohly vést k dané situaci v odvětví kalciumsilicia v Unii, jako je pandemie COVID-19 a souvislost s nadměrnou kapacitou oceli. Eurofer mimoto uvedl, že údajný prudký nárůst dovozu z Číny není v souladu s údaji Eurostatu/databáze Comext o dovozu týkajícími se kódu KN 7202 99 80. Podle těchto údajů nebyl nárůst dovozu z Číny během období šetření patrný, zatímco nárůst dovozu z Brazílie byl mnohem výraznější. Pokud jde o ziskovost, svaz Eurofer a Německá ocelářská federace navíc tvrdily, že její snížení je logickým důsledkem nejhorší hospodářské krize za více než deset let. Podle svazu Eurofer vedla ke špatným výsledkům žadatele spíše celková hospodářská situace než dovoz. Zejména pokud jde o náklady, poukázal svaz Eurofer na to, že na rozdíl od tvrzení žadatele se náklady na energii během období šetření snížily, a nemohly proto přispět ke zvýšení nákladů. Fixní náklady se podle svazu Eurofer rovněž nezvýšily, a to z důvodu nižší poptávky po oceli. Německá ocelářská federace doplnila, že je třeba rovněž zohlednit skutečnost, že čínští výrobci legujících prvků požívají při výrobě slitin zjevné komparativní nákladové výhody z důvodu nižších nákladů na energii a pracovní sílu a vlastních zdrojů surovin. To vše údajně ukazovalo na skutečnost, že snížení ziskovosti nebylo důsledkem čínského dovozu, ale logickým důsledkem celkové hospodářské situace a pandemie COVID-19. |
| --- | --- |

(9)

Svaz Eurofer tvrdil, že hlavním důvodem slabé výkonnosti výrobního odvětví Unie je pokles výroby oceli, nikoli čínský dovoz, a proto příčinná souvislost mezi čínským dovozem a situací ve výrobním odvětví Unie v podnětu nebyla prokázána. Svaz Eurofer rovněž tvrdil, že žadatel neposkytl žádné informace o tom, do jaké míry mohou výrobci kalciumsilicia vyrábět na stejném strojním zařízení jiné feroslitiny. Dále Eurofer tvrdil, že žadatel neprovedl řádnou analýzu jiných činitelů, než je dumpingový dovoz, které mohly vést k dané situaci v odvětví kalciumsilicia v Unii, jako je pandemie COVID-19 a souvislost s nadměrnou kapacitou oceli. Eurofer mimoto uvedl, že údajný prudký nárůst dovozu z Číny není v souladu s údaji Eurostatu/databáze Comext o dovozu týkajícími se kódu KN 7202 99 80. Podle těchto údajů nebyl nárůst dovozu z Číny během období šetření patrný, zatímco nárůst dovozu z Brazílie byl mnohem výraznější. Pokud jde o ziskovost, svaz Eurofer a Německá ocelářská federace navíc tvrdily, že její snížení je logickým důsledkem nejhorší hospodářské krize za více než deset let. Podle svazu Eurofer vedla ke špatným výsledkům žadatele spíše celková hospodářská situace než dovoz. Zejména pokud jde o náklady, poukázal svaz Eurofer na to, že na rozdíl od tvrzení žadatele se náklady na energii během období šetření snížily, a nemohly proto přispět ke zvýšení nákladů. Fixní náklady se podle svazu Eurofer rovněž nezvýšily, a to z důvodu nižší poptávky po oceli. Německá ocelářská federace doplnila, že je třeba rovněž zohlednit skutečnost, že čínští výrobci legujících prvků požívají při výrobě slitin zjevné komparativní nákladové výhody z důvodu nižších nákladů na energii a pracovní sílu a vlastních zdrojů surovin. To vše údajně ukazovalo na skutečnost, že snížení ziskovosti nebylo důsledkem čínského dovozu, ale logickým důsledkem celkové hospodářské situace a pandemie COVID-19.

| (10) | V podnětu bylo cenové podbízení stanoveno na základě určitých transakcí, jež byly v dané fázi pro žadatele nejlepšími informacemi, které měl k dispozici. Svaz Eurofer tuto metodu kritizoval a rovněž poukázal na to, že stanovení cenového podbízení by mělo zohledňovat skutečnost, zda se jednalo o prodej volně loženého materiálu nebo plněného drátu. |
| --- | --- |

(10)

V podnětu bylo cenové podbízení stanoveno na základě určitých transakcí, jež byly v dané fázi pro žadatele nejlepšími informacemi, které měl k dispozici. Svaz Eurofer tuto metodu kritizoval a rovněž poukázal na to, že stanovení cenového podbízení by mělo zohledňovat skutečnost, zda se jednalo o prodej volně loženého materiálu nebo plněného drátu.

| (11) | Analýza Komise potvrdila, že žádný z uvedených prvků, ať už věcně správný, či nikoli, není dostatečný ke zpochybnění závěru, že podnět obsahuje dostatečné důkazy o tom, že dovoz dotčeného výrobku do Unie probíhá za dumpingové ceny a zřejmě způsobuje výrobcům v Unii podstatnou újmu. Tyto aspekty byly stanoveny na základě nejlepších důkazů, které měl žadatel v danou dobu k dispozici, a byly dostatečně reprezentativní a spolehlivé. Tvrzení předložená svazem Eurofer a Německou ocelářskou federací byla v průběhu šetření dále podrobně prozkoumána a jejich další posouzení je uvedeno níže. |
| --- | --- |

(11)

Analýza Komise potvrdila, že žádný z uvedených prvků, ať už věcně správný, či nikoli, není dostatečný ke zpochybnění závěru, že podnět obsahuje dostatečné důkazy o tom, že dovoz dotčeného výrobku do Unie probíhá za dumpingové ceny a zřejmě způsobuje výrobcům v Unii podstatnou újmu. Tyto aspekty byly stanoveny na základě nejlepších důkazů, které měl žadatel v danou dobu k dispozici, a byly dostatečně reprezentativní a spolehlivé. Tvrzení předložená svazem Eurofer a Německou ocelářskou federací byla v průběhu šetření dále podrobně prozkoumána a jejich další posouzení je uvedeno níže.

| (12) | Na základě výše uvedených skutečností Komise potvrdila, že žadatel předložil dostatečné důkazy o existenci dumpingu, způsobené újmě a příčinné souvislosti, čímž splnil požadavky stanovené v čl. 5 odst. 2 základního nařízení. |
| --- | --- |

(12)

Na základě výše uvedených skutečností Komise potvrdila, že žadatel předložil dostatečné důkazy o existenci dumpingu, způsobené újmě a příčinné souvislosti, čímž splnil požadavky stanovené v čl. 5 odst. 2 základního nařízení.

1.4.   Výběr vzorku

Výběr vzorku

| (13) | V oznámení o zahájení řízení Komise uvedla, že v souladu s článkem 17 základního nařízení může přistoupit k výběru reprezentativního vzorku určitých typů zúčastněných stran. |
| --- | --- |

(13)

V oznámení o zahájení řízení Komise uvedla, že v souladu s článkem 17 základního nařízení může přistoupit k výběru reprezentativního vzorku určitých typů zúčastněných stran.

1.4.1.   Výrobci v Unii

Výrobci v Unii

| (14) | V oznámení o zahájení řízení Komise uvedla, že dotazníky zpřístupní pouze dvěma známým výrobcům v Unii, a to společnostem OFZ, a.s. a Ferropem. Komise nicméně vyzvala i další případné výrobce v Unii, aby se Komisi přihlásili a aby si do sedmi dnů po zveřejnění oznámení o zahájení řízení vyžádali dotazník. |
| --- | --- |

(14)

V oznámení o zahájení řízení Komise uvedla, že dotazníky zpřístupní pouze dvěma známým výrobcům v Unii, a to společnostem OFZ, a.s. a Ferropem. Komise nicméně vyzvala i další případné výrobce v Unii, aby se Komisi přihlásili a aby si do sedmi dnů po zveřejnění oznámení o zahájení řízení vyžádali dotazník.

| (15) | Žádní jiní výrobci v Unii se Komisi nepřihlásili. Má se tedy za to, že dva uvedení výrobci v Unii představují 100 % výrobního odvětví Unie. |
| --- | --- |

(15)

Žádní jiní výrobci v Unii se Komisi nepřihlásili. Má se tedy za to, že dva uvedení výrobci v Unii představují 100 % výrobního odvětví Unie.

1.4.2.   Výběr vzorku dovozců

Výběr vzorku dovozců

| (16) | Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, požádala dovozce, kteří nejsou ve spojení, aby poskytli informace uvedené v oznámení o zahájení řízení. |
| --- | --- |

(16)

Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, požádala dovozce, kteří nejsou ve spojení, aby poskytli informace uvedené v oznámení o zahájení řízení.

| (17) | Požadované informace poskytli a se zařazením do vzorku souhlasili čtyři dovozci, kteří nejsou ve spojení (Affival SAS, Coftech GmbH, Sider Trading SpA, SKW Stahl-Metallurgie GmbH). Vzhledem k nízkému počtu odpovědí Komise rozhodla, že výběr vzorku není nutný. Komise vyzvala čtyři uvedené společnosti, aby vyplnily dotazník pro dovozce. |
| --- | --- |

(17)

Požadované informace poskytli a se zařazením do vzorku souhlasili čtyři dovozci, kteří nejsou ve spojení (Affival SAS, Coftech GmbH, Sider Trading SpA, SKW Stahl-Metallurgie GmbH). Vzhledem k nízkému počtu odpovědí Komise rozhodla, že výběr vzorku není nutný. Komise vyzvala čtyři uvedené společnosti, aby vyplnily dotazník pro dovozce.

1.4.3.   Výběr vzorku vyvážejících výrobců v ČLR

Výběr vzorku vyvážejících výrobců v ČLR

| (18) | Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, požádala všechny známé vyvážející výrobce v ČLR, aby poskytli informace uvedené v oznámení o zahájení řízení. Komise kromě toho požádala zastoupení Čínské lidové republiky při Evropské unii, aby označilo a/nebo kontaktovalo případné další vyvážející výrobce, kteří by mohli mít zájem o účast na šetření. |
| --- | --- |

(18)

Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, požádala všechny známé vyvážející výrobce v ČLR, aby poskytli informace uvedené v oznámení o zahájení řízení. Komise kromě toho požádala zastoupení Čínské lidové republiky při Evropské unii, aby označilo a/nebo kontaktovalo případné další vyvážející výrobce, kteří by mohli mít zájem o účast na šetření.

| (19) | Požadované informace poskytli a se zařazením do vzorku souhlasili tři vyvážející výrobci v ČLR. Vzhledem k nízkému počtu odpovědí Komise rozhodla, že výběr vzorku není nutný. |
| --- | --- |

(19)

Požadované informace poskytli a se zařazením do vzorku souhlasili tři vyvážející výrobci v ČLR. Vzhledem k nízkému počtu odpovědí Komise rozhodla, že výběr vzorku není nutný.

1.5.   Odpovědi na dotazník a inspekce na místě

Odpovědi na dotazník a inspekce na místě

| (20) | Komise zaslala vládě ČLR (dále jen „čínská vláda“) dotazník týkající se existence podstatných zkreslení v ČLR ve smyslu čl. 2 odst. 6a písm. b) základního nařízení. |
| --- | --- |

(20)

Komise zaslala vládě ČLR (dále jen „čínská vláda“) dotazník týkající se existence podstatných zkreslení v ČLR ve smyslu čl. 2 odst. 6a písm. b) základního nařízení.

| (21) | Žadatel dále v podnětu poskytl dostatečné důkazy o zkresleních na trhu surovin v ČLR, která se týkala dotčeného výrobku. Jak bylo oznámeno v oznámení o zahájení řízení, šetřením se proto zkoumají tato zkreslení na trhu surovin s cílem určit, zda se s ohledem na ČLR použije ustanovení čl. 7 odst. 2a a čl. 7 odst. 2b základního nařízení. Proto Komise zaslala vládě ČLR dodatečný dotazník zaměřený na tento aspekt. |
| --- | --- |

(21)

Žadatel dále v podnětu poskytl dostatečné důkazy o zkresleních na trhu surovin v ČLR, která se týkala dotčeného výrobku. Jak bylo oznámeno v oznámení o zahájení řízení, šetřením se proto zkoumají tato zkreslení na trhu surovin s cílem určit, zda se s ohledem na ČLR použije ustanovení čl. 7 odst. 2a a čl. 7 odst. 2b základního nařízení. Proto Komise zaslala vládě ČLR dodatečný dotazník zaměřený na tento aspekt.

| (22) | Dotazníky pro výrobce v Unii, dovozce, kteří nejsou ve spojení, uživatele a vyvážející výrobce byly zpřístupněny na internetu (3) v den zahájení řízení. |
| --- | --- |

(22)

Dotazníky pro výrobce v Unii, dovozce, kteří nejsou ve spojení, uživatele a vyvážející výrobce byly zpřístupněny na internetu (3) v den zahájení řízení.

3

| (23) | Komise obdržela odpovědi na dotazník od dvou výrobců v Unii, dvou dovozců do Unie (Affival a Coftech), dvou uživatelů (AFV Acciaierie Beltrame S.p.A. a Filo d.o.o.) a tří spolupracujících vyvážejících výrobců (Ningxia Ketong New Material Technology Co., Ltd., Ningxia Shun Tai Smelting Co., Ltd. a jeho obchodník ve spojení Overseas Metallurgy Co., Ltd. a Shaanxi Shenghua Metallurgy-Chemical Co., Ltd.). |
| --- | --- |

(23)

Komise obdržela odpovědi na dotazník od dvou výrobců v Unii, dvou dovozců do Unie (Affival a Coftech), dvou uživatelů (AFV Acciaierie Beltrame S.p.A. a Filo d.o.o.) a tří spolupracujících vyvážejících výrobců (Ningxia Ketong New Material Technology Co., Ltd., Ningxia Shun Tai Smelting Co., Ltd. a jeho obchodník ve spojení Overseas Metallurgy Co., Ltd. a Shaanxi Shenghua Metallurgy-Chemical Co., Ltd.).

| (24) | Komise si vyžádala a podrobila křížové kontrole všechny údaje, které považovala za nezbytné k předběžnému zjištění dumpingu, výsledné újmy a zájmu Unie. Vzhledem k vypuknutí pandemie COVID-19 a následným opatřením přijatým k jejímu řešení (dále jen „oznámení o COVID-19“) (4) nemohla Komise provést inspekce na místě v prostorách spolupracujících společností. Místo toho Komise provedla křížové kontroly na dálku prostřednictvím videokonference u informací poskytnutých těmito společnostmi: |
| --- | --- |

(24)

Komise si vyžádala a podrobila křížové kontrole všechny údaje, které považovala za nezbytné k předběžnému zjištění dumpingu, výsledné újmy a zájmu Unie. Vzhledem k vypuknutí pandemie COVID-19 a následným opatřením přijatým k jejímu řešení (dále jen „oznámení o COVID-19“) (4) nemohla Komise provést inspekce na místě v prostorách spolupracujících společností. Místo toho Komise provedla křížové kontroly na dálku prostřednictvím videokonference u informací poskytnutých těmito společnostmi:

4

Výrobci v Unii

Výrobci v Unii

| — | OFZ, a.s., Istebné, Slovensko |
| --- | --- |

—

OFZ, a.s., Istebné, Slovensko

| — | Ferropem, Chambéry, Francie |
| --- | --- |

—

Ferropem, Chambéry, Francie

Dovozci

Dovozci

| — | Affival SAS, Solesmes, Francie |
| --- | --- |

—

Affival SAS, Solesmes, Francie

Vyvážející výrobci v ČLR

Vyvážející výrobci v ČLR

| — | Ningxia Ketong New Material Technology Co., Ltd. (dále jen „Ketong“) |
| --- | --- |

—

Ningxia Ketong New Material Technology Co., Ltd. (dále jen „Ketong“)

| — | Ningxia Shun Tai Smelting Co., Ltd. a jeho obchodník ve spojení Overseas Metallurgy Co., Ltd. (dále jen „Shun Tai“) |
| --- | --- |

—

Ningxia Shun Tai Smelting Co., Ltd. a jeho obchodník ve spojení Overseas Metallurgy Co., Ltd. (dále jen „Shun Tai“)

| — | Shaanxi Shenghua Metallurgy-Chemical Co., Ltd. (dále jen „Shenghua“). |
| --- | --- |

—

Shaanxi Shenghua Metallurgy-Chemical Co., Ltd. (dále jen „Shenghua“).

1.6.   Období šetření a posuzované období

Období šetření a posuzované období

| (25) | Šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. ledna 2020 do 31. prosince 2020 (dále jen „období šetření“). Zkoumání trendů významných pro posouzení újmy se týkalo období od 1. ledna 2017 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“). |
| --- | --- |

(25)

Šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. ledna 2020 do 31. prosince 2020 (dále jen „období šetření“). Zkoumání trendů významných pro posouzení újmy se týkalo období od 1. ledna 2017 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).

2.   DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK

DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK

2.1.   Dotčený výrobek

Dotčený výrobek

| (26) | Dotčeným výrobkem je slitina nebo chemická sloučenina obsahující 16 % hmotnostních nebo více vápníku, 45 % hmotnostních nebo více křemíku, méně než 14 % hmotnostních železa a maximálně 10 % hmotnostních jakéhokoli jiného prvku, ať už volně ložená, balená v pytlích nebo uložená v ocelových sudech, zapracovaná v ocelových plechách (nebo plněných drátech), nebo jinak dodávaná, pocházející z ČLR, v současnosti kódů KN ex 7202 99 80 a ex 2850 00 60 (kódy TARIC 7202998030 a 2850006091) (dále jen „dotčený výrobek“). Výrobek se běžně označuje jako kalciumsilicium nebo CaSi. |
| --- | --- |

(26)

Dotčeným výrobkem je slitina nebo chemická sloučenina obsahující 16 % hmotnostních nebo více vápníku, 45 % hmotnostních nebo více křemíku, méně než 14 % hmotnostních železa a maximálně 10 % hmotnostních jakéhokoli jiného prvku, ať už volně ložená, balená v pytlích nebo uložená v ocelových sudech, zapracovaná v ocelových plechách (nebo plněných drátech), nebo jinak dodávaná, pocházející z ČLR, v současnosti kódů KN ex 7202 99 80 a ex 2850 00 60 (kódy TARIC 7202998030 a 2850006091) (dále jen „dotčený výrobek“). Výrobek se běžně označuje jako kalciumsilicium nebo CaSi.

| (27) | Kalciumsilicium se používá při výrobě speciálních kovových slitin. Slitiny kalciumsilicia se používají jako redukční a odsiřovací činidlo při výrobě ušlechtilé oceli. |
| --- | --- |

(27)

Kalciumsilicium se používá při výrobě speciálních kovových slitin. Slitiny kalciumsilicia se používají jako redukční a odsiřovací činidlo při výrobě ušlechtilé oceli.

2.2.   Obdobný výrobek

Obdobný výrobek

| (28) | Šetření prokázalo, že následující výrobky mají stejné základní fyzikální, chemické a technické vlastnosti, jakož i stejná základní použití:






  — | dotčený výrobek, |
| --- | --- | --- |

(28)

Šetření prokázalo, že následující výrobky mají stejné základní fyzikální, chemické a technické vlastnosti, jakož i stejná základní použití:

—

dotčený výrobek,

| — | výrobek vyráběný a prodávaný na domácím trhu v ČLR a |
| --- | --- |

—

výrobek vyráběný a prodávaný na domácím trhu v ČLR a

| — | výrobek vyráběný a prodávaný v Unii výrobním odvětvím Unie. |
| --- | --- |

—

výrobek vyráběný a prodávaný v Unii výrobním odvětvím Unie.

| (29) | Komise v této fázi rozhodla, že uvedené výrobky jsou proto obdobnými výrobky ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení. |
| --- | --- |

(29)

Komise v této fázi rozhodla, že uvedené výrobky jsou proto obdobnými výrobky ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.

2.3.   Tvrzení týkající se definice výrobku

Tvrzení týkající se definice výrobku

| (30) | Komise neobdržela žádná tvrzení ohledně definice výrobku. |
| --- | --- |

(30)

Komise neobdržela žádná tvrzení ohledně definice výrobku.

3.   DUMPING

DUMPING

3.1.   Postup pro stanovení běžné hodnoty podle čl. 2 odst. 6a základního nařízení

Postup pro stanovení běžné hodnoty podle čl. 2 odst. 6a základního nařízení

| (31) | Vzhledem k tomu, že v souvislosti s ČLR byly při zahájení šetření k dispozici dostatečné důkazy poukazující na existenci podstatných zkreslení ve smyslu čl. 2 odst. 6a písm. b) základního nařízení, považovala Komise za vhodné zahájit šetření vůči vyvážejícím výrobcům z uvedené země ve smyslu čl. 2 odst. 6a základního nařízení. |
| --- | --- |

(31)

Vzhledem k tomu, že v souvislosti s ČLR byly při zahájení šetření k dispozici dostatečné důkazy poukazující na existenci podstatných zkreslení ve smyslu čl. 2 odst. 6a písm. b) základního nařízení, považovala Komise za vhodné zahájit šetření vůči vyvážejícím výrobcům z uvedené země ve smyslu čl. 2 odst. 6a základního nařízení.

| (32) | Za účelem shromáždění údajů nezbytných pro případné použití čl. 2 odst. 6a základního nařízení proto Komise v oznámení o zahájení řízení vyzvala všechny čínské vyvážející výrobce, aby poskytli informace o vstupech používaných při výrobě kalciumsilicia. Příslušné informace předložili tři čínští vyvážející výrobci. |
| --- | --- |

(32)

Za účelem shromáždění údajů nezbytných pro případné použití čl. 2 odst. 6a základního nařízení proto Komise v oznámení o zahájení řízení vyzvala všechny čínské vyvážející výrobce, aby poskytli informace o vstupech používaných při výrobě kalciumsilicia. Příslušné informace předložili tři čínští vyvážející výrobci.

| (33) | Aby Komise získala informace, jež považovala za nezbytné pro své šetření v souvislosti s údajnými podstatnými zkresleními, zaslala dotazník čínské vládě. Kromě toho Komise v bodě 5.3.2 oznámení o zahájení řízení vyzvala všechny zúčastněné strany, aby do 37 dnů ode dne zveřejnění uvedeného oznámení v Úředním věstníku Evropské unie sdělily svá stanoviska, předložily informace a poskytly příslušné důkazy v souvislosti s použitím čl. 2 odst. 6a základního nařízení. Čínská vláda ohledně požadovaných informací neodpověděla. Komise následně čínskou vládu informovala, že pro účely určení existence podstatných zkreslení v ČLR použije dostupné údaje ve smyslu článku 18 základního nařízení. |
| --- | --- |

(33)

Aby Komise získala informace, jež považovala za nezbytné pro své šetření v souvislosti s údajnými podstatnými zkresleními, zaslala dotazník čínské vládě. Kromě toho Komise v bodě 5.3.2 oznámení o zahájení řízení vyzvala všechny zúčastněné strany, aby do 37 dnů ode dne zveřejnění uvedeného oznámení v Úředním věstníku Evropské unie sdělily svá stanoviska, předložily informace a poskytly příslušné důkazy v souvislosti s použitím čl. 2 odst. 6a základního nařízení. Čínská vláda ohledně požadovaných informací neodpověděla. Komise následně čínskou vládu informovala, že pro účely určení existence podstatných zkreslení v ČLR použije dostupné údaje ve smyslu článku 18 základního nařízení.

Úředním věstníku Evropské unie

| (34) | V bodě 5.3.2 oznámení o zahájení řízení Komise pro účely zjištění běžné hodnoty na základě nezkreslených cen nebo referenčních hodnot určila Brazílii jako potenciální reprezentativní zemi podle s čl. 2 odst. 6a písm. a) základního nařízení. Komise dále uvedla, že prozkoumá další případně vhodné reprezentativní země v souladu s kritérii stanovenými v čl. 2 odst. 6a písm. a) první odrážce základního nařízení. |
| --- | --- |

(34)

V bodě 5.3.2 oznámení o zahájení řízení Komise pro účely zjištění běžné hodnoty na základě nezkreslených cen nebo referenčních hodnot určila Brazílii jako potenciální reprezentativní zemi podle s čl. 2 odst. 6a písm. a) základního nařízení. Komise dále uvedla, že prozkoumá další případně vhodné reprezentativní země v souladu s kritérii stanovenými v čl. 2 odst. 6a písm. a) první odrážce základního nařízení.

| (35) | Dne 7. května 2021 informovala Komise poznámkou (dále jen „první poznámka“) zúčastněné strany o relevantních zdrojích, které zamýšlela použít pro zjištění běžné hodnoty. V této poznámce Komise uvedla seznam všech výrobních činitelů používaných při výrobě kalciumsilicia, jako jsou suroviny, pracovní síla a energie. Komise mimoto určila jako možné reprezentativní země Brazílii a Argentinu. Komise obdržela připomínky od žadatele a vyvážejících výrobců Ketong a Shenghua. Těmito připomínkami se podrobně zabývají 93. až 119. bod odůvodnění. |
| --- | --- |

(35)

Dne 7. května 2021 informovala Komise poznámkou (dále jen „první poznámka“) zúčastněné strany o relevantních zdrojích, které zamýšlela použít pro zjištění běžné hodnoty. V této poznámce Komise uvedla seznam všech výrobních činitelů používaných při výrobě kalciumsilicia, jako jsou suroviny, pracovní síla a energie. Komise mimoto určila jako možné reprezentativní země Brazílii a Argentinu. Komise obdržela připomínky od žadatele a vyvážejících výrobců Ketong a Shenghua. Těmito připomínkami se podrobně zabývají 93. až 119. bod odůvodnění.

| (36) | Dne 14. června 2021 informovala Komise druhou poznámkou (dále jen „druhá poznámka“) zúčastněné strany o relevantních zdrojích, které zamýšlela použít pro zjištění běžné hodnoty, a to s Brazílií jako reprezentativní zemí. Rovněž zúčastněné strany informovala, že stanoví správní, prodejní a režijní náklady a zisk na základě dostupných informací pro příslušnou společnost Rima Industrial S.A. (dále jen „Rima Industrial“) v reprezentativní zemi. Druhá poznámka se rovněž zabývala připomínkami, které byly obdrženy k první poznámce. Připomínky k druhé poznámce byly obdrženy od žadatele a vyvážejících výrobců Ketong a Shenghua. Těmito připomínkami se podrobně zabývají 122. až 136. bod odůvodnění. |
| --- | --- |

(36)

Dne 14. června 2021 informovala Komise druhou poznámkou (dále jen „druhá poznámka“) zúčastněné strany o relevantních zdrojích, které zamýšlela použít pro zjištění běžné hodnoty, a to s Brazílií jako reprezentativní zemí. Rovněž zúčastněné strany informovala, že stanoví správní, prodejní a režijní náklady a zisk na základě dostupných informací pro příslušnou společnost Rima Industrial S.A. (dále jen „Rima Industrial“) v reprezentativní zemi. Druhá poznámka se rovněž zabývala připomínkami, které byly obdrženy k první poznámce. Připomínky k druhé poznámce byly obdrženy od žadatele a vyvážejících výrobců Ketong a Shenghua. Těmito připomínkami se podrobně zabývají 122. až 136. bod odůvodnění.

3.2.   Běžná hodnota

Běžná hodnota

| (37) | V čl. 2 odst. 1 základního nařízení je uvedeno, že „[b]ěžná hodnota se obvykle zakládá na cenách, které jsou zaplaceny nebo mají být zaplaceny nezávislým odběratelem v zemi vývozu v běžném obchodním styku“. |
| --- | --- |

(37)

V čl. 2 odst. 1 základního nařízení je uvedeno, že „[b]ěžná hodnota se obvykle zakládá na cenách, které jsou zaplaceny nebo mají být zaplaceny nezávislým odběratelem v zemi vývozu v běžném obchodním styku“.

| (38) | Avšak čl. 2 odst. 6a písm. a) základního nařízení stanoví, že „[p]okud se [...] zjistí, že není vhodné použít domácí ceny a náklady v zemi vývozu, jelikož v této zemi dochází k podstatným zkreslením ve smyslu písmene b), běžná hodnota se zjistí početně výhradně na základě výrobních nákladů a nákladů na prodej odrážejících nezkreslené ceny nebo referenční hodnoty“ a „zahrnuje nezkreslenou a přiměřenou částku pro správní, prodejní a režijní náklady a pro zisk“. |
| --- | --- |

(38)

Avšak čl. 2 odst. 6a písm. a) základního nařízení stanoví, že „[p]okud se [...] zjistí, že není vhodné použít domácí ceny a náklady v zemi vývozu, jelikož v této zemi dochází k podstatným zkreslením ve smyslu písmene b), běžná hodnota se zjistí početně výhradně na základě výrobních nákladů a nákladů na prodej odrážejících nezkreslené ceny nebo referenční hodnoty“ a „zahrnuje nezkreslenou a přiměřenou částku pro správní, prodejní a režijní náklady a pro zisk“.

| (39) | Jak je dále vysvětleno níže, Komise v tomto šetření došla k závěru, že na základě dostupných důkazů a vzhledem k nedostatečné spolupráci ze strany čínské vlády, jak je uvedeno v 33. bodě odůvodnění, bylo použití čl. 2 odst. 6a základního nařízení vhodné. |
| --- | --- |

(39)

Jak je dále vysvětleno níže, Komise v tomto šetření došla k závěru, že na základě dostupných důkazů a vzhledem k nedostatečné spolupráci ze strany čínské vlády, jak je uvedeno v 33. bodě odůvodnění, bylo použití čl. 2 odst. 6a základního nařízení vhodné.

3.2.1.   Existence podstatných zkreslení

Existence podstatných zkreslení

| (40) | Při nedávném šetření týkajícím se ferosilicia pocházejícího z ČLR, jehož výrobci patří do odvětví feroslitin podobně jako výrobci kalciumsilicia (5), Komise zjistila, že v uvedeném odvětví se vyskytují podstatná zkreslení ve smyslu čl. 2 odst. 6a písm. b) základního nařízení. Komise v uvedeném šetření dospěla k závěru, že na základě dostupných důkazů je rovněž vhodné použít čl. 2 odst. 6a základního nařízení. |
| --- | --- |

(40)

Při nedávném šetření týkajícím se ferosilicia pocházejícího z ČLR, jehož výrobci patří do odvětví feroslitin podobně jako výrobci kalciumsilicia (5), Komise zjistila, že v uvedeném odvětví se vyskytují podstatná zkreslení ve smyslu čl. 2 odst. 6a písm. b) základního nařízení. Komise v uvedeném šetření dospěla k závěru, že na základě dostupných důkazů je rovněž vhodné použít čl. 2 odst. 6a základního nařízení.

5

| (41) | Při uvedeném šetření Komise zjistila, že v ČLR dochází k významným vládním zásahům, což vede k narušení účinné alokace zdrojů v souladu s tržními zásadami (6). Komise zejména dospěla k závěru, že v odvětví ferosilicia nejen přetrvává značná míra vlastnictví ze strany čínské vlády ve smyslu čl. 2 odst. 6a písm. b) první odrážky základního nařízení (7), ale že čínská vláda může rovněž ovlivňovat ceny a náklady prostřednictvím přítomnosti státu ve firmách ve smyslu čl. 2 odst. 6a písm. b) druhé odrážky základního nařízení (8). Komise dále zjistila, že přítomnost státu a jeho zásahy na finančních trzích, jakož i při dodávkách surovin a vstupů mají na trh další rušivý vliv. Celkově systém plánování v ČLR vede k tomu, že zdroje jsou alokovány spíše do odvětví označených čínskou vládou za strategická nebo jinak politicky významná, místo aby byly alokovány v souladu s tržními silami (9). Kromě toho Komise dospěla k závěru, že čínské právní předpisy upravující úpadek a vlastnictví řádně nefungují ve smyslu čl. 2 odst. 6a písm. b) čtvrté odrážky základního nařízení, následkem čehož vznikají zkreslení, zejména když jsou v ČLR drženy při životě insolventní firmy a když se přidělují práva k užívání pozemků (10). Ve stejném duchu Komise zjistila zkreslení mzdových nákladů v odvětví ferosilicia ve smyslu čl. 2 odst. 6a písm. b) páté odrážky základního nařízení (11), jakož i zkreslení na finančních trzích ve smyslu čl. 2 odst. 6a písm. b) šesté odrážky základního nařízení, zejména pokud jde o přístup podnikových subjektů v ČLR ke kapitálu (12). Vzhledem k velké podobnosti použitých vstupů a výrobního procesu se tato zjištění do značné míry vztahují i na odvětví kalciumsilicia, které je rovněž součástí odvětví feroslitin. |
| --- | --- |

(41)

Při uvedeném šetření Komise zjistila, že v ČLR dochází k významným vládním zásahům, což vede k narušení účinné alokace zdrojů v souladu s tržními zásadami (6). Komise zejména dospěla k závěru, že v odvětví ferosilicia nejen přetrvává značná míra vlastnictví ze strany čínské vlády ve smyslu čl. 2 odst. 6a písm. b) první odrážky základního nařízení (7), ale že čínská vláda může rovněž ovlivňovat ceny a náklady prostřednictvím přítomnosti státu ve firmách ve smyslu čl. 2 odst. 6a písm. b) druhé odrážky základního nařízení (8). Komise dále zjistila, že přítomnost státu a jeho zásahy na finančních trzích, jakož i při dodávkách surovin a vstupů mají na trh další rušivý vliv. Celkově systém plánování v ČLR vede k tomu, že zdroje jsou alokovány spíše do odvětví označených čínskou vládou za strategická nebo jinak politicky významná, místo aby byly alokovány v souladu s tržními silami (9). Kromě toho Komise dospěla k závěru, že čínské právní předpisy upravující úpadek a vlastnictví řádně nefungují ve smyslu čl. 2 odst. 6a písm. b) čtvrté odrážky základního nařízení, následkem čehož vznikají zkreslení, zejména když jsou v ČLR drženy při životě insolventní firmy a když se přidělují práva k užívání pozemků (10). Ve stejném duchu Komise zjistila zkreslení mzdových nákladů v odvětví ferosilicia ve smyslu čl. 2 odst. 6a písm. b) páté odrážky základního nařízení (11), jakož i zkreslení na finančních trzích ve smyslu čl. 2 odst. 6a písm. b) šesté odrážky základního nařízení, zejména pokud jde o přístup podnikových subjektů v ČLR ke kapitálu (12). Vzhledem k velké podobnosti použitých vstupů a výrobního procesu se tato zjištění do značné míry vztahují i na odvětví kalciumsilicia, které je rovněž součástí odvětví feroslitin.

6

7

8

9

10

11

12

| (42) | Stejně jako v šetřeních týkajících se odvětví ferosilicia v ČLR Komise v tomto šetření prozkoumala, zda je kvůli existenci podstatných zkreslení ve smyslu čl. 2 odst. 6a písm. b) základního nařízení vhodné použít domácí ceny a náklady v ČLR, či nikoli. Komise tak učinila na základě důkazů dostupných ve spisu, včetně důkazů obsažených v podnětu, jakož i ve zprávě, jež vycházejí z veřejně dostupných zdrojů. Tato analýza zahrnovala zkoumání významných vládních zásahů do hospodářství ČLR obecně, ale také konkrétní situace na trhu v příslušném odvětví, včetně výrobku, který je předmětem šetření. Komise tyto důkazní prvky dále doplnila svým vlastním výzkumem týkajícím se různých kritérií relevantních pro potvrzení existence podstatných zkreslení v ČLR, jak bylo v tomto ohledu rovněž zjištěno v předchozích šetřeních. |
| --- | --- |

(42)

Stejně jako v šetřeních týkajících se odvětví ferosilicia v ČLR Komise v tomto šetření prozkoumala, zda je kvůli existenci podstatných zkreslení ve smyslu čl. 2 odst. 6a písm. b) základního nařízení vhodné použít domácí ceny a náklady v ČLR, či nikoli. Komise tak učinila na základě důkazů dostupných ve spisu, včetně důkazů obsažených v podnětu, jakož i ve zprávě, jež vycházejí z veřejně dostupných zdrojů. Tato analýza zahrnovala zkoumání významných vládních zásahů do hospodářství ČLR obecně, ale také konkrétní situace na trhu v příslušném odvětví, včetně výrobku, který je předmětem šetření. Komise tyto důkazní prvky dále doplnila svým vlastním výzkumem týkajícím se různých kritérií relevantních pro potvrzení existence podstatných zkreslení v ČLR, jak bylo v tomto ohledu rovněž zjištěno v předchozích šetřeních.

| (43) | Podnět v tomto případě odkazoval na zprávu, zejména na zkreslení v odvětví energetiky a zkreslení v souvislosti s určitými minerálními vstupy. Kromě toho žadatel předložil studii o státem vyvolaných narušeních trhu v čínském odvětví feroslitin a křemíku. Tato studie dokládala, že čínské výrobní odvětví feroslitin se musí vysokou měrou řídit pokyny ze strany vlády, která do něj dle svého uvážení také zasahuje. Studie dospěla k závěru, že čínské společnosti v tomto odvětví „působí ve zkresleném tržním prostředí, ve kterém konkurenční síly nemohou strukturovat domácí trh a uvádět jej do souladu s globálními trhy“. Tato studie byla založena do vyšetřovacího spisu ve fázi zahájení šetření. Žádná zúčastněná strana včetně čínské vlády a vyvážejících výrobců nepředložila k této studii vyjádření. Podnět obsahoval rovněž odkazy na seznam omezení vývozu průmyslových surovin sestavený OECD. |
| --- | --- |

(43)

Podnět v tomto případě odkazoval na zprávu, zejména na zkreslení v odvětví energetiky a zkreslení v souvislosti s určitými minerálními vstupy. Kromě toho žadatel předložil studii o státem vyvolaných narušeních trhu v čínském odvětví feroslitin a křemíku. Tato studie dokládala, že čínské výrobní odvětví feroslitin se musí vysokou měrou řídit pokyny ze strany vlády, která do něj dle svého uvážení také zasahuje. Studie dospěla k závěru, že čínské společnosti v tomto odvětví „působí ve zkresleném tržním prostředí, ve kterém konkurenční síly nemohou strukturovat domácí trh a uvádět jej do souladu s globálními trhy“. Tato studie byla založena do vyšetřovacího spisu ve fázi zahájení šetření. Žádná zúčastněná strana včetně čínské vlády a vyvážejících výrobců nepředložila k této studii vyjádření. Podnět obsahoval rovněž odkazy na seznam omezení vývozu průmyslových surovin sestavený OECD.

působí ve zkresleném tržním prostředí, ve kterém konkurenční síly nemohou strukturovat domácí trh a uvádět jej do souladu s globálními trhy

| (44) | V odvětví kalciumsilicia přetrvává určitá míra vlastnictví a kontroly ze strany čínské vlády ve smyslu čl. 2 odst. 6a písm. b) první odrážky základního nařízení. Šetřením bylo zjištěno, že jeden ze spolupracujících vyvážejících výrobců – společnost Shenghua – je z 65 % vlastněn společností Shaanxi Metallurgical & Mining Group Co., která je zase dceřinou společností státem vlastněné společnosti Shaanxi Non-ferrous Metals Holding Group Co. (13) Uvedená společnost uznává, že je i nadále pod vlivem státního podniku a těží ze silné podpory vlády (14). I když se zdá, že další dva spolupracující vyvážející výrobci jsou v soukromém vlastnictví, jeden z nich – společnost Ningxia Shun Tai Smelting – také zřejmě udržuje blízké vztahy s místními orgány: nachází se v průmyslovém parku Čung-wej, který zavedeným společnostem poskytuje četné preferenční politiky, jako jsou nižší daně nebo ceny elektřiny (15). Na internetových stránkách parku je také uvedeno, že „projekt společnosti Ningxia Shun Tai Smelting na pec s ponorným obloukem na výrobu slitiny kalciumsilicia a na výrobu elektřiny z odpadního tepla je klíčovým projektem na podporu investic správy města Čung-wej“. |
| --- | --- |

(44)

V odvětví kalciumsilicia přetrvává určitá míra vlastnictví a kontroly ze strany čínské vlády ve smyslu čl. 2 odst. 6a písm. b) první odrážky základního nařízení. Šetřením bylo zjištěno, že jeden ze spolupracujících vyvážejících výrobců – společnost Shenghua – je z 65 % vlastněn společností Shaanxi Metallurgical & Mining Group Co., která je zase dceřinou společností státem vlastněné společnosti Shaanxi Non-ferrous Metals Holding Group Co. (13) Uvedená společnost uznává, že je i nadále pod vlivem státního podniku a těží ze silné podpory vlády (14). I když se zdá, že další dva spolupracující vyvážející výrobci jsou v soukromém vlastnictví, jeden z nich – společnost Ningxia Shun Tai Smelting – také zřejmě udržuje blízké vztahy s místními orgány: nachází se v průmyslovém parku Čung-wej, který zavedeným společnostem poskytuje četné preferenční politiky, jako jsou nižší daně nebo ceny elektřiny (15). Na internetových stránkách parku je také uvedeno, že „projekt společnosti Ningxia Shun Tai Smelting na pec s ponorným obloukem na výrobu slitiny kalciumsilicia a na výrobu elektřiny z odpadního tepla je klíčovým projektem na podporu investic správy města Čung-wej“.

13

14

15

projekt společnosti Ningxia Shun Tai Smelting na pec s ponorným obloukem na výrobu slitiny kalciumsilicia a na výrobu elektřiny z odpadního tepla je klíčovým projektem na podporu investic správy města Čung-wej

| (45) | Vzhledem k tomu, že žádní další čínští vývozci výrobku, který je předmětem šetření, nespolupracovali, nebylo možné dále určit přesný poměr výrobců kalciumsilicia v soukromém a státním vlastnictví. |
| --- | --- |

(45)

Vzhledem k tomu, že žádní další čínští vývozci výrobku, který je předmětem šetření, nespolupracovali, nebylo možné dále určit přesný poměr výrobců kalciumsilicia v soukromém a státním vlastnictví.

| (46) | Kromě toho šetření podle čl. 2 odst. 6a písm. b) první odrážky základního nařízení potvrdilo, že v odvětví elektřiny, které je hlavním výrobním činitelem při výrobě kalciumsilicia, přetrvává značná míra vlastnictví ze strany čínské vlády. Jak Komise zjistila ve své zprávě, trh s elektřinou v Číně se vyznačuje silným zapojením státních podniků do různých fází dodavatelského řetězce a v roce 2017 bylo přibližně 50 % výrobní kapacity ve vlastnictví státu, zatímco celá přenosová síť je ve vlastnictví dvou státních podniků (16). |
| --- | --- |

(46)

Kromě toho šetření podle čl. 2 odst. 6a písm. b) první odrážky základního nařízení potvrdilo, že v odvětví elektřiny, které je hlavním výrobním činitelem při výrobě kalciumsilicia, přetrvává značná míra vlastnictví ze strany čínské vlády. Jak Komise zjistila ve své zprávě, trh s elektřinou v Číně se vyznačuje silným zapojením státních podniků do různých fází dodavatelského řetězce a v roce 2017 bylo přibližně 50 % výrobní kapacity ve vlastnictví státu, zatímco celá přenosová síť je ve vlastnictví dvou státních podniků (16).

16

| (47) | Pokud jde o to, že čínská vláda může ovlivňovat ceny a náklady prostřednictvím přítomnosti státu ve firmách ve smyslu čl. 2 odst. 6a písm. b) druhé odrážky základního nařízení, zjistila Komise během šetření existenci osobních vazeb mezi Komunistickou stranou Číny a nejméně jednou společností vyrábějící výrobek, který je předmětem šetření. Výkonný ředitel a majitel 35 % podílu společnosti Shenghua zároveň zastává funkci tajemníka strany (17). |
| --- | --- |

(47)

Pokud jde o to, že čínská vláda může ovlivňovat ceny a náklady prostřednictvím přítomnosti státu ve firmách ve smyslu čl. 2 odst. 6a písm. b) druhé odrážky základního nařízení, zjistila Komise během šetření existenci osobních vazeb mezi Komunistickou stranou Číny a nejméně jednou společností vyrábějící výrobek, který je předmětem šetření. Výkonný ředitel a majitel 35 % podílu společnosti Shenghua zároveň zastává funkci tajemníka strany (17).

17

| (48) | Jak veřejné, tak soukromé podniky v odvětví kalciumsilicia také podléhají strategickému dohledu a pokynům. Podobně jako v kterémkoli jiném odvětví v ČLR jsou tito výrobci nuceni pořádat různé činnosti v rámci budování strany a udržovat blízké vztahy s Komunistickou stranou Číny a její ideologií. Výše uvedený trend rostoucí úrovně zásahů čínské vlády také v odvětví kalciumsilicia ilustruje následující příklad. Šetření odhalilo rozsáhlé činnosti v oblasti budování strany ve společnosti Shenghua. Internetové stránky tohoto výrobce jsou obzvlášť výmluvné, pokud jde o budování Komunistické strany Číny a její úlohu v této společnosti: „Dne 17. července uspořádal stranický výbor společnosti Shaanxi Shenghua Metallurgical Chemical Co., Ltd. čtvrté studijní zasedání ústřední skupiny výboru strany. Zasedání předsedal tajemník strany a výkonný ředitel Wej Sin-chua. Zasedání se zúčastnili členové stranického výboru, další členové nestranických výborů a tajemníci poboček. Jang Chuej, zástupce tajemníka stranického výboru, na zasedání představil studijní materiál „Základní zákon Komunistické strany Číny – stranická ústava 19. celostátního sjezdu Komunistické strany Číny“ a zajistil kolektivní studium projevu předsedy metalurgické skupiny dne 1. července na pochvalné konferenci „Spojme se s pokročilými a postupujme jednotně a rázně vpřed“. Účastníci si vyměňovali názory a diskutovali o tom, jak plnit povinnosti členů strany a jak plnit své poslání. [...] [Wej Sin-chua] předložil několik požadavků na soudruhy z vedoucího týmu a členy strany: 1. Neustále se zdokonalovat důkladným čtením stranické ústavy, [...] 2. Posilovat ideologii a víru, neochvějně se držet vedení stranického výboru společnosti, uskutečňovat ducha „Jen-an“ a ducha „zatloukání hřebíků“ a zaměřovat energii na plnění svých povinností a odvádění dobré práce pro společnost. [...] 4. Zkoumat a napravovat vlastní problémy týkající se pracovního stylu v souladu se stranickou ústavou a disciplínou. Všechny pobočky se musí snažit o ideologické vzdělávání členů strany a kádrů a posilování jejich stranického ducha; [...] podnikový výbor pro kontrolu kázně a úřad pro kontrolu a dodržování kázně musí důsledně plnit své povinnosti dohledu“ (18). |
| --- | --- |

(48)

Jak veřejné, tak soukromé podniky v odvětví kalciumsilicia také podléhají strategickému dohledu a pokynům. Podobně jako v kterémkoli jiném odvětví v ČLR jsou tito výrobci nuceni pořádat různé činnosti v rámci budování strany a udržovat blízké vztahy s Komunistickou stranou Číny a její ideologií. Výše uvedený trend rostoucí úrovně zásahů čínské vlády také v odvětví kalciumsilicia ilustruje následující příklad. Šetření odhalilo rozsáhlé činnosti v oblasti budování strany ve společnosti Shenghua. Internetové stránky tohoto výrobce jsou obzvlášť výmluvné, pokud jde o budování Komunistické strany Číny a její úlohu v této společnosti: „Dne 17. července uspořádal stranický výbor společnosti Shaanxi Shenghua Metallurgical Chemical Co., Ltd. čtvrté studijní zasedání ústřední skupiny výboru strany. Zasedání předsedal tajemník strany a výkonný ředitel Wej Sin-chua. Zasedání se zúčastnili členové stranického výboru, další členové nestranických výborů a tajemníci poboček. Jang Chuej, zástupce tajemníka stranického výboru, na zasedání představil studijní materiál „Základní zákon Komunistické strany Číny – stranická ústava 19. celostátního sjezdu Komunistické strany Číny“ a zajistil kolektivní studium projevu předsedy metalurgické skupiny dne 1. července na pochvalné konferenci „Spojme se s pokročilými a postupujme jednotně a rázně vpřed“. Účastníci si vyměňovali názory a diskutovali o tom, jak plnit povinnosti členů strany a jak plnit své poslání. [...] [Wej Sin-chua] předložil několik požadavků na soudruhy z vedoucího týmu a členy strany: 1. Neustále se zdokonalovat důkladným čtením stranické ústavy, [...] 2. Posilovat ideologii a víru, neochvějně se držet vedení stranického výboru společnosti, uskutečňovat ducha „Jen-an“ a ducha „zatloukání hřebíků“ a zaměřovat energii na plnění svých povinností a odvádění dobré práce pro společnost. [...] 4. Zkoumat a napravovat vlastní problémy týkající se pracovního stylu v souladu se stranickou ústavou a disciplínou. Všechny pobočky se musí snažit o ideologické vzdělávání členů strany a kádrů a posilování jejich stranického ducha; [...] podnikový výbor pro kontrolu kázně a úřad pro kontrolu a dodržování kázně musí důsledně plnit své povinnosti dohledu“ (18).

Dne 17. července uspořádal stranický výbor společnosti Shaanxi Shenghua Metallurgical Chemical Co., Ltd. čtvrté studijní zasedání ústřední skupiny výboru strany. Zasedání předsedal tajemník strany a výkonný ředitel Wej Sin-chua. Zasedání se zúčastnili členové stranického výboru, další členové nestranických výborů a tajemníci poboček. Jang Chuej, zástupce tajemníka stranického výboru, na zasedání představil studijní materiál „Základní zákon Komunistické strany Číny – stranická ústava 19. celostátního sjezdu Komunistické strany Číny“ a zajistil kolektivní studium projevu předsedy metalurgické skupiny dne 1. července na pochvalné konferenci „Spojme se s pokročilými a postupujme jednotně a rázně vpřed“. Účastníci si vyměňovali názory a diskutovali o tom, jak plnit povinnosti členů strany a jak plnit své poslání. [...] [Wej Sin-chua] předložil několik požadavků na soudruhy z vedoucího týmu a členy strany: 1. Neustále se zdokonalovat důkladným čtením stranické ústavy, [...] 2. Posilovat ideologii a víru, neochvějně se držet vedení stranického výboru společnosti, uskutečňovat ducha „Jen-an“ a ducha „zatloukání hřebíků“ a zaměřovat energii na plnění svých povinností a odvádění dobré práce pro společnost. [...] 4. Zkoumat a napravovat vlastní problémy týkající se pracovního stylu v souladu se stranickou ústavou a disciplínou. Všechny pobočky se musí snažit o ideologické vzdělávání členů strany a kádrů a posilování jejich stranického ducha; [...] podnikový výbor pro kontrolu kázně a úřad pro kontrolu a dodržování kázně musí důsledně plnit své povinnosti dohledu

18

| (49) | Dále bylo zjištěno, že v odvětví kalciumsilicia jsou zavedeny politiky, jež pozitivně diskriminují domácí dodavatele či jinak ovlivňují trh ve smyslu čl. 2 odst. 6a písm. b) třetí odrážky základního nařízení. |
| --- | --- |

(49)

Dále bylo zjištěno, že v odvětví kalciumsilicia jsou zavedeny politiky, jež pozitivně diskriminují domácí dodavatele či jinak ovlivňují trh ve smyslu čl. 2 odst. 6a písm. b) třetí odrážky základního nařízení.

| (50) | Toto odvětví je společně s dalšími dílčími odvětvími feroslitin, která hrají významnou úlohu při výrobě oceli, důležitým odvětvím pro čínskou vládu. Komise zejména zjistila, že podle Katalogu podporovaných odvětví v západních provinciích Národní rozvojové a reformní komise (NDRC) pro rok 2020 (19) je toto odvětví považováno za podporované odvětví v provincii Ning-sia. |
| --- | --- |

(50)

Toto odvětví je společně s dalšími dílčími odvětvími feroslitin, která hrají významnou úlohu při výrobě oceli, důležitým odvětvím pro čínskou vládu. Komise zejména zjistila, že podle Katalogu podporovaných odvětví v západních provinciích Národní rozvojové a reformní komise (NDRC) pro rok 2020 (19) je toto odvětví považováno za podporované odvětví v provincii Ning-sia.

Katalogu podporovaných odvětví v západních provinciích

19

| (51) | Rovněž pokud jde o vstupy potřebné pro výrobu kalciumsilicia, byly na různých úrovních vydány četné plány, směrnice a další dokumenty. Z nich je patrná úroveň zásahů státu na trzích těchto vstupů. |
| --- | --- |

(51)

Rovněž pokud jde o vstupy potřebné pro výrobu kalciumsilicia, byly na různých úrovních vydány četné plány, směrnice a další dokumenty. Z nich je patrná úroveň zásahů státu na trzích těchto vstupů.

| (52) | Pokud jde o elektřinu, která představuje největší podíl vstupních nákladů, jak uvádí Komise ve zprávě, ceny elektřiny v ČLR nejsou tržní a jsou rovněž ovlivněny podstatnými zkresleními (prostřednictvím centrálního určování cen, cenové diferenciace a postupů přímého nákupu energie) (20). Přestože trh s energií v Číně prošel řadou změn a reforem (21), některé ceny významné pro energetický systém stále nejsou tržní. Vláda uznává, že ceny jsou stále do velké míry kontrolovány státem: „Současné řízení cen elektřiny stále vychází z vládních cen. Cenové úpravy často zaostávají za změnami nákladů a je obtížné včas a přiměřeně reagovat na náklady spotřeby energie [...]. Dosud nebyl zaveden účinný mechanismus hospodářské soutěže pro prodej elektřiny, tržní transakce mezi podniky a uživateli elektřiny jsou omezené a je obtížné zapojit do přidělování zdrojů rozhodující úlohu trhu“ (22). Toto státem vyvolané oslabení trhu vede k dalším pokusům o řízení trhu, což se odráží v řadě následujících správních dokumentů. Například v listopadu 2020 vydala komise NDRC Oznámení o podpoře uzavírání střednědobých a dlouhodobých smluv o dodávkách elektřiny v roce 2021 (23). Dokument zejména uvádí, že je třeba „usilovat o to, aby smluvní objem elektřiny nebyl nižší než 80 % průměrného objemu za poslední tři roky“, a pokud jde o stanovení cen, že je třeba „zavést mechanismus pro vyrovnání odchylek [...] v předpisech na místních trzích, který by řešil odchylky mezi smluvním objemem energie a skutečnou realizací“ a „[z]dokonalit mechanismus stanovení cen střednědobých a dlouhodobých transakcí. Všechny lokality musí striktně dodržovat ceny za přenos a distribuci energie schválené vládou“. Oznámení obsahuje rovněž zvláštní ustanovení týkající se provádění, zejména zavedením mechanismu sledování postupu při uzavírání smluv nebo posílením monitorování, zveřejňování a vynucování smluv (24). Kromě toho v lednu 2021 vydala Státní rada Stanovisko komise NDRC k normalizaci poplatků za městské dodávky vody, elektřiny a tepla s cílem podpořit vysoce kvalitní rozvoj tohoto odvětví. Oznámení obsahuje zvláštní ustanovení týkající se tvorby cen ze strany vlády: „[...] U projektů, které podléhají vládnímu stanovení cen nebo vládou řízenému stanovení cen, je třeba rozumně stanovit složení nákladů, posílit dohled nad náklady a přezkum, zlepšit mechanismus tvorby cen a vědecky stanovit cenovou úroveň. [...]“ V rámci „hlavních cílů“ oznámení se konkrétně odkazuje na mechanismus vládních vstupů ve vztahu k tvorbě cen i na odvětvovou diferenciaci metod tvorby cen: „Do roku 2025 musí být dosaženo jasných výsledků, pokud jde o zjednodušení a normalizaci poplatků v oblasti zásobování vodou, dodávek energie, plynu a tepla. Bude vytvořen základ pro vědecký, normalizovaný a transparentní mechanismus tvorby cen a dále se zdokonalí mechanismus vládních vstupů. Výrazně se zlepší metody stanovování cen použitelné v příslušných odvětvích, metody kontroly a přezkumu nákladů, cenová politika a standardní komplexní pokrytí služeb, jakož i kvalita a účinnost dodávek vody, elektřiny, tepla a dalších výrobků a služeb“ (25). |
| --- | --- |

(52)

Pokud jde o elektřinu, která představuje největší podíl vstupních nákladů, jak uvádí Komise ve zprávě, ceny elektřiny v ČLR nejsou tržní a jsou rovněž ovlivněny podstatnými zkresleními (prostřednictvím centrálního určování cen, cenové diferenciace a postupů přímého nákupu energie) (20). Přestože trh s energií v Číně prošel řadou změn a reforem (21), některé ceny významné pro energetický systém stále nejsou tržní. Vláda uznává, že ceny jsou stále do velké míry kontrolovány státem: „Současné řízení cen elektřiny stále vychází z vládních cen. Cenové úpravy často zaostávají za změnami nákladů a je obtížné včas a přiměřeně reagovat na náklady spotřeby energie [...]. Dosud nebyl zaveden účinný mechanismus hospodářské soutěže pro prodej elektřiny, tržní transakce mezi podniky a uživateli elektřiny jsou omezené a je obtížné zapojit do přidělování zdrojů rozhodující úlohu trhu“ (22). Toto státem vyvolané oslabení trhu vede k dalším pokusům o řízení trhu, což se odráží v řadě následujících správních dokumentů. Například v listopadu 2020 vydala komise NDRC Oznámení o podpoře uzavírání střednědobých a dlouhodobých smluv o dodávkách elektřiny v roce 2021 (23). Dokument zejména uvádí, že je třeba „usilovat o to, aby smluvní objem elektřiny nebyl nižší než 80 % průměrného objemu za poslední tři roky“, a pokud jde o stanovení cen, že je třeba „zavést mechanismus pro vyrovnání odchylek [...] v předpisech na místních trzích, který by řešil odchylky mezi smluvním objemem energie a skutečnou realizací“ a „[z]dokonalit mechanismus stanovení cen střednědobých a dlouhodobých transakcí. Všechny lokality musí striktně dodržovat ceny za přenos a distribuci energie schválené vládou“. Oznámení obsahuje rovněž zvláštní ustanovení týkající se provádění, zejména zavedením mechanismu sledování postupu při uzavírání smluv nebo posílením monitorování, zveřejňování a vynucování smluv (24). Kromě toho v lednu 2021 vydala Státní rada Stanovisko komise NDRC k normalizaci poplatků za městské dodávky vody, elektřiny a tepla s cílem podpořit vysoce kvalitní rozvoj tohoto odvětví. Oznámení obsahuje zvláštní ustanovení týkající se tvorby cen ze strany vlády: „[...] U projektů, které podléhají vládnímu stanovení cen nebo vládou řízenému stanovení cen, je třeba rozumně stanovit složení nákladů, posílit dohled nad náklady a přezkum, zlepšit mechanismus tvorby cen a vědecky stanovit cenovou úroveň. [...]“ V rámci „hlavních cílů“ oznámení se konkrétně odkazuje na mechanismus vládních vstupů ve vztahu k tvorbě cen i na odvětvovou diferenciaci metod tvorby cen: „Do roku 2025 musí být dosaženo jasných výsledků, pokud jde o zjednodušení a normalizaci poplatků v oblasti zásobování vodou, dodávek energie, plynu a tepla. Bude vytvořen základ pro vědecký, normalizovaný a transparentní mechanismus tvorby cen a dále se zdokonalí mechanismus vládních vstupů. Výrazně se zlepší metody stanovování cen použitelné v příslušných odvětvích, metody kontroly a přezkumu nákladů, cenová politika a standardní komplexní pokrytí služeb, jakož i kvalita a účinnost dodávek vody, elektřiny, tepla a dalších výrobků a služeb“ (25).

20

21

Současné řízení cen elektřiny stále vychází z vládních cen. Cenové úpravy často zaostávají za změnami nákladů a je obtížné včas a přiměřeně reagovat na náklady spotřeby energie [...]. Dosud nebyl zaveden účinný mechanismus hospodářské soutěže pro prodej elektřiny, tržní transakce mezi podniky a uživateli elektřiny jsou omezené a je obtížné zapojit do přidělování zdrojů rozhodující úlohu trhu

22

Oznámení o podpoře uzavírání střednědobých a dlouhodobých smluv o dodávkách elektřiny v roce 2021

23

usilovat o to, aby smluvní objem elektřiny nebyl nižší než 80 % průměrného objemu za poslední tři roky

zavést mechanismus pro vyrovnání odchylek [...] v předpisech na místních trzích, který by řešil odchylky mezi smluvním objemem energie a skutečnou realizací

[z]dokonalit mechanismus stanovení cen střednědobých a dlouhodobých transakcí. Všechny lokality musí striktně dodržovat ceny za přenos a distribuci energie schválené vládou

24

Stanovisko komise NDRC k normalizaci poplatků za městské dodávky vody, elektřiny a tepla s cílem podpořit vysoce kvalitní rozvoj tohoto odvětví

[...] U projektů, které podléhají vládnímu stanovení cen nebo vládou řízenému stanovení cen, je třeba rozumně stanovit složení nákladů, posílit dohled nad náklady a přezkum, zlepšit mechanismus tvorby cen a vědecky stanovit cenovou úroveň. [...]

Do roku 2025 musí být dosaženo jasných výsledků, pokud jde o zjednodušení a normalizaci poplatků v oblasti zásobování vodou, dodávek energie, plynu a tepla. Bude vytvořen základ pro vědecký, normalizovaný a transparentní mechanismus tvorby cen a dále se zdokonalí mechanismus vládních vstupů. Výrazně se zlepší metody stanovování cen použitelné v příslušných odvětvích, metody kontroly a přezkumu nákladů, cenová politika a standardní komplexní pokrytí služeb, jakož i kvalita a účinnost dodávek vody, elektřiny, tepla a dalších výrobků a služeb

25

| (53) | Další surovinou používanou k výrobě kalciumsilicia je uhlí. Jak Komise zjistila ve své zprávě, trh s uhlím v ČLR podléhá zkreslením, zejména v důsledku subvencování (26), a prostřednictvím řízení a kontroly využívání uhelných zdrojů (27). Kromě toho Komise během šetření týkajícího se glutamátu sodného pocházejícího z ČLR a Indonésie učinila zjištění ohledně zásahů státu do tržních sil v čínském odvětví uhelného průmyslu na úrovni provincií, a zejména v provincii Šan-tung, a to prostřednictvím plánovacích dokumentů regulujících dodávku, lokalizaci a průmyslové koncepce (28). V rámci současného šetření Komise zjistila další prvky zásahu státu. V květnu 2021 vydala Národní energetická správa (NEA) společně s komisí NDRC Oznámení o opatřeních v rámci řízení kapacity těžby uhlí a kritériích schvalování s cílem regulovat kapacity uhelných dolů a prosazovat příslušné limity vypočítané na základě tohoto oznámení (29). Jako další příklad dalekosáhlé regulační činnosti státu na trhu s uhlím vydala komise NDRC v prosinci 2020 Oznámení o zajištění uzavírání a plnění střednědobých a dlouhodobých smluv na dodávky uhlí v roce 2021 (30). Oznámení výslovně zdůrazňuje cíl zvýšit vliv a dohled státu nad smluvním procesem: „Lépe využívat úlohu vlády, zaměřit se na posílení budování systému, zlepšit pravidla transakcí, posílit dohled nad úvěry a vést příslušné strany ke zvyšování povědomí o celkové situaci, přijmout sociální odpovědnost, normalizovat plnění smluv a zajistit hladké fungování trhu s uhlím.“ Toto oznámení také dává pokyn, aby „[s]e posilovala vlastní kontrola tohoto odvětví. Všechna příslušná odvětvová sdružení povedou podniky k posilování vlastní kontroly, k řádnému plnění požadavků střednědobých a dlouhodobých smluv a k tomu, aby nevyužívaly situaci na trhu nabídky a poptávky a výhodného postavení odvětví k uzavírání nevyvážených smluv. Velké podniky musí jít příkladem, provádět vlastní regulaci uzavírání smluv, zvyšovat své povědomí o plnění závazků, přebírat iniciativu k převzetí sociální odpovědnosti za zajištění dodávek a stabilních cen a podporovat hladké fungování trhu s uhlím na vnitrostátní úrovni“. Za zmínku stojí zejména jasný pokyn, aby při podpisu smluv nebyla zohledňována situace poptávky a nabídky na trhu. V dubnu 2021 vydala komise NDRC další Oznámení o zajištění dohledu a řízení střednědobých a dlouhodobých smluv na dodávky uhlí v roce 2021, jehož cílem je lepší dohled nad dodržováním smluv o prodeji a zajištění dodávek uhlí (zejména na základě ustanovení dříve citovaného oznámení č. 902). Na základě toho by měly příslušné strany zejména zajistit, aby měsíční míra dodržování smluv byla alespoň 80 % a čtvrtletní a roční míra dodržování smluv činila alespoň 90 % (31). |
| --- | --- |

(53)

Další surovinou používanou k výrobě kalciumsilicia je uhlí. Jak Komise zjistila ve své zprávě, trh s uhlím v ČLR podléhá zkreslením, zejména v důsledku subvencování (26), a prostřednictvím řízení a kontroly využívání uhelných zdrojů (27). Kromě toho Komise během šetření týkajícího se glutamátu sodného pocházejícího z ČLR a Indonésie učinila zjištění ohledně zásahů státu do tržních sil v čínském odvětví uhelného průmyslu na úrovni provincií, a zejména v provincii Šan-tung, a to prostřednictvím plánovacích dokumentů regulujících dodávku, lokalizaci a průmyslové koncepce (28). V rámci současného šetření Komise zjistila další prvky zásahu státu. V květnu 2021 vydala Národní energetická správa (NEA) společně s komisí NDRC Oznámení o opatřeních v rámci řízení kapacity těžby uhlí a kritériích schvalování s cílem regulovat kapacity uhelných dolů a prosazovat příslušné limity vypočítané na základě tohoto oznámení (29). Jako další příklad dalekosáhlé regulační činnosti státu na trhu s uhlím vydala komise NDRC v prosinci 2020 Oznámení o zajištění uzavírání a plnění střednědobých a dlouhodobých smluv na dodávky uhlí v roce 2021 (30). Oznámení výslovně zdůrazňuje cíl zvýšit vliv a dohled státu nad smluvním procesem: „Lépe využívat úlohu vlády, zaměřit se na posílení budování systému, zlepšit pravidla transakcí, posílit dohled nad úvěry a vést příslušné strany ke zvyšování povědomí o celkové situaci, přijmout sociální odpovědnost, normalizovat plnění smluv a zajistit hladké fungování trhu s uhlím.“ Toto oznámení také dává pokyn, aby „[s]e posilovala vlastní kontrola tohoto odvětví. Všechna příslušná odvětvová sdružení povedou podniky k posilování vlastní kontroly, k řádnému plnění požadavků střednědobých a dlouhodobých smluv a k tomu, aby nevyužívaly situaci na trhu nabídky a poptávky a výhodného postavení odvětví k uzavírání nevyvážených smluv. Velké podniky musí jít příkladem, provádět vlastní regulaci uzavírání smluv, zvyšovat své povědomí o plnění závazků, přebírat iniciativu k převzetí sociální odpovědnosti za zajištění dodávek a stabilních cen a podporovat hladké fungování trhu s uhlím na vnitrostátní úrovni“. Za zmínku stojí zejména jasný pokyn, aby při podpisu smluv nebyla zohledňována situace poptávky a nabídky na trhu. V dubnu 2021 vydala komise NDRC další Oznámení o zajištění dohledu a řízení střednědobých a dlouhodobých smluv na dodávky uhlí v roce 2021, jehož cílem je lepší dohled nad dodržováním smluv o prodeji a zajištění dodávek uhlí (zejména na základě ustanovení dříve citovaného oznámení č. 902). Na základě toho by měly příslušné strany zejména zajistit, aby měsíční míra dodržování smluv byla alespoň 80 % a čtvrtletní a roční míra dodržování smluv činila alespoň 90 % (31).

26

27

28

Oznámení o opatřeních v rámci řízení kapacity těžby uhlí a kritériích schvalování

29

Oznámení o zajištění uzavírání a plnění střednědobých a dlouhodobých smluv na dodávky uhlí v roce 2021

30

Lépe využívat úlohu vlády, zaměřit se na posílení budování systému, zlepšit pravidla transakcí, posílit dohled nad úvěry a vést příslušné strany ke zvyšování povědomí o celkové situaci, přijmout sociální odpovědnost, normalizovat plnění smluv a zajistit hladké fungování trhu s uhlím.

[s]e posilovala vlastní kontrola tohoto odvětví. Všechna příslušná odvětvová sdružení povedou podniky k posilování vlastní kontroly, k řádnému plnění požadavků střednědobých a dlouhodobých smluv a k tomu, aby nevyužívaly situaci na trhu nabídky a poptávky a výhodného postavení odvětví k uzavírání nevyvážených smluv. Velké podniky musí jít příkladem, provádět vlastní regulaci uzavírání smluv, zvyšovat své povědomí o plnění závazků, přebírat iniciativu k převzetí sociální odpovědnosti za zajištění dodávek a stabilních cen a podporovat hladké fungování trhu s uhlím na vnitrostátní úrovni

Oznámení o zajištění dohledu a řízení střednědobých a dlouhodobých smluv na dodávky uhlí v roce 2021

31

| (54) | Státní zásahy na trhu s uhlím jsou patrné také z nedávného rozhodnutí o prodloužení doby zkušebního provozu uzavřených uhelných dolů o další rok s cílem zvýšit objem výroby a dodávky, aby bylo možné čelit zvýšení ceny komodity (poté, co byla důlní těžba dříve pozastavena) (32). |
| --- | --- |

(54)

Státní zásahy na trhu s uhlím jsou patrné také z nedávného rozhodnutí o prodloužení doby zkušebního provozu uzavřených uhelných dolů o další rok s cílem zvýšit objem výroby a dodávky, aby bylo možné čelit zvýšení ceny komodity (poté, co byla důlní těžba dříve pozastavena) (32).

32

| (55) | Kromě toho se na další dvě důležité suroviny používané k výrobě kalciumsilicia – křemenec a vápenec – vztahuje 13. pětiletý plán pro nerostné zdroje, který státu umožňuje řídit klíčové trhy s nerostnými surovinami v ČLR prakticky ve všech oblastech (33). Šetření navíc potvrdilo, že podle seznamu omezení vývozu průmyslových surovin sestaveného OECD z roku 2020 podléhal křemenec (kód HS 250590) v roce 2019 v ČLR požadavku na neautomatické udělování licencí k vývozu (34), což může omezovat vývozní činnost a tím narušovat trh. |
| --- | --- |

(55)

Kromě toho se na další dvě důležité suroviny používané k výrobě kalciumsilicia – křemenec a vápenec – vztahuje 13. pětiletý plán pro nerostné zdroje, který státu umožňuje řídit klíčové trhy s nerostnými surovinami v ČLR prakticky ve všech oblastech (33). Šetření navíc potvrdilo, že podle seznamu omezení vývozu průmyslových surovin sestaveného OECD z roku 2020 podléhal křemenec (kód HS 250590) v roce 2019 v ČLR požadavku na neautomatické udělování licencí k vývozu (34), což může omezovat vývozní činnost a tím narušovat trh.

33

34

| (56) | Jak je patrné z výše uvedených příkladů, čínská vláda řídí rozvoj odvětví kalciumsilicia v souladu s širokou škálou politických nástrojů a směrnic a ovládá prakticky každý aspekt fungování tohoto odvětví. Tyto vládní pokyny a zásahy se týkají také hlavních vstupů používaných při výrobě výrobku, který je předmětem šetření. Společnost Shenghua například uznává, že svou obchodní činnost uvádí do souladu s dokumenty centrálního plánování a s klíčovými státními politikami, jak je popsáno v jejích podnikových cílech: „Usilujeme o vytváření a uvádění do provozu takových projektů, jako jsou vysoce čistý kovový vápník, chemický průmyslový silikon a mikrovlnné metalurgické výrobní linky i další projekty, a to do konce „13. pětiletého plánu“.“ Společnost rovněž tvrdí, že „se aktivně přizpůsobuje novému normálu národního hospodářského rozvoje, přesně chápe nový směr reformních politik na straně nabídky, svědomitě uplatňuje odpovědnost za bezpečnou a ekologickou výrobu a na základě stabilního vedení, které se uplatňuje v odvětví slitin kalciumsilicia, se spoléhá na vedoucí orgán společnosti Shaanxi Nonferrous Group, talenty a vědecký výzkum“ (35). |
| --- | --- |

(56)

Jak je patrné z výše uvedených příkladů, čínská vláda řídí rozvoj odvětví kalciumsilicia v souladu s širokou škálou politických nástrojů a směrnic a ovládá prakticky každý aspekt fungování tohoto odvětví. Tyto vládní pokyny a zásahy se týkají také hlavních vstupů používaných při výrobě výrobku, který je předmětem šetření. Společnost Shenghua například uznává, že svou obchodní činnost uvádí do souladu s dokumenty centrálního plánování a s klíčovými státními politikami, jak je popsáno v jejích podnikových cílech: „Usilujeme o vytváření a uvádění do provozu takových projektů, jako jsou vysoce čistý kovový vápník, chemický průmyslový silikon a mikrovlnné metalurgické výrobní linky i další projekty, a to do konce „13. pětiletého plánu“.“ Společnost rovněž tvrdí, že „se aktivně přizpůsobuje novému normálu národního hospodářského rozvoje, přesně chápe nový směr reformních politik na straně nabídky, svědomitě uplatňuje odpovědnost za bezpečnou a ekologickou výrobu a na základě stabilního vedení, které se uplatňuje v odvětví slitin kalciumsilicia, se spoléhá na vedoucí orgán společnosti Shaanxi Nonferrous Group, talenty a vědecký výzkum“ (35).

Usilujeme o vytváření a uvádění do provozu takových projektů, jako jsou vysoce čistý kovový vápník, chemický průmyslový silikon a mikrovlnné metalurgické výrobní linky i další projekty, a to do konce „13. pětiletého plánu“.

se aktivně přizpůsobuje novému normálu národního hospodářského rozvoje, přesně chápe nový směr reformních politik na straně nabídky, svědomitě uplatňuje odpovědnost za bezpečnou a ekologickou výrobu a na základě stabilního vedení, které se uplatňuje v odvětví slitin kalciumsilicia, se spoléhá na vedoucí orgán společnosti Shaanxi Nonferrous Group, talenty a vědecký výzkum

35

| (57) | Kromě výše uvedených skutečností jsou výrobci kalciumsilicia rovněž příjemci různých forem státní podpory, což jasně poukazuje na zájem úřadů o toto odvětví. V průběhu šetření Komise zjistila, že společnost Ningxia Shun Tai Smelting měla z podpory prospěch díky svému podniku v průmyslovém parku Čung-wej (viz 44. bod odůvodnění), zatímco společnost Ketong byla uznána za „podnikové technologické centrum autonomní oblasti pro rok 2020“. V souvislosti s touto skutečností místní média uváděla, že: „Podle příslušných předpisů obdrží podnikové technologické centrum na úrovni autonomní oblasti, které získá toto uznání poprvé, finanční podporu ve výši 1 milion RMB“ (36). Další zprávy místních médií potvrdily podporu této společnosti ze strany provincie: „Příslušná odpovědná osoba na Ministerstvu průmyslu a informačních technologií autonomní oblasti uvedla, že náš okres důrazně podporuje strukturální transformaci, zelenou transformaci, inteligentní transformaci a technologickou transformaci průmyslových podniků, a to rozšiřováním průmyslového řetězce, což je považováno za prioritu, i prostřednictvím zelené transformace, inteligentní transformace a technologické transformace, které jsou považovány za klíčové nástroje, a že také podporuje strukturální úpravy a zdokonalování produktů v odvětví surovin. [...] Pokud jde o materiály ze speciálních slitin, podporuje náš okres vývoj vysokoteplotních slitin, korozivzdorných slitin, ultrapevných slitin a dalších materiálů se speciálními vlastnostmi a speciálními funkcemi. Díky podnikům, jako jsou společnosti Shengyan Industrial, Ketong New Materials a Jun Magnetic New Materials, dosáhneme zásadního pokroku v hlavních technologiích zaměřených na vývoj slitin se speciálními požadavky, jako je vysoká teplotní odolnost, vysoká pevnost a vysoká odolnost proti korozi, které se v odvětví nerezové oceli a speciální oceli široce používají“ (37). |
| --- | --- |

(57)

Kromě výše uvedených skutečností jsou výrobci kalciumsilicia rovněž příjemci různých forem státní podpory, což jasně poukazuje na zájem úřadů o toto odvětví. V průběhu šetření Komise zjistila, že společnost Ningxia Shun Tai Smelting měla z podpory prospěch díky svému podniku v průmyslovém parku Čung-wej (viz 44. bod odůvodnění), zatímco společnost Ketong byla uznána za „podnikové technologické centrum autonomní oblasti pro rok 2020“. V souvislosti s touto skutečností místní média uváděla, že: „Podle příslušných předpisů obdrží podnikové technologické centrum na úrovni autonomní oblasti, které získá toto uznání poprvé, finanční podporu ve výši 1 milion RMB“ (36). Další zprávy místních médií potvrdily podporu této společnosti ze strany provincie: „Příslušná odpovědná osoba na Ministerstvu průmyslu a informačních technologií autonomní oblasti uvedla, že náš okres důrazně podporuje strukturální transformaci, zelenou transformaci, inteligentní transformaci a technologickou transformaci průmyslových podniků, a to rozšiřováním průmyslového řetězce, což je považováno za prioritu, i prostřednictvím zelené transformace, inteligentní transformace a technologické transformace, které jsou považovány za klíčové nástroje, a že také podporuje strukturální úpravy a zdokonalování produktů v odvětví surovin. [...] Pokud jde o materiály ze speciálních slitin, podporuje náš okres vývoj vysokoteplotních slitin, korozivzdorných slitin, ultrapevných slitin a dalších materiálů se speciálními vlastnostmi a speciálními funkcemi. Díky podnikům, jako jsou společnosti Shengyan Industrial, Ketong New Materials a Jun Magnetic New Materials, dosáhneme zásadního pokroku v hlavních technologiích zaměřených na vývoj slitin se speciálními požadavky, jako je vysoká teplotní odolnost, vysoká pevnost a vysoká odolnost proti korozi, které se v odvětví nerezové oceli a speciální oceli široce používají“ (37).

Podle příslušných předpisů obdrží podnikové technologické centrum na úrovni autonomní oblasti, které získá toto uznání poprvé, finanční podporu ve výši 1 milion RMB

36

Příslušná odpovědná osoba na Ministerstvu průmyslu a informačních technologií autonomní oblasti uvedla, že náš okres důrazně podporuje strukturální transformaci, zelenou transformaci, inteligentní transformaci a technologickou transformaci průmyslových podniků, a to rozšiřováním průmyslového řetězce, což je považováno za prioritu, i prostřednictvím zelené transformace, inteligentní transformace a technologické transformace, které jsou považovány za klíčové nástroje, a že také podporuje strukturální úpravy a zdokonalování produktů v odvětví surovin. [...] Pokud jde o materiály ze speciálních slitin, podporuje náš okres vývoj vysokoteplotních slitin, korozivzdorných slitin, ultrapevných slitin a dalších materiálů se speciálními vlastnostmi a speciálními funkcemi. Díky podnikům, jako jsou společnosti Shengyan Industrial, Ketong New Materials a Jun Magnetic New Materials, dosáhneme zásadního pokroku v hlavních technologiích zaměřených na vývoj slitin se speciálními požadavky, jako je vysoká teplotní odolnost, vysoká pevnost a vysoká odolnost proti korozi, které se v odvětví nerezové oceli a speciální oceli široce používají

37

| (58) | Souhrnně vzato čínská vláda zavedla opatření s cílem přimět hospodářské subjekty k dodržování cílů veřejné politiky, pokud jde o podporu preferovaných odvětví, včetně výroby kalciumsilicia i hlavních surovin používaných k výrobě tohoto výrobku. Tato opatření brání volnému působení tržních sil. |
| --- | --- |

(58)

Souhrnně vzato čínská vláda zavedla opatření s cílem přimět hospodářské subjekty k dodržování cílů veřejné politiky, pokud jde o podporu preferovaných odvětví, včetně výroby kalciumsilicia i hlavních surovin používaných k výrobě tohoto výrobku. Tato opatření brání volnému působení tržních sil.

| (59) | Stávající šetření neodhalilo žádný důkaz o tom, že by diskriminační uplatňování nebo nedostatečné vymáhání práva týkajícího se úpadku a vlastnictví podle čl. 2 odst. 6a písm. b) čtvrté odrážky základního nařízení v odvětví kalciumsilicia podle 41. bodu odůvodnění výše neovlivňovalo výrobce výrobku, který je předmětem šetření. |
| --- | --- |

(59)

Stávající šetření neodhalilo žádný důkaz o tom, že by diskriminační uplatňování nebo nedostatečné vymáhání práva týkajícího se úpadku a vlastnictví podle čl. 2 odst. 6a písm. b) čtvrté odrážky základního nařízení v odvětví kalciumsilicia podle 41. bodu odůvodnění výše neovlivňovalo výrobce výrobku, který je předmětem šetření.

| (60) | Odvětví kalciumsilicia je rovněž dotčeno zkresleními mzdových nákladů ve smyslu čl. 2 odst. 6a písm. b) páté odrážky základního nařízení, jak je rovněž uvedeno ve 41. bodě odůvodnění. Uvedená zkreslení ovlivňují toto odvětví jak přímo (při výrobě výrobku, který je předmětem šetření, nebo v případě hlavních surovin používaných k jeho výrobě), tak nepřímo (v přístupu ke kapitálu nebo vstupům od společností, na které se vztahuje stejný pracovněprávní systém v ČLR). |
| --- | --- |

(60)

Odvětví kalciumsilicia je rovněž dotčeno zkresleními mzdových nákladů ve smyslu čl. 2 odst. 6a písm. b) páté odrážky základního nařízení, jak je rovněž uvedeno ve 41. bodě odůvodnění. Uvedená zkreslení ovlivňují toto odvětví jak přímo (při výrobě výrobku, který je předmětem šetření, nebo v případě hlavních surovin používaných k jeho výrobě), tak nepřímo (v přístupu ke kapitálu nebo vstupům od společností, na které se vztahuje stejný pracovněprávní systém v ČLR).

| (61) | Ve stávajícím šetření nebyl navíc předložen žádný důkaz o tom, že by se odvětví kalciumsilicia netýkaly zásahy státu do finančního systému ve smyslu čl. 2 odst. 6a písm. b) šesté odrážky základního nařízení, jak je uvedeno výše ve 41. bodě odůvodnění. Významné zásahy státu do finančního systému proto závažně ovlivňují tržní podmínky na všech úrovních. |
| --- | --- |

(61)

Ve stávajícím šetření nebyl navíc předložen žádný důkaz o tom, že by se odvětví kalciumsilicia netýkaly zásahy státu do finančního systému ve smyslu čl. 2 odst. 6a písm. b) šesté odrážky základního nařízení, jak je uvedeno výše ve 41. bodě odůvodnění. Významné zásahy státu do finančního systému proto závažně ovlivňují tržní podmínky na všech úrovních.

| (62) | A konečně Komise připomíná, že pro výrobu výrobku, který je předmětem šetření, je zapotřebí řada vstupů. Když výrobci kalciumsilicia tyto vstupy nakupují nebo uzavírají smlouvy o jejich dodávkách, splatné ceny (které jsou zaznamenány jako jejich náklady) zjevně podléhají stejným systémovým zkreslením, jež byla uvedena výše. Například dodavatelé vstupů využívají pracovní sílu, která podléhá zkreslením. Mohou si vypůjčit peněžní prostředky, které podléhají zkreslením ve finančním sektoru/při alokaci kapitálu. Navíc podléhají systému plánování, který je uplatňován na všech úrovních státní správy a ve všech odvětvích. |
| --- | --- |

(62)

A konečně Komise připomíná, že pro výrobu výrobku, který je předmětem šetření, je zapotřebí řada vstupů. Když výrobci kalciumsilicia tyto vstupy nakupují nebo uzavírají smlouvy o jejich dodávkách, splatné ceny (které jsou zaznamenány jako jejich náklady) zjevně podléhají stejným systémovým zkreslením, jež byla uvedena výše. Například dodavatelé vstupů využívají pracovní sílu, která podléhá zkreslením. Mohou si vypůjčit peněžní prostředky, které podléhají zkreslením ve finančním sektoru/při alokaci kapitálu. Navíc podléhají systému plánování, který je uplatňován na všech úrovních státní správy a ve všech odvětvích.

| (63) | V důsledku toho nejen že není vhodné použít domácí prodejní ceny kalciumsilicia ve smyslu čl. 2 odst. 6a písm. a) základního nařízení, ale navíc jsou poznamenány i všechny vstupní náklady (včetně surovin, energie, půdy, financování, pracovní síly atd.), protože tvorbu jejich cen ovlivňují významné zásahy státu, jak je popsáno v částech A a B zprávy. Zásahy státu popsané v souvislosti s alokací kapitálu, půdy, pracovní síly, energie a surovin se totiž vyskytují v celé ČLR. To například znamená, že určitý vstup, který byl jako takový vyprodukován v ČLR díky společnému působení řady výrobních činitelů, je vystaven podstatným zkreslením. Totéž platí o vstupu použitém v tomto vstupu a tak dále. |
| --- | --- |

(63)

V důsledku toho nejen že není vhodné použít domácí prodejní ceny kalciumsilicia ve smyslu čl. 2 odst. 6a písm. a) základního nařízení, ale navíc jsou poznamenány i všechny vstupní náklady (včetně surovin, energie, půdy, financování, pracovní síly atd.), protože tvorbu jejich cen ovlivňují významné zásahy státu, jak je popsáno v částech A a B zprávy. Zásahy státu popsané v souvislosti s alokací kapitálu, půdy, pracovní síly, energie a surovin se totiž vyskytují v celé ČLR. To například znamená, že určitý vstup, který byl jako takový vyprodukován v ČLR díky společnému působení řady výrobních činitelů, je vystaven podstatným zkreslením. Totéž platí o vstupu použitém v tomto vstupu a tak dále.

| (64) | Čínská vláda neuvedla žádné důkazy ani argumenty, jež by svědčily o opaku. Řadu připomínek však předložili vyvážející výrobci Ketong a Shenghua. |
| --- | --- |

(64)

Čínská vláda neuvedla žádné důkazy ani argumenty, jež by svědčily o opaku. Řadu připomínek však předložili vyvážející výrobci Ketong a Shenghua.

| (65) | Společnost Ketong tvrdila, že metodika stanovená v čl. 2 odst. 6a základního nařízení pro účely určení běžné hodnoty je neslučitelná s protokolem o přistoupení Číny k WTO, s antidumpingovou dohodou WTO a s rozhodnutím Orgánu WTO pro řešení sporů (DSB), a neměla by se proto použít. |
| --- | --- |

(65)

Společnost Ketong tvrdila, že metodika stanovená v čl. 2 odst. 6a základního nařízení pro účely určení běžné hodnoty je neslučitelná s protokolem o přistoupení Číny k WTO, s antidumpingovou dohodou WTO a s rozhodnutím Orgánu WTO pro řešení sporů (DSB), a neměla by se proto použít.

| (66) | Společnost Ketong za prvé připomněla, že oddíl 15 protokolu o přistoupení Číny k WTO povoluje při určování běžné hodnoty a srovnatelnosti cen podle článku VI dohody GATT 1994 a antidumpingové dohody odchylky od standardní metodiky, tyto odchylky však byly časově omezené, neboť jejich platnost skončila dne 11. prosince 2016. Podle společnosti Ketong by se Unie od 12. prosince 2016 neměla při určování běžné hodnoty u výrobců ze zemí vývozu odchýlit od standardní metodiky a od používání pouze domácích cen a nákladů země vývozu, pokud další ustanovení dohod WTO včetně antidumpingové dohody nestanoví jinak. Společnost Ketong tvrdila, že čl. 2 odst. 6a základního nařízení v rozsahu, v němž umožňuje Unii použít údaje vhodné reprezentativní země, je v rozporu se závazky Unie podle dohod WTO, zejména s jejím závazkem podle oddílu 15 protokolu o přistoupení Číny k WTO. |
| --- | --- |

(66)

Společnost Ketong za prvé připomněla, že oddíl 15 protokolu o přistoupení Číny k WTO povoluje při určování běžné hodnoty a srovnatelnosti cen podle článku VI dohody GATT 1994 a antidumpingové dohody odchylky od standardní metodiky, tyto odchylky však byly časově omezené, neboť jejich platnost skončila dne 11. prosince 2016. Podle společnosti Ketong by se Unie od 12. prosince 2016 neměla při určování běžné hodnoty u výrobců ze zemí vývozu odchýlit od standardní metodiky a od používání pouze domácích cen a nákladů země vývozu, pokud další ustanovení dohod WTO včetně antidumpingové dohody nestanoví jinak. Společnost Ketong tvrdila, že čl. 2 odst. 6a základního nařízení v rozsahu, v němž umožňuje Unii použít údaje vhodné reprezentativní země, je v rozporu se závazky Unie podle dohod WTO, zejména s jejím závazkem podle oddílu 15 protokolu o přistoupení Číny k WTO.

| (67) | Společnost Ketong rovněž tvrdila, že článek 2 antidumpingové dohody neumožňuje použít k určení běžné hodnoty jiné informace než ty v zemi vývozu. Také za výjimečných okolností, kdy je třeba běžnou hodnotu zjišťovat početně, je nezbytné údaje týkající se výrobních nákladů, prodejních, správních a režijních nákladů a zisku získat ze zdrojů v zemi vývozu. Podle společnosti Ketong pojem podstatné zkreslení v antidumpingové dohodě ani neexistuje. |
| --- | --- |

(67)

Společnost Ketong rovněž tvrdila, že článek 2 antidumpingové dohody neumožňuje použít k určení běžné hodnoty jiné informace než ty v zemi vývozu. Také za výjimečných okolností, kdy je třeba běžnou hodnotu zjišťovat početně, je nezbytné údaje týkající se výrobních nákladů, prodejních, správních a režijních nákladů a zisku získat ze zdrojů v zemi vývozu. Podle společnosti Ketong pojem podstatné zkreslení v antidumpingové dohodě ani neexistuje.

| (68) | Společnost Ketong za druhé připomněla, že ve věci Evropská unie – antidumpingová opatření uložená na bionaftu z Argentiny (38) Odvolací orgán WTO shledal, že Unie tím, že nevyužila záznamy vedené vyšetřovanými výrobci jako základ pro výpočet výrobních nákladů výrobku, který byl předmětem šetření, jednala v rozporu s článkem 2.2.1.1 antidumpingové dohody. Společnost Ketong zejména uvedla, že s ohledem na uvedené rozhodnutí nebyla samotná zkreslení v Argentině, která způsobovala rozdíl mezi domácími a mezinárodními cenami hlavní suroviny dotčeného výrobku, dostatečným základem podle článku 2.2.1.1 k vyvození závěru, že záznamy výrobce přiměřeně neodrážely náklady na surovinu spojené s výrobou a prodejem dotčeného výrobku, nebo k nezohlednění těchto nákladů při určování běžné hodnoty dotčeného výrobku. |
| --- | --- |

(68)

Společnost Ketong za druhé připomněla, že ve věci Evropská unie – antidumpingová opatření uložená na bionaftu z Argentiny (38) Odvolací orgán WTO shledal, že Unie tím, že nevyužila záznamy vedené vyšetřovanými výrobci jako základ pro výpočet výrobních nákladů výrobku, který byl předmětem šetření, jednala v rozporu s článkem 2.2.1.1 antidumpingové dohody. Společnost Ketong zejména uvedla, že s ohledem na uvedené rozhodnutí nebyla samotná zkreslení v Argentině, která způsobovala rozdíl mezi domácími a mezinárodními cenami hlavní suroviny dotčeného výrobku, dostatečným základem podle článku 2.2.1.1 k vyvození závěru, že záznamy výrobce přiměřeně neodrážely náklady na surovinu spojené s výrobou a prodejem dotčeného výrobku, nebo k nezohlednění těchto nákladů při určování běžné hodnoty dotčeného výrobku.

Evropská unie – antidumpingová opatření uložená na bionaftu z Argentiny

38

| (69) | Podobně společnost Shenghua tvrdila, že čl. 2 odst. 6a základního nařízení je v rozporu s právem WTO. |
| --- | --- |

(69)

Podobně společnost Shenghua tvrdila, že čl. 2 odst. 6a základního nařízení je v rozporu s právem WTO.

| (70) | Společnost Shenghua za prvé namítala, že antidumpingová dohoda neuznává v článku 2.2 pojem podstatných zkreslení a umožňuje početní zjištění běžné hodnoty pouze v případě neexistence prodeje v běžném obchodním styku. Společnost Shenghua uvedla, že žádný článek antidumpingové dohody neumožňuje pro stanovení běžné hodnoty použít údaje ze třetí země, které nemohou odrážet ceny nebo úroveň nákladů dané země vývozu. Antidumpingová dohoda proto vyžaduje, aby byla běžná hodnota určena na základě prodejních cen nebo nákladů, které odrážejí úroveň cen nebo nákladů v zemi původu. Početně zjištěná cena založená na cenách v reprezentativní zemi proto nemůže odrážet úroveň cen a nákladů v zemi vývozu. |
| --- | --- |

(70)

Společnost Shenghua za prvé namítala, že antidumpingová dohoda neuznává v článku 2.2 pojem podstatných zkreslení a umožňuje početní zjištění běžné hodnoty pouze v případě neexistence prodeje v běžném obchodním styku. Společnost Shenghua uvedla, že žádný článek antidumpingové dohody neumožňuje pro stanovení běžné hodnoty použít údaje ze třetí země, které nemohou odrážet ceny nebo úroveň nákladů dané země vývozu. Antidumpingová dohoda proto vyžaduje, aby byla běžná hodnota určena na základě prodejních cen nebo nákladů, které odrážejí úroveň cen nebo nákladů v zemi původu. Početně zjištěná cena založená na cenách v reprezentativní zemi proto nemůže odrážet úroveň cen a nákladů v zemi vývozu.

| (71) | Za druhé, společnost Shenghua tvrdila, že i kdyby byl pojem podstatných zkreslení v souladu s právem WTO, bylo by nutné početně zjistit příslušnou hodnotu podle článku 2.2.1.1 antidumpingové dohody a jejího výkladu formulovaného Odvolacím orgánem WTO ve sporu EU – bionafta (DS473). Podstatná zkreslení by v zemi vývozu musela spadat pod definici prodeje, který „se neuskutečňuje v běžném obchodním styku“, nebo z důvodu „zvláštní situace na trhu“. Společnost Shenghua za třetí tvrdila, že i když pojem „běžný obchodní styk“ není v antidumpingové dohodě výslovně definován, článek 2.2.1 stanoví, že prodej výrobku nelze považovat za prodej v běžném obchodním styku a nebude k němu přihlíženo, „pouze pokud [...] se tento prodej uskutečňuje během delšího období ve významných objemech a za ceny, které neumožňují pokrýt veškeré náklady [...]“. V této souvislosti společnost Shenghua rovněž tvrdila, že žadatel nijak neprokázal, že údajná podstatná zkreslení spadají buď pod definici prodeje, který „se neuskutečňuje v běžném obchodním styku“, nebo „zvláštní situace na trhu“. |
| --- | --- |

(71)

Za druhé, společnost Shenghua tvrdila, že i kdyby byl pojem podstatných zkreslení v souladu s právem WTO, bylo by nutné početně zjistit příslušnou hodnotu podle článku 2.2.1.1 antidumpingové dohody a jejího výkladu formulovaného Odvolacím orgánem WTO ve sporu EU – bionafta (DS473). Podstatná zkreslení by v zemi vývozu musela spadat pod definici prodeje, který „se neuskutečňuje v běžném obchodním styku“, nebo z důvodu „zvláštní situace na trhu“. Společnost Shenghua za třetí tvrdila, že i když pojem „běžný obchodní styk“ není v antidumpingové dohodě výslovně definován, článek 2.2.1 stanoví, že prodej výrobku nelze považovat za prodej v běžném obchodním styku a nebude k němu přihlíženo, „pouze pokud [...] se tento prodej uskutečňuje během delšího období ve významných objemech a za ceny, které neumožňují pokrýt veškeré náklady [...]“. V této souvislosti společnost Shenghua rovněž tvrdila, že žadatel nijak neprokázal, že údajná podstatná zkreslení spadají buď pod definici prodeje, který „se neuskutečňuje v běžném obchodním styku“, nebo „zvláštní situace na trhu“.

EU – bionafta

pouze pokud [...] se tento prodej uskutečňuje během delšího období ve významných objemech a za ceny, které neumožňují pokrýt veškeré náklady [...]

| (72) | Komise měla za to, že ustanovení čl. 2 odst. 6a jsou plně v souladu s povinnostmi, které má Unie vůči WTO, a judikaturou citovanou společnostmi Ketong i Shenghua. S ohledem na závazky podle oddílu 15 protokolu o přistoupení Číny k WTO Komise připomíná, že v antidumpingových řízeních týkajících se výrobků z Číny platí pro stanovení běžné hodnoty nadále ty části oddílu 15 protokolu, jejichž platnost nevypršela, a to jak s ohledem na standardy tržního hospodářství, tak s ohledem na použití metodiky, která není založena na přísném porovnání s čínskými výrobky nebo náklady. |
| --- | --- |

(72)

Komise měla za to, že ustanovení čl. 2 odst. 6a jsou plně v souladu s povinnostmi, které má Unie vůči WTO, a judikaturou citovanou společnostmi Ketong i Shenghua. S ohledem na závazky podle oddílu 15 protokolu o přistoupení Číny k WTO Komise připomíná, že v antidumpingových řízeních týkajících se výrobků z Číny platí pro stanovení běžné hodnoty nadále ty části oddílu 15 protokolu, jejichž platnost nevypršela, a to jak s ohledem na standardy tržního hospodářství, tak s ohledem na použití metodiky, která není založena na přísném porovnání s čínskými výrobky nebo náklady.

| (73) | Pokud jde o spor EU – bionafta, příslušné rozhodnutí se netýkalo použití čl. 2 odst. 6a základního nařízení, ale konkrétního ustanovení čl. 2 odst. 5 základního nařízení. Komise je toho názoru, že právo WTO, jak je vykládá panel WTO a Odvolací orgán ve sporu EU – bionafta, povoluje použití údajů ze třetí země, které jsou řádně upraveny, pokud je tato úprava nutná a odůvodněná. Z důvodu existence podstatných zkreslení jsou náklady a ceny v zemi vývozu nevhodné pro početní zjištění běžné hodnoty. Za těchto okolností čl. 2 odst. 6a základního nařízení předpokládá početní zjištění nákladů na výrobu a prodej na základě nezkreslených cen nebo referenčních hodnot, včetně nezkreslených cen nebo referenčních hodnot ve vhodné reprezentativní zemi s podobnou úrovní rozvoje, jakou má země vývozu. |
| --- | --- |

(73)

Pokud jde o spor EU – bionafta, příslušné rozhodnutí se netýkalo použití čl. 2 odst. 6a základního nařízení, ale konkrétního ustanovení čl. 2 odst. 5 základního nařízení. Komise je toho názoru, že právo WTO, jak je vykládá panel WTO a Odvolací orgán ve sporu EU – bionafta, povoluje použití údajů ze třetí země, které jsou řádně upraveny, pokud je tato úprava nutná a odůvodněná. Z důvodu existence podstatných zkreslení jsou náklady a ceny v zemi vývozu nevhodné pro početní zjištění běžné hodnoty. Za těchto okolností čl. 2 odst. 6a základního nařízení předpokládá početní zjištění nákladů na výrobu a prodej na základě nezkreslených cen nebo referenčních hodnot, včetně nezkreslených cen nebo referenčních hodnot ve vhodné reprezentativní zemi s podobnou úrovní rozvoje, jakou má země vývozu.

EU – bionafta

EU – bionafta

| (74) | Pokud jde o tvrzení týkající se nedostatečných důkazů předložených žadatelem, právní základ a podpůrné důkazy se v podnětu týkaly podmínek pro použití čl. 2 odst. 6a základního nařízení. Jak je uvedeno v bodě 3 oznámení o zahájení řízení, Komise měla za to, že podnět poskytl dostatečné důkazy o podstatných zkresleních podle čl. 2 odst. 6a písm. e) základního nařízení k tomu, aby bylo možné šetření zahájit. V čl. 2 odst. 6a základního nařízení nejsou stanoveny žádné další důkazní požadavky, jak tato strana tvrdí. |
| --- | --- |

(74)

Pokud jde o tvrzení týkající se nedostatečných důkazů předložených žadatelem, právní základ a podpůrné důkazy se v podnětu týkaly podmínek pro použití čl. 2 odst. 6a základního nařízení. Jak je uvedeno v bodě 3 oznámení o zahájení řízení, Komise měla za to, že podnět poskytl dostatečné důkazy o podstatných zkresleních podle čl. 2 odst. 6a písm. e) základního nařízení k tomu, aby bylo možné šetření zahájit. V čl. 2 odst. 6a základního nařízení nejsou stanoveny žádné další důkazní požadavky, jak tato strana tvrdí.

| (75) | Komise proto tato tvrzení společností Ketong a Shenghua zamítla. |
| --- | --- |

(75)

Komise proto tato tvrzení společností Ketong a Shenghua zamítla.

| (76) | Společnost Ketong uvedla, že prvky jejích nákladů nebo cen, u kterých Komise zkreslení neprokázala, by neměly být upraveny ani stanoveny na jiném základě. |
| --- | --- |

(76)

Společnost Ketong uvedla, že prvky jejích nákladů nebo cen, u kterých Komise zkreslení neprokázala, by neměly být upraveny ani stanoveny na jiném základě.

| (77) | Společnost Shenghua uvedla, že pokud se Komise rozhodne použít čl. 2 odst. 6a základního nařízení, bylo by nepřiměřené nahradit všechny faktory nákladů údaji z jiných zdrojů, neboť podle znění tohoto ustanovení se nahradí nezkreslenými cenami nebo referenčními hodnotami pouze ty výrobní náklady a náklady na prodej, u nichž se prokáže, že jsou zkreslené. Společnost Shenghua konkrétně tvrdila, že žadatel neprokázal, že by náklady práce v čínském odvětví kalciumsilicia byly zkreslené, a proto měla Komise použít skutečné náklady práce, jak je uvedli vyvážející výrobci. Podle společnosti Shenghua nebylo přiměřené nahradit tyto náklady práce náklady práce ve třetí zemi, jelikož byly ovlivněny několika faktory, například vztahem nabídky a poptávky na dotčeném trhu, stupněm automatizace výroby a úrovní cen komodit v daném regionu, ve kterém výrobci vykonávali svou činnost. K tomuto společnost Shenghua doplnila, že náklady práce se liší nejen mezi různými zeměmi, ale také mezi různými čínskými výrobci. Společnost Shenghua uvedla, že totéž platí i pro prodejní, správní a režijní náklady a pro zisk. |
| --- | --- |

(77)

Společnost Shenghua uvedla, že pokud se Komise rozhodne použít čl. 2 odst. 6a základního nařízení, bylo by nepřiměřené nahradit všechny faktory nákladů údaji z jiných zdrojů, neboť podle znění tohoto ustanovení se nahradí nezkreslenými cenami nebo referenčními hodnotami pouze ty výrobní náklady a náklady na prodej, u nichž se prokáže, že jsou zkreslené. Společnost Shenghua konkrétně tvrdila, že žadatel neprokázal, že by náklady práce v čínském odvětví kalciumsilicia byly zkreslené, a proto měla Komise použít skutečné náklady práce, jak je uvedli vyvážející výrobci. Podle společnosti Shenghua nebylo přiměřené nahradit tyto náklady práce náklady práce ve třetí zemi, jelikož byly ovlivněny několika faktory, například vztahem nabídky a poptávky na dotčeném trhu, stupněm automatizace výroby a úrovní cen komodit v daném regionu, ve kterém výrobci vykonávali svou činnost. K tomuto společnost Shenghua doplnila, že náklady práce se liší nejen mezi různými zeměmi, ale také mezi různými čínskými výrobci. Společnost Shenghua uvedla, že totéž platí i pro prodejní, správní a režijní náklady a pro zisk.

| (78) | V reakci na tvrzení týkající se nedostatku důkazů o zkreslení v oblasti nákladů práce ve fázi zahájení řízení odkazuje Komise na své odůvodnění ve 41. a 63. bodě odůvodnění. K určení skutečné existence podstatných zkreslení a následnému použití metodiky stanovené v čl. 2 odst. 6a písm. a) dojde pouze v době poskytnutí prozatímních a/nebo konečných informací. Komise v tomto případě považovala důkaz podstatného zkreslení předložený žadatelem za dostatečný pro zahájení šetření na tomto základě. Komise sice uznává, že se mzdové náklady mohou v jednotlivých zemích nebo dokonce odvětvích lišit, na základě svého šetření však zjistila, že je trh práce v ČLR narušen na celostátní úrovni. Otázky související s čínským trhem práce, včetně neexistence odborových svazů nezávislých na vládě a omezení mobility pracovních sil v důsledku systému registrace domácností, narušují tvorbu mezd u všech hospodářských subjektů v ČLR. Skutečnost, že mzdové náklady mohou být v jiných zemích odlišné nebo že se mohou lišit v rámci ČLR, na tomto zjištění nic nemění. |
| --- | --- |

(78)

V reakci na tvrzení týkající se nedostatku důkazů o zkreslení v oblasti nákladů práce ve fázi zahájení řízení odkazuje Komise na své odůvodnění ve 41. a 63. bodě odůvodnění. K určení skutečné existence podstatných zkreslení a následnému použití metodiky stanovené v čl. 2 odst. 6a písm. a) dojde pouze v době poskytnutí prozatímních a/nebo konečných informací. Komise v tomto případě považovala důkaz podstatného zkreslení předložený žadatelem za dostatečný pro zahájení šetření na tomto základě. Komise sice uznává, že se mzdové náklady mohou v jednotlivých zemích nebo dokonce odvětvích lišit, na základě svého šetření však zjistila, že je trh práce v ČLR narušen na celostátní úrovni. Otázky související s čínským trhem práce, včetně neexistence odborových svazů nezávislých na vládě a omezení mobility pracovních sil v důsledku systému registrace domácností, narušují tvorbu mezd u všech hospodářských subjektů v ČLR. Skutečnost, že mzdové náklady mohou být v jiných zemích odlišné nebo že se mohou lišit v rámci ČLR, na tomto zjištění nic nemění.

| (79) | Komise během šetření dále zjistila, jak je podrobně uvedeno v 51. až 55. bodě odůvodnění, že trhy se vstupy používanými výrobci kalciumsilicia v ČLR byly zasaženy řadou podstatných zkreslení, a to nejen konkrétních, ale také průřezových. Stejná situace byla zjištěna u výrobců základních vstupů používaných k výrobě kalciumsilicia i jeho surovin. Komise proto dospěla k závěru, že všechny náklady na vstupy používané při výrobě výrobku, který je předmětem šetření, včetně energie, byly v ČLR zkreslené. Tvrzení společnosti Shenghua, že mezi různými zeměmi existují rozdíly v nákladech na energii, nic na posouzení Komise, pokud jde o zkreslení cen energie v ČLR, nemění. |
| --- | --- |

(79)

Komise během šetření dále zjistila, jak je podrobně uvedeno v 51. až 55. bodě odůvodnění, že trhy se vstupy používanými výrobci kalciumsilicia v ČLR byly zasaženy řadou podstatných zkreslení, a to nejen konkrétních, ale také průřezových. Stejná situace byla zjištěna u výrobců základních vstupů používaných k výrobě kalciumsilicia i jeho surovin. Komise proto dospěla k závěru, že všechny náklady na vstupy používané při výrobě výrobku, který je předmětem šetření, včetně energie, byly v ČLR zkreslené. Tvrzení společnosti Shenghua, že mezi různými zeměmi existují rozdíly v nákladech na energii, nic na posouzení Komise, pokud jde o zkreslení cen energie v ČLR, nemění.

| (80) | Ustanovení čl. 2 odst. 6a písm. a) základního nařízení v tomto ohledu sice umožňuje použití domácích nákladů, včetně nákladů práce a nákladů na energii, pokud se zjistí, že nejsou zkreslené, ve spisu se však nenacházejí žádné důkazy o tom, že se rozsáhlá zkreslení na úrovni celé země nevztahují na výrobce kalciumsilicia. Při početním zjišťování běžné hodnoty proto nemohly být žádné takové domácí náklady použity. |
| --- | --- |

(80)

Ustanovení čl. 2 odst. 6a písm. a) základního nařízení v tomto ohledu sice umožňuje použití domácích nákladů, včetně nákladů práce a nákladů na energii, pokud se zjistí, že nejsou zkreslené, ve spisu se však nenacházejí žádné důkazy o tom, že se rozsáhlá zkreslení na úrovni celé země nevztahují na výrobce kalciumsilicia. Při početním zjišťování běžné hodnoty proto nemohly být žádné takové domácí náklady použity.

| (81) | Pokud jde o prodejní, správní a režijní náklady a zisk, Komise konstatovala, že pokud se zjistí, že z důvodu existence podstatných zkreslení v zemi vývozu v souladu s čl. 2 odst. 6a písm. b) základního nařízení není vhodné použít domácí ceny a náklady v zemi vývozu, může Komise stanovit běžnou hodnotu prostřednictvím odkazu na nezkreslené ceny nebo referenční hodnoty ve vhodné reprezentativní zemi pro každého vyvážejícího výrobce podle čl. 2 odst. 6a písm. a). Komise zdůrazňuje, že tento článek rovněž konkrétně požaduje, aby početně zjištěná běžná hodnota zahrnovala přiměřenou částku správních, prodejních a režijních nákladů a zisk. Pokud Komise během svého šetření na základě všech důkazů ve spisu prokáže existenci podstatných zkreslení, která mají vliv na dotčený výrobek, v zemi vývozu, vyplývá z toho, že prodejní, správní a režijní náklady vyvážejících výrobců jsou rovněž ovlivněny uvedenými zkresleními. |
| --- | --- |

(81)

Pokud jde o prodejní, správní a režijní náklady a zisk, Komise konstatovala, že pokud se zjistí, že z důvodu existence podstatných zkreslení v zemi vývozu v souladu s čl. 2 odst. 6a písm. b) základního nařízení není vhodné použít domácí ceny a náklady v zemi vývozu, může Komise stanovit běžnou hodnotu prostřednictvím odkazu na nezkreslené ceny nebo referenční hodnoty ve vhodné reprezentativní zemi pro každého vyvážejícího výrobce podle čl. 2 odst. 6a písm. a). Komise zdůrazňuje, že tento článek rovněž konkrétně požaduje, aby početně zjištěná běžná hodnota zahrnovala přiměřenou částku správních, prodejních a režijních nákladů a zisk. Pokud Komise během svého šetření na základě všech důkazů ve spisu prokáže existenci podstatných zkreslení, která mají vliv na dotčený výrobek, v zemi vývozu, vyplývá z toho, že prodejní, správní a režijní náklady vyvážejících výrobců jsou rovněž ovlivněny uvedenými zkresleními.

| (82) | Tvrzení předložená společnostmi Shenghua a Ketong byla proto zamítnuta. |
| --- | --- |

(82)

Tvrzení předložená společnostmi Shenghua a Ketong byla proto zamítnuta.

| (83) | Společnost Shenghua rovněž tvrdila, že i kdyby byly použity údaje z jiných zdrojů, bylo by nepřiměřené použít údaje ze třetí země jako nezkreslenou cenu. Společnost Shenghua poukázala na záměr Komise odkazovat na databázi Global Trade Atlas (dále jen „GTA“), pokud jde o dovozní ceny reprezentativní země, a měla za to, že během období šetření nakupovala všechny suroviny pro výrobu výrobku, který je předmětem šetření, na domácím trhu. Komise by proto měla použít spolehlivější a rozumnější zdroj údajů a bez ohledu na použitý zdroj údajů by měla provést náležité úpravy (například u nákladů na dodání), aby se zajistilo, že údajná nezkreslená cena je stanovena za stejných podmínek nákupu jako suroviny nakoupené společností Shenghua. |
| --- | --- |

(83)

Společnost Shenghua rovněž tvrdila, že i kdyby byly použity údaje z jiných zdrojů, bylo by nepřiměřené použít údaje ze třetí země jako nezkreslenou cenu. Společnost Shenghua poukázala na záměr Komise odkazovat na databázi Global Trade Atlas (dále jen „GTA“), pokud jde o dovozní ceny reprezentativní země, a měla za to, že během období šetření nakupovala všechny suroviny pro výrobu výrobku, který je předmětem šetření, na domácím trhu. Komise by proto měla použít spolehlivější a rozumnější zdroj údajů a bez ohledu na použitý zdroj údajů by měla provést náležité úpravy (například u nákladů na dodání), aby se zajistilo, že údajná nezkreslená cena je stanovena za stejných podmínek nákupu jako suroviny nakoupené společností Shenghua.

| (84) | Komise k této připomínce podotkla, že z důvodů uvedených ve 41. až 63. bodě odůvodnění použije v rámci tohoto šetření čl. 2 odst. 6a základního nařízení. Komise je proto povinna použít nezkreslené náklady ve vhodné reprezentativní zemi, u kterých lze zajistit, že použité náklady nebudou ovlivněny zkreslením a budou k dispozici na základě snadno dostupných údajů, jako jsou údaje o dovozu uvedené v databázi GTA. Vzhledem k tomu, že společnost Shenghua neposkytla žádné údaje, které by odůvodňovaly její tvrzení týkající se náležitých úprav (například u vyšších nákladů na dodání), má se za to, že hodnoty dovozu reprezentativní země splňují kritéria čl. 2 odst. 6a základního nařízení a poskytují přiměřený odhad ceny v reprezentativní zemi, včetně nákladů na dodání. Dále vzhledem k tomu, že dovážené vstupy konkurují na domácím trhu dané reprezentativní země z hlediska cen, je Komise považovala za spolehlivý ukazatel. Pokud by v případě dovozu nebyly zohledněny všechny náklady na dodání, výsledná cena by neodrážela nezkreslenou cenu na trhu reprezentativní země. To by bylo v rozporu s čl. 2 odst. 6a písm. a) základního nařízení, a proto bylo toto tvrzení zamítnuto. |
| --- | --- |

(84)

Komise k této připomínce podotkla, že z důvodů uvedených ve 41. až 63. bodě odůvodnění použije v rámci tohoto šetření čl. 2 odst. 6a základního nařízení. Komise je proto povinna použít nezkreslené náklady ve vhodné reprezentativní zemi, u kterých lze zajistit, že použité náklady nebudou ovlivněny zkreslením a budou k dispozici na základě snadno dostupných údajů, jako jsou údaje o dovozu uvedené v databázi GTA. Vzhledem k tomu, že společnost Shenghua neposkytla žádné údaje, které by odůvodňovaly její tvrzení týkající se náležitých úprav (například u vyšších nákladů na dodání), má se za to, že hodnoty dovozu reprezentativní země splňují kritéria čl. 2 odst. 6a základního nařízení a poskytují přiměřený odhad ceny v reprezentativní zemi, včetně nákladů na dodání. Dále vzhledem k tomu, že dovážené vstupy konkurují na domácím trhu dané reprezentativní země z hlediska cen, je Komise považovala za spolehlivý ukazatel. Pokud by v případě dovozu nebyly zohledněny všechny náklady na dodání, výsledná cena by neodrážela nezkreslenou cenu na trhu reprezentativní země. To by bylo v rozporu s čl. 2 odst. 6a písm. a) základního nařízení, a proto bylo toto tvrzení zamítnuto.

| (85) | S ohledem na výše uvedené skutečnosti z dostupných důkazů vyplývá, že ceny výrobku, který je předmětem šetření, ani náklady na jeho výrobu, včetně nákladů na suroviny, energii a pracovní sílu, nejsou výsledkem volného působení tržních sil, protože jsou ovlivněny významnými zásahy státu ve smyslu čl. 2 odst. 6a písm. b) základního nařízení, jak ukazuje dopad jednoho nebo více příslušných prvků v něm uvedených. Na tomto základě a vzhledem k nespolupráci ze strany čínské vlády dospěla Komise k závěru, že v tomto případě není k určení běžné hodnoty vhodné použít domácí ceny a náklady. Komise proto přikročila k početnímu zjištění běžné hodnoty výhradně na základě výrobních nákladů a nákladů na prodej odrážejících nezkreslené ceny nebo referenční hodnoty, to jest v tomto případě na základě odpovídajících výrobních nákladů a nákladů na prodej ve vhodné reprezentativní zemi v souladu s čl. 2 odst. 6a písm. a) základního nařízení, jak o tom pojednává následující oddíl. |
| --- | --- |

(85)

S ohledem na výše uvedené skutečnosti z dostupných důkazů vyplývá, že ceny výrobku, který je předmětem šetření, ani náklady na jeho výrobu, včetně nákladů na suroviny, energii a pracovní sílu, nejsou výsledkem volného působení tržních sil, protože jsou ovlivněny významnými zásahy státu ve smyslu čl. 2 odst. 6a písm. b) základního nařízení, jak ukazuje dopad jednoho nebo více příslušných prvků v něm uvedených. Na tomto základě a vzhledem k nespolupráci ze strany čínské vlády dospěla Komise k závěru, že v tomto případě není k určení běžné hodnoty vhodné použít domácí ceny a náklady. Komise proto přikročila k početnímu zjištění běžné hodnoty výhradně na základě výrobních nákladů a nákladů na prodej odrážejících nezkreslené ceny nebo referenční hodnoty, to jest v tomto případě na základě odpovídajících výrobních nákladů a nákladů na prodej ve vhodné reprezentativní zemi v souladu s čl. 2 odst. 6a písm. a) základního nařízení, jak o tom pojednává následující oddíl.

3.3.   Reprezentativní země

Reprezentativní země

3.3.1.   Obecné poznámky

Obecné poznámky

| (86) | Volba reprezentativní země byla založena na těchto kritériích podle čl. 2 odst. 6a základního nařízení:






  — | úroveň hospodářského rozvoje podobná jako v Číně. Komise pro tento účel použila země s hrubým národním důchodem na obyvatele, který je podle databáze Světové banky podobný jako v Číně (39), |
| --- | --- | --- |

(86)

Volba reprezentativní země byla založena na těchto kritériích podle čl. 2 odst. 6a základního nařízení:

—

úroveň hospodářského rozvoje podobná jako v Číně. Komise pro tento účel použila země s hrubým národním důchodem na obyvatele, který je podle databáze Světové banky podobný jako v Číně (39),

39

| — | výroba dotčeného výrobku v dané zemi, |
| --- | --- |

—

výroba dotčeného výrobku v dané zemi,

| — | dostupnost relevantních veřejných údajů v reprezentativní zemi, |
| --- | --- |

—

dostupnost relevantních veřejných údajů v reprezentativní zemi,

| — | je-li možných reprezentativních zemí více, měly by případně dostat přednost země s náležitou úrovní sociální a environmentální ochrany. |
| --- | --- |

—

je-li možných reprezentativních zemí více, měly by případně dostat přednost země s náležitou úrovní sociální a environmentální ochrany.

| (87) | Jak je vysvětleno ve 35. a 36. bodě odůvodnění, Komise zveřejnila dvě poznámky ke spisu týkající se zdrojů pro určení běžné hodnoty. Tyto poznámky popisovaly skutečnosti a důkazy, na nichž jsou založena příslušná kritéria, a zabývaly se také připomínkami stran k těmto prvkům a k příslušným zdrojům. Ve druhé poznámce o výrobních činitelích Komise informovala zúčastněné strany o svém záměru použít v tomto případě jako vhodnou reprezentativní zemi Brazílii, pokud se potvrdí existence podstatných zkreslení podle čl. 2 odst. 6a základního nařízení. |
| --- | --- |

(87)

Jak je vysvětleno ve 35. a 36. bodě odůvodnění, Komise zveřejnila dvě poznámky ke spisu týkající se zdrojů pro určení běžné hodnoty. Tyto poznámky popisovaly skutečnosti a důkazy, na nichž jsou založena příslušná kritéria, a zabývaly se také připomínkami stran k těmto prvkům a k příslušným zdrojům. Ve druhé poznámce o výrobních činitelích Komise informovala zúčastněné strany o svém záměru použít v tomto případě jako vhodnou reprezentativní zemi Brazílii, pokud se potvrdí existence podstatných zkreslení podle čl. 2 odst. 6a základního nařízení.

3.3.2.   Úroveň hospodářského rozvoje podobná jako v ČLR

Úroveň hospodářského rozvoje podobná jako v ČLR

| (88) | V první poznámce o činitelích výroby určila Komise Argentinu, Brazílii, Kazachstán, Malajsii a Mexiko jako země, které Světová banka považuje za země s úrovní hospodářského rozvoje obdobnou úrovni Číny, tj. všechny jsou zařazeny do kategorie zemí s „vyššími středními příjmy“ na základě hrubého národního důchodu. |
| --- | --- |

(88)

V první poznámce o činitelích výroby určila Komise Argentinu, Brazílii, Kazachstán, Malajsii a Mexiko jako země, které Světová banka považuje za země s úrovní hospodářského rozvoje obdobnou úrovni Číny, tj. všechny jsou zařazeny do kategorie zemí s „vyššími středními příjmy“ na základě hrubého národního důchodu.

| (89) | Zúčastněné strany nepředložily žádné připomínky týkající se podobnosti úrovně hospodářského rozvoje zemí, které Komise určila, s úrovní ČLR. |
| --- | --- |

(89)

Zúčastněné strany nepředložily žádné připomínky týkající se podobnosti úrovně hospodářského rozvoje zemí, které Komise určila, s úrovní ČLR.

| (90) | Společnost Ketong uvedla, že Světová banka mezi země s „vyššími středními příjmy“ řadí, podobně jako ČLR, rovněž Rusko, a požádala Komisi, aby tuto zemi rovněž považovala za potenciální reprezentativní zemi. Komise však v Rusku nenalezla žádného výrobce kalciumsilicia s veřejně dostupnými finančními informacemi, které by byly reprezentativní pro účely početního zjištění běžné hodnoty výrobku, který je předmětem šetření, a tuto zemi proto dále neposuzovala. |
| --- | --- |

(90)

Společnost Ketong uvedla, že Světová banka mezi země s „vyššími středními příjmy“ řadí, podobně jako ČLR, rovněž Rusko, a požádala Komisi, aby tuto zemi rovněž považovala za potenciální reprezentativní zemi. Komise však v Rusku nenalezla žádného výrobce kalciumsilicia s veřejně dostupnými finančními informacemi, které by byly reprezentativní pro účely početního zjištění běžné hodnoty výrobku, který je předmětem šetření, a tuto zemi proto dále neposuzovala.

3.3.3.   Dostupnost relevantních veřejných údajů v reprezentativní zemi

Dostupnost relevantních veřejných údajů v reprezentativní zemi

| (91) | V první poznámce Komise určila Brazílii a Argentinu jako země, u kterých je známo, že v nich probíhá výroba kalciumsilicia. V této poznámce Komise dále určila Kazachstán, Malajsii a Mexiko jako země vyrábějící feroslitiny, což je odvětví, které se z hlediska výrobního procesu a výrobních činitelů nejvíce podobá odvětví kalciumsilicia, jež by mohla použít v případě nedostatku vhodných údajů ze zemí vyrábějících kalciumsilicium. Připomínky byly obdrženy od společností Ketong, Shenghua a od žadatele. |
| --- | --- |

(91)

V první poznámce Komise určila Brazílii a Argentinu jako země, u kterých je známo, že v nich probíhá výroba kalciumsilicia. V této poznámce Komise dále určila Kazachstán, Malajsii a Mexiko jako země vyrábějící feroslitiny, což je odvětví, které se z hlediska výrobního procesu a výrobních činitelů nejvíce podobá odvětví kalciumsilicia, jež by mohla použít v případě nedostatku vhodných údajů ze zemí vyrábějících kalciumsilicium. Připomínky byly obdrženy od společností Ketong, Shenghua a od žadatele.

| (92) | Komise určila dva výrobce kalciumsilicia v Brazílii a jednoho v Argentině, u nichž byly veřejně dostupné finanční informace. Novější finanční údaje (tj. z roku 2019) však byly k dispozici pouze u argentinského výrobce a u jednoho ze dvou brazilských výrobců (Rima Industrial S.A.). |
| --- | --- |

(92)

Komise určila dva výrobce kalciumsilicia v Brazílii a jednoho v Argentině, u nichž byly veřejně dostupné finanční informace. Novější finanční údaje (tj. z roku 2019) však byly k dispozici pouze u argentinského výrobce a u jednoho ze dvou brazilských výrobců (Rima Industrial S.A.).

| (93) | Žadatel vzal na vědomí, že Brazílie zůstala jednou z možných reprezentativních zemí, a podpořil její potenciální výběr jako reprezentativní země, jak v podnětu původně navrhoval. |
| --- | --- |

(93)

Žadatel vzal na vědomí, že Brazílie zůstala jednou z možných reprezentativních zemí, a podpořil její potenciální výběr jako reprezentativní země, jak v podnětu původně navrhoval.

| (94) | Společnosti Shenghua i Ketong ve svých připomínkách k první poznámce tvrdily, že Brazílie nemůže být vhodnou reprezentativní zemí, protože objem dovozu několika surovin (jako je elektrodová pasta a křemen/křemenec) je nízký, a není tedy reprezentativní. |
| --- | --- |

(94)

Společnosti Shenghua i Ketong ve svých připomínkách k první poznámce tvrdily, že Brazílie nemůže být vhodnou reprezentativní zemí, protože objem dovozu několika surovin (jako je elektrodová pasta a křemen/křemenec) je nízký, a není tedy reprezentativní.

| (95) | U elektrodové pasty však dovoz do Brazílie odpovídal nejméně 10 % hlášené spotřeby v Číně, a je proto považován za reprezentativní. Pokud jde o křemenec, Komise nepovažovala nízký objem dovozu do Brazílie za reprezentativní a vrátila se k průměrné nákupní ceně placené výrobci v Unii jako ke vhodné referenční hodnotě. |
| --- | --- |

(95)

U elektrodové pasty však dovoz do Brazílie odpovídal nejméně 10 % hlášené spotřeby v Číně, a je proto považován za reprezentativní. Pokud jde o křemenec, Komise nepovažovala nízký objem dovozu do Brazílie za reprezentativní a vrátila se k průměrné nákupní ceně placené výrobci v Unii jako ke vhodné referenční hodnotě.

| (96) | Společnost Shenghua tvrdila, že cena elektřiny v Brazílii je příliš vysoká, a žádala Komisi, aby z tohoto důvodu Brazílii jako reprezentativní zemi zamítla. |
| --- | --- |

(96)

Společnost Shenghua tvrdila, že cena elektřiny v Brazílii je příliš vysoká, a žádala Komisi, aby z tohoto důvodu Brazílii jako reprezentativní zemi zamítla.

| (97) | Komise konstatovala, že v kritériích výběru reprezentativní země stanovených v základním nařízení není nikde uvedeno, že by ceny veřejných služeb musely být v určitém rozmezí. Tento argument byl proto zamítnut. |
| --- | --- |

(97)

Komise konstatovala, že v kritériích výběru reprezentativní země stanovených v základním nařízení není nikde uvedeno, že by ceny veřejných služeb musely být v určitém rozmezí. Tento argument byl proto zamítnut.

| (98) | Ve svých připomínkách k první poznámce společnost Ketong tvrdila, že trh s elektřinou v Brazílii je narušený, protože 1) brazilská vláda je hlavním akcionářem výrobce elektřiny Eletrobrás a 2) brazilská vláda reguluje cenu elektřiny prostřednictvím regulačního orgánu Agência Nacional de Energia Elétrica (dále jen „ANEEL“). Proto by Brazílie nebyla vhodnou reprezentativní zemí. |
| --- | --- |

(98)

Ve svých připomínkách k první poznámce společnost Ketong tvrdila, že trh s elektřinou v Brazílii je narušený, protože 1) brazilská vláda je hlavním akcionářem výrobce elektřiny Eletrobrás a 2) brazilská vláda reguluje cenu elektřiny prostřednictvím regulačního orgánu Agência Nacional de Energia Elétrica (dále jen „ANEEL“). Proto by Brazílie nebyla vhodnou reprezentativní zemí.

| (99) | Komise uvedla, že společnost Ketong neposkytla žádné důkazy o tom, že by státní vlastnictví společnosti Eletrobrás vedlo ke narušení trhu s elektřinou v Brazílii, a zejména že by mělo dopad na výrobce kalciumsilicia, pokud jde o cenu elektřiny, kterou platili během období šetření. Kupříkladu, ačkoli 52 % akcií společnosti Eletrobrás vlastní vláda, zbytek akcií je veřejně obchodovatelný. Tato otázka je dále posouzena níže ve 133. bodě odůvodnění na základě dalších důkazů obdržených od zúčastněných stran a ve 152. bodě odůvodnění. |
| --- | --- |

(99)

Komise uvedla, že společnost Ketong neposkytla žádné důkazy o tom, že by státní vlastnictví společnosti Eletrobrás vedlo ke narušení trhu s elektřinou v Brazílii, a zejména že by mělo dopad na výrobce kalciumsilicia, pokud jde o cenu elektřiny, kterou platili během období šetření. Kupříkladu, ačkoli 52 % akcií společnosti Eletrobrás vlastní vláda, zbytek akcií je veřejně obchodovatelný. Tato otázka je dále posouzena níže ve 133. bodě odůvodnění na základě dalších důkazů obdržených od zúčastněných stran a ve 152. bodě odůvodnění.

| (100) | Společnost Shenghua tvrdila, že Brazílie je vysoce chráněným trhem a zemí, která se uchýlila ke „značnému počtu opatření potenciálně omezujících obchod“, což Komise ve svém hodnocení dovozních omezení v Brazílii potvrdila (40). |
| --- | --- |

(100)

Společnost Shenghua tvrdila, že Brazílie je vysoce chráněným trhem a zemí, která se uchýlila ke „značnému počtu opatření potenciálně omezujících obchod“, což Komise ve svém hodnocení dovozních omezení v Brazílii potvrdila (40).

40

| (101) | V první poznámce Komise uvedla, že v Brazílii nezjistila žádné narušení obchodu, které by mělo vliv na hlavní vstupy pro výrobu kalciumsilicia. Společnost Shenghua neprokázala, že by taková narušení existovala, ať už pokud jde o kalciumsilicium, nebo hlavní výrobní činitele. Toto tvrzení bylo považováno za neopodstatněné, a proto bylo zamítnuto. |
| --- | --- |

(101)

V první poznámce Komise uvedla, že v Brazílii nezjistila žádné narušení obchodu, které by mělo vliv na hlavní vstupy pro výrobu kalciumsilicia. Společnost Shenghua neprokázala, že by taková narušení existovala, ať už pokud jde o kalciumsilicium, nebo hlavní výrobní činitele. Toto tvrzení bylo považováno za neopodstatněné, a proto bylo zamítnuto.

| (102) | Společnost Ketong dále tvrdila, že brazilští výrobci určení Komisí jsou aktivní v celé škále hospodářských činností, a jejich náklady, příjmy a zisky proto neodrážejí náklady výrobce kalciumsilicia. |
| --- | --- |

(102)

Společnost Ketong dále tvrdila, že brazilští výrobci určení Komisí jsou aktivní v celé škále hospodářských činností, a jejich náklady, příjmy a zisky proto neodrážejí náklady výrobce kalciumsilicia.

| (103) | Komise v první poznámce uznala, že brazilští výrobci mají i jiné činnosti než výrobu a prodej kalciumsilicia a že jejich finanční výkazy neumožňují rozdělení finančních výsledků podle jednotlivých výrobků. Komise objasnila, že tato skutečnost sama o sobě neoslabuje reprezentativnost těchto společností a že tedy může použít finanční výsledky na úrovni společností při stanovení referenčních hodnot pro prodejní, správní a režijní náklady a pro zisk. Tvrzení bylo proto zamítnuto. |
| --- | --- |

(103)

Komise v první poznámce uznala, že brazilští výrobci mají i jiné činnosti než výrobu a prodej kalciumsilicia a že jejich finanční výkazy neumožňují rozdělení finančních výsledků podle jednotlivých výrobků. Komise objasnila, že tato skutečnost sama o sobě neoslabuje reprezentativnost těchto společností a že tedy může použít finanční výsledky na úrovni společností při stanovení referenčních hodnot pro prodejní, správní a režijní náklady a pro zisk. Tvrzení bylo proto zamítnuto.

| (104) | Společnost Shenghua tvrdila, že prodejní, správní a režijní náklady a zisk jediné společnosti nejsou spolehlivé ani reprezentativní údaje pro účely početního zjištění běžné hodnoty. |
| --- | --- |

(104)

Společnost Shenghua tvrdila, že prodejní, správní a režijní náklady a zisk jediné společnosti nejsou spolehlivé ani reprezentativní údaje pro účely početního zjištění běžné hodnoty.

| (105) | Komise uvedla, že společnost Shenghua neodůvodnila, proč by prodejní, správní a režijní náklady a zisk jediného výrobce nemohly být spolehlivé nebo reprezentativní pro početní zjištění běžné hodnoty. Společnost Shenghua dále neuvedla jiné výrobce v Brazílii se snadno dostupnými veřejnými finančními informacemi, které by mohly být přidány do souboru údajů. Tvrzení bylo proto zamítnuto. |
| --- | --- |

(105)

Komise uvedla, že společnost Shenghua neodůvodnila, proč by prodejní, správní a režijní náklady a zisk jediného výrobce nemohly být spolehlivé nebo reprezentativní pro početní zjištění běžné hodnoty. Společnost Shenghua dále neuvedla jiné výrobce v Brazílii se snadno dostupnými veřejnými finančními informacemi, které by mohly být přidány do souboru údajů. Tvrzení bylo proto zamítnuto.

| (106) | Společnost Ketong dále tvrdila, že není vhodné používat finanční údaje z databáze Dun & Bradstreet, protože nejsou dostatečně podrobné na to, aby poskytly nezbytné informace pro přesný výpočet dumpingového rozpětí. |
| --- | --- |

(106)

Společnost Ketong dále tvrdila, že není vhodné používat finanční údaje z databáze Dun & Bradstreet, protože nejsou dostatečně podrobné na to, aby poskytly nezbytné informace pro přesný výpočet dumpingového rozpětí.

| (107) | Komise konstatovala, že globální finanční databáze společnosti Dun & Bradstreet je nástroj, který používá k získávání finančních výkazů a ukazatelů konkrétních společností v možných reprezentativních zemích. V této souvislosti Komise objasnila, že pojmy „přímé náklady“ a „nepřímé náklady“ používané v databázi Dun & Bradstreet označují „náklady na prodané zboží“, resp. „provozní náklady“. Na rozdíl od tvrzení společnosti Ketong má tedy Komise k dispozici údaje, které jsou dostatečně podrobné, aby jí umožnily zjistit příslušné informace pro početní zjištění běžné hodnoty podle čl. 2 odst. 6a základního nařízení. Tvrzení bylo proto zamítnuto. |
| --- | --- |

(107)

Komise konstatovala, že globální finanční databáze společnosti Dun & Bradstreet je nástroj, který používá k získávání finančních výkazů a ukazatelů konkrétních společností v možných reprezentativních zemích. V této souvislosti Komise objasnila, že pojmy „přímé náklady“ a „nepřímé náklady“ používané v databázi Dun & Bradstreet označují „náklady na prodané zboží“, resp. „provozní náklady“. Na rozdíl od tvrzení společnosti Ketong má tedy Komise k dispozici údaje, které jsou dostatečně podrobné, aby jí umožnily zjistit příslušné informace pro početní zjištění běžné hodnoty podle čl. 2 odst. 6a základního nařízení. Tvrzení bylo proto zamítnuto.

| (108) | Společnosti Shenghua i Ketong tvrdily, že Argentina není vhodnou reprezentativní zemí kvůli narušení obchodu s polokoksem, který je jedním z nejdůležitějších výrobních činitelů, o čemž se Komise zmínila již v první poznámce. |
| --- | --- |

(108)

Společnosti Shenghua i Ketong tvrdily, že Argentina není vhodnou reprezentativní zemí kvůli narušení obchodu s polokoksem, který je jedním z nejdůležitějších výrobních činitelů, o čemž se Komise zmínila již v první poznámce.

| (109) | Komise souhlasila s tím, že narušení obchodu (v tomto případě vývozní licence a daně) mohou vysvětlovat nízký objem dovozu polokoksu do Argentiny, a proto by použití dovozní ceny jako referenční ceny nebylo vhodné. |
| --- | --- |

(109)

Komise souhlasila s tím, že narušení obchodu (v tomto případě vývozní licence a daně) mohou vysvětlovat nízký objem dovozu polokoksu do Argentiny, a proto by použití dovozní ceny jako referenční ceny nebylo vhodné.

| (110) | Společnost Ketong dále tvrdila, že pokud by Komise dospěla k závěru, že trh s mnoha vstupy v Číně je narušený, musela by považovat rovněž argentinský trh za narušený, protože řada klíčových vstupů do Argentiny pochází z Číny. |
| --- | --- |

(110)

Společnost Ketong dále tvrdila, že pokud by Komise dospěla k závěru, že trh s mnoha vstupy v Číně je narušený, musela by považovat rovněž argentinský trh za narušený, protože řada klíčových vstupů do Argentiny pochází z Číny.

| (111) | Komise toto tvrzení zamítla, protože na rozdíl od tvrzení společnosti Ketong byla převážná většina vstupů, s výjimkou polokoksu, do Argentiny dovážena z jiných zemí než z Číny. V první poznámce Komise uvedla, že do Argentiny se dováželo jen velmi omezené množství polokoksu nepocházejícího z Číny. Komise proto v této fázi usoudila, že objem dovozu polokoksu do Argentiny není reprezentativní. Polokoks představuje přibližně 10 % výrobních nákladů dotčeného výrobku. |
| --- | --- |

(111)

Komise toto tvrzení zamítla, protože na rozdíl od tvrzení společnosti Ketong byla převážná většina vstupů, s výjimkou polokoksu, do Argentiny dovážena z jiných zemí než z Číny. V první poznámce Komise uvedla, že do Argentiny se dováželo jen velmi omezené množství polokoksu nepocházejícího z Číny. Komise proto v této fázi usoudila, že objem dovozu polokoksu do Argentiny není reprezentativní. Polokoks představuje přibližně 10 % výrobních nákladů dotčeného výrobku.

| (112) | Žadatel dále tvrdil, že Argentina nemůže v této fázi šetření splňovat kritéria pro výběr jako reprezentativní země vzhledem k veřejně dostupným informacím o jediném výrobci dotčeného výrobku v této zemi, který vykazuje ztrátu. |
| --- | --- |

(112)

Žadatel dále tvrdil, že Argentina nemůže v této fázi šetření splňovat kritéria pro výběr jako reprezentativní země vzhledem k veřejně dostupným informacím o jediném výrobci dotčeného výrobku v této zemi, který vykazuje ztrátu.

| (113) | Komise souhlasila s tím, že jediného argentinského výrobce kalciumsilicia, jehož finanční údaje jsou veřejně dostupné, nelze použít jako referenční hodnotu pro ziskové rozpětí, jelikož společnost v roce 2019 utrpěla ztrátu. V případě, že budou později k dispozici finanční údaje za rok 2020, může Komise Argentinu znovu zvážit jako reprezentativní zemi. |
| --- | --- |

(113)

Komise souhlasila s tím, že jediného argentinského výrobce kalciumsilicia, jehož finanční údaje jsou veřejně dostupné, nelze použít jako referenční hodnotu pro ziskové rozpětí, jelikož společnost v roce 2019 utrpěla ztrátu. V případě, že budou později k dispozici finanční údaje za rok 2020, může Komise Argentinu znovu zvážit jako reprezentativní zemi.

| (114) | Společnost Ketong požádala Komisi, aby jako reprezentativní zemi použila Rusko, neboť to bylo, podobně jako ČLR, Světovou bankou označeno za zemi s „vyššími středními příjmy“, vyrábí kalciumsilicium a má alespoň jednoho výrobce, společnost Kluchevsky Ferroalloy Plant PJSC. |
| --- | --- |

(114)

Společnost Ketong požádala Komisi, aby jako reprezentativní zemi použila Rusko, neboť to bylo, podobně jako ČLR, Světovou bankou označeno za zemi s „vyššími středními příjmy“, vyrábí kalciumsilicium a má alespoň jednoho výrobce, společnost Kluchevsky Ferroalloy Plant PJSC.

| (115) | Komise analyzovala tvrzení společnosti Ketong, pokud jde o použití Ruska jako vhodné reprezentativní země. Přezkoumala nejnovější finanční údaje předložené společností Ketong a týkající se ruského výrobce feroslitin, společnosti Kluchevsky Ferroalloy Plant PJSC, která podle svých internetových stránek údajně vyrábí také kalciumsilicium. Údaje se týkaly roku předcházejícího období šetření. Vzhledem k tomu, že z těchto údajů vyplýval téměř nulový zisk a velmi nízké prodejní, správní a režijní náklady, považovala Komise tyto údaje za nereprezentativní pro účely početního zjištění běžné hodnoty výrobku, který je předmětem šetření, podle čl. 2 odst. 6a písm. a) základního nařízení. |
| --- | --- |

(115)

Komise analyzovala tvrzení společnosti Ketong, pokud jde o použití Ruska jako vhodné reprezentativní země. Přezkoumala nejnovější finanční údaje předložené společností Ketong a týkající se ruského výrobce feroslitin, společnosti Kluchevsky Ferroalloy Plant PJSC, která podle svých internetových stránek údajně vyrábí také kalciumsilicium. Údaje se týkaly roku předcházejícího období šetření. Vzhledem k tomu, že z těchto údajů vyplýval téměř nulový zisk a velmi nízké prodejní, správní a režijní náklady, považovala Komise tyto údaje za nereprezentativní pro účely početního zjištění běžné hodnoty výrobku, který je předmětem šetření, podle čl. 2 odst. 6a písm. a) základního nařízení.

| (116) | Jelikož Komise nebyla schopna nalézt reprezentativní finanční údaje jiných možných výrobců kalciumsilicia v Rusku a společnost Ketong tyto údaje rovněž neposkytla, dospěla Komise k závěru, že Rusko není v této fázi šetření vhodnou reprezentativní zemí. |
| --- | --- |

(116)

Jelikož Komise nebyla schopna nalézt reprezentativní finanční údaje jiných možných výrobců kalciumsilicia v Rusku a společnost Ketong tyto údaje rovněž neposkytla, dospěla Komise k závěru, že Rusko není v této fázi šetření vhodnou reprezentativní zemí.

| (117) | Společnosti Shenghua a Ketong tvrdily, že Brazílie ani Argentina nejsou vhodnými reprezentativními zeměmi z důvodů uvedených v 94., 96., 98., 100., 102., 104., 106., 108., 110. a 112. bodě odůvodnění, a navrhly, že vzhledem k omezené celosvětové výrobě kalciumsilicia by měla Komise místo toho použít údaje od výrobců feroslitin a/nebo výrobců křemíkového kovu, neboť tyto výrobky mají podobnou strukturu nákladů jako kalciumsilicium. Navrhovaly, aby byl použit Kazachstán, jelikož se jedná o jednoho z největších producentů feroslitin s několika výrobci, jejichž prodejní, správní a režijní náklady a údaje o zisku lze použít. |
| --- | --- |

(117)

Společnosti Shenghua a Ketong tvrdily, že Brazílie ani Argentina nejsou vhodnými reprezentativními zeměmi z důvodů uvedených v 94., 96., 98., 100., 102., 104., 106., 108., 110. a 112. bodě odůvodnění, a navrhly, že vzhledem k omezené celosvětové výrobě kalciumsilicia by měla Komise místo toho použít údaje od výrobců feroslitin a/nebo výrobců křemíkového kovu, neboť tyto výrobky mají podobnou strukturu nákladů jako kalciumsilicium. Navrhovaly, aby byl použit Kazachstán, jelikož se jedná o jednoho z největších producentů feroslitin s několika výrobci, jejichž prodejní, správní a režijní náklady a údaje o zisku lze použít.

| (118) | Komise konstatovala, že vzhledem k přítomnosti zemí, ve kterých se kalciumsilicium vyrábí, není Kazachstán v této fázi šetření považován za vhodnou reprezentativní zemi podle kritérií stanovených v čl. 2 odst. 6a písm. a) základního nařízení, jelikož se nejedná o výrobce kalciumsilicia a nejsou o něm k dispozici žádné relevantní veřejné údaje. |
| --- | --- |

(118)

Komise konstatovala, že vzhledem k přítomnosti zemí, ve kterých se kalciumsilicium vyrábí, není Kazachstán v této fázi šetření považován za vhodnou reprezentativní zemi podle kritérií stanovených v čl. 2 odst. 6a písm. a) základního nařízení, jelikož se nejedná o výrobce kalciumsilicia a nejsou o něm k dispozici žádné relevantní veřejné údaje.

| (119) | Společnost Ketong dále tvrdila, že kvalita a úplnost údajů z databáze GTA, pokud jde o Kazachstán a Rusko, jsou nižší než v případě údajů ITC (Mezinárodní obchodní centrum), jež pak navrhla použít místo údajů z databáze GTA. Vzhledem k tomu, že Komise nemá v úmyslu použít žádnou z těchto zemí jako reprezentativní zemi, nebylo toto tvrzení v této fázi šetření dále zkoumáno. |
| --- | --- |

(119)

Společnost Ketong dále tvrdila, že kvalita a úplnost údajů z databáze GTA, pokud jde o Kazachstán a Rusko, jsou nižší než v případě údajů ITC (Mezinárodní obchodní centrum), jež pak navrhla použít místo údajů z databáze GTA. Vzhledem k tomu, že Komise nemá v úmyslu použít žádnou z těchto zemí jako reprezentativní zemi, nebylo toto tvrzení v této fázi šetření dále zkoumáno.

| (120) | Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem Komise v druhé poznámce informovala zúčastněné strany, že má v souladu s čl. 2 odst. 6a písm. a) první odrážkou základního nařízení v úmyslu použít jako vhodnou reprezentativní zemi Brazílii a finanční údaje společnosti Rima Industrial S.A., aby mohla stanovit nezkreslené ceny nebo referenční úrovně pro výpočet běžné hodnoty. |
| --- | --- |

(120)

Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem Komise v druhé poznámce informovala zúčastněné strany, že má v souladu s čl. 2 odst. 6a písm. a) první odrážkou základního nařízení v úmyslu použít jako vhodnou reprezentativní zemi Brazílii a finanční údaje společnosti Rima Industrial S.A., aby mohla stanovit nezkreslené ceny nebo referenční úrovně pro výpočet běžné hodnoty.

| (121) | Zúčastněné strany byly vyzvány, aby se ke vhodnosti Brazílie jako reprezentativní země a společnosti Rima Industrial S.A. jako výrobce v reprezentativní zemi vyjádřily. Připomínky byly obdrženy od společností Ketong, Shenghua a od žadatele. |
| --- | --- |

(121)

Zúčastněné strany byly vyzvány, aby se ke vhodnosti Brazílie jako reprezentativní země a společnosti Rima Industrial S.A. jako výrobce v reprezentativní zemi vyjádřily. Připomínky byly obdrženy od společností Ketong, Shenghua a od žadatele.

| (122) | Žadatel podpořil výběr Brazílie jako reprezentativní země a zamítl Kazachstán, Argentinu a Rusko jako nevhodné reprezentativní země. Ve svých připomínkách předložil žadatel nejnovější dostupné finanční údaje dvou známých brazilských výrobců kalciumsilicia zveřejněné v časopise Official Journal of Minas Gerais (41) (42). Žadatel dále tvrdil, že ruská společnost Kluchevsky Ferroalloy Plant PJSC, přestože podle svých internetových stránek údajně vyrábí kalciumsilicium, během posledních šesti let, včetně období šetření, kalciumsilicium nevyráběla a ani neměla v úmyslu v blízké budoucnosti kalciumsilicium vyrábět. |
| --- | --- |

(122)

Žadatel podpořil výběr Brazílie jako reprezentativní země a zamítl Kazachstán, Argentinu a Rusko jako nevhodné reprezentativní země. Ve svých připomínkách předložil žadatel nejnovější dostupné finanční údaje dvou známých brazilských výrobců kalciumsilicia zveřejněné v časopise Official Journal of Minas Gerais (41) (42). Žadatel dále tvrdil, že ruská společnost Kluchevsky Ferroalloy Plant PJSC, přestože podle svých internetových stránek údajně vyrábí kalciumsilicium, během posledních šesti let, včetně období šetření, kalciumsilicium nevyráběla a ani neměla v úmyslu v blízké budoucnosti kalciumsilicium vyrábět.

41

42

| (123) | Společnost Shenghua zopakovala své tvrzení, že ceny elektřiny v Brazílii jsou příliš vysoké, a Brazílie by proto neměla být považována za vhodnou reprezentativní zemi. Společnost Shenghua tvrdila, že prohlášení Komise, že nikde v kritériích pro výběr stanovených v základním nařízení není uvedeno, že by ceny veřejných služeb musely být v určitém rozmezí, aby mohla být určitá země vybrána jako reprezentativní země, jak je uvedeno v 97. bodě odůvodnění, není v souladu se základním nařízením a s antidumpingovou dohodou WTO, která vyžaduje, aby Komise, i kdyby se rozhodla nepoužít prodejní ceny nebo náklady společností v zemi původu, použila k určení běžné hodnoty přiměřené náhradní údaje. |
| --- | --- |

(123)

Společnost Shenghua zopakovala své tvrzení, že ceny elektřiny v Brazílii jsou příliš vysoké, a Brazílie by proto neměla být považována za vhodnou reprezentativní zemi. Společnost Shenghua tvrdila, že prohlášení Komise, že nikde v kritériích pro výběr stanovených v základním nařízení není uvedeno, že by ceny veřejných služeb musely být v určitém rozmezí, aby mohla být určitá země vybrána jako reprezentativní země, jak je uvedeno v 97. bodě odůvodnění, není v souladu se základním nařízením a s antidumpingovou dohodou WTO, která vyžaduje, aby Komise, i kdyby se rozhodla nepoužít prodejní ceny nebo náklady společností v zemi původu, použila k určení běžné hodnoty přiměřené náhradní údaje.

| (124) | Jak je uvedeno v 86. bodě odůvodnění, při výběru reprezentativní země použije Komise příslušná kritéria podle čl. 2 odst. 6a základního nařízení. Všechna tato kritéria splnila Brazílie. Skutečnost, že ceny elektřiny v Brazílii jsou vyšší než v jiných zemích, nevylučuje Brazílii jako vhodnou reprezentativní zemi. Tvrzení bylo proto zamítnuto. |
| --- | --- |

(124)

Jak je uvedeno v 86. bodě odůvodnění, při výběru reprezentativní země použije Komise příslušná kritéria podle čl. 2 odst. 6a základního nařízení. Všechna tato kritéria splnila Brazílie. Skutečnost, že ceny elektřiny v Brazílii jsou vyšší než v jiných zemích, nevylučuje Brazílii jako vhodnou reprezentativní zemi. Tvrzení bylo proto zamítnuto.

| (125) | Společnost Ketong tvrdila, že jediným důvodem, proč Komise odmítla Rusko jako reprezentativní zemi, byla skutečnost, že společnost Kluchevsky Ferroalloy Plant měla v roce 2019 nereprezentativní (tj. příliš nízké) ziskové rozpětí a prodejní, správní a režijní náklady. Společnost Ketong dále tvrdila, že ziskové rozpětí nebylo součástí testu podle čl. 2 odst. 6a základního nařízení pro výběr reprezentativní země a že údaje musely být pouze snadno dostupné. Podle společnosti Ketong nelze z tohoto právního ustanovení vyvodit žádný další „test reprezentativnosti“, a toto ustanovení proto nepředstavuje kritérium pro posouzení vhodnosti reprezentativní země. Společnost Ketong dále tvrdila, že i kdyby bylo ziskové rozpětí součástí testu, není jasné, proč měla být společnost Rima Industrial S.A. s pouze 3 % ziskovým rozpětím lepší než společnost Kluchevsky Ferroalloy Plant s nízkým, avšak stále kladným ziskovým rozpětím. |
| --- | --- |

(125)

Společnost Ketong tvrdila, že jediným důvodem, proč Komise odmítla Rusko jako reprezentativní zemi, byla skutečnost, že společnost Kluchevsky Ferroalloy Plant měla v roce 2019 nereprezentativní (tj. příliš nízké) ziskové rozpětí a prodejní, správní a režijní náklady. Společnost Ketong dále tvrdila, že ziskové rozpětí nebylo součástí testu podle čl. 2 odst. 6a základního nařízení pro výběr reprezentativní země a že údaje musely být pouze snadno dostupné. Podle společnosti Ketong nelze z tohoto právního ustanovení vyvodit žádný další „test reprezentativnosti“, a toto ustanovení proto nepředstavuje kritérium pro posouzení vhodnosti reprezentativní země. Společnost Ketong dále tvrdila, že i kdyby bylo ziskové rozpětí součástí testu, není jasné, proč měla být společnost Rima Industrial S.A. s pouze 3 % ziskovým rozpětím lepší než společnost Kluchevsky Ferroalloy Plant s nízkým, avšak stále kladným ziskovým rozpětím.

| (126) | Komise toto tvrzení zamítla. Podle čl. 2 odst. 6a písm. a) základního nařízení zahrnuje početně zjištěná běžná hodnota nezkreslenou a přiměřenou částku pro prodejní, správní a režijní náklady a pro zisk. Komise nepovažuje téměř nulové ziskové rozpětí za „přiměřenou částku“ ve smyslu čl. 2 odst. 6a písm. a) posledního odstavce základního nařízení. |
| --- | --- |

(126)

Komise toto tvrzení zamítla. Podle čl. 2 odst. 6a písm. a) základního nařízení zahrnuje početně zjištěná běžná hodnota nezkreslenou a přiměřenou částku pro prodejní, správní a režijní náklady a pro zisk. Komise nepovažuje téměř nulové ziskové rozpětí za „přiměřenou částku“ ve smyslu čl. 2 odst. 6a písm. a) posledního odstavce základního nařízení.

| (127) | Společnost Ketong dále tvrdila, že Rusko má kvalitnější údaje než Brazílie, a to z několika důvodů. Za prvé, společnost Rima Industrial se zabývá rozmanitějšími činnostmi než společnost Kluchevsky Ferroalloy Plant, která se zaměřuje na feroslitiny. Za druhé, společnost Ketong tvrdila, že Komise neodůvodnila své tvrzení, že přímé náklady společnosti Rima Industrial uvedené v databázi Dun&Bradstreet odpovídají nákladům na prodané zboží a nepřímé náklady představují provozní náklady. Údaje společnosti Kluchevsky Ferroalloy Plant naopak umožňovaly posoudit, co různé kategorie nákladů zahrnují. Za třetí, společnost Kluchevsky Ferroalloy Plant měla podrobnější prodejní, správní a režijní náklady. |
| --- | --- |

(127)

Společnost Ketong dále tvrdila, že Rusko má kvalitnější údaje než Brazílie, a to z několika důvodů. Za prvé, společnost Rima Industrial se zabývá rozmanitějšími činnostmi než společnost Kluchevsky Ferroalloy Plant, která se zaměřuje na feroslitiny. Za druhé, společnost Ketong tvrdila, že Komise neodůvodnila své tvrzení, že přímé náklady společnosti Rima Industrial uvedené v databázi Dun&Bradstreet odpovídají nákladům na prodané zboží a nepřímé náklady představují provozní náklady. Údaje společnosti Kluchevsky Ferroalloy Plant naopak umožňovaly posoudit, co různé kategorie nákladů zahrnují. Za třetí, společnost Kluchevsky Ferroalloy Plant měla podrobnější prodejní, správní a režijní náklady.

| (128) | Jak je vysvětleno ve 122. bodě odůvodnění, byly zpřístupněny novější finanční údaje týkající se dvou brazilských výrobců, které Komise určila. Podle těchto údajů zaznamenala společnost Rima Industrial S.A. v roce 2020 ztrátu. Společnost Bozel Brasil S.A. v roce 2020 naopak zaznamenala zisk. Jak je uvedeno v první poznámce, Komise použila údaje z roku 2020, protože byly k dispozici. Proto vzhledem k tomu, že na jedné straně společnost, která není zisková, není reprezentativní pro situaci na domácím trhu, a na druhé straně společnost Bozel Brasil S.A. vyrábí téměř výhradně kalciumsilicium, použila Komise údaje společnosti Bozel Brasil. Proto byla tato tvrzení zamítnuta. |
| --- | --- |

(128)

Jak je vysvětleno ve 122. bodě odůvodnění, byly zpřístupněny novější finanční údaje týkající se dvou brazilských výrobců, které Komise určila. Podle těchto údajů zaznamenala společnost Rima Industrial S.A. v roce 2020 ztrátu. Společnost Bozel Brasil S.A. v roce 2020 naopak zaznamenala zisk. Jak je uvedeno v první poznámce, Komise použila údaje z roku 2020, protože byly k dispozici. Proto vzhledem k tomu, že na jedné straně společnost, která není zisková, není reprezentativní pro situaci na domácím trhu, a na druhé straně společnost Bozel Brasil S.A. vyrábí téměř výhradně kalciumsilicium, použila Komise údaje společnosti Bozel Brasil. Proto byla tato tvrzení zamítnuta.

| (129) | Společnost Ketong dále zopakovala své tvrzení, že brazilský dovoz křemence nemusí být reprezentativní, zatímco ruská statistika dovozu křemence z ITC poskytuje spolehlivou referenční hodnotu ceny křemence pro průmyslové použití. |
| --- | --- |

(129)

Společnost Ketong dále zopakovala své tvrzení, že brazilský dovoz křemence nemusí být reprezentativní, zatímco ruská statistika dovozu křemence z ITC poskytuje spolehlivou referenční hodnotu ceny křemence pro průmyslové použití.

| (130) | Jak je vysvětleno v 90. a 115. bodě odůvodnění, Komise nepovažovala Rusko za vhodnou reprezentativní zemi. Pokud jde o referenční hodnotu křemence, Komise se vzhledem k neexistenci reprezentativních objemů dovozu v Brazílii vrátila k ceně křemence na trhu Unie, jak je vysvětleno v 95. bodě odůvodnění. Tvrzení bylo proto zamítnuto. |
| --- | --- |

(130)

Jak je vysvětleno v 90. a 115. bodě odůvodnění, Komise nepovažovala Rusko za vhodnou reprezentativní zemi. Pokud jde o referenční hodnotu křemence, Komise se vzhledem k neexistenci reprezentativních objemů dovozu v Brazílii vrátila k ceně křemence na trhu Unie, jak je vysvětleno v 95. bodě odůvodnění. Tvrzení bylo proto zamítnuto.

| (131) | Kromě toho společnost Ketong tvrdila, že pokud Komise zvolí jako reprezentativní zemi Brazílii, musí pro tuto zemi zvolit co nejpřesnější a nezkreslenou cenu elektřiny. Společnost Ketong zejména uvedla, že elektřina se v Brazílii uvádí na trh ve dvou různých smluvních prostředích: na regulovaném trhu a na volném trhu. Společnost Ketong tvrdila, že jelikož průmysloví odběratelé nakupují elektřinu především na volném trhu, je vhodným zdrojem reprezentativní ceny pro průmyslové spotřebitele elektřiny volný trh, a nikoli trh regulovaný. To by se týkalo zvláště velkých průmyslových spotřebitelů elektřiny, včetně výrobců kalciumsilicia. Podle názoru společnosti Ketong by bylo rozumné, kdyby výrobce kalciumsilicia se spotřebou elektrické energie značně převyšující 3 MW (výkon jedné pece je vyšší než 20 MW) nakupoval elektřinu přímo od výrobce energie za zvýhodněnou cenu na volném trhu. Společnost Ketong dále tvrdila, že ceny elektřiny společnosti EDP Brasil, které Komise použila ve druhé poznámce, odrážejí sazbu na odběr elektřiny na regulovaném trhu, který není reprezentativní pro ceny elektřiny, za něž nakupují elektřinu velcí průmysloví spotřebitelé, jako jsou výrobci kalciumsilicia. Společnost Ketong rovněž tvrdila, že sazba na odběr elektřiny společnosti EDP Brasil je maximální cena regulovaná regulačním orgánem ANEEL, a nikoli skutečná cena, za kterou byla elektřina prodávána. Na podporu tohoto tvrzení předložila společnost Ketong tiskovou zprávu, v níž bylo uvedeno, že orgán ANEEL schválil cenový strop pro dražbu plánovanou na prosinec 2020. Společnost Ketong navíc uvedla, že z provozních údajů společnosti EDP Brasil vyplynulo, že skutečná cena zaplacená zákazníky společnosti EDP Brasil, ať už na regulovaném, nebo volném trhu, byla nižší než uvedená sazba, a Komise by proto měla použít tyto údaje. |
| --- | --- |

(131)

Kromě toho společnost Ketong tvrdila, že pokud Komise zvolí jako reprezentativní zemi Brazílii, musí pro tuto zemi zvolit co nejpřesnější a nezkreslenou cenu elektřiny. Společnost Ketong zejména uvedla, že elektřina se v Brazílii uvádí na trh ve dvou různých smluvních prostředích: na regulovaném trhu a na volném trhu. Společnost Ketong tvrdila, že jelikož průmysloví odběratelé nakupují elektřinu především na volném trhu, je vhodným zdrojem reprezentativní ceny pro průmyslové spotřebitele elektřiny volný trh, a nikoli trh regulovaný. To by se týkalo zvláště velkých průmyslových spotřebitelů elektřiny, včetně výrobců kalciumsilicia. Podle názoru společnosti Ketong by bylo rozumné, kdyby výrobce kalciumsilicia se spotřebou elektrické energie značně převyšující 3 MW (výkon jedné pece je vyšší než 20 MW) nakupoval elektřinu přímo od výrobce energie za zvýhodněnou cenu na volném trhu. Společnost Ketong dále tvrdila, že ceny elektřiny společnosti EDP Brasil, které Komise použila ve druhé poznámce, odrážejí sazbu na odběr elektřiny na regulovaném trhu, který není reprezentativní pro ceny elektřiny, za něž nakupují elektřinu velcí průmysloví spotřebitelé, jako jsou výrobci kalciumsilicia. Společnost Ketong rovněž tvrdila, že sazba na odběr elektřiny společnosti EDP Brasil je maximální cena regulovaná regulačním orgánem ANEEL, a nikoli skutečná cena, za kterou byla elektřina prodávána. Na podporu tohoto tvrzení předložila společnost Ketong tiskovou zprávu, v níž bylo uvedeno, že orgán ANEEL schválil cenový strop pro dražbu plánovanou na prosinec 2020. Společnost Ketong navíc uvedla, že z provozních údajů společnosti EDP Brasil vyplynulo, že skutečná cena zaplacená zákazníky společnosti EDP Brasil, ať už na regulovaném, nebo volném trhu, byla nižší než uvedená sazba, a Komise by proto měla použít tyto údaje.

| (132) | Komise uvedla, že ceny elektřiny na volném trhu jsou dohodnuty na dvoustranném základě a nejsou zveřejňovány (43). Nakupují-li spotřebitelé elektřinu na volném trhu, musí navíc podepsat dvě smlouvy: jednu smlouvu s výrobcem elektřiny, který je odpovědný za výrobu elektřiny, a další smlouvu s distributorem na využívání infrastruktury (přenosových vedení) (44). Sazba za elektřinu obecně zahrnuje náklady na výrobu, přenos, distribuci, odvětvové poplatky a daně. Ceny elektřiny ve výroční zprávě společnosti EDP Brasil, jak uvedla společnost Ketong, zahrnují pouze cenu elektřiny za výrobu elektřiny (vodní a tepelné), což není konečná cena placená spotřebitelem, a nelze ji proto použít jako referenční hodnotu. |
| --- | --- |

(132)

Komise uvedla, že ceny elektřiny na volném trhu jsou dohodnuty na dvoustranném základě a nejsou zveřejňovány (43). Nakupují-li spotřebitelé elektřinu na volném trhu, musí navíc podepsat dvě smlouvy: jednu smlouvu s výrobcem elektřiny, který je odpovědný za výrobu elektřiny, a další smlouvu s distributorem na využívání infrastruktury (přenosových vedení) (44). Sazba za elektřinu obecně zahrnuje náklady na výrobu, přenos, distribuci, odvětvové poplatky a daně. Ceny elektřiny ve výroční zprávě společnosti EDP Brasil, jak uvedla společnost Ketong, zahrnují pouze cenu elektřiny za výrobu elektřiny (vodní a tepelné), což není konečná cena placená spotřebitelem, a nelze ji proto použít jako referenční hodnotu.

43

44

| (133) | Komise dále poznamenala, že společnost Ketong neposkytla žádné jiné důkazy než svůj vlastní předpoklad, že výrobci kalciumsilicia jsou zásobováni prostřednictvím volného trhu, a nikoli prostřednictvím trhu regulovaného. Kromě toho neexistují žádné důkazy o tom, že sazby použité Komisí z internetových stránek společnosti EDP Brasil, která je soukromou společností, jsou opravdu maximální ceny, jak naznačovala společnost Ketong, a nikoli sazby, které platí spotřebitelé. Důkazy, které společnost Ketong v tomto ohledu předložila, toto tvrzení nepodporují. V předložené tiskové zprávě se jednoduše uvádí, že regulační orgán ANEEL zvýšil cenový strop. Komise skutečně uvedla, že průměrná sazba používaná za elektřinu pro průmyslové uživatele v období šetření činila 391 BRL/MWh, zatímco ve výroční zprávě společnosti EDP předložené společností Ketong se uvádí, že sazba za elektřinu pro průmyslové uživatele činila v posledním čtvrtletí roku 2020 508 BRL/MWh, tedy mnohem více než sazba použitá Komisí pro výpočet referenční hodnoty. Vzhledem k tomu, že ve spisu nebyly k dispozici žádné vhodné alternativní údaje, Komise se předběžně rozhodla použít sazby zveřejněné společností EDP Brasil. Tvrzení bylo proto zamítnuto. |
| --- | --- |

(133)

Komise dále poznamenala, že společnost Ketong neposkytla žádné jiné důkazy než svůj vlastní předpoklad, že výrobci kalciumsilicia jsou zásobováni prostřednictvím volného trhu, a nikoli prostřednictvím trhu regulovaného. Kromě toho neexistují žádné důkazy o tom, že sazby použité Komisí z internetových stránek společnosti EDP Brasil, která je soukromou společností, jsou opravdu maximální ceny, jak naznačovala společnost Ketong, a nikoli sazby, které platí spotřebitelé. Důkazy, které společnost Ketong v tomto ohledu předložila, toto tvrzení nepodporují. V předložené tiskové zprávě se jednoduše uvádí, že regulační orgán ANEEL zvýšil cenový strop. Komise skutečně uvedla, že průměrná sazba používaná za elektřinu pro průmyslové uživatele v období šetření činila 391 BRL/MWh, zatímco ve výroční zprávě společnosti EDP předložené společností Ketong se uvádí, že sazba za elektřinu pro průmyslové uživatele činila v posledním čtvrtletí roku 2020 508 BRL/MWh, tedy mnohem více než sazba použitá Komisí pro výpočet referenční hodnoty. Vzhledem k tomu, že ve spisu nebyly k dispozici žádné vhodné alternativní údaje, Komise se předběžně rozhodla použít sazby zveřejněné společností EDP Brasil. Tvrzení bylo proto zamítnuto.

| (134) | Společnost Ketong uvedla, že pokud by se Komise rozhodla použít finanční údaje společnosti Rima Industrial z databáze Dun&Bradstreet, a vzhledem k tomu, že tyto údaje jsou uvedeny v nepřesné a obecné podobě, která neumožňuje určit výdaje zahrnuté do „nepřímých nákladů“, úpravy vývozní ceny podle prodejních nákladů by nebyly odůvodněné, neboť tytéž náklady by byly zahrnuty do početně zjištěné běžné hodnoty. |
| --- | --- |

(134)

Společnost Ketong uvedla, že pokud by se Komise rozhodla použít finanční údaje společnosti Rima Industrial z databáze Dun&Bradstreet, a vzhledem k tomu, že tyto údaje jsou uvedeny v nepřesné a obecné podobě, která neumožňuje určit výdaje zahrnuté do „nepřímých nákladů“, úpravy vývozní ceny podle prodejních nákladů by nebyly odůvodněné, neboť tytéž náklady by byly zahrnuty do početně zjištěné běžné hodnoty.

| (135) | Jak je uvedeno ve 128. bodě odůvodnění, Komise použije finanční výkazy společnosti Bozel Brasil S.A., a toto tvrzení proto již není relevantní. |
| --- | --- |

(135)

Jak je uvedeno ve 128. bodě odůvodnění, Komise použije finanční výkazy společnosti Bozel Brasil S.A., a toto tvrzení proto již není relevantní.

| (136) | Společnost Shenghua zopakovala své tvrzení, že jako vhodná reprezentativní země by měl být vybrán Kazachstán. Komise by skutečně měla zvážit země s výrobou feroslitin, protože výroba kalciumsilicia se nachází pouze v Argentině a v Brazílii, přičemž Argentinu Komise vyloučila a Brazílii nepovažovala za vhodnou společnost Shenghua z důvodu vysokých sazeb za elektrickou energii, jak je uvedeno ve 123. bodě odůvodnění. |
| --- | --- |

(136)

Společnost Shenghua zopakovala své tvrzení, že jako vhodná reprezentativní země by měl být vybrán Kazachstán. Komise by skutečně měla zvážit země s výrobou feroslitin, protože výroba kalciumsilicia se nachází pouze v Argentině a v Brazílii, přičemž Argentinu Komise vyloučila a Brazílii nepovažovala za vhodnou společnost Shenghua z důvodu vysokých sazeb za elektrickou energii, jak je uvedeno ve 123. bodě odůvodnění.

| (137) | Vzhledem k tomu, že v Brazílii existují výrobci s veřejně dostupnými finančními informacemi, není třeba brát v úvahu země s výrobou feroslitin, jako je Kazachstán. Tvrzení bylo proto zamítnuto. |
| --- | --- |

(137)

Vzhledem k tomu, že v Brazílii existují výrobci s veřejně dostupnými finančními informacemi, není třeba brát v úvahu země s výrobou feroslitin, jako je Kazachstán. Tvrzení bylo proto zamítnuto.

3.3.4.   Úroveň sociální a environmentální ochrany

Úroveň sociální a environmentální ochrany

| (138) | Poté, co bylo v prozatímní fázi šetření na základě všech výše uvedených skutečností stanoveno, že Brazílie je vhodnou reprezentativní zemí, nebylo nutné posuzovat úroveň sociální a environmentální ochrany v souladu s poslední větou čl. 2 odst. 6a písm. a) první odrážky základního nařízení. |
| --- | --- |

(138)

Poté, co bylo v prozatímní fázi šetření na základě všech výše uvedených skutečností stanoveno, že Brazílie je vhodnou reprezentativní zemí, nebylo nutné posuzovat úroveň sociální a environmentální ochrany v souladu s poslední větou čl. 2 odst. 6a písm. a) první odrážky základního nařízení.

3.3.5.   Závěr

Závěr

| (139) | S ohledem na výše uvedenou analýzu splnila Brazílie kritéria stanovená v čl. 2 odst. 6a písm. a) první odrážce základního nařízení, aby mohla být považována za vhodnou reprezentativní zemi. |
| --- | --- |

(139)

S ohledem na výše uvedenou analýzu splnila Brazílie kritéria stanovená v čl. 2 odst. 6a písm. a) první odrážce základního nařízení, aby mohla být považována za vhodnou reprezentativní zemi.

3.4.   Zdroje použité ke stanovení nezkreslených nákladů

Zdroje použité ke stanovení nezkreslených nákladů

| (140) | V první poznámce Komise uvedla výrobní činitele, jako jsou materiály, energie a pracovní síla, které vyvážející výrobci používají k výrobě dotčeného výrobku, a vyzvala zúčastněné strany k předložení připomínek a navržení snadno dostupných informací o nezkreslených hodnotách u každého z výrobních činitelů uvedených v této poznámce. |
| --- | --- |

(140)

V první poznámce Komise uvedla výrobní činitele, jako jsou materiály, energie a pracovní síla, které vyvážející výrobci používají k výrobě dotčeného výrobku, a vyzvala zúčastněné strany k předložení připomínek a navržení snadno dostupných informací o nezkreslených hodnotách u každého z výrobních činitelů uvedených v této poznámce.

| (141) | Následně v druhé poznámce Komise uvedla, že za účelem početního zjištění běžné hodnoty v souladu s čl. 2 odst. 6a písm. a) základního nařízení použije ke stanovení nezkreslených nákladů většiny výrobních činitelů, zejména surovin, údaje z databáze GTA. Kromě toho, jak je vysvětleno dále ve 151. a 152. bodě odůvodnění, Komise uvedla, že pro stanovení nezkreslených nákladů práce použije statistiky Mezinárodní organizace práce (MOP) a snadno dostupné zdroje nákladů práce v Brazílii a pro stanovení nezkreslených nákladů na elektřinu použije snadno dostupné zdroje sazeb za průmyslovou distribuci zveřejněné poskytovatelem elektrické energie. |
| --- | --- |

(141)

Následně v druhé poznámce Komise uvedla, že za účelem početního zjištění běžné hodnoty v souladu s čl. 2 odst. 6a písm. a) základního nařízení použije ke stanovení nezkreslených nákladů většiny výrobních činitelů, zejména surovin, údaje z databáze GTA. Kromě toho, jak je vysvětleno dále ve 151. a 152. bodě odůvodnění, Komise uvedla, že pro stanovení nezkreslených nákladů práce použije statistiky Mezinárodní organizace práce (MOP) a snadno dostupné zdroje nákladů práce v Brazílii a pro stanovení nezkreslených nákladů na elektřinu použije snadno dostupné zdroje sazeb za průmyslovou distribuci zveřejněné poskytovatelem elektrické energie.

3.5.   Nezkreslené náklady a referenční hodnoty

Nezkreslené náklady a referenční hodnoty

3.5.1.   Výrobní faktory

Výrobní faktory

| (142) | S ohledem na všechny informace předložené zúčastněnými stranami a shromážděné během křížových kontrol na dálku byly za účelem stanovení běžné hodnoty v souladu s čl. 2 odst. 6a písm. a) základního nařízení určeny tyto výrobní faktory a jejich zdroje:

  Tabulka 1


  Výrobní činitele kalciumsilicia









  Výrobní činitel | Zbožový kód v Brazílii | Nezkreslená hodnota v CNY | Měrná jednotka |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Suroviny |
| Bezvodá ucpávková hmota/bezvodá jílová ucpávka odpichového otvoru | 3816 00 11
  3816 00 12
  3816 00 19
  3816 00 21
  3816 00 29
  3816 00 90 | 9,8157 | kg |
| Bituminózní uhlí | 2701 12 00 | 0,6423 | kg |
| Uhlí | 2701 19 00 | 0,6423  (45) | kg |
| Koks/polokoks | 2704 00 11
  2704 00 12
  2704 00 90 | 1,6856 | kg |
| Elektrodová pasta | 3801 30 10
  3801 30 90 | 5,9464 | kg |
| Grafitová cihla | 3801 90 00 | 46,3942 | kg |
| Vápenec | 2521 00 00 | 0,0858 | kg |
| Křemenec/křemen | 2506 20 00 | 0,2705  (46) | kg |
| Ocelové výrobky (jiné tyče a pruty ze železa nebo nelegované oceli) | 7215 50 00 | 11,5350 | kg |
| Pracovní síla |
| Náklady práce ve výrobním sektoru | [nepoužije se] | 29,7989 | hodina |
| Energie |
| Elektrická energie | [nepoužije se] | 0,5289 | kWh |
| Vedlejší produkty/odpad |
| Struska, popel a zbytky | 2620 99 90 | 0,04  (47) | kg |
| Silikokalcium, vysrážený jemný prášek | 7202 99 90 | 10,22  (47) | kg |

(142)

S ohledem na všechny informace předložené zúčastněnými stranami a shromážděné během křížových kontrol na dálku byly za účelem stanovení běžné hodnoty v souladu s čl. 2 odst. 6a písm. a) základního nařízení určeny tyto výrobní faktory a jejich zdroje:

Tabulka 1

Tabulka 1

Výrobní činitele kalciumsilicia

Výrobní činitele kalciumsilicia

Výrobní činitel

Zbožový kód v Brazílii

Nezkreslená hodnota v CNY

Měrná jednotka

Suroviny

Suroviny

Bezvodá ucpávková hmota/bezvodá jílová ucpávka odpichového otvoru

3816 00 11

3816 00 12

3816 00 19

3816 00 21

3816 00 29

3816 00 90

9,8157

kg

Bituminózní uhlí

2701 12 00

0,6423

kg

Uhlí

2701 19 00

0,6423  (45)

45

kg

Koks/polokoks

2704 00 11

2704 00 12

2704 00 90

1,6856

kg

Elektrodová pasta

3801 30 10

3801 30 90

5,9464

kg

Grafitová cihla

3801 90 00

46,3942

kg

Vápenec

2521 00 00

0,0858

kg

Křemenec/křemen

2506 20 00

0,2705  (46)

46

kg

Ocelové výrobky (jiné tyče a pruty ze železa nebo nelegované oceli)

7215 50 00

11,5350

kg

Pracovní síla

Pracovní síla

Náklady práce ve výrobním sektoru

[nepoužije se]

29,7989

hodina

Energie

Energie

Elektrická energie

[nepoužije se]

0,5289

kWh

Vedlejší produkty/odpad

Vedlejší produkty/odpad

Struska, popel a zbytky

2620 99 90

0,04  (47)

47

kg

Silikokalcium, vysrážený jemný prášek

7202 99 90

10,22  (47)

47

kg

| (143) | Komise zahrnula hodnotu pro náklady na výrobní režii, aby se zohlednily náklady nezahrnuté do výrobních činitelů uvedených výše. Metodika stanovení této částky je náležitě vysvětlena ve 154. bodě odůvodnění. |
| --- | --- |

(143)

Komise zahrnula hodnotu pro náklady na výrobní režii, aby se zohlednily náklady nezahrnuté do výrobních činitelů uvedených výše. Metodika stanovení této částky je náležitě vysvětlena ve 154. bodě odůvodnění.

3.5.1.1.   Suroviny a šrot/vedlejší produkty

| (144) | Za účelem stanovení nezkreslené ceny surovin dodaných k bráně závodu výrobce v reprezentativní zemi použila Komise jako základ váženou průměrnou cenu dovozu do reprezentativní země vykázanou v databázi GTA, k níž byly připočteny dovozní cla a náklady na dopravu. Dovozní cena v reprezentativní zemi byla stanovena jako vážený průměr jednotkových cen dovozů ze všech třetích zemí s výjimkou ČLR a ze zemí, které nejsou členy Světové obchodní organizace, uvedených v příloze I nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2015/755 (48). Komise se rozhodla vyloučit dovoz z ČLR do reprezentativní země, neboť v 85. bodě odůvodnění dospěla k závěru, že vzhledem k existenci podstatných zkreslení podle čl. 2 odst. 6a písm. b) základního nařízení není vhodné použít domácí ceny a náklady v ČLR. Vzhledem k tomu, že neexistují důkazy o tom, že tato zkreslení nemají vliv rovněž na výrobky určené na vývoz, Komise usoudila, že tato zkreslení ovlivnila vývozní ceny. Po vyloučení dovozu z Číny a zemí bez tržního hospodářství do Brazílie Komise zjistila, že dovoz hlavních surovin z jiných třetích zemí zůstal reprezentativní (více než 98 % celkového objemu dovozu do Brazílie). Databáze GTA uvádí dovozní hodnoty pro Brazílii na úrovni FOB. Aby se dospělo k dovozním hodnotám CIF pro Brazílii, bylo k hodnotám FOB připočteno 3,1 %, což je rozdíl mezi průměrnými vývozními cenami CIF a průměrnými vývozními cenami FOB kalciumsilicia za období šetření, jak je uvedli spolupracující vyvážející výrobci z Číny. |
| --- | --- |

(144)

Za účelem stanovení nezkreslené ceny surovin dodaných k bráně závodu výrobce v reprezentativní zemi použila Komise jako základ váženou průměrnou cenu dovozu do reprezentativní země vykázanou v databázi GTA, k níž byly připočteny dovozní cla a náklady na dopravu. Dovozní cena v reprezentativní zemi byla stanovena jako vážený průměr jednotkových cen dovozů ze všech třetích zemí s výjimkou ČLR a ze zemí, které nejsou členy Světové obchodní organizace, uvedených v příloze I nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2015/755 (48). Komise se rozhodla vyloučit dovoz z ČLR do reprezentativní země, neboť v 85. bodě odůvodnění dospěla k závěru, že vzhledem k existenci podstatných zkreslení podle čl. 2 odst. 6a písm. b) základního nařízení není vhodné použít domácí ceny a náklady v ČLR. Vzhledem k tomu, že neexistují důkazy o tom, že tato zkreslení nemají vliv rovněž na výrobky určené na vývoz, Komise usoudila, že tato zkreslení ovlivnila vývozní ceny. Po vyloučení dovozu z Číny a zemí bez tržního hospodářství do Brazílie Komise zjistila, že dovoz hlavních surovin z jiných třetích zemí zůstal reprezentativní (více než 98 % celkového objemu dovozu do Brazílie). Databáze GTA uvádí dovozní hodnoty pro Brazílii na úrovni FOB. Aby se dospělo k dovozním hodnotám CIF pro Brazílii, bylo k hodnotám FOB připočteno 3,1 %, což je rozdíl mezi průměrnými vývozními cenami CIF a průměrnými vývozními cenami FOB kalciumsilicia za období šetření, jak je uvedli spolupracující vyvážející výrobci z Číny.

48

| (145) | Vzhledem k tomu, že nejsou k dispozici žádné údaje o dovozu do Brazílie a není k dispozici vhodná nezkreslená mezinárodní cena uhlí, považovala Komise za vhodnou referenční hodnotu váženou průměrnou dovozní cenu bituminózního uhlí. |
| --- | --- |

(145)

Vzhledem k tomu, že nejsou k dispozici žádné údaje o dovozu do Brazílie a není k dispozici vhodná nezkreslená mezinárodní cena uhlí, považovala Komise za vhodnou referenční hodnotu váženou průměrnou dovozní cenu bituminózního uhlí.

| (146) | Vzhledem k tomu, že objem dovozu křemence do Brazílie je nízký, a proto je považován za nereprezentativní, a vzhledem k tomu, že není k dispozici nezkreslená mezinárodní cena křemence, považovala Komise za vhodnou referenční hodnotu průměrnou nákupní cenu placenou výrobci v Unii. |
| --- | --- |

(146)

Vzhledem k tomu, že objem dovozu křemence do Brazílie je nízký, a proto je považován za nereprezentativní, a vzhledem k tomu, že není k dispozici nezkreslená mezinárodní cena křemence, považovala Komise za vhodnou referenční hodnotu průměrnou nákupní cenu placenou výrobci v Unii.

| (147) | Jeden vyvážející výrobce rovněž uvedl křemenný písek jako výrobní činitel. U tohoto výrobního činitele představovaly skutečné náklady spolupracujících vyvážejících výrobců v období šetření zanedbatelný podíl celkových výrobních nákladů. Protože hodnota použitá u těchto výrobních činitelů neměla citelný dopad na výpočty dumpingového rozpětí bez ohledu na použitý zdroj, Komise se rozhodla zařadit tyto náklady do spotřebního materiálu. Komise vypočítala procentní podíl spotřebního materiálu jako zlomek celkových nákladů na suroviny a uplatnila jej na přepočtené náklady na suroviny při použití zjištěných nezkreslených cen. |
| --- | --- |

(147)

Jeden vyvážející výrobce rovněž uvedl křemenný písek jako výrobní činitel. U tohoto výrobního činitele představovaly skutečné náklady spolupracujících vyvážejících výrobců v období šetření zanedbatelný podíl celkových výrobních nákladů. Protože hodnota použitá u těchto výrobních činitelů neměla citelný dopad na výpočty dumpingového rozpětí bez ohledu na použitý zdroj, Komise se rozhodla zařadit tyto náklady do spotřebního materiálu. Komise vypočítala procentní podíl spotřebního materiálu jako zlomek celkových nákladů na suroviny a uplatnila jej na přepočtené náklady na suroviny při použití zjištěných nezkreslených cen.

| (148) | Vedlejšími produkty byly mikrosilika (zařazená v HS jako struska) a silikokalcium v podobě vysráženého jemného prášku, což je odpad zařazený pod stejným kódem HS jako kalciumsilicium, přičemž každý z nich představoval méně než 1 % celkových výrobních nákladů. Vzhledem k tomu, že v období šetření nebyla do Brazílie dovážena struska, stanovila Komise referenční cenu tohoto vedlejšího produktu na základě poměru mezi jeho domácí prodejní hodnotou v ČLR a celkovými náklady na materiál a tento poměr použila na vypočtené nezkreslené celkové náklady na materiál. Výsledná částka pak byla vydělena skutečným prodaným množstvím, čímž se dospělo k nezkreslené jednotkové ceně uvedené v tabulce 1 ve 142. bodě odůvodnění. Pokud jde o další vedlejší produkt, odpad z kalciumsilicia, Komise upravila referenční cenu tím, že použila poměr mezi prodejní cenou vedlejšího produktu a domácí prodejní cenou kalciumsilicia v ČLR na referenční cenu kalciumsilicia z reprezentativní země. Výsledná upravená referenční hodnota je uvedena v tabulce 1. |
| --- | --- |

(148)

Vedlejšími produkty byly mikrosilika (zařazená v HS jako struska) a silikokalcium v podobě vysráženého jemného prášku, což je odpad zařazený pod stejným kódem HS jako kalciumsilicium, přičemž každý z nich představoval méně než 1 % celkových výrobních nákladů. Vzhledem k tomu, že v období šetření nebyla do Brazílie dovážena struska, stanovila Komise referenční cenu tohoto vedlejšího produktu na základě poměru mezi jeho domácí prodejní hodnotou v ČLR a celkovými náklady na materiál a tento poměr použila na vypočtené nezkreslené celkové náklady na materiál. Výsledná částka pak byla vydělena skutečným prodaným množstvím, čímž se dospělo k nezkreslené jednotkové ceně uvedené v tabulce 1 ve 142. bodě odůvodnění. Pokud jde o další vedlejší produkt, odpad z kalciumsilicia, Komise upravila referenční cenu tím, že použila poměr mezi prodejní cenou vedlejšího produktu a domácí prodejní cenou kalciumsilicia v ČLR na referenční cenu kalciumsilicia z reprezentativní země. Výsledná upravená referenční hodnota je uvedena v tabulce 1.

| (149) | Za účelem stanovení nezkreslené ceny surovin, jak je stanoveno v čl. 2 odst. 6a písm. a) první odrážce základního nařízení, Komise uplatnila příslušné dovozní clo v reprezentativní zemi. |
| --- | --- |

(149)

Za účelem stanovení nezkreslené ceny surovin, jak je stanoveno v čl. 2 odst. 6a písm. a) první odrážce základního nařízení, Komise uplatnila příslušné dovozní clo v reprezentativní zemi.

| (150) | Komise vyjádřila dopravní náklady spolupracujících vyvážejících výrobců na dodávky surovin jako procento skutečných nákladů na tyto suroviny a poté použila stejný procentní podíl na nezkreslené náklady na stejné suroviny, aby získala nezkreslené náklady na dopravu. Komise měla za to, že v rámci tohoto šetření lze poměr mezi surovinami vyvážejícího výrobce a vykázanými náklady na dopravu opodstatněně použít jako ukazatel pro odhad nezkreslených dopravních nákladů na suroviny při dodání do závodu společnosti. |
| --- | --- |

(150)

Komise vyjádřila dopravní náklady spolupracujících vyvážejících výrobců na dodávky surovin jako procento skutečných nákladů na tyto suroviny a poté použila stejný procentní podíl na nezkreslené náklady na stejné suroviny, aby získala nezkreslené náklady na dopravu. Komise měla za to, že v rámci tohoto šetření lze poměr mezi surovinami vyvážejícího výrobce a vykázanými náklady na dopravu opodstatněně použít jako ukazatel pro odhad nezkreslených dopravních nákladů na suroviny při dodání do závodu společnosti.

3.5.1.2.   Pracovní síla

| (151) | Pracovní síla je důležitým výrobním činitelem, který představuje přibližně 5 až 10 % celkových výrobních nákladů. Ke stanovení mezd v Brazílii Komise použila statistiky MOP. Statistiky MOP (49) poskytují údaje o měsíčních mzdách pracovníků ve výrobním sektoru a průměrné týdenní pracovní době v Brazílii v roce 2020. Komise vypočítala náklady práce zaměstnavatele v Brazílii pomocí veřejně dostupných zdrojů (50) týkajících se nákladů práce v Brazílii. |
| --- | --- |

(151)

Pracovní síla je důležitým výrobním činitelem, který představuje přibližně 5 až 10 % celkových výrobních nákladů. Ke stanovení mezd v Brazílii Komise použila statistiky MOP. Statistiky MOP (49) poskytují údaje o měsíčních mzdách pracovníků ve výrobním sektoru a průměrné týdenní pracovní době v Brazílii v roce 2020. Komise vypočítala náklady práce zaměstnavatele v Brazílii pomocí veřejně dostupných zdrojů (50) týkajících se nákladů práce v Brazílii.

49

50

3.5.1.3.   Elektřina

| (152) | Komise použila nejnovější cenu elektřiny (k srpnu 2021), kterou účtuje společnost EDP Brasil (51) a kterou bylo možné snadno zjistit. Tato cena byla upravena o inflaci, aby se získala cena platná pro rok 2020. Dostupné údaje umožňují určit cenu elektřiny a cenu za používání distribuční soustavy (modalidade tarifaria azul), které platí průmysloví uživatelé. Rovněž uvádějí podrobné informace o cenách placených průmyslovými uživateli, kteří se rozhodli využívat diferencované sazby na základě denní doby, kdy je elektřina spotřebována (modalidade tarifaria verde). Je třeba poznamenat, že brazilský regulační orgán ANEEL (52) za účelem regulace spotřeby elektřiny v zemi ukládá dodavatelům elektřiny povinnost příležitostně zvyšovat sazby o určitou procentní sazbu. ANEEL používá systém vlajek (53) (zelená, žlutá, červená úroveň 1, červená úroveň 2), kterým signalizuje, zda by cena elektřiny měla zůstat na úrovni navrhované dodavatelem (zelená), nebo by měla být zvýšena o 0,01343 BRL/kWh (žlutá), 0,04169 BRL/kWh (červená úroveň 1) nebo 0,06243 BRL/kWh (červená úroveň 2) (údaje z roku 2020). Tyto vlajky zveřejňuje orgán ANEEL každý měsíc a pro období šetření jsou snadno dostupné na internetových stránkách společnosti EDP Brasil (54). Během období šetření byl systém vlajek většinou zelený. Pouze v lednu 2020 se objevila žlutá vlajka a v prosinci 2020 červený stupeň 2, a proto musely být tarify elektřiny mírně zvýšeny. Celkově mělo toto zvýšení na sazbu nepatrný dopad. |
| --- | --- |

(152)

Komise použila nejnovější cenu elektřiny (k srpnu 2021), kterou účtuje společnost EDP Brasil (51) a kterou bylo možné snadno zjistit. Tato cena byla upravena o inflaci, aby se získala cena platná pro rok 2020. Dostupné údaje umožňují určit cenu elektřiny a cenu za používání distribuční soustavy (modalidade tarifaria azul), které platí průmysloví uživatelé. Rovněž uvádějí podrobné informace o cenách placených průmyslovými uživateli, kteří se rozhodli využívat diferencované sazby na základě denní doby, kdy je elektřina spotřebována (modalidade tarifaria verde). Je třeba poznamenat, že brazilský regulační orgán ANEEL (52) za účelem regulace spotřeby elektřiny v zemi ukládá dodavatelům elektřiny povinnost příležitostně zvyšovat sazby o určitou procentní sazbu. ANEEL používá systém vlajek (53) (zelená, žlutá, červená úroveň 1, červená úroveň 2), kterým signalizuje, zda by cena elektřiny měla zůstat na úrovni navrhované dodavatelem (zelená), nebo by měla být zvýšena o 0,01343 BRL/kWh (žlutá), 0,04169 BRL/kWh (červená úroveň 1) nebo 0,06243 BRL/kWh (červená úroveň 2) (údaje z roku 2020). Tyto vlajky zveřejňuje orgán ANEEL každý měsíc a pro období šetření jsou snadno dostupné na internetových stránkách společnosti EDP Brasil (54). Během období šetření byl systém vlajek většinou zelený. Pouze v lednu 2020 se objevila žlutá vlajka a v prosinci 2020 červený stupeň 2, a proto musely být tarify elektřiny mírně zvýšeny. Celkově mělo toto zvýšení na sazbu nepatrný dopad.

51

modalidade tarifaria azul

modalidade tarifaria verde

52

53

54

3.5.1.4.   Náklady na výrobní režii, prodejní, správní a režijní náklady, zisk a snížení hodnoty

| (153) | Ustanovení čl. 2 odst. 6a písm. a) základního nařízení stanoví, že „[p]očetně zjištěná běžná hodnota zahrnuje nezkreslenou a přiměřenou částku pro správní, prodejní a režijní náklady a pro zisk“. Kromě toho je třeba zjistit hodnotu nákladů na výrobní režii k pokrytí nákladů, které nejsou zahrnuty do výše uvedených výrobních činitelů. |
| --- | --- |

(153)

Ustanovení čl. 2 odst. 6a písm. a) základního nařízení stanoví, že „[p]očetně zjištěná běžná hodnota zahrnuje nezkreslenou a přiměřenou částku pro správní, prodejní a režijní náklady a pro zisk“. Kromě toho je třeba zjistit hodnotu nákladů na výrobní režii k pokrytí nákladů, které nejsou zahrnuty do výše uvedených výrobních činitelů.

p]očetně zjištěná běžná hodnota zahrnuje nezkreslenou a přiměřenou částku pro správní, prodejní a režijní náklady a pro zisk

| (154) | Výrobní režijní náklady a snížení hodnoty, které vznikly spolupracujícím vyvážejícím výrobcům, byly vyjádřeny jako podíl výrobních nákladů skutečně vzniklých vyvážejícím výrobcům. Tento procentní podíl byl uplatněn na nezkreslené výrobní náklady. |
| --- | --- |

(154)

Výrobní režijní náklady a snížení hodnoty, které vznikly spolupracujícím vyvážejícím výrobcům, byly vyjádřeny jako podíl výrobních nákladů skutečně vzniklých vyvážejícím výrobcům. Tento procentní podíl byl uplatněn na nezkreslené výrobní náklady.

| (155) | Při stanovování nezkreslené a přiměřené částky pro prodejní, správní a režijní náklady a zisk se Komise opírala o finanční údaje ohledně společnosti Bozel Brasil S.A. za rok 2020, které získala z časopisu Journal of Minas Gerais (55). |
| --- | --- |

(155)

Při stanovování nezkreslené a přiměřené částky pro prodejní, správní a režijní náklady a zisk se Komise opírala o finanční údaje ohledně společnosti Bozel Brasil S.A. za rok 2020, které získala z časopisu Journal of Minas Gerais (55).

55

3.5.2.   Výpočet běžné hodnoty

Výpočet běžné hodnoty

| (156) | Na základě výše popsaných nezkreslených cen a referenčních hodnot Komise početně zjistila běžnou hodnotu podle typu výrobku na základě ceny ze závodu v souladu s čl. 2 odst. 6a písm. a) základního nařízení. |
| --- | --- |

(156)

Na základě výše popsaných nezkreslených cen a referenčních hodnot Komise početně zjistila běžnou hodnotu podle typu výrobku na základě ceny ze závodu v souladu s čl. 2 odst. 6a písm. a) základního nařízení.

| (157) | Za prvé, Komise stanovila nezkreslené výrobní náklady na základě výrobních činitelů pořizovaných každou z těchto společností. Poté uplatnila nezkreslené jednotkové náklady na skutečnou spotřebu jednotlivých výrobních činitelů u každého spolupracujícího vyvážejícího výrobce. Tyto míry spotřeby, které poskytl žadatel, byly potvrzeny během ověřování. Faktory použití vynásobila nezkreslenými náklady na jednotku zjištěnými v reprezentativní zemi, jak je popsáno v tabulce 1. Komise snížila výrobní náklady o nezkreslené náklady na vedlejší produkty. |
| --- | --- |

(157)

Za prvé, Komise stanovila nezkreslené výrobní náklady na základě výrobních činitelů pořizovaných každou z těchto společností. Poté uplatnila nezkreslené jednotkové náklady na skutečnou spotřebu jednotlivých výrobních činitelů u každého spolupracujícího vyvážejícího výrobce. Tyto míry spotřeby, které poskytl žadatel, byly potvrzeny během ověřování. Faktory použití vynásobila nezkreslenými náklady na jednotku zjištěnými v reprezentativní zemi, jak je popsáno v tabulce 1. Komise snížila výrobní náklady o nezkreslené náklady na vedlejší produkty.

| (158) | Dále Komise přidala výrobní režijní náklady a odpisy, jak je vysvětleno ve 154. bodě odůvodnění, k nezkresleným provozním nákladům, aby dospěla k nezkresleným výrobním nákladům. |
| --- | --- |

(158)

Dále Komise přidala výrobní režijní náklady a odpisy, jak je vysvětleno ve 154. bodě odůvodnění, k nezkresleným provozním nákladům, aby dospěla k nezkresleným výrobním nákladům.

| (159) | Na výrobní náklady stanovené v předchozím bodě odůvodnění Komise uplatnila prodejní, správní a režijní náklady a zisk společnosti Bozel Brasil S.A. Prodejní, správní a režijní náklady vyjádřila jako procentní podíl nákladů na prodané zboží a uplatnila je na nezkreslené výrobní náklady ve výši 11,98 %. Zisk vyjádřený jako procentní podíl nákladů na prodané zboží a uplatněný na nezkreslené výrobní náklady činil 18,96 %. |
| --- | --- |

(159)

Na výrobní náklady stanovené v předchozím bodě odůvodnění Komise uplatnila prodejní, správní a režijní náklady a zisk společnosti Bozel Brasil S.A. Prodejní, správní a režijní náklady vyjádřila jako procentní podíl nákladů na prodané zboží a uplatnila je na nezkreslené výrobní náklady ve výši 11,98 %. Zisk vyjádřený jako procentní podíl nákladů na prodané zboží a uplatněný na nezkreslené výrobní náklady činil 18,96 %.

| (160) | Na tomto základě Komise početně zjistila běžnou hodnotu podle typu výrobku na základě ceny ze závodu v souladu s čl. 2 odst. 6a písm. a) základního nařízení. |
| --- | --- |

(160)

Na tomto základě Komise početně zjistila běžnou hodnotu podle typu výrobku na základě ceny ze závodu v souladu s čl. 2 odst. 6a písm. a) základního nařízení.

3.6.   Vývozní cena

Vývozní cena

| (161) | Vyvážející výrobci uskutečňovali vývoz do Unie buď přímo nezávislým odběratelům, nebo prostřednictvím společnosti ve spojení se sídlem mimo Unii. |
| --- | --- |

(161)

Vyvážející výrobci uskutečňovali vývoz do Unie buď přímo nezávislým odběratelům, nebo prostřednictvím společnosti ve spojení se sídlem mimo Unii.

| (162) | Vývozní cena byla cena, která byla nebo má být skutečně zaplacena za dotčený výrobek prodaný za účelem vývozu do Unie, v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení. |
| --- | --- |

(162)

Vývozní cena byla cena, která byla nebo má být skutečně zaplacena za dotčený výrobek prodaný za účelem vývozu do Unie, v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení.

3.7.   Srovnání

Srovnání

| (163) | Komise srovnala běžnou hodnotu a vývozní cenu vyvážejících výrobců na základě ceny ze závodu. |
| --- | --- |

(163)

Komise srovnala běžnou hodnotu a vývozní cenu vyvážejících výrobců na základě ceny ze závodu.

| (164) | Pokud to odůvodňovala potřeba zajistit spravedlivé srovnání, upravila Komise běžnou hodnotu a/nebo vývozní cenu o rozdíly, které mají vliv na ceny a srovnatelnost cen, v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení. Komise provedla úpravy o náklady na dopravu, pojištění, manipulaci, nakládku a vedlejší náklady, náklady na balení, náklady na úvěry, přirážky obchodníka a bankovní poplatky. |
| --- | --- |

(164)

Pokud to odůvodňovala potřeba zajistit spravedlivé srovnání, upravila Komise běžnou hodnotu a/nebo vývozní cenu o rozdíly, které mají vliv na ceny a srovnatelnost cen, v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení. Komise provedla úpravy o náklady na dopravu, pojištění, manipulaci, nakládku a vedlejší náklady, náklady na balení, náklady na úvěry, přirážky obchodníka a bankovní poplatky.

3.8.   Dumpingová rozpětí

Dumpingová rozpětí

| (165) | U spolupracujících vyvážejících výrobců Komise v souladu s čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení srovnávala váženou průměrnou běžnou hodnotu každého typu obdobného výrobku s váženou průměrnou vývozní cenou odpovídajícího typu dotčeného výrobku. |
| --- | --- |

(165)

U spolupracujících vyvážejících výrobců Komise v souladu s čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení srovnávala váženou průměrnou běžnou hodnotu každého typu obdobného výrobku s váženou průměrnou vývozní cenou odpovídajícího typu dotčeného výrobku.

| (166) | Na tomto základě činí prozatímní vážená průměrná dumpingová rozpětí vyjádřená jako procentní podíl z ceny CIF s dodáním na hranice Unie před proclením:






  Společnost | Prozatímní dumpingové rozpětí |
| --- | --- | --- |
| Ningxia Ketong New Material Technology Co. Ltd. | 73,4  % |
| Ningxia Shun Tai Smelting Co., Ltd. | 132,8  % |
| Shaanxi Shenghua Metallurgy-Chemical Co. Ltd. | 85,9  % |

(166)

Na tomto základě činí prozatímní vážená průměrná dumpingová rozpětí vyjádřená jako procentní podíl z ceny CIF s dodáním na hranice Unie před proclením:

Společnost

Prozatímní dumpingové rozpětí

Ningxia Ketong New Material Technology Co. Ltd.

73,4  %

Ningxia Shun Tai Smelting Co., Ltd.

132,8  %

Shaanxi Shenghua Metallurgy-Chemical Co. Ltd.

85,9  %

| (167) | U všech ostatních vyvážejících výrobců v ČLR stanovila Komise dumpingové rozpětí na základě dostupných údajů v souladu s článkem 18 základního nařízení. Za tímto účelem Komise určila úroveň spolupráce ze strany vyvážejících výrobců. Úroveň spolupráce představuje objem vývozu spolupracujících vyvážejících výrobců do Unie vyjádřený jako podíl na celkovém dovozu z dotčené země do Unie v období šetření, který byl stanoven na základě údajů Eurostatu. |
| --- | --- |

(167)

U všech ostatních vyvážejících výrobců v ČLR stanovila Komise dumpingové rozpětí na základě dostupných údajů v souladu s článkem 18 základního nařízení. Za tímto účelem Komise určila úroveň spolupráce ze strany vyvážejících výrobců. Úroveň spolupráce představuje objem vývozu spolupracujících vyvážejících výrobců do Unie vyjádřený jako podíl na celkovém dovozu z dotčené země do Unie v období šetření, který byl stanoven na základě údajů Eurostatu.

| (168) | V tomto případě vývoz spolupracujících vyvážejících výrobců představoval během období šetření asi 57,5 % celkového dovozu. Na základě toho Komise rozhodla, že stanoví zbytkové dumpingové rozpětí na úrovni nejvyššího individuálního dumpingového rozpětí stanoveného pro reprezentativní typ výrobku u jednoho spolupracujícího vyvážejícího výrobce. |
| --- | --- |

(168)

V tomto případě vývoz spolupracujících vyvážejících výrobců představoval během období šetření asi 57,5 % celkového dovozu. Na základě toho Komise rozhodla, že stanoví zbytkové dumpingové rozpětí na úrovni nejvyššího individuálního dumpingového rozpětí stanoveného pro reprezentativní typ výrobku u jednoho spolupracujícího vyvážejícího výrobce.

| (169) | Prozatímní dumpingová rozpětí vyjádřená jako procentní podíl z ceny CIF s dodáním na hranice Unie před proclením činí:






  Společnost | Prozatímní dumpingové rozpětí |
| --- | --- | --- |
| Ningxia Ketong New Material Technology Co. Ltd. | 73,4  % |
| Ningxia Shun Tai Smelting Co., Ltd. | 132,8  % |
| Shaanxi Shenghua Metallurgy-Chemical Co. Ltd. | 85,9  % |
| Všechny ostatní společnosti | 142,3  % |

(169)

Prozatímní dumpingová rozpětí vyjádřená jako procentní podíl z ceny CIF s dodáním na hranice Unie před proclením činí:

Společnost

Prozatímní dumpingové rozpětí

Ningxia Ketong New Material Technology Co. Ltd.

73,4  %

Ningxia Shun Tai Smelting Co., Ltd.

132,8  %

Shaanxi Shenghua Metallurgy-Chemical Co. Ltd.

85,9  %

Všechny ostatní společnosti

142,3  %

4.   ÚJMA

ÚJMA

4.1.   Definice výrobního odvětví Unie a výroby v Unii

Definice výrobního odvětví Unie a výroby v Unii

| (170) | Obdobný výrobek v Unii v období šetření vyráběli dva výrobci. Tito výrobci představují „výrobní odvětví Unie“ ve smyslu čl. 4 odst. 1 základního nařízení. |
| --- | --- |

(170)

Obdobný výrobek v Unii v období šetření vyráběli dva výrobci. Tito výrobci představují „výrobní odvětví Unie“ ve smyslu čl. 4 odst. 1 základního nařízení.

| (171) | Vzhledem k tomu, že údaje týkající se posouzení újmy byly získány především od dvou výrobců v Unii, jsou údaje o analýze újmy z důvodu důvěrnosti uvedeny v určitém rozmezí. Indexy jsou však založeny na skutečných údajích, nikoli na rozsahu. |
| --- | --- |

(171)

Vzhledem k tomu, že údaje týkající se posouzení újmy byly získány především od dvou výrobců v Unii, jsou údaje o analýze újmy z důvodu důvěrnosti uvedeny v určitém rozmezí. Indexy jsou však založeny na skutečných údajích, nikoli na rozsahu.

| (172) | Celková výroba v Unii během období šetření byla stanovena na 1 313–1 590 tun. Komise stanovila tento číselný údaj na základě všech dostupných informací, které se týkají výrobního odvětví Unie, a zejména odpovědí spolupracujících výrobců v Unii na antidumpingové dotazníky. Jak je uvedeno v 15. bodě odůvodnění, dva spolupracující výrobci v Unii představovali 100 % celkové výroby obdobného výrobku v Unii. |
| --- | --- |

(172)

Celková výroba v Unii během období šetření byla stanovena na 1 313–1 590 tun. Komise stanovila tento číselný údaj na základě všech dostupných informací, které se týkají výrobního odvětví Unie, a zejména odpovědí spolupracujících výrobců v Unii na antidumpingové dotazníky. Jak je uvedeno v 15. bodě odůvodnění, dva spolupracující výrobci v Unii představovali 100 % celkové výroby obdobného výrobku v Unii.

4.2.   Určení příslušného trhu Unie

Určení příslušného trhu Unie

| (173) | Aby mohla Komise zjistit, zda výrobní odvětví Unie utrpělo újmu, určit spotřebu a různé ekonomické ukazatele týkající se situace výrobního odvětví Unie, zkoumala navazující využití obdobného výrobku vyráběného výrobním odvětvím Unie v kontextu integrovaných výrobců v Unii. |
| --- | --- |

(173)

Aby mohla Komise zjistit, zda výrobní odvětví Unie utrpělo újmu, určit spotřebu a různé ekonomické ukazatele týkající se situace výrobního odvětví Unie, zkoumala navazující využití obdobného výrobku vyráběného výrobním odvětvím Unie v kontextu integrovaných výrobců v Unii.

| (174) | Aby si Komise vytvořila co nejúplnější představu o výrobním odvětví Unie, obstarala si údaje o veškeré činnosti v oblasti kalciumsilicia a určila, zda je výroba určena k využití pro vlastní spotřebu, nebo pro volný trh. Rozlišení mezi závislým a volným trhem je pro analýzu újmy důležité, neboť výrobky určené pro vlastní spotřebu nejsou vystaveny přímé hospodářské soutěži ze strany dovozu. Naproti tomu je výroba určená k prodeji na volném trhu vystavena přímé hospodářské soutěži s dovozem dotčeného výrobku. |
| --- | --- |

(174)

Aby si Komise vytvořila co nejúplnější představu o výrobním odvětví Unie, obstarala si údaje o veškeré činnosti v oblasti kalciumsilicia a určila, zda je výroba určena k využití pro vlastní spotřebu, nebo pro volný trh. Rozlišení mezi závislým a volným trhem je pro analýzu újmy důležité, neboť výrobky určené pro vlastní spotřebu nejsou vystaveny přímé hospodářské soutěži ze strany dovozu. Naproti tomu je výroba určená k prodeji na volném trhu vystavena přímé hospodářské soutěži s dovozem dotčeného výrobku.

| (175) | Komise zjistila, že 7,6 % celkové spotřeby v Unii představovalo během období šetření vlastní spotřebu, jak je uvedeno níže v tabulce 2. Podíl využití pro vlastní spotřebu byl v posuzovaném období poměrně stabilní, přičemž vzrostl pouze o 3 %. V tomto ohledu používal dotčený výrobce kalciumsilicium k výrobě navazujících feroslitin, a proto neprobíhal skutečný fakturovaný prodej. |
| --- | --- |

(175)

Komise zjistila, že 7,6 % celkové spotřeby v Unii představovalo během období šetření vlastní spotřebu, jak je uvedeno níže v tabulce 2. Podíl využití pro vlastní spotřebu byl v posuzovaném období poměrně stabilní, přičemž vzrostl pouze o 3 %. V tomto ohledu používal dotčený výrobce kalciumsilicium k výrobě navazujících feroslitin, a proto neprobíhal skutečný fakturovaný prodej.

| (176) | Komise posoudila určité hospodářské ukazatele týkající se výrobního odvětví Unie na základě údajů týkajících se volného trhu. Těmito ukazateli jsou: objem prodeje a prodejní ceny na trhu Unie, podíl na trhu, růst, objem vývozu a ceny, ziskovost, návratnost investic a peněžní tok. |
| --- | --- |

(176)

Komise posoudila určité hospodářské ukazatele týkající se výrobního odvětví Unie na základě údajů týkajících se volného trhu. Těmito ukazateli jsou: objem prodeje a prodejní ceny na trhu Unie, podíl na trhu, růst, objem vývozu a ceny, ziskovost, návratnost investic a peněžní tok.

| (177) | Další hospodářské ukazatele však bylo možné smysluplně posoudit pouze se zřetelem na veškerou činnost, včetně využití pro vlastní spotřebu výrobního odvětví Unie. Jedná se o: výrobu, kapacitu, vytížení kapacity, investice, zásoby, zaměstnanost, produktivitu, mzdy a schopnost opatřit si kapitál. Tyto ukazatele závisí na veškeré činnosti, bez ohledu na to, zda je výroba určena pro vlastní spotřebu, nebo prodávána na volném trhu. |
| --- | --- |

(177)

Další hospodářské ukazatele však bylo možné smysluplně posoudit pouze se zřetelem na veškerou činnost, včetně využití pro vlastní spotřebu výrobního odvětví Unie. Jedná se o: výrobu, kapacitu, vytížení kapacity, investice, zásoby, zaměstnanost, produktivitu, mzdy a schopnost opatřit si kapitál. Tyto ukazatele závisí na veškeré činnosti, bez ohledu na to, zda je výroba určena pro vlastní spotřebu, nebo prodávána na volném trhu.

4.3.   Spotřeba v Unii

Spotřeba v Unii

| (178) | Komise stanovila spotřebu v Unii připočtením prodeje výrobců v Unii na trhu Unie k dovozu kalciumsilicia. Údaje o prodeji v Unii byly získány z odpovědí výrobců v Unii na antidumpingový dotazník. Údaje o dovozu byly získány od vnitrostátních celních orgánů členských států, jak je popsáno v oddíle 4.4.1. níže. |
| --- | --- |

(178)

Komise stanovila spotřebu v Unii připočtením prodeje výrobců v Unii na trhu Unie k dovozu kalciumsilicia. Údaje o prodeji v Unii byly získány z odpovědí výrobců v Unii na antidumpingový dotazník. Údaje o dovozu byly získány od vnitrostátních celních orgánů členských států, jak je popsáno v oddíle 4.4.1. níže.

| (179) | Spotřeba v Unii se vyvíjela takto:

  Tabulka 2


  Spotřeba v Unii (v tunách) | 2017 | 2018 | 2019 | Období šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Celková spotřeba v Unii | [25 836 –31 275 ] | [22 248 –26 931 ] | [17 053 –20 643 ] | [12 814 –15 512 ] |
| Index | 100 | 86 | 66 | 50 |
| Závislý trh | [1 030 –1 247 ] | [1 479 –1 790 ] | [1 582 –1 916 ] | [1 059 –1 281 ] |
| Index | 100 | 144 | 154 | 103 |
| Volný trh | [24 806 –30 028 ] | [20 769 –25 141 ] | [15 470 –18 727 ] | [11 756 –14 231 ] |
| Index | 100 | 84 | 62 | 47 |
| Zdroj: údaje vnitrostátních celních orgánů členských států, odpovědi výrobců v Unii na dotazník |

(179)

Spotřeba v Unii se vyvíjela takto:

Tabulka 2

Tabulka 2

Spotřeba v Unii (v tunách)

Spotřeba v Unii (v tunách)

2017

2018

2019

Období šetření

Celková spotřeba v Unii

[25 836 –31 275 ]

[22 248 –26 931 ]

[17 053 –20 643 ]

[12 814 –15 512 ]

Index

Index

100

100

86

86

66

66

50

50

Závislý trh

[1 030 –1 247 ]

[1 479 –1 790 ]

[1 582 –1 916 ]

[1 059 –1 281 ]

Index

Index

100

100

144

144

154

154

103

103

Volný trh

[24 806 –30 028 ]

[20 769 –25 141 ]

[15 470 –18 727 ]

[11 756 –14 231 ]

Index

Index

100

100

84

84

62

62

47

47

Zdroj: údaje vnitrostátních celních orgánů členských států, odpovědi výrobců v Unii na dotazník

| (180) | Celková spotřeba v Unii a spotřeba na volném trhu v posuzovaném období trvale klesaly a během období šetření dosáhly přibližně poloviny své počáteční úrovně. V posuzovaném období bylo snížení spotřeby důsledkem poklesu dovozu přibližně o 25 %, jak je uvedeno v tabulce 6, a poklesu domácího prodeje v Unii přibližně o 75 %, jak je uvedeno v tabulce 12. Jedním z hlavních důvodů podstatného snížení spotřeby byl pokles výroby surové oceli, neboť kalciumsilicium je vstupní surovinou procesu výroby oceli a výroba oceli je pro kalciumsilicium zdaleka největším trhem, a ocelářský průmysl nakupoval do určité míry méně kalciumsilicia, protože spotřebovával své zásoby tohoto materiálu. |
| --- | --- |

(180)

Celková spotřeba v Unii a spotřeba na volném trhu v posuzovaném období trvale klesaly a během období šetření dosáhly přibližně poloviny své počáteční úrovně. V posuzovaném období bylo snížení spotřeby důsledkem poklesu dovozu přibližně o 25 %, jak je uvedeno v tabulce 6, a poklesu domácího prodeje v Unii přibližně o 75 %, jak je uvedeno v tabulce 12. Jedním z hlavních důvodů podstatného snížení spotřeby byl pokles výroby surové oceli, neboť kalciumsilicium je vstupní surovinou procesu výroby oceli a výroba oceli je pro kalciumsilicium zdaleka největším trhem, a ocelářský průmysl nakupoval do určité míry méně kalciumsilicia, protože spotřebovával své zásoby tohoto materiálu.

4.4.   Dovoz z ČLR

Dovoz z ČLR

4.4.1.   Objem a podíl dovozu z ČLR na trhu

Objem a podíl dovozu z ČLR na trhu

| (181) | Dovozní statistiky v podnětu byly získány od Eurostatu pod kódy KN 7202 99 80 a 2850 00 60 a byly upraveny na základě ceny dovozu, aby se odstranily výrobky, jež nejsou předmětem šetření. Kvalitu údajů o dovozu (jak z hlediska objemu, tak z hlediska cen) použitých v této fázi kritizoval svaz Eurofer ve svém podání k zahájení šetření. Byl to však nejspolehlivější důkaz, který byl v této fázi k dispozici. Během tohoto šetření však bylo možné získat přesnější údaje o dovozu, které popisovaly dovážený výrobek v každém dovozním prohlášení podaném vnitrostátním celním orgánům členských států. Komise si vyžádala podrobné informace o poklesu dovozu v rámci kódů KN 7202 99 80 a 2850 00 60 z Francie, Itálie, Slovinska a Španělska, což jsou čtyři členské státy s nejvyšším objemem dovozu v podnětu. U tří z těchto členských států (Francie, Slovinska a Španělska) poté Komise stanovila objem dovozu a ceny kalciumsilicia na základě analýzy popisu výrobku zaznamenaného v informacích získaných od těchto členských států. Pokud jde o objem dovozu Itálie, čtvrtého členského státu, poskytnuté údaje nebyly v požadovaném formátu, a Komise proto musela vycházet z údajů v podnětu v prozatímní fázi. V podnětu bylo uvedeno, jaký procentní podíl tyto čtyři členské státy představují v každém roce posuzovaného období. Tyto procentní podíly Komise použila pro výpočet objemu dovozu. |
| --- | --- |

(181)

Dovozní statistiky v podnětu byly získány od Eurostatu pod kódy KN 7202 99 80 a 2850 00 60 a byly upraveny na základě ceny dovozu, aby se odstranily výrobky, jež nejsou předmětem šetření. Kvalitu údajů o dovozu (jak z hlediska objemu, tak z hlediska cen) použitých v této fázi kritizoval svaz Eurofer ve svém podání k zahájení šetření. Byl to však nejspolehlivější důkaz, který byl v této fázi k dispozici. Během tohoto šetření však bylo možné získat přesnější údaje o dovozu, které popisovaly dovážený výrobek v každém dovozním prohlášení podaném vnitrostátním celním orgánům členských států. Komise si vyžádala podrobné informace o poklesu dovozu v rámci kódů KN 7202 99 80 a 2850 00 60 z Francie, Itálie, Slovinska a Španělska, což jsou čtyři členské státy s nejvyšším objemem dovozu v podnětu. U tří z těchto členských států (Francie, Slovinska a Španělska) poté Komise stanovila objem dovozu a ceny kalciumsilicia na základě analýzy popisu výrobku zaznamenaného v informacích získaných od těchto členských států. Pokud jde o objem dovozu Itálie, čtvrtého členského státu, poskytnuté údaje nebyly v požadovaném formátu, a Komise proto musela vycházet z údajů v podnětu v prozatímní fázi. V podnětu bylo uvedeno, jaký procentní podíl tyto čtyři členské státy představují v každém roce posuzovaného období. Tyto procentní podíly Komise použila pro výpočet objemu dovozu.

| (182) | Podíl dovozu na trhu byl stanoven podle dovozu z ČLR v porovnání s objemem spotřeby na volném trhu, jak je uvedeno v tabulce 2. |
| --- | --- |

(182)

Podíl dovozu na trhu byl stanoven podle dovozu z ČLR v porovnání s objemem spotřeby na volném trhu, jak je uvedeno v tabulce 2.

| (183) | Dovoz z ČLR se vyvíjel takto:

  Tabulka 3


  Objem dovozu (v tunách) a podíl na trhu | 2017 | 2018 | 2019 | Období šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Objem dovozu z ČLR (56) | [10 009 –12 116 ] | [10 657 –12 900 ] | [9 433 –11 419 ] | [7 789 –9 428 ] |
| Index | 100 | 106 | 94 | 78 |
| Podíl na trhu (v %) | 38,7 | 47,9 | 55,3 | 60,8 |
| Index | 100 | 124 | 143 | 157 |
| Zdroj: celní údaje členských států |

(183)

Dovoz z ČLR se vyvíjel takto:

Tabulka 3

Tabulka 3

Objem dovozu (v tunách) a podíl na trhu

Objem dovozu (v tunách) a podíl na trhu

2017

2018

2019

Období šetření

Objem dovozu z ČLR (56)

56

[10 009 –12 116 ]

[10 657 –12 900 ]

[9 433 –11 419 ]

[7 789 –9 428 ]

Index

Index

100

100

106

106

94

94

78

78

Podíl na trhu (v %)

38,7

47,9

55,3

60,8

Index

Index

100

100

124

124

143

143

157

157

Zdroj: celní údaje členských států

| (184) | Po mírném zvýšení dovozu o 6 % od roku 2017 do roku 2018 se dovoz z Číny od roku 2018 do období šetření postupně snížil o 27 %. Podíl tohoto dovozu na trhu se však mezi lety 2017 a 2020 postupně zvýšil o 57 %. I když se tedy dovoz z Číny snížil, jeho pokles byl mnohem méně výrazný než pokles spotřeby v EU. |
| --- | --- |

(184)

Po mírném zvýšení dovozu o 6 % od roku 2017 do roku 2018 se dovoz z Číny od roku 2018 do období šetření postupně snížil o 27 %. Podíl tohoto dovozu na trhu se však mezi lety 2017 a 2020 postupně zvýšil o 57 %. I když se tedy dovoz z Číny snížil, jeho pokles byl mnohem méně výrazný než pokles spotřeby v EU.

4.4.2.   Ceny dovozu z ČLR a cenové podbízení

Ceny dovozu z ČLR a cenové podbízení

| (185) | Komise stanovila vážené průměrné ceny dovozu z ČLR na základě údajů vnitrostátních celních orgánů, ve kterých je uveden dovoz kalciumsilicia z ČLR stanovený v souladu se 181. bodem odůvodnění výše. Tyto ceny byly na úrovni cen CIF. |
| --- | --- |

(185)

Komise stanovila vážené průměrné ceny dovozu z ČLR na základě údajů vnitrostátních celních orgánů, ve kterých je uveden dovoz kalciumsilicia z ČLR stanovený v souladu se 181. bodem odůvodnění výše. Tyto ceny byly na úrovni cen CIF.

| (186) | Vážená průměrná cena výrobků dovážených z ČLR se vyvíjela takto:

  Tabulka 4


  Dovozní ceny (v EUR za tunu) | 2017 | 2018 | 2019 | Období šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ČLR | 1 297 | 1 377 | 1 458 | 1 232 |
| Index | 100 | 106 | 112 | 95 |
| Zdroj: údaje vnitrostátních celních orgánů členských států |

(186)

Vážená průměrná cena výrobků dovážených z ČLR se vyvíjela takto:

Tabulka 4

Tabulka 4

Dovozní ceny (v EUR za tunu)

Dovozní ceny (v EUR za tunu)

2017

2018

2019

Období šetření

ČLR

1 297

1 377

1 458

1 232

Index

Index

100

100

106

106

112

112

95

95

Zdroj: údaje vnitrostátních celních orgánů členských států

| (187) | Ceny dovozu z ČLR se od roku 2017 do roku 2018 a od roku 2018 do roku 2019 vždy zvýšily o 6 %, ale pak od roku 2019 do období šetření prudce poklesly o 15,5 % a dosáhly cenové úrovně o 5 % nižší než v roce 2017. Dovozní ceny z ČLR byly nižší než prodejní ceny v Unii, jak je uvedeno v tabulce 8, s rozdílem 15–30 % během období šetření. |
| --- | --- |

(187)

Ceny dovozu z ČLR se od roku 2017 do roku 2018 a od roku 2018 do roku 2019 vždy zvýšily o 6 %, ale pak od roku 2019 do období šetření prudce poklesly o 15,5 % a dosáhly cenové úrovně o 5 % nižší než v roce 2017. Dovozní ceny z ČLR byly nižší než prodejní ceny v Unii, jak je uvedeno v tabulce 8, s rozdílem 15–30 % během období šetření.

| (188) | Cenové podbízení v období šetření Komise stanovila srovnáním:






  — | vážených průměrných prodejních cen jednotlivých typů výrobku u dvou výrobců v Unii účtovaných odběratelům na trhu Unie, kteří nejsou ve spojení, upravených na úroveň ceny ze závodu, a |
| --- | --- | --- |

(188)

Cenové podbízení v období šetření Komise stanovila srovnáním:

—

vážených průměrných prodejních cen jednotlivých typů výrobku u dvou výrobců v Unii účtovaných odběratelům na trhu Unie, kteří nejsou ve spojení, upravených na úroveň ceny ze závodu, a

| — | odpovídajících vážených průměrných cen podle typu výrobku z dovozu tří spolupracujících čínských výrobců, které byly účtovány prvnímu nezávislému odběrateli na trhu Unie, stanovených na základě cen CIF (zahrnujících náklady, pojištění a přepravu zboží), s příslušnou úpravou o náklady na celní odbavení a náklady po dovozu. |
| --- | --- |

—

odpovídajících vážených průměrných cen podle typu výrobku z dovozu tří spolupracujících čínských výrobců, které byly účtovány prvnímu nezávislému odběrateli na trhu Unie, stanovených na základě cen CIF (zahrnujících náklady, pojištění a přepravu zboží), s příslušnou úpravou o náklady na celní odbavení a náklady po dovozu.

| (189) | Cenové srovnání bylo provedeno u jednotlivých typů transakcí na stejné obchodní úrovni, v případě potřeby s náležitou úpravou o slevy a provize. Tato analýza podle typu zohledňovala skutečnost, zda se jednalo o prodej volně loženého materiálu nebo plněných drátů, jak uvedl svaz Eurofer ve svých připomínkách k zahájení šetření popsaných v 9. bodě odůvodnění. Výsledek srovnání byl vyjádřen jako procentní podíl teoretického obratu výrobců v Unii v období šetření. Zjištěné vážené průměrné cenové podbízení činilo 10,6 %. Vzhledem k tomu, že výrobek, který je předmětem šetření, je komoditou, byla tato hodnota pokládána za podstatné rozpětí cenového podbízení. Cenové podbízení bylo zjištěno u všech typů výrobků spolupracujících vyvážejících výrobců. Tento dovoz představoval asi 57 % celkového dovozu. |
| --- | --- |

(189)

Cenové srovnání bylo provedeno u jednotlivých typů transakcí na stejné obchodní úrovni, v případě potřeby s náležitou úpravou o slevy a provize. Tato analýza podle typu zohledňovala skutečnost, zda se jednalo o prodej volně loženého materiálu nebo plněných drátů, jak uvedl svaz Eurofer ve svých připomínkách k zahájení šetření popsaných v 9. bodě odůvodnění. Výsledek srovnání byl vyjádřen jako procentní podíl teoretického obratu výrobců v Unii v období šetření. Zjištěné vážené průměrné cenové podbízení činilo 10,6 %. Vzhledem k tomu, že výrobek, který je předmětem šetření, je komoditou, byla tato hodnota pokládána za podstatné rozpětí cenového podbízení. Cenové podbízení bylo zjištěno u všech typů výrobků spolupracujících vyvážejících výrobců. Tento dovoz představoval asi 57 % celkového dovozu.

4.5.   Hospodářská situace výrobního odvětví Unie

Hospodářská situace výrobního odvětví Unie

4.5.1.   Obecné poznámky

Obecné poznámky

| (190) | V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení byly v rámci posouzení účinků dumpingového dovozu na výrobní odvětví Unie vyhodnoceny všechny hospodářské ukazatele, které ovlivňovaly stav výrobního odvětví Unie během posuzovaného období. |
| --- | --- |

(190)

V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení byly v rámci posouzení účinků dumpingového dovozu na výrobní odvětví Unie vyhodnoceny všechny hospodářské ukazatele, které ovlivňovaly stav výrobního odvětví Unie během posuzovaného období.

| (191) | Pro účely stanovení újmy vycházely všechny ukazatele ze dvou spolupracujících výrobců v Unii, kteří představovali celé výrobní odvětví Unie, jak je uvedeno v 15. bodě odůvodnění. |
| --- | --- |

(191)

Pro účely stanovení újmy vycházely všechny ukazatele ze dvou spolupracujících výrobců v Unii, kteří představovali celé výrobní odvětví Unie, jak je uvedeno v 15. bodě odůvodnění.

4.5.2.   Výroba, výrobní kapacita a vytížení kapacity

Výroba, výrobní kapacita a vytížení kapacity

| (192) | Celková výroba v Unii, výrobní kapacita a vytížení kapacity se v posuzovaném období vyvíjely takto:

  Tabulka 5


  Výroba, výrobní kapacita a vytížení kapacity | 2017 | 2018 | 2019 | Období šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Objem výroby (v tunách) | [15 011 –18 172 ] | [14 853 –17 980 ] | [13 105 –15 863 ] | [1 313 –1 590 ] |
| Index | 100 | 99 | 87 | 9 |
| Výrobní kapacita (v tunách) | [24 634 –29 820 ] | [24 634 –29 820 ] | [24 634 –29 820 ] | [25 350 –30 687 ] |
| Index | 100 | 100 | 100 | 103 |
| Vytížení kapacity (v %) | 60,9 | 60,3 | 53,2 | 5,2 |
| Index | 100 | 99 | 87 | 9 |
| Zdroj: dotazníky pro výrobce v Unii |

(192)

Celková výroba v Unii, výrobní kapacita a vytížení kapacity se v posuzovaném období vyvíjely takto:

Tabulka 5

Tabulka 5

Výroba, výrobní kapacita a vytížení kapacity

Výroba, výrobní kapacita a vytížení kapacity

2017

2018

2019

Období šetření

Objem výroby (v tunách)

[15 011 –18 172 ]

[14 853 –17 980 ]

[13 105 –15 863 ]

[1 313 –1 590 ]

Index

Index

100

100

99

99

87

87

9

9

Výrobní kapacita (v tunách)

[24 634 –29 820 ]

[24 634 –29 820 ]

[24 634 –29 820 ]

[25 350 –30 687 ]

Index

Index

100

100

100

100

100

100

103

103

Vytížení kapacity (v %)

60,9

60,3

53,2

5,2

Index

Index

100

100

99

99

87

87

9

9

Zdroj: dotazníky pro výrobce v Unii

| (193) | Výroba výrobního odvětví Unie od roku 2017 do roku 2020 dramaticky poklesla o 91 %, zatímco kapacita se zvýšila o 3 %, což vedlo k 91 % pokledu vytížení kapacity. |
| --- | --- |

(193)

Výroba výrobního odvětví Unie od roku 2017 do roku 2020 dramaticky poklesla o 91 %, zatímco kapacita se zvýšila o 3 %, což vedlo k 91 % pokledu vytížení kapacity.

| (194) | Výrobní odvětví Unie vyrábí kalciumsilicium v pecích, které lze používat také k výrobě jiných feroslitin. Za těchto okolností nebyla výroba kalciumsilicia v Unii v posuzovaném období nepřetržitá, protože výrobci v Unii mohou optimalizovat zisky nebo minimalizovat ztráty tím, že ve stejných pecích vyrábějí co nejvýhodnější výrobek. |
| --- | --- |

(194)

Výrobní odvětví Unie vyrábí kalciumsilicium v pecích, které lze používat také k výrobě jiných feroslitin. Za těchto okolností nebyla výroba kalciumsilicia v Unii v posuzovaném období nepřetržitá, protože výrobci v Unii mohou optimalizovat zisky nebo minimalizovat ztráty tím, že ve stejných pecích vyrábějí co nejvýhodnější výrobek.

| (195) | Jako další důvody přerušení výroby byly uvedeny technické problémy s výrobním zařízením a základní údržba. Aby mohlo výrobní odvětví Unie zajišťovat dodávky svým hlavním zákazníkům v obdobích, kdy neprobíhá výroba, dodávalo výrobky ze zásob a příležitostně z nákupů. |
| --- | --- |

(195)

Jako další důvody přerušení výroby byly uvedeny technické problémy s výrobním zařízením a základní údržba. Aby mohlo výrobní odvětví Unie zajišťovat dodávky svým hlavním zákazníkům v obdobích, kdy neprobíhá výroba, dodávalo výrobky ze zásob a příležitostně z nákupů.

| (196) | Během roku 2019 byla výroba nízká, a zejména byla nízká během období šetření, kdy výrobci čelili stlačení cen způsobenému značnými objemy levného dovozu kalciumsilicia, zejména z ČLR, navzdory nižší poptávce v Unii v důsledku snížené výroby oceli a pandemie COVID-19. |
| --- | --- |

(196)

Během roku 2019 byla výroba nízká, a zejména byla nízká během období šetření, kdy výrobci čelili stlačení cen způsobenému značnými objemy levného dovozu kalciumsilicia, zejména z ČLR, navzdory nižší poptávce v Unii v důsledku snížené výroby oceli a pandemie COVID-19.

| (197) | Kromě toho byly ceny energií, které tvoří významný podíl výrobních nákladů, vysoké. Společnost Ferropem se rozhodla, vzhledem k tomu, že si v letech 2018 a 2019 vytvořila zásoby křemičitanu vápenatého, v roce 2020 významně snížit výrobu. |
| --- | --- |

(197)

Kromě toho byly ceny energií, které tvoří významný podíl výrobních nákladů, vysoké. Společnost Ferropem se rozhodla, vzhledem k tomu, že si v letech 2018 a 2019 vytvořila zásoby křemičitanu vápenatého, v roce 2020 významně snížit výrobu.

| (198) | V současné době společnost Ferropem uskutečňuje program rozsáhlé restrukturalizace svých činností. Pokud jde o kalciumsilicium, společnost Ferroglobe (mateřská společnost společnosti Ferropem) uvedla, že ve výrobě dotčeného výrobku v Unii hodlá pokračovat a v této souvislosti uskutečňuje v současné době dva projekty. |
| --- | --- |

(198)

V současné době společnost Ferropem uskutečňuje program rozsáhlé restrukturalizace svých činností. Pokud jde o kalciumsilicium, společnost Ferroglobe (mateřská společnost společnosti Ferropem) uvedla, že ve výrobě dotčeného výrobku v Unii hodlá pokračovat a v této souvislosti uskutečňuje v současné době dva projekty.

| (199) | Druhý výrobce v Unii (OFZ) uvedl, že má značnou volnou kapacitu, která by mohla být použita ke zvýšení výroby v Unii za předpokladu, že budou na trhu existovat spravedlivé podmínky hospodářské soutěže. |
| --- | --- |

(199)

Druhý výrobce v Unii (OFZ) uvedl, že má značnou volnou kapacitu, která by mohla být použita ke zvýšení výroby v Unii za předpokladu, že budou na trhu existovat spravedlivé podmínky hospodářské soutěže.

| (200) | Výrobní kapacita uvedená pro výrobní odvětví Unie vychází z kapacity pecí, které byly používány k výrobě kalciumsilicia během posuzovaného období. Jak však uvedl svaz Eurofer a Německá ocelářská federace ve svých podáních k zahájení šetření, je třeba objasnit, že tyto pece byly používány i k výrobě jiných výrobků, a proto byly míry vytížení kapacity uvedené v tabulce 5 (které se týkají pouze kalciumsilicia) během posuzovaného období nízké. Výrobní kapacitu uvedenou v Unii by však mohla v krátké lhůtě podstatně zvýšit výroba kalciumsilicia v jiných pecích, v nichž byly v posuzovaném období vyráběny jiné feroslitiny. Mírné zvýšení výrobní kapacity během posuzovaného období bylo výsledkem zlepšení účinnosti. |
| --- | --- |

(200)

Výrobní kapacita uvedená pro výrobní odvětví Unie vychází z kapacity pecí, které byly používány k výrobě kalciumsilicia během posuzovaného období. Jak však uvedl svaz Eurofer a Německá ocelářská federace ve svých podáních k zahájení šetření, je třeba objasnit, že tyto pece byly používány i k výrobě jiných výrobků, a proto byly míry vytížení kapacity uvedené v tabulce 5 (které se týkají pouze kalciumsilicia) během posuzovaného období nízké. Výrobní kapacitu uvedenou v Unii by však mohla v krátké lhůtě podstatně zvýšit výroba kalciumsilicia v jiných pecích, v nichž byly v posuzovaném období vyráběny jiné feroslitiny. Mírné zvýšení výrobní kapacity během posuzovaného období bylo výsledkem zlepšení účinnosti.

| (201) | Šetřením bylo tedy zjištěno, že kapacita výrobního odvětví Unie uvedená v tabulce 5 svědčí o podmínkách panujících během posuzovaného období, ale že ji lze v krátkodobém horizontu podstatně zvýšit. |
| --- | --- |

(201)

Šetřením bylo tedy zjištěno, že kapacita výrobního odvětví Unie uvedená v tabulce 5 svědčí o podmínkách panujících během posuzovaného období, ale že ji lze v krátkodobém horizontu podstatně zvýšit.

4.5.3.   Objem prodeje a podíl na trhu

Objem prodeje a podíl na trhu

| (202) | Objem prodeje a podíl výrobního odvětví Unie na trhu se v posuzovaném období vyvíjely takto:

  Tabulka 6


  Objem prodeje a podíl na trhu | 2017 | 2018 | 2019 | Období šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Prodej na volném trhu | [13 036 –15 780 ] | [8 574 –10 379 ] | [5 034 –6 094 ] | [3 214 –3 891 ] |
| Index | 100 | 66 | 39 | 25 |
| Tržní podíl prodeje na volném trhu (v %) | 50,5 | 38,5 | 29,5 | 25,1 |
| Index | 100 | 76 | 59 | 50 |
| Zdroj: dotazníky pro výrobce v Unii |

(202)

Objem prodeje a podíl výrobního odvětví Unie na trhu se v posuzovaném období vyvíjely takto:

Tabulka 6

Tabulka 6

Objem prodeje a podíl na trhu

Objem prodeje a podíl na trhu

2017

2018

2019

Období šetření

Prodej na volném trhu

[13 036 –15 780 ]

[8 574 –10 379 ]

[5 034 –6 094 ]

[3 214 –3 891 ]

Index

Index

100

100

66

66

39

39

25

25

Tržní podíl prodeje na volném trhu (v %)

50,5

38,5

29,5

25,1

Index

Index

100

100

76

76

59

59

50

50

Zdroj: dotazníky pro výrobce v Unii

| (203) | Výše uvedená tabulka udává objem prodeje výrobků vytvořených výrobci v Unii. Objem prodeje na volném trhu v Unii se mezi rokem 2017 a koncem období šetření snížil o 75 %. Snížený objem prodeje kopíroval značný pokles výroby uvedený výše v tabulce 5. |
| --- | --- |

(203)

Výše uvedená tabulka udává objem prodeje výrobků vytvořených výrobci v Unii. Objem prodeje na volném trhu v Unii se mezi rokem 2017 a koncem období šetření snížil o 75 %. Snížený objem prodeje kopíroval značný pokles výroby uvedený výše v tabulce 5.

| (204) | Výrobní odvětví Unie ztratilo mezi rokem 2017 a obdobím šetření přibližně polovinu svého podílu na trhu. Pokles podílu na trhu nebyl tak výrazný jako pokles objemu prodeje, ale nastal v důsledku pokračování značného objemu dovozu, zejména z ČLR. |
| --- | --- |

(204)

Výrobní odvětví Unie ztratilo mezi rokem 2017 a obdobím šetření přibližně polovinu svého podílu na trhu. Pokles podílu na trhu nebyl tak výrazný jako pokles objemu prodeje, ale nastal v důsledku pokračování značného objemu dovozu, zejména z ČLR.

4.5.4.   Růst

Růst

| (205) | V kontextu klesající spotřeby přišlo výrobní odvětví Unie nejen o značný objem prodeje v Unii, nýbrž také o podíl na trhu. Proto je zřejmé, že se postavení výrobního odvětví Unie na trhu Unie v absolutním i relativním vyjádření snížilo. |
| --- | --- |

(205)

V kontextu klesající spotřeby přišlo výrobní odvětví Unie nejen o značný objem prodeje v Unii, nýbrž také o podíl na trhu. Proto je zřejmé, že se postavení výrobního odvětví Unie na trhu Unie v absolutním i relativním vyjádření snížilo.

4.5.5.   Zaměstnanost a produktivita

Zaměstnanost a produktivita

| (206) | Zaměstnanost a produktivita se v posuzovaném období vyvíjely takto:

  Tabulka 7


  Zaměstnanost a produktivita | 2017 | 2018 | 2019 | Období šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Počet zaměstnanců (v přepočtu na ekvivalent plného pracovního úvazku – FTE) | [51 –62 ] | [46 –55 ] | [51 –61 ] | [14 –16 ] |
| Index | 100 | 89 | 99 | 27 |
| Produktivita (tuny/FTE) | [279 –338 ] | [309 –375 ] | [246 –297 ] | [92 –111 ] |
| Index | 100 | 111 | 88 | 33 |
| Zdroj: dotazníky pro výrobce v Unii |

(206)

Zaměstnanost a produktivita se v posuzovaném období vyvíjely takto:

Tabulka 7

Tabulka 7

Zaměstnanost a produktivita

Zaměstnanost a produktivita

2017

2018

2019

Období šetření

Počet zaměstnanců (v přepočtu na ekvivalent plného pracovního úvazku – FTE)

[51 –62 ]

[46 –55 ]

[51 –61 ]

[14 –16 ]

Index

Index

100

100

89

89

99

99

27

27

Produktivita (tuny/FTE)

[279 –338 ]

[309 –375 ]

[246 –297 ]

[92 –111 ]

Index

Index

100

100

111

111

88

88

33

33

Zdroj: dotazníky pro výrobce v Unii

| (207) | Počet zaměstnanců se během posuzovaného období měnil, což odráží přesuny některých zaměstnanců v obdobích kolísání výroby na jiné výrobky. Počet zaměstnanců FTE v odvětví kalciumsilicia se v posuzovaném období snížil o 73 %. |
| --- | --- |

(207)

Počet zaměstnanců se během posuzovaného období měnil, což odráží přesuny některých zaměstnanců v obdobích kolísání výroby na jiné výrobky. Počet zaměstnanců FTE v odvětví kalciumsilicia se v posuzovaném období snížil o 73 %.

| (208) | Produktivita se od roku 2017 do roku 2018 zvýšila o 11 %, pak se od roku 2018 do roku 2019 snížila o 21 % a mezi rokem 2019 a obdobím šetření výrazně poklesla o 63 %. Vzhledem k výkyvům v míře zaměstnanosti uvedeným v tabulce 7 sledoval její trend zejména vývoj výroby, který v posuzovaném období výrazně poklesl. |
| --- | --- |

(208)

Produktivita se od roku 2017 do roku 2018 zvýšila o 11 %, pak se od roku 2018 do roku 2019 snížila o 21 % a mezi rokem 2019 a obdobím šetření výrazně poklesla o 63 %. Vzhledem k výkyvům v míře zaměstnanosti uvedeným v tabulce 7 sledoval její trend zejména vývoj výroby, který v posuzovaném období výrazně poklesl.

4.5.6.   Rozsah dumpingového rozpětí a překonání účinků dřívějšího dumpingu

Rozsah dumpingového rozpětí a překonání účinků dřívějšího dumpingu

| (209) | Všechna dumpingová rozpětí byla podstatně vyšší než minimální úroveň. Vzhledem k objemu a cenám dovozu z dotčené země byl dopad rozsahu skutečných dumpingových rozpětí na výrobní odvětví Unie značný. |
| --- | --- |

(209)

Všechna dumpingová rozpětí byla podstatně vyšší než minimální úroveň. Vzhledem k objemu a cenám dovozu z dotčené země byl dopad rozsahu skutečných dumpingových rozpětí na výrobní odvětví Unie značný.

| (210) | Jedná se o jediné antidumpingové šetření týkající se dotčeného výrobku. Proto nebyly k dispozici žádné údaje k posouzení účinků případného dřívějšího dumpingu. |
| --- | --- |

(210)

Jedná se o jediné antidumpingové šetření týkající se dotčeného výrobku. Proto nebyly k dispozici žádné údaje k posouzení účinků případného dřívějšího dumpingu.

4.5.7.   Ceny a činitele, které ovlivňují vývoj cen

Ceny a činitele, které ovlivňují vývoj cen

| (211) | Vážené průměrné jednotkové prodejní ceny výrobců v Unii účtované odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení, se v posuzovaném období vyvíjely takto:

  Tabulka 8


  Prodejní ceny v Unii (v EUR za tunu) | 2017 | 2018 | 2019 | Období šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Průměrná jednotková prodejní cena na volném trhu pro odběratele, kteří nejsou ve spojení | [1 367 –1 654 ] | [1 559 –1 887 ] | [1 564 –1 894 ] | [1 435 –1 737 ] |
| Index | 100 | 114 | 114 | 105 |
| Jednotkové výrobní náklady | [1 213 –1 468 ] | [1 390 –1 683 ] | [1 543 –1 868 ] | [1 836 –2 223 ] |
| Index | 100 | 115 | 127 | 151 |
| Zdroj: dotazníky pro výrobce v Unii |

(211)

Vážené průměrné jednotkové prodejní ceny výrobců v Unii účtované odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení, se v posuzovaném období vyvíjely takto:

Tabulka 8

Tabulka 8

Prodejní ceny v Unii (v EUR za tunu)

Prodejní ceny v Unii (v EUR za tunu)

2017

2018

2019

Období šetření

Průměrná jednotková prodejní cena na volném trhu pro odběratele, kteří nejsou ve spojení

[1 367 –1 654 ]

[1 559 –1 887 ]

[1 564 –1 894 ]

[1 435 –1 737 ]

Index

Index

100

100

114

114

114

114

105

105

Jednotkové výrobní náklady

[1 213 –1 468 ]

[1 390 –1 683 ]

[1 543 –1 868 ]

[1 836 –2 223 ]

Index

Index

100

100

115

115

127

127

151

151

Zdroj: dotazníky pro výrobce v Unii

| (212) | Průměrné jednotkové prodejní ceny na volném trhu Unie účtované odběratelům, kteří nejsou ve spojení, se od roku 2017 do roku 2018 zvýšily o 14 % a na této úrovni zůstaly i v roce 2019, načež v období šetření poklesly o 8 %. Ceny v období šetření byly o 5 % vyšší než v roce 2017. V letech 2018 a 2019 byly rostoucí prodejní ceny v souladu s rostoucími náklady. Vzhledem k tomu, že objem prodeje se výrazně snížil, prodejní ceny na trhu Unie v roce 2019 stagnovaly a v roce 2020 výrazně poklesly. Na ceny výrobců v Unii měl negativní vliv pokračující významný levný dovoz z Číny, který stlačoval ceny na trhu Unie. |
| --- | --- |

(212)

Průměrné jednotkové prodejní ceny na volném trhu Unie účtované odběratelům, kteří nejsou ve spojení, se od roku 2017 do roku 2018 zvýšily o 14 % a na této úrovni zůstaly i v roce 2019, načež v období šetření poklesly o 8 %. Ceny v období šetření byly o 5 % vyšší než v roce 2017. V letech 2018 a 2019 byly rostoucí prodejní ceny v souladu s rostoucími náklady. Vzhledem k tomu, že objem prodeje se výrazně snížil, prodejní ceny na trhu Unie v roce 2019 stagnovaly a v roce 2020 výrazně poklesly. Na ceny výrobců v Unii měl negativní vliv pokračující významný levný dovoz z Číny, který stlačoval ceny na trhu Unie.

| (213) | Jednotkové výrobní náklady se od roku 2017 do roku 2020 postupně zvýšily o více než 50 %. Toto zvýšení nákladů bylo do velké míry způsobeno značným poklesem výroby v průběhu celého období šetření, k němuž došlo z důvodů uvedených ve 193. až 197. bodě odůvodnění. Nízká úroveň výroby v letech 2019 a 2020 znamenala zejména to, že fixní náklady (např. odpisy) bylo nutné pokrýt při nižších objemech výroby, což vedlo k vyšším jednotkovým výrobním nákladům. Kromě toho došlo ke zvýšení některých výrobních nákladů, jako například nákladů na energie. |
| --- | --- |

(213)

Jednotkové výrobní náklady se od roku 2017 do roku 2020 postupně zvýšily o více než 50 %. Toto zvýšení nákladů bylo do velké míry způsobeno značným poklesem výroby v průběhu celého období šetření, k němuž došlo z důvodů uvedených ve 193. až 197. bodě odůvodnění. Nízká úroveň výroby v letech 2019 a 2020 znamenala zejména to, že fixní náklady (např. odpisy) bylo nutné pokrýt při nižších objemech výroby, což vedlo k vyšším jednotkovým výrobním nákladům. Kromě toho došlo ke zvýšení některých výrobních nákladů, jako například nákladů na energie.

4.5.8.   Náklady práce

Náklady práce

| (214) | Průměrné náklady práce se v posuzovaném období u výrobců v Unii vyvíjely takto:

  Tabulka 9


  Průměrné náklady práce na zaměstnance (EUR/FTE) | 2017 | 2018 | 2019 | Období šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Průměrné náklady práce na zaměstnance | [55 032 –66 618 ] | [67 345 –81 523 ] | [57 342 –69 415 ] | [49 188 –59 543 ] |
| Index | 100 | 122 | 104 | 89 |
| Zdroj: dotazníky pro výrobce v Unii |

(214)

Průměrné náklady práce se v posuzovaném období u výrobců v Unii vyvíjely takto:

Tabulka 9

Tabulka 9

Průměrné náklady práce na zaměstnance (EUR/FTE)

Průměrné náklady práce na zaměstnance (EUR/FTE)

2017

2018

2019

Období šetření

Průměrné náklady práce na zaměstnance

[55 032 –66 618 ]

[67 345 –81 523 ]

[57 342 –69 415 ]

[49 188 –59 543 ]

Index

Index

100

100

122

122

104

104

89

89

Zdroj: dotazníky pro výrobce v Unii

| (215) | Náklady práce na zaměstnance se od roku 2017 do roku 2018 zvýšily o 22 % a poté mezi rokem 2018 a obdobím šetření poklesly o 27 %. Toto kolísání je důsledkem významných rozdílů v množství výroby a mzdových tarifech obou výrobců v Unii. |
| --- | --- |

(215)

Náklady práce na zaměstnance se od roku 2017 do roku 2018 zvýšily o 22 % a poté mezi rokem 2018 a obdobím šetření poklesly o 27 %. Toto kolísání je důsledkem významných rozdílů v množství výroby a mzdových tarifech obou výrobců v Unii.

4.5.9.   Zásoby

Zásoby

| (216) | Úroveň zásob u výrobců v Unii se v posuzovaném období vyvíjela takto:

  Tabulka 10


  Zásoby | 2017 | 2018 | 2019 | Období šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Konečný stav zásob (v tunách) | [1 550 –1 877 ] | [3 850 –4 660 ] | [6 604 –7 995 ] | [1 889 –2 287 ] |
| Index | 100 | 248 | 426 | 122 |
| Konečný stav zásob vyjádřený jako procentní podíl výroby (v %) | 10,3 | 25,9 | 50,4 | 143,8 |
| Index | 100 | 251 | 488 | 1 393 |
| Zdroj: dotazníky pro výrobce v Unii |

(216)

Úroveň zásob u výrobců v Unii se v posuzovaném období vyvíjela takto:

Tabulka 10

Tabulka 10

Zásoby

Zásoby

2017

2018

2019

Období šetření

Konečný stav zásob (v tunách)

[1 550 –1 877 ]

[3 850 –4 660 ]

[6 604 –7 995 ]

[1 889 –2 287 ]

Index

Index

100

100

248

248

426

426

122

122

Konečný stav zásob vyjádřený jako procentní podíl výroby (v %)

10,3

25,9

50,4

143,8

Index

Index

100

100

251

251

488

488

1 393

1 393

Zdroj: dotazníky pro výrobce v Unii

| (217) | Úroveň konečného stavu zásob se od roku 2017 do roku 2019 postupně zvyšovala a poté se od roku 2019 do konce období šetření výrazně snížila. Výrobci v Unii nevyráběli po celou dobu posuzovaného období, ale činili rozhodnutí ohledně výroby podle situace na trhu s kalciumsiliciem a jinými feroslitinami a podle úrovní zásob kalciumsilicia. Úrovně zásob jsou proto obecně vyšší po obdobích výroby a pak se v období, kdy se výrobci rozhodnou prodávat ze zásob, snižují. |
| --- | --- |

(217)

Úroveň konečného stavu zásob se od roku 2017 do roku 2019 postupně zvyšovala a poté se od roku 2019 do konce období šetření výrazně snížila. Výrobci v Unii nevyráběli po celou dobu posuzovaného období, ale činili rozhodnutí ohledně výroby podle situace na trhu s kalciumsiliciem a jinými feroslitinami a podle úrovní zásob kalciumsilicia. Úrovně zásob jsou proto obecně vyšší po obdobích výroby a pak se v období, kdy se výrobci rozhodnou prodávat ze zásob, snižují.

| (218) | Konečný stav zásob vyjádřený jako procentní podíl výroby se během posuzovaného období zvýšil, zejména v důsledku podstatného snížení výroby uvedeného v tabulce 4. |
| --- | --- |

(218)

Konečný stav zásob vyjádřený jako procentní podíl výroby se během posuzovaného období zvýšil, zejména v důsledku podstatného snížení výroby uvedeného v tabulce 4.

4.5.10.   Ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost opatřit si kapitál

Ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost opatřit si kapitál

| (219) | Ziskovost, peněžní tok, investice a návratnost investic se u výrobců v Unii vyvíjely v posuzovaném období takto:

  Tabulka 11


  Ziskovost, peněžní tok, investice a návratnost investic | 2017 | 2018 | 2019 | Období šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ziskovost prodeje v Unii odběratelům, kteří nejsou ve spojení (v % obratu z prodeje) | 9,7  % až 11,7  % | 10,3  % až 12,5  % | 0,9  % až 2,7  % | –25,2  % až –36,3  % |
| Index | 100 | 106 | 16 | – 296 |
| Peněžní tok (v EUR) | 2 680 005 až 3 244 217 | – 834 797 až –1 010 543 | –3 507 642 až –4 246 094 | 3 562 317 až 4 312 279 |
| Index | 100 | –31 | – 131 | 133 |
| Investice (v EUR) | [17 832 –21 586 ] | [559 138 –676 851 ] | [1 588 224 –1 922 586 ] | [6 509 –7 879 ] |
| Index | 100 | 3 136 | 8 907 | 36 |
| Návratnost investic (v %) | 48 –58 | 40 –48 | 1 –2 | –43 až –52 |
| Index | 100 | 83 | 3 | –89 |
| Zdroj: dotazníky pro výrobce v Unii |

(219)

Ziskovost, peněžní tok, investice a návratnost investic se u výrobců v Unii vyvíjely v posuzovaném období takto:

Tabulka 11

Tabulka 11

Ziskovost, peněžní tok, investice a návratnost investic

Ziskovost, peněžní tok, investice a návratnost investic

2017

2018

2019

Období šetření

Ziskovost prodeje v Unii odběratelům, kteří nejsou ve spojení (v % obratu z prodeje)

9,7  % až 11,7  %

10,3  % až 12,5  %

0,9  % až 2,7  %

–25,2  % až –36,3  %

Index

Index

100

100

106

106

16

16

– 296

– 296

Peněžní tok (v EUR)

2 680 005 až 3 244 217

– 834 797 až –1 010 543

–3 507 642 až –4 246 094

3 562 317 až 4 312 279

Index

Index

100

100

–31

–31

– 131

– 131

133

133

Investice (v EUR)

[17 832 –21 586 ]

[559 138 –676 851 ]

[1 588 224 –1 922 586 ]

[6 509 –7 879 ]

Index

Index

100

100

3 136

3 136

8 907

8 907

36

36

Návratnost investic (v %)

48 –58

40 –48

1 –2

–43 až –52

Index

Index

100

100

83

83

3

3

–89

–89

Zdroj: dotazníky pro výrobce v Unii

| (220) | Ziskovost prodeje vlastní výroby výrobců v Unii stanovila Komise tak, že čistý zisk z prodeje obdobného výrobku před zdaněním odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení, vyjádřila jako procentní podíl obratu z tohoto prodeje. V roce 2018 zůstala ziskovost zachována na podobné úrovni jako v roce 2017, protože zvýšení nákladů kompenzovaly vyšší prodejní ceny, a výrobní odvětví Unie proto dosáhlo úrovně zisku mezi 9,7 a 12,5 % obratu. Nižší objemy prodeje, stagnující tržní ceny a další zvýšení nákladů však způsobily pokles ziskovosti v roce 2019 na úroveň mezi 0,9 a 2,7 %. V roce 2020, kdy objem výroby a prodeje dále klesal, klesly i tržní ceny a náklady se opět zvýšily, což vedlo k velmi výrazným ztrátám. Svaz Eurofer použil výroční zprávy společnosti Ferroglobe ke zpochybnění ziskových rozpětí uvedených v podnětu. Výše uvedená zisková rozpětí se však týkají prodeje výrobních subjektů (Ferropem a OFZ) a vztahují se výhradně na kalciumsilicium, zatímco uvedené zprávy udávají ziskovost všech výrobků vyrobených společností Ferroglobe. |
| --- | --- |

(220)

Ziskovost prodeje vlastní výroby výrobců v Unii stanovila Komise tak, že čistý zisk z prodeje obdobného výrobku před zdaněním odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení, vyjádřila jako procentní podíl obratu z tohoto prodeje. V roce 2018 zůstala ziskovost zachována na podobné úrovni jako v roce 2017, protože zvýšení nákladů kompenzovaly vyšší prodejní ceny, a výrobní odvětví Unie proto dosáhlo úrovně zisku mezi 9,7 a 12,5 % obratu. Nižší objemy prodeje, stagnující tržní ceny a další zvýšení nákladů však způsobily pokles ziskovosti v roce 2019 na úroveň mezi 0,9 a 2,7 %. V roce 2020, kdy objem výroby a prodeje dále klesal, klesly i tržní ceny a náklady se opět zvýšily, což vedlo k velmi výrazným ztrátám. Svaz Eurofer použil výroční zprávy společnosti Ferroglobe ke zpochybnění ziskových rozpětí uvedených v podnětu. Výše uvedená zisková rozpětí se však týkají prodeje výrobních subjektů (Ferropem a OFZ) a vztahují se výhradně na kalciumsilicium, zatímco uvedené zprávy udávají ziskovost všech výrobků vyrobených společností Ferroglobe.

| (221) | Čistý peněžní tok představuje schopnost výrobců v Unii financovat svou činnost z vlastních zdrojů. Peněžní tok byl v roce 2017 a v období šetření v zásadě kladný a v letech 2018 a 2019 v zásadě záporný. Tento trend byl obecně v souladu se změnami úrovně konečného stavu zásob. Při poklesu úrovně konečného stavu zásob v období šetření byl peněžní tok kladný, protože prodej se uskutečňoval ze zásob, zatímco v letech 2018 a 2019, kdy se úroveň konečného stavu zásob zvýšila, se peněžní tok z prodeje snížil. |
| --- | --- |

(221)

Čistý peněžní tok představuje schopnost výrobců v Unii financovat svou činnost z vlastních zdrojů. Peněžní tok byl v roce 2017 a v období šetření v zásadě kladný a v letech 2018 a 2019 v zásadě záporný. Tento trend byl obecně v souladu se změnami úrovně konečného stavu zásob. Při poklesu úrovně konečného stavu zásob v období šetření byl peněžní tok kladný, protože prodej se uskutečňoval ze zásob, zatímco v letech 2018 a 2019, kdy se úroveň konečného stavu zásob zvýšila, se peněžní tok z prodeje snížil.

| (222) | Průměrné investice během posuzovaného období byly nízké, činily méně než 600 000 EUR ročně. Vyšší investice v roce 2019 jsou v souladu s mírným nárůstem kapacity v roce 2020. |
| --- | --- |

(222)

Průměrné investice během posuzovaného období byly nízké, činily méně než 600 000 EUR ročně. Vyšší investice v roce 2019 jsou v souladu s mírným nárůstem kapacity v roce 2020.

| (223) | Návratnost investic je zisk vyjádřený v procentech ve vztahu k čisté účetní hodnotě investic. Zatímco čistá účetní hodnota investic se během posuzovaného období mírně zvýšila, hlavním důvodem dramatického poklesu návratnosti investic v letech 2019 a 2020 byl značný pokles ziskovosti v těchto letech. |
| --- | --- |

(223)

Návratnost investic je zisk vyjádřený v procentech ve vztahu k čisté účetní hodnotě investic. Zatímco čistá účetní hodnota investic se během posuzovaného období mírně zvýšila, hlavním důvodem dramatického poklesu návratnosti investic v letech 2019 a 2020 byl značný pokles ziskovosti v těchto letech.

| (224) | Ačkoli během posuzovaného období nebyly plánovány žádné velké investice, schopnost výrobců v Unii opatřit si kapitál by se v tomto období zhoršila, neboť klesla jejich míra ziskovosti. |
| --- | --- |

(224)

Ačkoli během posuzovaného období nebyly plánovány žádné velké investice, schopnost výrobců v Unii opatřit si kapitál by se v tomto období zhoršila, neboť klesla jejich míra ziskovosti.

4.5.11.   Závěr ohledně újmy

Závěr ohledně újmy

| (225) | Během posuzovaného období se snížil dovoz z dotčené země o 22 %, ale výrazně se zvýšil jeho podíl na trhu, neboť spotřeba klesla o 50 %. Dovoz z ČLR výrazně zvýšil svůj podíl na trhu (z 38,7 % na 60,8 %). Čínské dovozní ceny byly navíc během celého posuzovaného období trvale nízké a podstatně nižší než ceny výrobního odvětví Unie. V období šetření byly dovozní ceny spolupracujících vyvážejících výrobců nižší než ceny výrobního odvětví Unie v průměru o 10,6 %. Výrobní odvětví Unie proto nebylo schopno zvyšovat ceny ve stejné míře, v jaké se zvyšovaly náklady, kvůli tlaku na snižování cen způsobenému dovozem z Číny. |
| --- | --- |

(225)

Během posuzovaného období se snížil dovoz z dotčené země o 22 %, ale výrazně se zvýšil jeho podíl na trhu, neboť spotřeba klesla o 50 %. Dovoz z ČLR výrazně zvýšil svůj podíl na trhu (z 38,7 % na 60,8 %). Čínské dovozní ceny byly navíc během celého posuzovaného období trvale nízké a podstatně nižší než ceny výrobního odvětví Unie. V období šetření byly dovozní ceny spolupracujících vyvážejících výrobců nižší než ceny výrobního odvětví Unie v průměru o 10,6 %. Výrobní odvětví Unie proto nebylo schopno zvyšovat ceny ve stejné míře, v jaké se zvyšovaly náklady, kvůli tlaku na snižování cen způsobenému dovozem z Číny.

| (226) | Újma, kterou výrobní odvětví Unie utrpělo, byla kombinací účinků jak na objem, tak na ceny. Řada objemových ukazatelů vykazovala během posuzovaného období výraznou zápornou tendenci: výroba klesla o 91 %, vytížení kapacity o 91 %, objem prodeje na trhu Unie klesl o 75 % a jeho podíl na trhu klesl o 25 procentních bodů. Kromě toho se snížila zaměstnanost o 73 %, průměrné náklady práce klesly o 11 % a produktivita klesla o 67 %. |
| --- | --- |

(226)

Újma, kterou výrobní odvětví Unie utrpělo, byla kombinací účinků jak na objem, tak na ceny. Řada objemových ukazatelů vykazovala během posuzovaného období výraznou zápornou tendenci: výroba klesla o 91 %, vytížení kapacity o 91 %, objem prodeje na trhu Unie klesl o 75 % a jeho podíl na trhu klesl o 25 procentních bodů. Kromě toho se snížila zaměstnanost o 73 %, průměrné náklady práce klesly o 11 % a produktivita klesla o 67 %.

| (227) | Průměrné ceny výrobního odvětví Unie se během posuzovaného období zvýšily pouze o 5 % a jeho náklady vzrostly o 51 %. To mělo dramatický dopad na ziskovost a návratnost investic, které se z přiměřené úrovně v letech 2017 a 2018 snížily v období šetření a nastala situace výrazné ztráty. Investice byly během celého období nízké. |
| --- | --- |

(227)

Průměrné ceny výrobního odvětví Unie se během posuzovaného období zvýšily pouze o 5 % a jeho náklady vzrostly o 51 %. To mělo dramatický dopad na ziskovost a návratnost investic, které se z přiměřené úrovně v letech 2017 a 2018 snížily v období šetření a nastala situace výrazné ztráty. Investice byly během celého období nízké.

| (228) | Velmi málo ukazatelů signalizovalo pozitivní vývoj. Kapacita vykazovala mírně pozitivní trend v důsledku zlepšení účinnosti výroby. Kalciumsilicium se obvykle prodává ze zásob a bylo zřejmé, že vývoj peněžního toku a vývoj zásob jsou úzce propojeny. Vzhledem k tomu, že zásoby byly vytvořeny v letech 2018 a 2019, byl peněžní tok záporný, ale v roce 2020, kdy byla výroba nižší a větší množství se prodávalo ze zásob, se peněžní tok zlepšil a byl kladný. Relativně malá vlastní spotřeba se v průběhu tohoto období zvýšila o 3 %, avšak tento vývoj měl pouze okrajový dopad na celkovou situaci tohoto odvětví. |
| --- | --- |

(228)

Velmi málo ukazatelů signalizovalo pozitivní vývoj. Kapacita vykazovala mírně pozitivní trend v důsledku zlepšení účinnosti výroby. Kalciumsilicium se obvykle prodává ze zásob a bylo zřejmé, že vývoj peněžního toku a vývoj zásob jsou úzce propojeny. Vzhledem k tomu, že zásoby byly vytvořeny v letech 2018 a 2019, byl peněžní tok záporný, ale v roce 2020, kdy byla výroba nižší a větší množství se prodávalo ze zásob, se peněžní tok zlepšil a byl kladný. Relativně malá vlastní spotřeba se v průběhu tohoto období zvýšila o 3 %, avšak tento vývoj měl pouze okrajový dopad na celkovou situaci tohoto odvětví.

| (229) | Souhrnně lze říci, že spotřeba na trhu Unie rychle klesala, ale výrobní odvětví Unie nebylo schopno si udržet podíl na trhu. Dovoz z ČLR byl během posuzovaného období značný, a to za ceny, které byly nižší než ceny výrobního odvětví Unie. Na konci roku 2019 a v roce 2020 prodávalo výrobní odvětví Unie za ceny, které již nepokrývaly jeho náklady, v důsledku čehož výrobní odvětví podstatně snížilo úroveň výroby a prodeje. Největší výrobce v Unii v roce 2020 výrazně snížil výrobu a v období šetření uskutečňoval prodej převážně ze zásob. Tato situace nebyla udržitelná a byl vypracován plán restrukturalizace, jehož součástí bylo možné uzavření závodu na výrobu kalciumsilicia. |
| --- | --- |

(229)

Souhrnně lze říci, že spotřeba na trhu Unie rychle klesala, ale výrobní odvětví Unie nebylo schopno si udržet podíl na trhu. Dovoz z ČLR byl během posuzovaného období značný, a to za ceny, které byly nižší než ceny výrobního odvětví Unie. Na konci roku 2019 a v roce 2020 prodávalo výrobní odvětví Unie za ceny, které již nepokrývaly jeho náklady, v důsledku čehož výrobní odvětví podstatně snížilo úroveň výroby a prodeje. Největší výrobce v Unii v roce 2020 výrazně snížil výrobu a v období šetření uskutečňoval prodej převážně ze zásob. Tato situace nebyla udržitelná a byl vypracován plán restrukturalizace, jehož součástí bylo možné uzavření závodu na výrobu kalciumsilicia.

| (230) | Na základě výše uvedených skutečností dospěla Komise v této fázi k závěru, že výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení. |
| --- | --- |

(230)

Na základě výše uvedených skutečností dospěla Komise v této fázi k závěru, že výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení.

5.   PŘÍČINNÁ SOUVISLOST

PŘÍČINNÁ SOUVISLOST

| (231) | V souladu s čl. 3 odst. 6 základního nařízení Komise zkoumala, zda dumpingový dovoz z dotčené země způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu. V souladu s čl. 3 odst. 7 základního nařízení Komise rovněž zkoumala, zda výrobní odvětví Unie mohlo souběžně utrpět také újmu způsobenou jinými známými činiteli. Komise zajistila, aby případná újma, kterou mohly způsobit jiné činitele než dumpingový dovoz z dotčené země, nebyla přičítána tomuto dumpingovému dovozu. Těmito činiteli jsou: dopad poklesu spotřeby v důsledku poklesu poptávky ocelářského průmyslu, dovoz ze třetích zemí, vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie, zvýšení výrobních nákladů v Unii, dopad dovozu na uspokojení poptávky a vlastní spotřeba. |
| --- | --- |

(231)

V souladu s čl. 3 odst. 6 základního nařízení Komise zkoumala, zda dumpingový dovoz z dotčené země způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu. V souladu s čl. 3 odst. 7 základního nařízení Komise rovněž zkoumala, zda výrobní odvětví Unie mohlo souběžně utrpět také újmu způsobenou jinými známými činiteli. Komise zajistila, aby případná újma, kterou mohly způsobit jiné činitele než dumpingový dovoz z dotčené země, nebyla přičítána tomuto dumpingovému dovozu. Těmito činiteli jsou: dopad poklesu spotřeby v důsledku poklesu poptávky ocelářského průmyslu, dovoz ze třetích zemí, vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie, zvýšení výrobních nákladů v Unii, dopad dovozu na uspokojení poptávky a vlastní spotřeba.

5.1.   Účinky dumpingového dovozu

Účinky dumpingového dovozu

| (232) | Objem dovozu z ČLR se od roku 2017 do období šetření snížil (jak je uvedeno v tabulce 3) o 22 %. Podíl ČLR na trhu se však zvýšil o 57 %, tj. z 38,7 % na 60,8 %. Bylo to na úkor výrobního odvětví Unie. Ve stejném období (jak je uvedeno v tabulce 6) se prodej výrobního odvětví Unie na volném trhu snížil o 75 % a jeho podíl na volném trhu klesl z 50,5 % na 25,1 %, což představuje pokles o 50 %. |
| --- | --- |

(232)

Objem dovozu z ČLR se od roku 2017 do období šetření snížil (jak je uvedeno v tabulce 3) o 22 %. Podíl ČLR na trhu se však zvýšil o 57 %, tj. z 38,7 % na 60,8 %. Bylo to na úkor výrobního odvětví Unie. Ve stejném období (jak je uvedeno v tabulce 6) se prodej výrobního odvětví Unie na volném trhu snížil o 75 % a jeho podíl na volném trhu klesl z 50,5 % na 25,1 %, což představuje pokles o 50 %.

| (233) | Ceny dumpingového dovozu klesly během posuzovaného období o 5 % (jak je uvedeno v tabulce 4). Pro srovnání, ceny výrobního odvětví Unie na volném trhu se ve stejném období zvýšily o 6 %. Čínský dovoz, který byl na trhu Unie v průběhu posuzovaného období stále více přítomen, se uskutečňoval za ceny, které byly trvale nižší než ceny výrobního odvětví Unie. |
| --- | --- |

(233)

Ceny dumpingového dovozu klesly během posuzovaného období o 5 % (jak je uvedeno v tabulce 4). Pro srovnání, ceny výrobního odvětví Unie na volném trhu se ve stejném období zvýšily o 6 %. Čínský dovoz, který byl na trhu Unie v průběhu posuzovaného období stále více přítomen, se uskutečňoval za ceny, které byly trvale nižší než ceny výrobního odvětví Unie.

| (234) | Tlak vyvíjený dumpingovým dovozem rovněž způsobil významné stlačení cen, o čemž svědčí skutečnost, že výrobní odvětví Unie nebylo schopno zvyšovat ceny stejným tempem jako náklady. Jak ukazuje tabulka 8, během období šetření byly výrobní náklady skutečně o více než 20 % vyšší než prodejní ceny výrobního odvětví Unie. Do roku 2019 způsobilo toto bránění nárůstu cen pokles ziskovosti výrobního odvětví Unie pod 3 %, což je jednoznačně neudržitelná úroveň. V období 2017–2019 se objem dovozu z ČLR snížil pouze o 6 %, avšak jeho podíl na trhu se zvýšil z 38,7 % na 55,3 %, zatímco podíl výrobního odvětví Unie na trhu klesl z 50,5 % na 29,5 %. Navzdory poklesu spotřeby mezi lety 2017 a 2019 o 34 % čínský dovoz nadále získával podíl na trhu na úkor výrobního odvětví Unie. Ve stejném období vzrostly čínské dovozní ceny o 12 % (tabulka 4), zatímco ceny výrobního odvětví Unie vzrostly více, o 14 %, avšak mnohem méně než výrobní náklady, které se zvýšily o 27 %. Výrobní odvětví Unie tak již do roku 2019 trpělo podstatnou újmou způsobenou dumpingovým dovozem. |
| --- | --- |

(234)

Tlak vyvíjený dumpingovým dovozem rovněž způsobil významné stlačení cen, o čemž svědčí skutečnost, že výrobní odvětví Unie nebylo schopno zvyšovat ceny stejným tempem jako náklady. Jak ukazuje tabulka 8, během období šetření byly výrobní náklady skutečně o více než 20 % vyšší než prodejní ceny výrobního odvětví Unie. Do roku 2019 způsobilo toto bránění nárůstu cen pokles ziskovosti výrobního odvětví Unie pod 3 %, což je jednoznačně neudržitelná úroveň. V období 2017–2019 se objem dovozu z ČLR snížil pouze o 6 %, avšak jeho podíl na trhu se zvýšil z 38,7 % na 55,3 %, zatímco podíl výrobního odvětví Unie na trhu klesl z 50,5 % na 29,5 %. Navzdory poklesu spotřeby mezi lety 2017 a 2019 o 34 % čínský dovoz nadále získával podíl na trhu na úkor výrobního odvětví Unie. Ve stejném období vzrostly čínské dovozní ceny o 12 % (tabulka 4), zatímco ceny výrobního odvětví Unie vzrostly více, o 14 %, avšak mnohem méně než výrobní náklady, které se zvýšily o 27 %. Výrobní odvětví Unie tak již do roku 2019 trpělo podstatnou újmou způsobenou dumpingovým dovozem.

| (235) | V roce 2020 klesly čínské ceny ve srovnání s rokem 2019 o dalších 16 % a podíl čínského dovozu na trhu vzrostl z 55 % na 61 %, což je nárůst o 10 %. Ve stejném období klesly ceny výrobního odvětví Unie o 8,2 %, jeho výrobní náklady se zvýšily o 19 % a jeho podíl na trhu se snížil o 15 %, a to z 29,5 % na 25,1 %. Tato skutečnost měla významný dopad na výrobní odvětví Unie a způsobila, že jeho ziskovost byla v období šetření výrazně záporná. |
| --- | --- |

(235)

V roce 2020 klesly čínské ceny ve srovnání s rokem 2019 o dalších 16 % a podíl čínského dovozu na trhu vzrostl z 55 % na 61 %, což je nárůst o 10 %. Ve stejném období klesly ceny výrobního odvětví Unie o 8,2 %, jeho výrobní náklady se zvýšily o 19 % a jeho podíl na trhu se snížil o 15 %, a to z 29,5 % na 25,1 %. Tato skutečnost měla významný dopad na výrobní odvětví Unie a způsobila, že jeho ziskovost byla v období šetření výrazně záporná.

| (236) | Na základě výše uvedených skutečností dospěla Komise k prozatímnímu závěru, že dovoz z Číny způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu. Tato újma měla účinky jak na objem, tak na ceny. |
| --- | --- |

(236)

Na základě výše uvedených skutečností dospěla Komise k prozatímnímu závěru, že dovoz z Číny způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu. Tato újma měla účinky jak na objem, tak na ceny.

5.2.   Vliv dalších činitelů

Vliv dalších činitelů

5.2.1.   Pokles spotřeby

Pokles spotřeby

| (237) | Vývoj spotřeby uvedený v tabulce 2 byl ze strany svazu Eurofer a Německé ocelářské federace v jejich podáních k zahájení šetření pokládán za hlavní příčinu újmy. Během posuzovaného období spotřeba klesla o 50 %. Tento vývoj odrážel nižší poptávku ze strany hlavního uživatelského odvětví (ocelářského průmyslu). Ocelářský průmysl snížil nákupy kalciumsilicia využíváním svých zásob tohoto materiálu a výroba surové oceli klesla v posuzovaném období o 18 %. |
| --- | --- |

(237)

Vývoj spotřeby uvedený v tabulce 2 byl ze strany svazu Eurofer a Německé ocelářské federace v jejich podáních k zahájení šetření pokládán za hlavní příčinu újmy. Během posuzovaného období spotřeba klesla o 50 %. Tento vývoj odrážel nižší poptávku ze strany hlavního uživatelského odvětví (ocelářského průmyslu). Ocelářský průmysl snížil nákupy kalciumsilicia využíváním svých zásob tohoto materiálu a výroba surové oceli klesla v posuzovaném období o 18 %.

| (238) | V roce 2018 klesla spotřeba kalciumsilicia ve srovnání s rokem 2017 o 14 % a výrobní odvětví Unie bylo stále schopno tomuto poklesu přizpůsobit své podnikání, takže ziskovost prodeje kalciumsilicia zůstala vyšší než 10 %. V roce 2019 však situace již nebyla pro výrobní odvětví Unie udržitelná, jelikož pronikání čínského dovozu znamenalo, že výroba a prodej výrobního odvětví Unie klesly na úroveň, která mu neumožňovala pokrýt rostoucí jednotkové náklady. V roce 2020, kdy začala pandemie COVID-19, se spotřeba snížila o dalších 25 %. |
| --- | --- |

(238)

V roce 2018 klesla spotřeba kalciumsilicia ve srovnání s rokem 2017 o 14 % a výrobní odvětví Unie bylo stále schopno tomuto poklesu přizpůsobit své podnikání, takže ziskovost prodeje kalciumsilicia zůstala vyšší než 10 %. V roce 2019 však situace již nebyla pro výrobní odvětví Unie udržitelná, jelikož pronikání čínského dovozu znamenalo, že výroba a prodej výrobního odvětví Unie klesly na úroveň, která mu neumožňovala pokrýt rostoucí jednotkové náklady. V roce 2020, kdy začala pandemie COVID-19, se spotřeba snížila o dalších 25 %.

| (239) | Svaz Eurofer i Německá ocelářská federace tvrdily, že hlavním důvodem újmy, kterou utrpělo odvětví kalciumsilicia, byl pokles výroby surové oceli, a nikoli čínský dovoz. |
| --- | --- |

(239)

Svaz Eurofer i Německá ocelářská federace tvrdily, že hlavním důvodem újmy, kterou utrpělo odvětví kalciumsilicia, byl pokles výroby surové oceli, a nikoli čínský dovoz.

| (240) | V kontextu klesající spotřeby se však podíl ČLR na trhu zvýšil o 57 %, tj. z 38,7 % na 60,8 %, zatímco pokles výroby, objemu prodeje, podílu na trhu, ziskovosti, zaměstnanosti a návratnosti investic výrobního odvětví Unie vykazoval větší snížení než spotřeba. Důvodem je skutečnost, že pronikání čínského dovozu na trh za nízké ceny způsobilo, pokud jde o tyto ukazatele újmy, značné škody. |
| --- | --- |

(240)

V kontextu klesající spotřeby se však podíl ČLR na trhu zvýšil o 57 %, tj. z 38,7 % na 60,8 %, zatímco pokles výroby, objemu prodeje, podílu na trhu, ziskovosti, zaměstnanosti a návratnosti investic výrobního odvětví Unie vykazoval větší snížení než spotřeba. Důvodem je skutečnost, že pronikání čínského dovozu na trh za nízké ceny způsobilo, pokud jde o tyto ukazatele újmy, značné škody.

| (241) | Pokles spotřeby tedy nenarušil příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem z ČLR a podstatnou újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie. Navíc, jak upozornil svaz Eurofer, pandemie COVID-19 začala mít dopad v roce 2020, avšak situace újmy nastala již v roce 2019. Pandemie COVID-19 by proto měla být v roce 2020 považována za přitěžující faktor. |
| --- | --- |

(241)

Pokles spotřeby tedy nenarušil příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem z ČLR a podstatnou újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie. Navíc, jak upozornil svaz Eurofer, pandemie COVID-19 začala mít dopad v roce 2020, avšak situace újmy nastala již v roce 2019. Pandemie COVID-19 by proto měla být v roce 2020 považována za přitěžující faktor.

5.2.2.   Zvýšení výrobních nákladů

Zvýšení výrobních nákladů

| (242) | Výrobní náklady výrobního odvětví Unie se zvýšily ze dvou hlavních důvodů. Za prvé, náklady na elektřinu používanou při výrobě kalciumsilicia, které představují významný podíl výrobních nákladů (v posuzovaném období až 40 %), se u největšího výrobce v Unii v posuzovaném období zvýšily o více než 30 %. |
| --- | --- |

(242)

Výrobní náklady výrobního odvětví Unie se zvýšily ze dvou hlavních důvodů. Za prvé, náklady na elektřinu používanou při výrobě kalciumsilicia, které představují významný podíl výrobních nákladů (v posuzovaném období až 40 %), se u největšího výrobce v Unii v posuzovaném období zvýšily o více než 30 %.

| (243) | Za druhé, jednotkové výrobní náklady se v posuzovaném období podstatně zvýšily v důsledku nižšího objemu výroby a prodeje výrobního odvětví Unie. Znamenalo to, že fixní náklady byly získány zpět při nižších objemech výroby a prodeje, čímž se zvýšil prvek jednotkových fixních nákladů v jednotkových výrobních nákladech. |
| --- | --- |

(243)

Za druhé, jednotkové výrobní náklady se v posuzovaném období podstatně zvýšily v důsledku nižšího objemu výroby a prodeje výrobního odvětví Unie. Znamenalo to, že fixní náklady byly získány zpět při nižších objemech výroby a prodeje, čímž se zvýšil prvek jednotkových fixních nákladů v jednotkových výrobních nákladech.

| (244) | Svaz Eurofer tvrdil, že z hodnocení podniku za druhé čtvrtletí roku 2020 ve společnosti Ferroglobe vyplývá, že došlo ke zlepšení nákladů, které lze přičíst poklesům cen energie. Toto hodnocení podniku se však týká společnosti Ferroglobe, která působí v několika zemích, a nikoli pouze závodu společnosti Ferropem na výrobu kalciumsilicia. Proto nemohla být námitka uznána. |
| --- | --- |

(244)

Svaz Eurofer tvrdil, že z hodnocení podniku za druhé čtvrtletí roku 2020 ve společnosti Ferroglobe vyplývá, že došlo ke zlepšení nákladů, které lze přičíst poklesům cen energie. Toto hodnocení podniku se však týká společnosti Ferroglobe, která působí v několika zemích, a nikoli pouze závodu společnosti Ferropem na výrobu kalciumsilicia. Proto nemohla být námitka uznána.

| (245) | V roce 2018 si výrobní odvětví Unie dokázalo navzdory zvýšení nákladů na elektřinu udržet úrovně zisku vyšší než 10 %, protože bylo schopno přenést toto zvýšení nákladů na své zákazníky. V roce 2019 však výrobní odvětví Unie již nebylo schopno zvyšovat ceny v důsledku cenového tlaku čínského dovozu, který do roku 2019 na trhu dominoval (s 55 % podílem na trhu) a působil jako jeho tvůrce cen. V roce 2019 se výrobní odvětví Unie již nedokázalo takto nízkých dovozních cen držet. Tato skutečnost přispěla k rozhodnutí společnosti Ferropem významně snížit výrobu v roce 2020. |
| --- | --- |

(245)

V roce 2018 si výrobní odvětví Unie dokázalo navzdory zvýšení nákladů na elektřinu udržet úrovně zisku vyšší než 10 %, protože bylo schopno přenést toto zvýšení nákladů na své zákazníky. V roce 2019 však výrobní odvětví Unie již nebylo schopno zvyšovat ceny v důsledku cenového tlaku čínského dovozu, který do roku 2019 na trhu dominoval (s 55 % podílem na trhu) a působil jako jeho tvůrce cen. V roce 2019 se výrobní odvětví Unie již nedokázalo takto nízkých dovozních cen držet. Tato skutečnost přispěla k rozhodnutí společnosti Ferropem významně snížit výrobu v roce 2020.

| (246) | Proto je třeba přijmout závěr, že příčinou újmy nebylo zvýšení výrobních nákladů. Byl jí levný čínský dovoz, který zvýšil svůj podíl na trhu Unie, a to i v situaci poklesu spotřeby, na úkor výrobního odvětví Unie a zabránil výrobnímu odvětví Unie zvýšit své ceny na ziskovou úroveň. |
| --- | --- |

(246)

Proto je třeba přijmout závěr, že příčinou újmy nebylo zvýšení výrobních nákladů. Byl jí levný čínský dovoz, který zvýšil svůj podíl na trhu Unie, a to i v situaci poklesu spotřeby, na úkor výrobního odvětví Unie a zabránil výrobnímu odvětví Unie zvýšit své ceny na ziskovou úroveň.

5.2.3.   Nákup kalciumsilicia nahrazující vlastní výrobu

Nákup kalciumsilicia nahrazující vlastní výrobu

| (247) | Během posuzovaného období nakupovalo výrobní odvětví Unie kalciumsilicium ze zemí mimo Unii (zejména z Argentiny). Komise proto zkoumala, zda rozhodnutí dovážet kalciumsilicium nezpůsobilo výrobnímu odvětví Unie újmu, protože mělo dopad na úroveň výroby a prodeje, a tedy na ziskovost. Tento dovoz, který během posuzovaného období kolísal a představoval 15 % celkového prodeje v tomto období, se obecně uskutečňoval v době technických problémů s výrobními zařízeními v Unii, aby bylo možné splnit objednávky zákazníků. Výrobnímu odvětví Unie tak umožnil uspokojit poptávku, a proto nelze mít za to, že přispěl k újmě, kterou výrobní odvětví Unie utrpělo. Kromě toho se tyto nákupy neuskutečňovaly během období šetření, kdy výrobní odvětví Unie čelilo největší újmě. |
| --- | --- |

(247)

Během posuzovaného období nakupovalo výrobní odvětví Unie kalciumsilicium ze zemí mimo Unii (zejména z Argentiny). Komise proto zkoumala, zda rozhodnutí dovážet kalciumsilicium nezpůsobilo výrobnímu odvětví Unie újmu, protože mělo dopad na úroveň výroby a prodeje, a tedy na ziskovost. Tento dovoz, který během posuzovaného období kolísal a představoval 15 % celkového prodeje v tomto období, se obecně uskutečňoval v době technických problémů s výrobními zařízeními v Unii, aby bylo možné splnit objednávky zákazníků. Výrobnímu odvětví Unie tak umožnil uspokojit poptávku, a proto nelze mít za to, že přispěl k újmě, kterou výrobní odvětví Unie utrpělo. Kromě toho se tyto nákupy neuskutečňovaly během období šetření, kdy výrobní odvětví Unie čelilo největší újmě.

5.2.4.   Výroba jiných výrobků nahrazující výrobu kalciumsilicia

Výroba jiných výrobků nahrazující výrobu kalciumsilicia

| (248) | Svaz Eurofer uvedl, že vzhledem k tomu, že výrobní odvětví Unie vyrábělo kalciumsilicium na stejném zařízení jako jiné výrobky, přechod na jiné výrobky by zabránil výrobě kalciumsilicia. |
| --- | --- |

(248)

Svaz Eurofer uvedl, že vzhledem k tomu, že výrobní odvětví Unie vyrábělo kalciumsilicium na stejném zařízení jako jiné výrobky, přechod na jiné výrobky by zabránil výrobě kalciumsilicia.

| (249) | Šetření však ukázalo, že výrobci v Unii měli po celé posuzované období volnou kapacitu, a to i pokud jde o tyto jiné feroslitiny. Proto je zřejmé, že výroba jiných výrobků nebyla v posuzovaném období překážkou výroby kalciumsilicia a nebyla nepřímou příčinou újmy. |
| --- | --- |

(249)

Šetření však ukázalo, že výrobci v Unii měli po celé posuzované období volnou kapacitu, a to i pokud jde o tyto jiné feroslitiny. Proto je zřejmé, že výroba jiných výrobků nebyla v posuzovaném období překážkou výroby kalciumsilicia a nebyla nepřímou příčinou újmy.

5.2.5.   Dovoz ze třetích zemí

Dovoz ze třetích zemí

| (250) | Objem dovozu z jiných třetích zemí se v posuzovaném období vyvíjel takto:

  Tabulka 12


  Dovoz ze třetích zemí











  Země | | 2017 | 2018 | 2019 | Období šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Brazílie | Objem (v tunách) | [1 130 –1 368 ] | [614 –743 ] | [1 157 –1 401 ] | [1 470 –1 779 ] |
| | Index | 100 | 54 | 102 | 130 |
| | Podíl na trhu (v %) | 4,4 | 2,8 | 6,8 | 11,5 |
| | Průměrná cena (v EUR/t) | 1 341 | 1 439 | 1 420 | 1 108 |
| | Index | 100 | 107 | 106 | 83 |
| Thajsko | Objem (v tunách) | [157 –190 ] | [545 –660 ] | [288 –348 ] | [245 –297 ] |
| | Index | 100 | 347 | 183 | 156 |
| | Podíl na trhu (v %) | 0,6 | 2,5 | 1,7 | 1,9 |
| | Průměrná cena (v EUR/t) | 1 210 | 1 313 | 1 417 | 1 112 |
| | Index | 100 | 109 | 117 | 92 |
| Argentina | Objem (v tunách) | [1 505 –1 822 ] | [1 828 –2 212 ] | [1 123 –1 360 ] | [96 –116 ] |
| | Index | 100 | 121 | 75 | 6 |
| | Podíl na trhu (v %) | 5,8 | 8,2 | 6,6 | 0,7 |
| | Průměrná cena (v EUR/t) | 1 587 | 1 535 | 1 538 | 1 248 |
| | Index | 100 | 97 | 97 | 79 |
| Jiné třetí země | Objem (v tunách) | 0 | [29 –36 ] | [17 –21 ] | [0 –2 ] |
| | Index | 0 | 0 | 0 | 0 |
| | Podíl na trhu (v %) | 0,0 | 0,1 | 0,1 | 0,0 |
| | Průměrná cena (v EUR/t) | 0 | 1 554 | 2 469 | 2 254 |
| | Index | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Celkem za všechny třetí země kromě dotčené země | Objem
  (v tunách) | [2 792 –3 380 ] | [3 017 –3 652 ] | [2 585 –3 129 ] | [1 812 –2 193 ] |
| | Index | 100 | 108 | 93 | 65 |
| | Podíl na trhu (v %) | 10,8 | 13,6 | 15,2 | 14,1 |
| | Průměrná cena (v EUR/t) | 1 466 | 1 476 | 1 478 | 1 117 |
| | Index | 100 | 101 | 101 | 76 |
| Zdroj: celní údaje členských států |

(250)

Objem dovozu z jiných třetích zemí se v posuzovaném období vyvíjel takto:

Tabulka 12

Tabulka 12

Dovoz ze třetích zemí

Dovoz ze třetích zemí

Země

2017

2018

2019

Období šetření

Brazílie

Objem (v tunách)

[1 130 –1 368 ]

[614 –743 ]

[1 157 –1 401 ]

[1 470 –1 779 ]

Index

Index

100

100

54

54

102

102

130

130

Podíl na trhu (v %)

4,4

2,8

6,8

11,5

Průměrná cena (v EUR/t)

1 341

1 439

1 420

1 108

Index

Index

100

100

107

107

106

106

83

83

Thajsko

Objem (v tunách)

[157 –190 ]

[545 –660 ]

[288 –348 ]

[245 –297 ]

Index

Index

100

100

347

347

183

183

156

156

Podíl na trhu (v %)

0,6

2,5

1,7

1,9

Průměrná cena (v EUR/t)

1 210

1 313

1 417

1 112

Index

Index

100

100

109

109

117

117

92

92

Argentina

Objem (v tunách)

[1 505 –1 822 ]

[1 828 –2 212 ]

[1 123 –1 360 ]

[96 –116 ]

Index

Index

100

100

121

121

75

75

6

6

Podíl na trhu (v %)

5,8

8,2

6,6

0,7

Průměrná cena (v EUR/t)

1 587

1 535

1 538

1 248

Index

Index

100

100

97

97

97

97

79

79

Jiné třetí země

Objem (v tunách)

0

[29 –36 ]

[17 –21 ]

[0 –2 ]

Index

0

0

0

0

Podíl na trhu (v %)

0,0

0,1

0,1

0,0

Průměrná cena (v EUR/t)

0

1 554

2 469

2 254

Index

0

0

0

0

Celkem za všechny třetí země kromě dotčené země

Objem

(v tunách)

[2 792 –3 380 ]

[3 017 –3 652 ]

[2 585 –3 129 ]

[1 812 –2 193 ]

Index

Index

100

100

108

108

93

93

65

65

Podíl na trhu (v %)

10,8

13,6

15,2

14,1

Průměrná cena (v EUR/t)

1 466

1 476

1 478

1 117

Index

Index

100

100

101

101

101

101

76

76

Zdroj: celní údaje členských států

| (251) | Dovoz z Brazílie vzrostl během posuzovaného období o 30 %. Jeho tržní podíl v tomto období vzrostl ze 4,4 % na 11,5 %. Ceny tohoto dovozu byly v období 2017–2019 podobné jako ceny dovozu z Číny, ale v roce 2020 byly o 10 % nižší než čínské ceny. Dovoz z Brazílie by proto měl být považován za faktor zvyšující újmu, kterou výrobní odvětví Unie utrpělo zejména v roce 2020. Tuto záležitost zmínil rovněž svaz Eurofer a Německá ocelářská federace v souvislosti s připomínkami k podnětu. |
| --- | --- |

(251)

Dovoz z Brazílie vzrostl během posuzovaného období o 30 %. Jeho tržní podíl v tomto období vzrostl ze 4,4 % na 11,5 %. Ceny tohoto dovozu byly v období 2017–2019 podobné jako ceny dovozu z Číny, ale v roce 2020 byly o 10 % nižší než čínské ceny. Dovoz z Brazílie by proto měl být považován za faktor zvyšující újmu, kterou výrobní odvětví Unie utrpělo zejména v roce 2020. Tuto záležitost zmínil rovněž svaz Eurofer a Německá ocelářská federace v souvislosti s připomínkami k podnětu.

| (252) | Avšak vzhledem k tomu, že objem tohoto dovozu byl vždy nejméně pětkrát nižší než objem dovozu z Číny, je zřejmé, že významnějším příčinným faktorem byl čínský dovoz. |
| --- | --- |

(252)

Avšak vzhledem k tomu, že objem tohoto dovozu byl vždy nejméně pětkrát nižší než objem dovozu z Číny, je zřejmé, že významnějším příčinným faktorem byl čínský dovoz.

| (253) | Dovoz z jiných třetích zemí pocházel hlavně z Argentiny, včetně nákupů jednoho z výrobců v Unii od společnosti ve spojení, tento dovoz se však neuskutečňoval v objemech a za ceny, které by v průběhu posuzovaného období způsobovaly újmu, a jak je vysvětleno ve 247. bodě odůvodnění, umožnil výrobnímu odvětví Unie uspokojit poptávku v konkrétních dobách technických problémů. |
| --- | --- |

(253)

Dovoz z jiných třetích zemí pocházel hlavně z Argentiny, včetně nákupů jednoho z výrobců v Unii od společnosti ve spojení, tento dovoz se však neuskutečňoval v objemech a za ceny, které by v průběhu posuzovaného období způsobovaly újmu, a jak je vysvětleno ve 247. bodě odůvodnění, umožnil výrobnímu odvětví Unie uspokojit poptávku v konkrétních dobách technických problémů.

| (254) | Proto i když se tento dovoz z Brazílie uskutečňoval ve značném množství a za nízké ceny, nebyl dostatečně významný na to, aby zmírnil příčinnou souvislost mezi významnými objemy dovozu kalciumsilicia z Číny za nízké ceny a újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie. |
| --- | --- |

(254)

Proto i když se tento dovoz z Brazílie uskutečňoval ve značném množství a za nízké ceny, nebyl dostatečně významný na to, aby zmírnil příčinnou souvislost mezi významnými objemy dovozu kalciumsilicia z Číny za nízké ceny a újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie.

5.2.6.   Vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie

Vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie

| (255) | Objem vývozu výrobců v Unii se v průběhu posuzovaného období vyvíjel takto:

  Tabulka 13


  Vývozní výkonnost výrobců v Unii | 2017 | 2018 | 2019 | Období šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Objem vývozu (v tunách) | [2 931 –3 548 ] | [2 696 –3 264 ] | [2 119 –2 565 ] | [1 581 –1 914 ] |
| Index | 100 | 92 | 72 | 54 |
| Průměrná cena (v EUR/t) | [1 196 –1 448 ] | [1 490 –1 804 ] | [1 492 –1 806 ] | [1 369 –1 657 ] |
| Index | 100 | 125 | 125 | 114 |
| Zdroj: dotazníky pro výrobce v Unii |

(255)

Objem vývozu výrobců v Unii se v průběhu posuzovaného období vyvíjel takto:

Tabulka 13

Tabulka 13

Vývozní výkonnost výrobců v Unii

Vývozní výkonnost výrobců v Unii

2017

2018

2019

Období šetření

Objem vývozu (v tunách)

[2 931 –3 548 ]

[2 696 –3 264 ]

[2 119 –2 565 ]

[1 581 –1 914 ]

Index

Index

100

100

92

92

72

72

54

54

Průměrná cena (v EUR/t)

[1 196 –1 448 ]

[1 490 –1 804 ]

[1 492 –1 806 ]

[1 369 –1 657 ]

Index

Index

100

100

125

125

125

125

114

114

Zdroj: dotazníky pro výrobce v Unii

| (256) | Vývoz výrobního odvětví Unie se v posuzovaném období snížil o 46 %, což bylo podstatně méně než 75 % snížení objemu prodeje výrobců v Unii na trhu Unie za stejné období. |
| --- | --- |

(256)

Vývoz výrobního odvětví Unie se v posuzovaném období snížil o 46 %, což bylo podstatně méně než 75 % snížení objemu prodeje výrobců v Unii na trhu Unie za stejné období.

| (257) | Průměrná cena tohoto vývozu se v roce 2018 nejprve zvýšila o 25 %. V roce 2019 byla tato úroveň zachována a pak se snížila na úroveň, která byla v období šetření stále výrazně vyšší než úroveň z roku 2017 (+14 %). Průměrná cena tohoto vývozu byla o něco nižší než cena, které bylo výrobní odvětví Unie schopno dosáhnout na trhu Unie v roce 2017, avšak po zbytek posuzovaného období zůstaly vývozní i domácí prodejní ceny na podobné úrovni. |
| --- | --- |

(257)

Průměrná cena tohoto vývozu se v roce 2018 nejprve zvýšila o 25 %. V roce 2019 byla tato úroveň zachována a pak se snížila na úroveň, která byla v období šetření stále výrazně vyšší než úroveň z roku 2017 (+14 %). Průměrná cena tohoto vývozu byla o něco nižší než cena, které bylo výrobní odvětví Unie schopno dosáhnout na trhu Unie v roce 2017, avšak po zbytek posuzovaného období zůstaly vývozní i domácí prodejní ceny na podobné úrovni.

| (258) | Vzhledem k objemu a cenám vývozu výrobního odvětví Unie do třetích zemí a vzhledem k tomu, že se prodej na vývoz nezhoršil tolik jako prodej na trhu Unie (viz tabulka 6), dospěla Komise předběžně k závěru, že vývozní výkonnost přispěla, avšak pouze v minimální míře, k podstatné újmě, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie. |
| --- | --- |

(258)

Vzhledem k objemu a cenám vývozu výrobního odvětví Unie do třetích zemí a vzhledem k tomu, že se prodej na vývoz nezhoršil tolik jako prodej na trhu Unie (viz tabulka 6), dospěla Komise předběžně k závěru, že vývozní výkonnost přispěla, avšak pouze v minimální míře, k podstatné újmě, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie.

5.2.7.   Využití pro vlastní spotřebu

Využití pro vlastní spotřebu

| (259) | Výrobní odvětví Unie používalo dotčený výrobek pro vlastní spotřebu k výrobě jiných navazujících feroslitin. Jak je uvedeno v tabulce 2, využití pro vlastní spotřebu se v letech 2018 a 2019 zvýšilo, ale v posuzovaném období se zvýšilo pouze o 3 %. Závislý trh navíc představoval během posuzovaného období méně než 10 % celkového trhu. |
| --- | --- |

(259)

Výrobní odvětví Unie používalo dotčený výrobek pro vlastní spotřebu k výrobě jiných navazujících feroslitin. Jak je uvedeno v tabulce 2, využití pro vlastní spotřebu se v letech 2018 a 2019 zvýšilo, ale v posuzovaném období se zvýšilo pouze o 3 %. Závislý trh navíc představoval během posuzovaného období méně než 10 % celkového trhu.

| (260) | Proto byl učiněn předběžný závěr, že vývoj na závislém trhu neměl na výrobní odvětví Unie významný dopad. |
| --- | --- |

(260)

Proto byl učiněn předběžný závěr, že vývoj na závislém trhu neměl na výrobní odvětví Unie významný dopad.

5.3.   Závěr ohledně příčinné souvislosti

Závěr ohledně příčinné souvislosti

| (261) | Dumpingový dovoz z Číny způsobil výrobnímu odvětví Unie v letech 2019 a 2020 podstatnou újmu z důvodu masivního pronikání na trh na úkor výrobního odvětví Unie. Pokud jde o ceny, rostoucí podíl dovozu na trhu neustále způsoboval cenové podbízení vůči cenám výrobního odvětví Unie, vytvářel výrazný cenový tlak a bránil zvýšení tržních cen, jež bylo nezbytné pro to, aby výrobní odvětví Unie dosáhlo přiměřené úrovně zisku. |
| --- | --- |

(261)

Dumpingový dovoz z Číny způsobil výrobnímu odvětví Unie v letech 2019 a 2020 podstatnou újmu z důvodu masivního pronikání na trh na úkor výrobního odvětví Unie. Pokud jde o ceny, rostoucí podíl dovozu na trhu neustále způsoboval cenové podbízení vůči cenám výrobního odvětví Unie, vytvářel výrazný cenový tlak a bránil zvýšení tržních cen, jež bylo nezbytné pro to, aby výrobní odvětví Unie dosáhlo přiměřené úrovně zisku.

| (262) | Na výrobní odvětví Unie měly dopad i jiné faktory. Nejvýznamnějším z těchto faktorů byl pokles spotřeby z důvodu slabší poptávky ze strany ocelářského průmyslu. Vzhledem k tomu, že výrobní odvětví Unie utrpělo pokles výroby, objemu prodeje, podílu na trhu a ziskovosti, který byl mnohem větší než pokles spotřeby (50 %), a že na pozadí klesající spotřeby se podíl ČLR na trhu zvýšil o 57 %, tj. z 38,7 % na 60,8 %, však byl učiněn závěr, že pokles spotřeby představoval pouze přispívající faktor. Hlavní příčinou újmy byl čínský dovoz, který po celé posuzované období výrazně pronikal na trh Unie za nízké ceny. |
| --- | --- |

(262)

Na výrobní odvětví Unie měly dopad i jiné faktory. Nejvýznamnějším z těchto faktorů byl pokles spotřeby z důvodu slabší poptávky ze strany ocelářského průmyslu. Vzhledem k tomu, že výrobní odvětví Unie utrpělo pokles výroby, objemu prodeje, podílu na trhu a ziskovosti, který byl mnohem větší než pokles spotřeby (50 %), a že na pozadí klesající spotřeby se podíl ČLR na trhu zvýšil o 57 %, tj. z 38,7 % na 60,8 %, však byl učiněn závěr, že pokles spotřeby představoval pouze přispívající faktor. Hlavní příčinou újmy byl čínský dovoz, který po celé posuzované období výrazně pronikal na trh Unie za nízké ceny.

| (263) | Situaci výrobního odvětví Unie navíc ovlivnil i dovoz z Brazílie a vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie. Tyto faktory však měly na výrobní odvětví jen velmi omezený dopad, protože dovoz z Brazílie se uskutečňoval za podobné ceny jako čínský dovoz, ale při mnohem menších objemech. Hlavním důvodem, proč výrobní odvětví Unie přišlo o objem prodeje a nemohlo zvyšovat své ceny v souladu s výrobními náklady, což vedlo k vážným ztrátám, je masivní čínský dovoz za ceny mnohem nižší, než jsou ceny výrobního odvětví Unie. |
| --- | --- |

(263)

Situaci výrobního odvětví Unie navíc ovlivnil i dovoz z Brazílie a vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie. Tyto faktory však měly na výrobní odvětví jen velmi omezený dopad, protože dovoz z Brazílie se uskutečňoval za podobné ceny jako čínský dovoz, ale při mnohem menších objemech. Hlavním důvodem, proč výrobní odvětví Unie přišlo o objem prodeje a nemohlo zvyšovat své ceny v souladu s výrobními náklady, což vedlo k vážným ztrátám, je masivní čínský dovoz za ceny mnohem nižší, než jsou ceny výrobního odvětví Unie.

| (264) | Komise tedy rozlišila a oddělila účinky všech známých činitelů na situaci výrobního odvětví Unie od účinků dumpingového dovozu působícího újmu. |
| --- | --- |

(264)

Komise tedy rozlišila a oddělila účinky všech známých činitelů na situaci výrobního odvětví Unie od účinků dumpingového dovozu působícího újmu.

| (265) | Na základě výše uvedeného dospěla Komise v této fázi k závěru, že dumpingový dovoz z dotčené země způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu a že ostatní činitele, jednotlivě ani společně, neutlumily příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem a podstatnou újmou. Újma je zjevná ve vývoji výroby, vytížení kapacity, objemu prodeje na trhu Unie, podílu na trhu, zaměstnanosti, produktivitě, výrobních nákladech, ziskovosti a návratnosti investic. |
| --- | --- |

(265)

Na základě výše uvedeného dospěla Komise v této fázi k závěru, že dumpingový dovoz z dotčené země způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu a že ostatní činitele, jednotlivě ani společně, neutlumily příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem a podstatnou újmou. Újma je zjevná ve vývoji výroby, vytížení kapacity, objemu prodeje na trhu Unie, podílu na trhu, zaměstnanosti, produktivitě, výrobních nákladech, ziskovosti a návratnosti investic.

6.   ÚROVEŇ OPATŘENÍ

ÚROVEŇ OPATŘENÍ

| (266) | V daném případě žadatelé uváděli, že existovala zkreslení na trhu surovin ve smyslu čl. 7 odst. 2a základního nařízení. Za účelem posouzení náležité míry opatření Komise nejprve stanovila výši cla potřebnou k odstranění újmy, kterou by utrpělo výrobní odvětví Unie v případě, že by nedošlo ke zkreslením ve smyslu čl. 7 odst. 2a základního nařízení. Poté zkoumala, zda by dumpingové rozpětí spolupracujících vyvážejících výrobců bylo vyšší než jejich rozpětí prodeje pod cenou (viz 275. až 281. bod odůvodnění níže). |
| --- | --- |

(266)

V daném případě žadatelé uváděli, že existovala zkreslení na trhu surovin ve smyslu čl. 7 odst. 2a základního nařízení. Za účelem posouzení náležité míry opatření Komise nejprve stanovila výši cla potřebnou k odstranění újmy, kterou by utrpělo výrobní odvětví Unie v případě, že by nedošlo ke zkreslením ve smyslu čl. 7 odst. 2a základního nařízení. Poté zkoumala, zda by dumpingové rozpětí spolupracujících vyvážejících výrobců bylo vyšší než jejich rozpětí prodeje pod cenou (viz 275. až 281. bod odůvodnění níže).

6.1.   Rozpětí prodeje pod cenou

Rozpětí prodeje pod cenou

| (267) | Újma by byla odstraněna, pokud by výrobní odvětví Unie dokázalo dosáhnout cílového zisku prodejem za cílovou cenu ve smyslu čl. 7 odst. 2c a 2d základního nařízení. |
| --- | --- |

(267)

Újma by byla odstraněna, pokud by výrobní odvětví Unie dokázalo dosáhnout cílového zisku prodejem za cílovou cenu ve smyslu čl. 7 odst. 2c a 2d základního nařízení.

| (268) | V souladu s čl. 7 odst. 2c základního nařízení vzala Komise při stanovení cílového zisku v úvahu tyto faktory: míru ziskovosti před zvýšením dovozu ze země, která je předmětem šetření, míru ziskovosti potřebnou na krytí celkových nákladů a investic, výzkumu a vývoje a inovací, jakož i míru ziskovosti očekávanou za běžných podmínek hospodářské soutěže. Toto ziskové rozpětí by nemělo být nižší než 6 %. |
| --- | --- |

(268)

V souladu s čl. 7 odst. 2c základního nařízení vzala Komise při stanovení cílového zisku v úvahu tyto faktory: míru ziskovosti před zvýšením dovozu ze země, která je předmětem šetření, míru ziskovosti potřebnou na krytí celkových nákladů a investic, výzkumu a vývoje a inovací, jakož i míru ziskovosti očekávanou za běžných podmínek hospodářské soutěže. Toto ziskové rozpětí by nemělo být nižší než 6 %.

| (269) | Jako první krok stanovila Komise základní zisk pokrývající úplné náklady za běžných podmínek hospodářské soutěže. V letech 2017 a 2018, před tím, než výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu, se vážená průměrná míra ziskovosti výrobního odvětví Unie pohybovala mezi 9,7 % a 12,5 % obratu, jak je uvedeno v tabulce 11. Toto ziskové rozpětí bylo v tomto šetření považováno za základní zisk pokrývající celkové náklady za běžných podmínek hospodářské soutěže. |
| --- | --- |

(269)

Jako první krok stanovila Komise základní zisk pokrývající úplné náklady za běžných podmínek hospodářské soutěže. V letech 2017 a 2018, před tím, než výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu, se vážená průměrná míra ziskovosti výrobního odvětví Unie pohybovala mezi 9,7 % a 12,5 % obratu, jak je uvedeno v tabulce 11. Toto ziskové rozpětí bylo v tomto šetření považováno za základní zisk pokrývající celkové náklady za běžných podmínek hospodářské soutěže.

| (270) | Vzhledem k tomu, že jeden z výrobců v Unii během období šetření nevyrobil významné množství kalciumsilicia, nebyly jeho náklady považovány za spolehlivé a vhodné pro účely stanovení cílové ceny. Jelikož se prodej tohoto výrobce se z velké části uskutečňoval ze zásob vyrobených v roce 2019, byly za vhodné pro toto šetření považovány výrobní náklady z tohoto roku. |
| --- | --- |

(270)

Vzhledem k tomu, že jeden z výrobců v Unii během období šetření nevyrobil významné množství kalciumsilicia, nebyly jeho náklady považovány za spolehlivé a vhodné pro účely stanovení cílové ceny. Jelikož se prodej tohoto výrobce se z velké části uskutečňoval ze zásob vyrobených v roce 2019, byly za vhodné pro toto šetření považovány výrobní náklady z tohoto roku.

| (271) | Na základě těchto skutečností činí cena nepůsobící újmu 1 650 až 1 750 EUR za tunu. Ta byla získána uplatněním výše uvedeného ziskového rozpětí ve výši 9,7 % až 12,5 % na vážené průměrné výrobní náklady výrobců v Unii. |
| --- | --- |

(271)

Na základě těchto skutečností činí cena nepůsobící újmu 1 650 až 1 750 EUR za tunu. Ta byla získána uplatněním výše uvedeného ziskového rozpětí ve výši 9,7 % až 12,5 % na vážené průměrné výrobní náklady výrobců v Unii.

| (272) | V souladu s čl. 7 odst. 2d základního nařízení Komise jako poslední krok posoudila budoucí náklady vyplývající z mnohostranných environmentálních dohod a protokolů k nim, jejichž smluvní stranou je Unie, a z úmluv Mezinárodní organizace práce (MOP) uvedených v příloze Ia, které vzniknou výrobnímu odvětví Unie během období uplatňování opatření podle čl. 11 odst. 2. Na základě důkazů dostupných v prozatímní fázi šetření Komise zjistila, že se na výrobní odvětví Unie v tomto ohledu nevztahují žádné další náklady. |
| --- | --- |

(272)

V souladu s čl. 7 odst. 2d základního nařízení Komise jako poslední krok posoudila budoucí náklady vyplývající z mnohostranných environmentálních dohod a protokolů k nim, jejichž smluvní stranou je Unie, a z úmluv Mezinárodní organizace práce (MOP) uvedených v příloze Ia, které vzniknou výrobnímu odvětví Unie během období uplatňování opatření podle čl. 11 odst. 2. Na základě důkazů dostupných v prozatímní fázi šetření Komise zjistila, že se na výrobní odvětví Unie v tomto ohledu nevztahují žádné další náklady.

| (273) | Úroveň rozpětí cenového podbízení poté Komise určila na základě porovnání vážené průměrné dovozní ceny spolupracujících vyvážejících výrobců v dotčené zemi, jež byla stanovena pro účely výpočtů v souvislosti s cenovým podbízením, s váženou průměrnou cenou obdobného výrobku prodávaného v období šetření na trhu Unie výrobci v Unii, která nepůsobí újmu. Případný rozdíl vyplývající z tohoto porovnání se vyjádřil jako procento vážené průměrné dovozní hodnoty CIF. |
| --- | --- |

(273)

Úroveň rozpětí cenového podbízení poté Komise určila na základě porovnání vážené průměrné dovozní ceny spolupracujících vyvážejících výrobců v dotčené zemi, jež byla stanovena pro účely výpočtů v souvislosti s cenovým podbízením, s váženou průměrnou cenou obdobného výrobku prodávaného v období šetření na trhu Unie výrobci v Unii, která nepůsobí újmu. Případný rozdíl vyplývající z tohoto porovnání se vyjádřil jako procento vážené průměrné dovozní hodnoty CIF.

| (274) | Úroveň pro odstranění újmy pro „ostatní spolupracující společnosti“ a pro „všechny ostatní společnosti“ je definována stejným způsobem jako dumpingové rozpětí pro tyto společnosti (viz 168. bod odůvodnění).







  Společnost | Dumpingové rozpětí (v %) | Rozpětí prodeje pod cenou (v %) |
| --- | --- | --- | --- |
| Ningxia Ketong New Material Technology Co. Ltd. | 73,4 | 31,5 |
| Ningxia Shun Tai Smelting Co., Ltd. | 132,8 | 43,3 |
| Shaanxi Shenghua Metallurgy-Chemical Co. Ltd. | 85,9 | 32,8 |
| Všechny ostatní společnosti | 142,3 | 50,6 |

(274)

Úroveň pro odstranění újmy pro „ostatní spolupracující společnosti“ a pro „všechny ostatní společnosti“ je definována stejným způsobem jako dumpingové rozpětí pro tyto společnosti (viz 168. bod odůvodnění).

Společnost

Dumpingové rozpětí (v %)

Rozpětí prodeje pod cenou (v %)

Ningxia Ketong New Material Technology Co. Ltd.

73,4

31,5

Ningxia Shun Tai Smelting Co., Ltd.

132,8

43,3

Shaanxi Shenghua Metallurgy-Chemical Co. Ltd.

85,9

32,8

Všechny ostatní společnosti

142,3

50,6

| (275) | Vzhledem k tomu, že takto vypočítané rozpětí prodeje pod cenou bylo nižší než dumpingové rozpětí, provedla Komise šetření požadované podle čl. 7 odst. 2a základního nařízení. |
| --- | --- |

(275)

Vzhledem k tomu, že takto vypočítané rozpětí prodeje pod cenou bylo nižší než dumpingové rozpětí, provedla Komise šetření požadované podle čl. 7 odst. 2a základního nařízení.

6.2.   Přezkoumání rozpětí postačujícího k odstranění újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie

Přezkoumání rozpětí postačujícího k odstranění újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie

6.2.1.   Zkreslení na trhu surovin

Zkreslení na trhu surovin

| (276) | Žadatel v podnětu předložil dostatečné důkazy o tom, že v ČLR existuje ve vztahu k dotčenému výrobku zkreslení na trhu surovin ve smyslu čl. 7 odst. 2a základního nařízení. Podle důkazů uvedených v podnětu podléhá elektřina, která představuje 20 % výrobních nákladů dotčeného výrobku, v ČLR režimu dvojích cen. Jak bylo uvedeno v oznámení o zahájení řízení, týkalo se proto šetření Komise v souladu s čl. 7 odst. 2a základního nařízení i zkoumání údajných zkreslení a jiných zkreslení, na něž se vztahuje čl. 7 odst. 2a základního nařízení, v ČLR. |
| --- | --- |

(276)

Žadatel v podnětu předložil dostatečné důkazy o tom, že v ČLR existuje ve vztahu k dotčenému výrobku zkreslení na trhu surovin ve smyslu čl. 7 odst. 2a základního nařízení. Podle důkazů uvedených v podnětu podléhá elektřina, která představuje 20 % výrobních nákladů dotčeného výrobku, v ČLR režimu dvojích cen. Jak bylo uvedeno v oznámení o zahájení řízení, týkalo se proto šetření Komise v souladu s čl. 7 odst. 2a základního nařízení i zkoumání údajných zkreslení a jiných zkreslení, na něž se vztahuje čl. 7 odst. 2a základního nařízení, v ČLR.

| (277) | Komise nejprve určila hlavní suroviny, včetně energie, používané při výrobě dotčeného výrobku každým ze spolupracujících vyvážejících výrobců. Za hlavní suroviny byly považovány ty, u nichž je pravděpodobné, že budou představovat alespoň 17 % výrobních nákladů dotčeného výrobku. Komise zjistila, že jediná surovina, která představuje více než 17 % výrobních nákladů dotčeného výrobku, je elektřina. |
| --- | --- |

(277)

Komise nejprve určila hlavní suroviny, včetně energie, používané při výrobě dotčeného výrobku každým ze spolupracujících vyvážejících výrobců. Za hlavní suroviny byly považovány ty, u nichž je pravděpodobné, že budou představovat alespoň 17 % výrobních nákladů dotčeného výrobku. Komise zjistila, že jediná surovina, která představuje více než 17 % výrobních nákladů dotčeného výrobku, je elektřina.

| (278) | Komise poté zkoumala, zda je elektřina předmětem zkreslení kvůli režimu dvojích cen nebo jiným opatřením uvedeným v čl. 7 odst. 2a základního nařízení. K tomuto účelu použila Komise informace uvedené v podnětu a informace poskytnuté spolupracujícími vyvážejícími výrobci. Jak je vysvětleno ve 21. bodě odůvodnění, zaslala Komise čínské vládě dotazník zaměřený na tento aspekt. Čínská vláda na tento dotazník neodpověděla. Komise následně čínskou vládu informovala v dopise ze dne 31. března 2021, že v souladu s článkem 18 základního nařízení může v tomto ohledu použít dostupné údaje. Čínská vláda neodpověděla ani na tento dopis. |
| --- | --- |

(278)

Komise poté zkoumala, zda je elektřina předmětem zkreslení kvůli režimu dvojích cen nebo jiným opatřením uvedeným v čl. 7 odst. 2a základního nařízení. K tomuto účelu použila Komise informace uvedené v podnětu a informace poskytnuté spolupracujícími vyvážejícími výrobci. Jak je vysvětleno ve 21. bodě odůvodnění, zaslala Komise čínské vládě dotazník zaměřený na tento aspekt. Čínská vláda na tento dotazník neodpověděla. Komise následně čínskou vládu informovala v dopise ze dne 31. března 2021, že v souladu s článkem 18 základního nařízení může v tomto ohledu použít dostupné údaje. Čínská vláda neodpověděla ani na tento dopis.

| (279) | Žadatel v podnětu tvrdil, že cena elektřiny v severních provinciích ČLR je zkreslená z důvodu režimu dvojích cen. Na podporu tohoto tvrzení podnět obsahoval srovnání cen elektřiny v severních provinciích ČLR, kde se nacházejí hlavní vývozci kalciumsilicia, s cenou při vývozu elektřiny z těchto provincií, přičemž ze srovnání vyplývá, že cena elektřiny na vývoz je soustavně výrazně vyšší. |
| --- | --- |

(279)

Žadatel v podnětu tvrdil, že cena elektřiny v severních provinciích ČLR je zkreslená z důvodu režimu dvojích cen. Na podporu tohoto tvrzení podnět obsahoval srovnání cen elektřiny v severních provinciích ČLR, kde se nacházejí hlavní vývozci kalciumsilicia, s cenou při vývozu elektřiny z těchto provincií, přičemž ze srovnání vyplývá, že cena elektřiny na vývoz je soustavně výrazně vyšší.

| (280) | Při šetření nebyl nalezen žádný důkaz o režimu dvojích cen ani o jiných opatřeních uvedených v čl. 7 odst. 2a základního nařízení v ČLR. Žádný ze spolupracujících vyvážejících výrobců se navíc v severních provinciích uvedených v podnětu nenachází. Dva ze spolupracujících vyvážejících výrobců uvedli, že ve své provincii nakupovali elektřinu za tržní cenu. Jeden z nich poskytl důkaz o tom, že ceny za elektřinu jsou v jeho regionu mnohem vyšší než ceny uvedené v podnětu. |
| --- | --- |

(280)

Při šetření nebyl nalezen žádný důkaz o režimu dvojích cen ani o jiných opatřeních uvedených v čl. 7 odst. 2a základního nařízení v ČLR. Žádný ze spolupracujících vyvážejících výrobců se navíc v severních provinciích uvedených v podnětu nenachází. Dva ze spolupracujících vyvážejících výrobců uvedli, že ve své provincii nakupovali elektřinu za tržní cenu. Jeden z nich poskytl důkaz o tom, že ceny za elektřinu jsou v jeho regionu mnohem vyšší než ceny uvedené v podnětu.

| (281) | Komise proto dospěla k předběžnému závěru, že na základě důkazů uvedených ve spisu v této fázi šetření a zvláštních okolností tohoto případu elektřina nebyla předmětem zkreslení ve smyslu čl. 7 odst. 2a základního nařízení. |
| --- | --- |

(281)

Komise proto dospěla k předběžnému závěru, že na základě důkazů uvedených ve spisu v této fázi šetření a zvláštních okolností tohoto případu elektřina nebyla předmětem zkreslení ve smyslu čl. 7 odst. 2a základního nařízení.

6.3.   Závěr ohledně úrovně opatření

Závěr ohledně úrovně opatření

| (282) | Na základě výše uvedeného posouzení by mělo být prozatímní antidumpingové clo stanoveno tak, jak je uvedeno níže, v souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení:






  Společnost | Prozatímní antidumpingové clo |
| --- | --- | --- |
| Ningxia Ketong New Material Technology Co. Ltd. | 31,5  % |
| Ningxia Shun Tai Smelting Co., Ltd. | 43,3  % |
| Shaanxi Shenghua Metallurgy-Chemical Co. Ltd. | 32,8  % |
| Všechny ostatní společnosti | 50,6  % |

(282)

Na základě výše uvedeného posouzení by mělo být prozatímní antidumpingové clo stanoveno tak, jak je uvedeno níže, v souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení:

Společnost

Prozatímní antidumpingové clo

Ningxia Ketong New Material Technology Co. Ltd.

31,5  %

Ningxia Shun Tai Smelting Co., Ltd.

43,3  %

Shaanxi Shenghua Metallurgy-Chemical Co. Ltd.

32,8  %

Všechny ostatní společnosti

50,6  %

7.   ZÁJEM UNIE

ZÁJEM UNIE

| (283) | Poté, co se Komise rozhodla použít čl. 2 odst. 7 základního nařízení, zkoumala, zda navzdory zjištění, že újmu způsobuje dumping, může učinit jednoznačný závěr, že v tomto případě není v zájmu Unie přijímat příslušná opatření v souladu s článkem 21 základního nařízení. Zájem Unie byl zjišťován na základě posouzení všech různých relevantních zájmů, včetně zájmů výrobního odvětví Unie, dovozců a uživatelů, jako jsou výrobci plněných drátů a ocelářský průmysl. |
| --- | --- |

(283)

Poté, co se Komise rozhodla použít čl. 2 odst. 7 základního nařízení, zkoumala, zda navzdory zjištění, že újmu způsobuje dumping, může učinit jednoznačný závěr, že v tomto případě není v zájmu Unie přijímat příslušná opatření v souladu s článkem 21 základního nařízení. Zájem Unie byl zjišťován na základě posouzení všech různých relevantních zájmů, včetně zájmů výrobního odvětví Unie, dovozců a uživatelů, jako jsou výrobci plněných drátů a ocelářský průmysl.

7.1.   Zájem výrobního odvětví Unie

Zájem výrobního odvětví Unie

| (284) | Výrobní odvětví Unie představuje v tomto šetření 100 % výroby v Unii. V roce 2019 nastaly vlivem kombinace faktorů, včetně rostoucího pronikání čínského dovozu za nízké ceny, obtížné tržní podmínky a tato situace se ještě zhoršila v roce 2020 dalším pronikáním dovozu a poklesem spotřeby částečně způsobeným pandemií COVID-19. Výrobní odvětví Unie utrpělo značný pokles výroby, objemu prodeje, zaměstnanosti a ziskovosti. |
| --- | --- |

(284)

Výrobní odvětví Unie představuje v tomto šetření 100 % výroby v Unii. V roce 2019 nastaly vlivem kombinace faktorů, včetně rostoucího pronikání čínského dovozu za nízké ceny, obtížné tržní podmínky a tato situace se ještě zhoršila v roce 2020 dalším pronikáním dovozu a poklesem spotřeby částečně způsobeným pandemií COVID-19. Výrobní odvětví Unie utrpělo značný pokles výroby, objemu prodeje, zaměstnanosti a ziskovosti.

| (285) | Společnost Ferropem, největší výrobce v Unii, byla nucena začít provádět plán restrukturalizace, jehož součástí bylo možné uzavření hlavního závodu na výrobu kalciumsilicia v Chateau Feuillet. Uložení opatření na čínský dovoz by společnosti Ferropem umožnilo znovu zahájit výrobu kalciumsilicia v jiném místě v Unii. Zaměstnanost v závodě Chateau Feuillet činila přibližně 250 FTE, z nichž významná část souvisela během posuzovaného období s kalciumsiliciem. |
| --- | --- |

(285)

Společnost Ferropem, největší výrobce v Unii, byla nucena začít provádět plán restrukturalizace, jehož součástí bylo možné uzavření hlavního závodu na výrobu kalciumsilicia v Chateau Feuillet. Uložení opatření na čínský dovoz by společnosti Ferropem umožnilo znovu zahájit výrobu kalciumsilicia v jiném místě v Unii. Zaměstnanost v závodě Chateau Feuillet činila přibližně 250 FTE, z nichž významná část souvisela během posuzovaného období s kalciumsiliciem.

| (286) | Opatření by zlepšila tržní podmínky pro oba výrobce v Unii, protože kdyby byly čínské dovozní ceny kvůli antidumpingovým clům vyšší, pomohla by jim získat zpět ztracený podíl na trhu a zrušit cenový tlak. Opatření by společnosti Ferropem rovněž usnadnila provedení jejího plánu restrukturalizace. |
| --- | --- |

(286)

Opatření by zlepšila tržní podmínky pro oba výrobce v Unii, protože kdyby byly čínské dovozní ceny kvůli antidumpingovým clům vyšší, pomohla by jim získat zpět ztracený podíl na trhu a zrušit cenový tlak. Opatření by společnosti Ferropem rovněž usnadnila provedení jejího plánu restrukturalizace.

| (287) | Neuložení opatření by ohrozilo výrobní odvětví Unie, protože pokračování neudržitelné situace na trhu v letech 2019 a 2020 by ohrozilo budoucí výrobu kalciumsilicia v Unii. |
| --- | --- |

(287)

Neuložení opatření by ohrozilo výrobní odvětví Unie, protože pokračování neudržitelné situace na trhu v letech 2019 a 2020 by ohrozilo budoucí výrobu kalciumsilicia v Unii.

| (288) | Kromě toho by byla ohrožena ziskovost, a dokonce samotná existence výroby jiných feroslitin, pokud by tyto výrobky používaly stejná zařízení jako kalciumsilicium. Je tomu tak proto, že závody na výrobu feroslitin jsou závislé na sdílení fixních nákladů za účelem snížení jednotkových výrobních nákladů, aby tyto závody byly ziskové. |
| --- | --- |

(288)

Kromě toho by byla ohrožena ziskovost, a dokonce samotná existence výroby jiných feroslitin, pokud by tyto výrobky používaly stejná zařízení jako kalciumsilicium. Je tomu tak proto, že závody na výrobu feroslitin jsou závislé na sdílení fixních nákladů za účelem snížení jednotkových výrobních nákladů, aby tyto závody byly ziskové.

| (289) | Uložení opatření by nepochybně bylo v zájmu jak odvětví kalciumsilicia, tak širšího odvětví feroslitin. |
| --- | --- |

(289)

Uložení opatření by nepochybně bylo v zájmu jak odvětví kalciumsilicia, tak širšího odvětví feroslitin.

7.2.   Zájem dovozců, kteří nejsou ve spojení, a výrobců plněných drátů

Zájem dovozců, kteří nejsou ve spojení, a výrobců plněných drátů

| (290) | Šetřením bylo zjištěno, že převážná většina dovozu ze všech zemí se uskutečňuje v podobě prášku nebo hrudek a že se tento dovoz předtím, než je v Unii prodán největšímu koncovému odvětví, ocelářskému průmyslu, obvykle přemění na výrobky z plněného drátu. Proto se zde společně se zájmem dovozců posuzuje i zájem výrobců plněných drátů. |
| --- | --- |

(290)

Šetřením bylo zjištěno, že převážná většina dovozu ze všech zemí se uskutečňuje v podobě prášku nebo hrudek a že se tento dovoz předtím, než je v Unii prodán největšímu koncovému odvětví, ocelářskému průmyslu, obvykle přemění na výrobky z plněného drátu. Proto se zde společně se zájmem dovozců posuzuje i zájem výrobců plněných drátů.

| (291) | Jak bylo uvedeno výše, dva dovozci předložili odpovědi na dotazník po rozhodnutí nepoužít výběr vzorku. Jednalo se o společnost Affival SAS ve Francii a Coftech G.m.b.H. v Německu. Další výrobce plněných drátů, společnost Filo D.o.o. ve Slovinsku, spolupracoval a předložil dotazník pro uživatele, protože není přímým dovozcem. |
| --- | --- |

(291)

Jak bylo uvedeno výše, dva dovozci předložili odpovědi na dotazník po rozhodnutí nepoužít výběr vzorku. Jednalo se o společnost Affival SAS ve Francii a Coftech G.m.b.H. v Německu. Další výrobce plněných drátů, společnost Filo D.o.o. ve Slovinsku, spolupracoval a předložil dotazník pro uživatele, protože není přímým dovozcem.

| (292) | Šetření ukázalo, že výrobci plněných drátů vyrábějí i jiné výrovky ve formě plněného drátu. U výše uvedených spolupracujících výrobců se obrat výrobků obsahujících kalciumsilicium oproti celkovému obratu pohyboval od méně než 10 % po téměř 50 %. |
| --- | --- |

(292)

Šetření ukázalo, že výrobci plněných drátů vyrábějí i jiné výrovky ve formě plněného drátu. U výše uvedených spolupracujících výrobců se obrat výrobků obsahujících kalciumsilicium oproti celkovému obratu pohyboval od méně než 10 % po téměř 50 %.

| (293) | Výrobci plněných drátů získávají kalciumsilicium z dotčené země, z jiných třetích zemí a z výrobního odvětví Unie. Jejich hlavní obavou bylo, že by opatření týkající se čínského dovozu narušila trh s kalciumsiliciem v Unii a mohla by omezit dovoz z některého z jejich hlavních zdrojů dodávek. |
| --- | --- |

(293)

Výrobci plněných drátů získávají kalciumsilicium z dotčené země, z jiných třetích zemí a z výrobního odvětví Unie. Jejich hlavní obavou bylo, že by opatření týkající se čínského dovozu narušila trh s kalciumsiliciem v Unii a mohla by omezit dovoz z některého z jejich hlavních zdrojů dodávek.

| (294) | Je však třeba připomenout, že po celém světě existují i jiné zdroje dodávek, přičemž v posuzovaném období jsou hlavními zdroji Brazílie a Argentina, a cílem opatření je obnovit spravedlivou hospodářskou soutěž na trhu Unie ve prospěch všech subjektů na tomto trhu. Pokud by opatření nebyla uložena, mohlo by to ohrozit dodávky kalciumsilicia od dvou výrobců v Unii, což by bylo na úkor všech účastníků dodavatelského řetězce kalciumsilicia. |
| --- | --- |

(294)

Je však třeba připomenout, že po celém světě existují i jiné zdroje dodávek, přičemž v posuzovaném období jsou hlavními zdroji Brazílie a Argentina, a cílem opatření je obnovit spravedlivou hospodářskou soutěž na trhu Unie ve prospěch všech subjektů na tomto trhu. Pokud by opatření nebyla uložena, mohlo by to ohrozit dodávky kalciumsilicia od dvou výrobců v Unii, což by bylo na úkor všech účastníků dodavatelského řetězce kalciumsilicia.

7.3.   Zájem koncových uživatelů

Zájem koncových uživatelů

| (295) | Z informací uvedených v podnětu vyplývá, že hlavním uživatelským odvětvím je odvětví oceli. Kalciumsilicium se však používá také ve slévárnách a v chemickém průmyslu. |
| --- | --- |

(295)

Z informací uvedených v podnětu vyplývá, že hlavním uživatelským odvětvím je odvětví oceli. Kalciumsilicium se však používá také ve slévárnách a v chemickém průmyslu.

| (296) | Dotazník vyplnil pouze jeden výrobce oceli, společnost AFV Acciaierie Beltrame S.p.A. Svaz Eurofer a Německá ocelářská federace (Wirtschaftsvereinigung Stahl) kromě toho předložily připomínky týkající se šetření. |
| --- | --- |

(296)

Dotazník vyplnil pouze jeden výrobce oceli, společnost AFV Acciaierie Beltrame S.p.A. Svaz Eurofer a Německá ocelářská federace (Wirtschaftsvereinigung Stahl) kromě toho předložily připomínky týkající se šetření.

| (297) | Svaz Eurofer a Německá ocelářská federace uvedly, že uložení antidumpingových cel není v zájmu Unie a že uložení antidumpingových opatření nemá žádné ekonomické opodstatnění. Hlavní obavy se týkaly dostupnosti dodávek do ocelářského odvětví. Bylo vzneseno tvrzení, že výrobní odvětví Unie nikdy nedodávalo více než 42 % zjevné spotřeby Unie. |
| --- | --- |

(297)

Svaz Eurofer a Německá ocelářská federace uvedly, že uložení antidumpingových cel není v zájmu Unie a že uložení antidumpingových opatření nemá žádné ekonomické opodstatnění. Hlavní obavy se týkaly dostupnosti dodávek do ocelářského odvětví. Bylo vzneseno tvrzení, že výrobní odvětví Unie nikdy nedodávalo více než 42 % zjevné spotřeby Unie.

| (298) | Kromě toho bylo uvedeno, že údaje o kapacitě zveřejněné jedním z výrobců v Unii udávaly pouze omezené množství volné kapacity. Proto by bylo velmi sporné, zda by výrobní odvětví Unie bylo schopno zajistit dodávky uživatelům, kdyby byla na čínský dovoz uplatněna antidumpingová cla. |
| --- | --- |

(298)

Kromě toho bylo uvedeno, že údaje o kapacitě zveřejněné jedním z výrobců v Unii udávaly pouze omezené množství volné kapacity. Proto by bylo velmi sporné, zda by výrobní odvětví Unie bylo schopno zajistit dodávky uživatelům, kdyby byla na čínský dovoz uplatněna antidumpingová cla.

| (299) | Kromě toho tyto subjekty tvrdily, že neexistuje žádný alternativní zdroj, který by mohl čínské objemy nahradit, a že cla jsou v Unii již uložena jako cla na dovoz z Číny. |
| --- | --- |

(299)

Kromě toho tyto subjekty tvrdily, že neexistuje žádný alternativní zdroj, který by mohl čínské objemy nahradit, a že cla jsou v Unii již uložena jako cla na dovoz z Číny.

| (300) | Výrobní odvětví Unie v tomto ohledu uvedlo, že nezpochybňuje skutečnost, že by měl existovat prostor pro různé zdroje dodávek, pokud by se tento dovoz uskutečňoval za spravedlivé ceny. V současnosti se však dovoz z ČLR uskutečňuje na úrovni cen působící újmu, která ohrožuje výrobu v Unii. |
| --- | --- |

(300)

Výrobní odvětví Unie v tomto ohledu uvedlo, že nezpochybňuje skutečnost, že by měl existovat prostor pro různé zdroje dodávek, pokud by se tento dovoz uskutečňoval za spravedlivé ceny. V současnosti se však dovoz z ČLR uskutečňuje na úrovni cen působící újmu, která ohrožuje výrobu v Unii.

| (301) | Pokud jde o zdroje dodávek, dospěla Komise k závěru, že v současné době existuje několik zdrojů dodávek, včetně výrobců v Unii, kteří mají dostatečnou volnou kapacitu, a dovozu z Číny, Brazílie a Argentiny. Není však v zájmu Unie umožnit dumpingovému čínskému dovozu, aby i nadále ohrožoval existenci odvětví kalciumsilicia v Unii, které tradičně zásobovalo velkou část trhu Unie. Pokud by nebyla přijata žádná opatření, nastaly by v ocelářském průmyslu nepochybně problémy s dodávkami, protože výroba v Unii by již nemusela být možná. |
| --- | --- |

(301)

Pokud jde o zdroje dodávek, dospěla Komise k závěru, že v současné době existuje několik zdrojů dodávek, včetně výrobců v Unii, kteří mají dostatečnou volnou kapacitu, a dovozu z Číny, Brazílie a Argentiny. Není však v zájmu Unie umožnit dumpingovému čínskému dovozu, aby i nadále ohrožoval existenci odvětví kalciumsilicia v Unii, které tradičně zásobovalo velkou část trhu Unie. Pokud by nebyla přijata žádná opatření, nastaly by v ocelářském průmyslu nepochybně problémy s dodávkami, protože výroba v Unii by již nemusela být možná.

| (302) | Komise rovněž přezkoumala pravděpodobný finanční dopad opatření na ocelářský průmysl, pokud budou tato opatření uložena. Podle žadatele by obnovení spravedlivých tržních podmínek neznamenalo neúměrné náklady pro navazující výrobní odvětví. Z informací v odpovědi společnosti AFV Acciaierie Beltrame S.p.A. vyplývá, že nákup kalciumsilicia představuje velmi nízké procento jejích nákladů (méně než 0,5 %). Uložení opatření na ocelářský průmysl bude mít proto na toto výrobní odvětví jen okrajový finanční dopad. |
| --- | --- |

(302)

Komise rovněž přezkoumala pravděpodobný finanční dopad opatření na ocelářský průmysl, pokud budou tato opatření uložena. Podle žadatele by obnovení spravedlivých tržních podmínek neznamenalo neúměrné náklady pro navazující výrobní odvětví. Z informací v odpovědi společnosti AFV Acciaierie Beltrame S.p.A. vyplývá, že nákup kalciumsilicia představuje velmi nízké procento jejích nákladů (méně než 0,5 %). Uložení opatření na ocelářský průmysl bude mít proto na toto výrobní odvětví jen okrajový finanční dopad.

7.4.   Závěr ohledně zájmu Unie

Závěr ohledně zájmu Unie

| (303) | Na základě výše uvedených skutečností dospěla Komise k závěru, že neexistují žádné přesvědčivé důvody se domnívat, že uložení opatření na dovoz kalciumsilicia pocházejícího z dotčené země v této fázi šetření není v zájmu Unie. |
| --- | --- |

(303)

Na základě výše uvedených skutečností dospěla Komise k závěru, že neexistují žádné přesvědčivé důvody se domnívat, že uložení opatření na dovoz kalciumsilicia pocházejícího z dotčené země v této fázi šetření není v zájmu Unie.

8.   PROZATÍMNÍ ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ

PROZATÍMNÍ ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ

| (304) | Na základě předběžných závěrů, k nimž Komise dospěla ohledně dumpingu, újmy, příčinné souvislosti a zájmu Unie, by měla být uložena prozatímní opatření, jež zabrání tomu, aby dumpingový dovoz způsoboval výrobnímu odvětví Unie další újmu. |
| --- | --- |

(304)

Na základě předběžných závěrů, k nimž Komise dospěla ohledně dumpingu, újmy, příčinné souvislosti a zájmu Unie, by měla být uložena prozatímní opatření, jež zabrání tomu, aby dumpingový dovoz způsoboval výrobnímu odvětví Unie další újmu.

| (305) | Prozatímní antidumpingová opatření by měla být na dovoz kalciumsilicia pocházejícího z dotčené země uložena podle pravidla nižšího cla, které stanoví čl. 7 odst. 2 základního nařízení. Komise porovnala rozpětí prodeje pod cenou a dumpingová rozpětí, jak je uvedeno v 275. bodě odůvodnění výše. Výše cla byla stanovena tak, aby byla na úrovni nižší z hodnot dumpingových rozpětí a rozpětí prodeje pod cenou. |
| --- | --- |

(305)

Prozatímní antidumpingová opatření by měla být na dovoz kalciumsilicia pocházejícího z dotčené země uložena podle pravidla nižšího cla, které stanoví čl. 7 odst. 2 základního nařízení. Komise porovnala rozpětí prodeje pod cenou a dumpingová rozpětí, jak je uvedeno v 275. bodě odůvodnění výše. Výše cla byla stanovena tak, aby byla na úrovni nižší z hodnot dumpingových rozpětí a rozpětí prodeje pod cenou.

| (306) | Na základě výše uvedených skutečností by sazby prozatímního antidumpingového cla vyjádřené v cenách CIF s dodáním na hranice Unie před proclením měly činit:







  Země | Společnost | Prozatímní antidumpingové clo |
| --- | --- | --- | --- |
| ČLR | Ningxia Ketong New Material Technology Co. Ltd. | 31,5  % |
| ČLR | Ningxia Shun Tai Smelting Co., Ltd. | 43,3  % |
| ČLR | Shaanxi Shenghua Metallurgy-Chemical Co. Ltd. | 32,8  % |
| ČLR | Všechny ostatní společnosti | 50,6  % |

(306)

Na základě výše uvedených skutečností by sazby prozatímního antidumpingového cla vyjádřené v cenách CIF s dodáním na hranice Unie před proclením měly činit:

Země

Společnost

Prozatímní antidumpingové clo

ČLR

Ningxia Ketong New Material Technology Co. Ltd.

31,5  %

ČLR

Ningxia Shun Tai Smelting Co., Ltd.

43,3  %

ČLR

Shaanxi Shenghua Metallurgy-Chemical Co. Ltd.

32,8  %

ČLR

Všechny ostatní společnosti

50,6  %

| (307) | Individuální sazby antidumpingového cla uvedené v tomto nařízení byly pro dotčené společnosti stanoveny na základě zjištění plynoucích z tohoto šetření. Odrážejí proto situaci zjištěnou během tohoto šetření, pokud jde o tyto společnosti. Tyto sazby cla jsou použitelné výlučně na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z dotčené země a vyráběného uvedenými právními subjekty. Na dovoz dotčeného výrobku vyrobeného jakoukoli jinou společností, která není konkrétně uvedena v normativní části tohoto nařízení, včetně subjektů ve spojení s těmito konkrétně uvedenými společnostmi, by se měla vztahovat celní sazba platná pro „všechny ostatní společnosti“. Neměla by se na ně vztahovat žádná z uvedených individuálních sazeb antidumpingového cla. |
| --- | --- |

(307)

Individuální sazby antidumpingového cla uvedené v tomto nařízení byly pro dotčené společnosti stanoveny na základě zjištění plynoucích z tohoto šetření. Odrážejí proto situaci zjištěnou během tohoto šetření, pokud jde o tyto společnosti. Tyto sazby cla jsou použitelné výlučně na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z dotčené země a vyráběného uvedenými právními subjekty. Na dovoz dotčeného výrobku vyrobeného jakoukoli jinou společností, která není konkrétně uvedena v normativní části tohoto nařízení, včetně subjektů ve spojení s těmito konkrétně uvedenými společnostmi, by se měla vztahovat celní sazba platná pro „všechny ostatní společnosti“. Neměla by se na ně vztahovat žádná z uvedených individuálních sazeb antidumpingového cla.

| (308) | Aby bylo zajištěno řádné vymáhání antidumpingových cel, mělo by se sazba antidumpingového cla stanovená pro všechny ostatní společnosti vztahovat nejen na vyvážející výrobce, kteří při tomto šetření nespolupracovali, nýbrž také na výrobce, kteří v období šetření neuskutečnili žádný vývoz do Unie. |
| --- | --- |

(308)

Aby bylo zajištěno řádné vymáhání antidumpingových cel, mělo by se sazba antidumpingového cla stanovená pro všechny ostatní společnosti vztahovat nejen na vyvážející výrobce, kteří při tomto šetření nespolupracovali, nýbrž také na výrobce, kteří v období šetření neuskutečnili žádný vývoz do Unie.

| (309) | Za účelem minimalizace rizika obcházení těchto opatření kvůli rozdílu mezi celními sazbami je nutno přijmout zvláštní opatření, která zajistí uplatňování individuálních sazeb antidumpingového cla. Společnosti, na něž se vztahují individuální sazby antidumpingového cla, musí celním orgánům členských států předložit platnou obchodní fakturu. Tato faktura musí vyhovovat požadavkům uvedeným v čl. 1 odst. 3 tohoto nařízení. Na dovoz, k němuž není taková faktura přiložena, by se mělo vztahovat antidumpingové clo platné pro „všechny ostatní společnosti“. |
| --- | --- |

(309)

Za účelem minimalizace rizika obcházení těchto opatření kvůli rozdílu mezi celními sazbami je nutno přijmout zvláštní opatření, která zajistí uplatňování individuálních sazeb antidumpingového cla. Společnosti, na něž se vztahují individuální sazby antidumpingového cla, musí celním orgánům členských států předložit platnou obchodní fakturu. Tato faktura musí vyhovovat požadavkům uvedeným v čl. 1 odst. 3 tohoto nařízení. Na dovoz, k němuž není taková faktura přiložena, by se mělo vztahovat antidumpingové clo platné pro „všechny ostatní společnosti“.

| (310) | I když je předložení této faktury celním orgánům členských států nezbytné pro uplatnění individuálních sazeb antidumpingového cla na dovoz, není tato faktura jediným prvkem, který celní orgány zohledňují. Celní orgány členských států totiž musí i v případě, že je jim předložena faktura splňující všechny požadavky stanovené v čl. 1 odst. 3 tohoto nařízení, provést své obvyklé kontroly a mohou si stejně jako ve všech ostatních případech vyžádat i další doklady (přepravní doklady atd.) pro účely ověření správnosti údajů uvedených v celním prohlášení a pro zajištění toho, že bude následné použití nižší celní sazby odůvodněné v souladu s celními předpisy. |
| --- | --- |

(310)

I když je předložení této faktury celním orgánům členských států nezbytné pro uplatnění individuálních sazeb antidumpingového cla na dovoz, není tato faktura jediným prvkem, který celní orgány zohledňují. Celní orgány členských států totiž musí i v případě, že je jim předložena faktura splňující všechny požadavky stanovené v čl. 1 odst. 3 tohoto nařízení, provést své obvyklé kontroly a mohou si stejně jako ve všech ostatních případech vyžádat i další doklady (přepravní doklady atd.) pro účely ověření správnosti údajů uvedených v celním prohlášení a pro zajištění toho, že bude následné použití nižší celní sazby odůvodněné v souladu s celními předpisy.

| (311) | Pokud by se po uložení dotčených opatření podstatně zvýšil objem vývozu některé ze společností využívajících nižší individuální celní sazby, lze takovéto zvýšení objemu považovat samo o sobě za změnu obchodních toků v důsledku uložených opatření ve smyslu čl. 13 odst. 1 základního nařízení. Za takových okolností a za předpokladu, že jsou splněny příslušné podmínky, lze zahájit šetření zaměřené proti obcházení předpisů. V rámci takového šetření lze mimo jiné prověřit potřebu zrušit individuální celní sazbu (sazby) a následně uložit celostátní clo. |
| --- | --- |

(311)

Pokud by se po uložení dotčených opatření podstatně zvýšil objem vývozu některé ze společností využívajících nižší individuální celní sazby, lze takovéto zvýšení objemu považovat samo o sobě za změnu obchodních toků v důsledku uložených opatření ve smyslu čl. 13 odst. 1 základního nařízení. Za takových okolností a za předpokladu, že jsou splněny příslušné podmínky, lze zahájit šetření zaměřené proti obcházení předpisů. V rámci takového šetření lze mimo jiné prověřit potřebu zrušit individuální celní sazbu (sazby) a následně uložit celostátní clo.

9.   INFORMOVÁNÍ V PROZATÍMNÍ FÁZI ŠETŘENÍ

INFORMOVÁNÍ V PROZATÍMNÍ FÁZI ŠETŘENÍ

| (312) | V souladu s článkem 19a základního nařízení informovala Komise zúčastněné strany o plánovaném uložení prozatímních cel. Tato informace byla rovněž zveřejněna na internetových stránkách GŘ pro obchod. Zúčastněné strany dostaly tři pracovní dny na to, aby předložily připomínky k přesnosti výpočtů, které jim byly konkrétně sděleny. |
| --- | --- |

(312)

V souladu s článkem 19a základního nařízení informovala Komise zúčastněné strany o plánovaném uložení prozatímních cel. Tato informace byla rovněž zveřejněna na internetových stránkách GŘ pro obchod. Zúčastněné strany dostaly tři pracovní dny na to, aby předložily připomínky k přesnosti výpočtů, které jim byly konkrétně sděleny.

| (313) | K přesnosti výpočtů nebyly obdrženy žádné připomínky. |
| --- | --- |

(313)

K přesnosti výpočtů nebyly obdrženy žádné připomínky.

10.   ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ

ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ

| (314) | Komise v zájmu řádné správy vyzve zúčastněné strany k tomu, aby ve stanovené lhůtě předložily písemné připomínky a/nebo požádaly o slyšení u Komise a/nebo úředníka pro slyšení v obchodních řízeních. |
| --- | --- |

(314)

Komise v zájmu řádné správy vyzve zúčastněné strany k tomu, aby ve stanovené lhůtě předložily písemné připomínky a/nebo požádaly o slyšení u Komise a/nebo úředníka pro slyšení v obchodních řízeních.

| (315) | Zjištění týkající se uložení prozatímních cel jsou prozatímní a mohou být v konečné fázi šetření změněna, |
| --- | --- |

(315)

Zjištění týkající se uložení prozatímních cel jsou prozatímní a mohou být v konečné fázi šetření změněna,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

1.   Ukládá se prozatímní antidumpingové clo na dovoz kalciumsilicia, v současnosti kódů KN ex 7202 99 80 a ex 2850 00 60 (kódy TARIC 7202998030 a 2850006091), pocházejícího z Čínské lidové republiky.

2.   Sazby prozatímního antidumpingového cla, které se použijí na čistou cenu s dodáním na hranice Unie, před proclením, jsou pro výrobek popsaný v odstavci 1 a vyrobený níže uvedenými společnostmi stanoveny takto:

| Země | Společnost | Prozatímní antidumpingové clo | Doplňkový kód TARIC |
| --- | --- | --- | --- |
| ČLR | Ningxia Ketong New Material Technology Co. Ltd., průmyslová zóna Hongguozi, městský obvod Huinong, město Shizuishan, provincie Ningxia | 31,5  % | C721 |
| ČLR | Ningxia Shun Tai Smelting Co., Ltd., průmyslový park Zhongwei, město Zhongwei, provincie Ningxia | 43,3  % | C722 |
| ČLR | Shaanxi Shenghua Metallurgy-Chemical Co. Ltd., ekologický průmyslový park Yangxian, město Hanzhong, provincie Shaanxi | 32,8  % | C723 |
| ČLR | Všechny ostatní společnosti | 50,6  % | C999 |

Země

Společnost

Prozatímní antidumpingové clo

Doplňkový kód TARIC

ČLR

Ningxia Ketong New Material Technology Co. Ltd., průmyslová zóna Hongguozi, městský obvod Huinong, město Shizuishan, provincie Ningxia

31,5  %

C721

ČLR

Ningxia Shun Tai Smelting Co., Ltd., průmyslový park Zhongwei, město Zhongwei, provincie Ningxia

43,3  %

C722

ČLR

Shaanxi Shenghua Metallurgy-Chemical Co. Ltd., ekologický průmyslový park Yangxian, město Hanzhong, provincie Shaanxi

32,8  %

C723

ČLR

Všechny ostatní společnosti

50,6  %

C999

3.   Použití individuálních celních sazeb stanovených pro společnosti uvedené v odstavci 2 je podmíněno předložením platné obchodní faktury celním orgánům členských států, která musí obsahovat datované prohlášení podepsané zástupcem subjektu, který obchodní fakturu vystavil, s uvedením jeho jména a funkce, v tomto znění: „Já, níže podepsaný/podepsaná, potvrzuji, že (objem) (dotčeného výrobku) prodaného na vývoz do Evropské unie, na který se vztahuje tato faktura, bylo vyrobeno společností (název a adresa) (doplňkový kód TARIC) v [dotčené zemi]. Prohlašuji, že informace uvedené v této faktuře jsou úplné a správné.“ Pokud taková faktura nebude předložena, použije se clo platné pro všechny ostatní společnosti.

4.   Propuštění výrobku uvedeného v odstavci 1 do volného oběhu v Unii podléhá složení jistoty odpovídající výši prozatímního cla.

5.   Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.

Článek 2

1.   Zúčastněné strany předloží Komisi své písemné připomínky k tomuto nařízení do 15 kalendářních dnů ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost.

2.   Zúčastněné strany, které chtějí požádat o slyšení u Komise, tak učiní do pěti kalendářních dnů ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost.

3.   Zúčastněné strany, které chtějí požádat o slyšení u úředníka pro slyšení v obchodních řízeních, tak mohou učinit do pěti kalendářních dnů ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost. Úředník pro slyšení přezkoumá žádosti podané mimo tuto lhůtu a může rozhodnout o jejich přijetí.

Článek 3

Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Článek 1 se použije po dobu šesti měsíců.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 14. října 2021.

Za Komisi

předsedkyně

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  Úř. věst. L 176, 30.6.2016, s. 21.

1

(2)  Oznámení o zahájení antidumpingového řízení týkajícího se dovozu kalciumsilicia pocházejícího z Čínské lidové republiky (Úř. věst. C 58, 18.2.2021, s. 60).

2

(3)  https://trade.ec.europa.eu/tdi/case_details.cfm?id=2514

3

(4)  Oznámení o důsledcích výskytu onemocnění COVID-19 pro antidumpingová a antisubvenční šetření (Úř. věst. C 86, 16.3.2020, s. 6).

4

(5)  Prováděcí nařízení Komise (EU) 2020/909 ze dne 30. června 2020, kterým se ukládá konečné antidumpingové clo na dovoz ferosilicia pocházejícího z Ruska a Čínské lidové republiky na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení (EU) 2016/1036 (Úř. věst. L 208, 1.7.2020, s. 2).

5

(6)  Tamtéž, 54. až 60. a 111. až 115. bod odůvodnění.

6

(7)  Tamtéž, 61. až 64. bod odůvodnění.

7

(8)  Tamtéž, 66. až 69. bod odůvodnění. Lze mít za to, že právo příslušných státních orgánů jmenovat a odvolávat klíčové vedoucí pracovníky ve státních podnicích, zakotvené v čínských právních předpisech, odráží odpovídající vlastnická práva, avšak dalším kanálem, jehož prostřednictvím může stát zasahovat do podnikatelských rozhodnutí, jsou buňky Komunistické strany Číny v podnicích, a to jak státních, tak soukromých. Podle práva obchodních společností v ČLR má být organizace Komunistické strany Číny zřízena v každé společnosti (alespoň se třemi členy této strany v souladu se stranickými stanovami) a daná společnost musí pro činnost stranické organizace vytvořit nezbytné podmínky. V minulosti tento požadavek podle všeho nebyl vždy dodržován ani přísně vymáhán. Nejpozději od roku 2016 však Komunistická strana Číny posílila své nároky, pokud jde o ovládání obchodních rozhodnutí státních podniků jakožto politický princip. Komunistická strana Číny údajně vyvíjí tlak i na soukromé společnosti, aby na první místo stavěly „vlastenectví“ a dodržovaly stranickou kázeň. V roce 2017 údajně existovaly stranické buňky v 70 % z asi 1,86 milionu soukromých společností a rostl tlak na to, aby organizace Komunistické strany Číny měly konečné slovo v podnikatelských rozhodnutích přijímaných v rámci společností, v nichž působí. Tato pravidla mají obecnou platnost v celém čínském hospodářství, a to ve všech odvětvích, včetně výrobců kalciumsilicia a dodavatelů jeho vstupů.

8

(9)  Tamtéž, 70. až 80. bod odůvodnění.

9

(10)  Tamtéž, 81. až 86. bod odůvodnění.

10

(11)  Tamtéž, 87. až 90. bod odůvodnění.

11

(12)  Tamtéž, 91. až 110. bod odůvodnění.

12

(13)  Viz internetové stránky společnosti: http://www.sxshyh.com/html/guanyuwomen/ (přístup dne 3. srpna 2021). „
  Je ovládána společností Shaanxi Nonferrous Metallurgical Mining, což je dceřiná společnost velkého státem vlastněného podniku Shaanxi Nonferrous Group. Společnost má podnikové technologické centrum uznávané na úrovni provincie. Jedná se o komplexní podnik zaměřený na tavení, zpracování, výzkum, vývoj a vývoz neželezných kovů a feroslitin. Je to národní „technicky vyspělý podnik“, „ukázkový podnik technologických inovací“ na úrovni provincie Šen-si, „podnik, který je měřítkem kvality“ na úrovni provincie Šen-si a vedoucí orgán Čínské asociace odvětví feroslitin a vedoucí orgán Ústavu kovů provincie Šen-si.“

13

Je ovládána společností Shaanxi Nonferrous Metallurgical Mining, což je dceřiná společnost velkého státem vlastněného podniku Shaanxi Nonferrous Group. Společnost má podnikové technologické centrum uznávané na úrovni provincie. Jedná se o komplexní podnik zaměřený na tavení, zpracování, výzkum, vývoj a vývoz neželezných kovů a feroslitin. Je to národní „technicky vyspělý podnik“, „ukázkový podnik technologických inovací“ na úrovni provincie Šen-si, „podnik, který je měřítkem kvality“ na úrovni provincie Šen-si a vedoucí orgán Čínské asociace odvětví feroslitin a vedoucí orgán Ústavu kovů provincie Šen-si

(14)  Viz zejména následující úryvek: „
  Společnost Shaanxi Shenghua Metallurgical & Chemical Co., Ltd. byla založena v listopadu 2007. Po reorganizaci aktiv v roce 2013 se stala dceřinou společností společnosti Shaanxi Nonferrous Metals. Všechny kádry a zaměstnanci společnosti, pod pevným vedením skupiny společností a za silné podpory vlády i celé společnosti, pracovali jednotně a usilovně a dosáhli významných hospodářských a sociálních výhod, vyhráli první cenu v soutěži Shaanxi Science and Technology Award a mnoho dalších vyznamenání [...]. Společnost patří do čtvrté skupiny podniků vyrábějících feroslitiny schválených Ministerstvem průmyslu a informačních technologií a má právo na dovoz a vývoz.“ http://sxshyh.cn/index/index/about

14

Společnost Shaanxi Shenghua Metallurgical & Chemical Co., Ltd. byla založena v listopadu 2007. Po reorganizaci aktiv v roce 2013 se stala dceřinou společností společnosti Shaanxi Nonferrous Metals. Všechny kádry a zaměstnanci společnosti, pod pevným vedením skupiny společností a za silné podpory vlády i celé společnosti, pracovali jednotně a usilovně a dosáhli významných hospodářských a sociálních výhod, vyhráli první cenu v soutěži Shaanxi Science and Technology Award a mnoho dalších vyznamenání [...]. Společnost patří do čtvrté skupiny podniků vyrábějících feroslitiny schválených Ministerstvem průmyslu a informačních technologií a má právo na dovoz a vývoz

(15)  Viz internetové stránky parku – bod 68: „
  Podniky, které vstupují do velkokapacitních průmyslových parků určených autonomní oblastí, mohou využívat preferenční politiky v oblasti elektřiny, které autonomní oblast pravidelně oznamuje.“ http://www.gdsnxsh.com/h-nd-226.html (přístup dne 3. srpna 2021).

15

Podniky, které vstupují do velkokapacitních průmyslových parků určených autonomní oblastí, mohou využívat preferenční politiky v oblasti elektřiny, které autonomní oblast pravidelně oznamuje

(16)  V roce 2017 představovalo pět největších výrobců elektřiny (Huaneng, Huadian, Guodian, Datang a State Power Investment) 45,5 % výroby elektřiny. Při započtení ostatních státem vlastněných výrobců energie, jako jsou China Yangtze Power Co. Ltd a CGN by tento údaj pravděpodobně přesáhl 50 %. Zdroj: http://www.wusuobuneng.cn/archives/22266 (přístup dne 25. srpna 2017). Podle údajů za rok 2015 z Čínské statistické ročenky 2016 vydané Čínským národním statistickým úřadem je 97 % celkové výroby a dodávek elektrické a tepelné energie ve vlastnictví státu (97 % z hlediska aktiv a 83 % z hlediska počtu podniků). Viz zpráva, s. 218.

16

(17)  http://www.sxshyh.com/html/guanyuwomen/lingdaotuandui/

17

(18)  Viz článek ze dne 20. července 2020 na internetových stránkách společnosti: http://www.sxshyh.com/html/xinwenzixun/gongsixinwen/301.html (poslední přístup dne 27. července 2021). K dispozici jsou i další podobné zprávy o činnosti v rámci budování strany. Viz také popis další schůze v únoru 2018: „
  Tuto akci pořádal podnikový tajemník strany a generální ředitel, soudruh Wej Sin-chua. Na zasedání vedl soudruh Jang Chuej, zástupce tajemníka stranického výboru, tajemník disciplinárního výboru a předseda odborové organizace společnosti Shenghua Metallurgical Chemical Industry Co., Ltd. ve společnosti Nonferrous Metals Group téma „Nevyvážený a nedostatečný rozvoj“ týkající se zvláštního šetření a objasnil účel a význam diskuse: za účelem důkladného uskutečňování ducha 19. celostátního sjezdu Komunistické strany Číny v souladu s dokumenty a požadavky stranického výboru společnosti Nonferrous Metals Group Corporation a stranického výboru metalurgické skupiny, počínaje aspekty budování strany, přes výrobu a provoz, řízení vnitřní kontroly, reformu a inovace a pečlivou analýzu příznaků a příčin vlastních nesrovnalostí a nedostatků v rozvoji společnosti a navrhování řešení a opatření
  “. http://www.sxshyh.com/html/dangqungongzuo/dangjiangongzuo/2018/0205/211.html (přístup dne 27. července 2021).

18

Tuto akci pořádal podnikový tajemník strany a generální ředitel, soudruh Wej Sin-chua. Na zasedání vedl soudruh Jang Chuej, zástupce tajemníka stranického výboru, tajemník disciplinárního výboru a předseda odborové organizace společnosti Shenghua Metallurgical Chemical Industry Co., Ltd. ve společnosti Nonferrous Metals Group téma „Nevyvážený a nedostatečný rozvoj“ týkající se zvláštního šetření a objasnil účel a význam diskuse: za účelem důkladného uskutečňování ducha 19. celostátního sjezdu Komunistické strany Číny v souladu s dokumenty a požadavky stranického výboru společnosti Nonferrous Metals Group Corporation a stranického výboru metalurgické skupiny, počínaje aspekty budování strany, přes výrobu a provoz, řízení vnitřní kontroly, reformu a inovace a pečlivou analýzu příznaků a příčin vlastních nesrovnalostí a nedostatků v rozvoji společnosti a navrhování řešení a opatření

(19)  Viz bod IX.5 katalogu. https://www.ndrc.gov.cn/yjzxDownload/20200812xbdqgllcyfzml.pdf (přístup dne 3. srpna 2021).

19

(20)  Zpráva – kapitola 10, s. 221–230.

20

(21)  Například reformy v roce 2002 oddělily výrobu energie od přenosových a distribučních sítí a nyní jsou tyto dvě oblasti provozovány samostatnými subjekty.

21

(22)  
  Stanoviska k prohloubení reformy odvětví energetiky, která vydal v březnu 2015 Ústřední výbor Komunistické strany Číny a Státní rada.

22

Stanoviska k prohloubení reformy odvětví energetiky

(23)  https://www.ndrc.gov.cn/xxgk/zcfb/tz/202012/t20201202_1252094.html?code=&state=123 (přístup dne 3. srpna 2021).

23

(24)  Zejména: „
  Orgány místní správy musí v koordinaci s vyslaným subjektem Národní energetické správy včas podávat zprávy Národní rozvojové a reformní komisi a Státní energetické správě o uzavření střednědobých a dlouhodobých smluv a o souvisejících otázkách a zajistit propojení střednědobých a dlouhodobých smluv se spotovou elektřinou.“

24

Orgány místní správy musí v koordinaci s vyslaným subjektem Národní energetické správy včas podávat zprávy Národní rozvojové a reformní komisi a Státní energetické správě o uzavření střednědobých a dlouhodobých smluv a o souvisejících otázkách a zajistit propojení střednědobých a dlouhodobých smluv se spotovou elektřinou

(25)  http://www.gov.cn/zhengce/content/2021-01/06/content_5577440.htm (přístup dne 3. srpna 2021).

25

(26)  Zpráva – kapitola 10.

26

(27)  Zpráva – kapitola 12, s. 269.

27

(28)  Prováděcí nařízení Komise (EU) 2021/633 ze dne 14. dubna 2021 o uložení konečného antidumpingového cla na dovoz glutamátu sodného pocházejícího z Čínské lidové republiky a Indonésie po přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/1036 (Úř. věst. L 132, 19.4.2021, s. 63), 81. bod odůvodnění.

28

(29)  K dispozici na internetových stránkách NEA: www.nea.gov.cn/2021-05/18/c_139953498.htm (přístup dne 3. srpna 2021).

29

(30)  Oznámení NDRC č. 902 (2020) https://www.ndrc.gov.cn/xxgk/zcfb/tz/202012/t20201207_1252389.html?code=&state=123 (přístup dne 5. srpna 2021).

30

(31)  Oznámení 338 (2021). www.ndrc.gov.cn/xxgk/zcfb/tz/202104/t20210429_1278643.html (přístup dne 3. srpna 2021).

31

(32)  Viz článek na internetových stránkách Nasdaq (originál Reuters Beijing Newsroom): Čína prodlužuje zkušební provoz 15 uhelných dolů o jeden rok na podporu objemu výroby. 4. srpna 2021, https://www.nasdaq.com/articles/china-grants-one-year-trial-extensions-at-15-coal-mines-to-boost-output-2021-08-04.

32

Čína prodlužuje zkušební provoz 15 uhelných dolů o jeden rok na podporu objemu výroby

(33)  Zpráva – oddíl 12.3.1.1. Vápenec a křemenec jsou zmiňovány zejména v příloze 4 tohoto plánu v souvislosti s normami pro minimální rozsah těžby klíčových nerostů.

33

(34)  K dispozici na adrese: https://qdd.oecd.org/subject.aspx?Subject=ExportRestrictions_IndustrialRawMaterials.

34

(35)  Internetové stránky společnosti. http://www.sxshyh.com/html/guanyuwomen/

35

(36)  Viz článek v Ningxia News: Autonomní oblast Ning-sia buduje dalších 5 podnikových technologických center, 27. října 2020, http://www.nxnews.net/sz/nxdj/202010/t20201027_6904926.html (přístup dne 6. srpna 2021).

36

Autonomní oblast Ning-sia buduje dalších 5 podnikových technologických center

(37)  Viz článek v Ningxia Daily: Ning-sia posiluje, rozšiřuje a prohlubuje dodavatelský řetězec a buduje moderní průmysl surovin, 11. září 2020, http://nx.cnr.cn/xwdd/20200911/t20200911_525250053.shtml (přístup dne 5. srpna 2021).

37

Ning-sia posiluje, rozšiřuje a prohlubuje dodavatelský řetězec a buduje moderní průmysl surovin

(38)  
  Evropská unie – antidumpingová opatření uložená na bionaftu z Argentiny, zpráva Odvolacího orgánu, WT/DS473/AB/R, bod 6.23.

38

Evropská unie – antidumpingová opatření uložená na bionaftu z Argentiny

(39)  World Bank Open Data – Upper Middle Income (Otevřené údaje Světové banky – vyšší střední příjmy), https://data.worldbank.org/income-level/upper-middle-income.

39

(40)  https://ec.europa.eu/trade/policy/countries-and-regions/countries/brazil/

40

(41)  https://www.jornalminasgerais.mg.gov.br/?dataJornal=2021-03-25#caderno-jornal

41

(42)  https://www.jornalminasgerais.mg.gov.br/?dataJornal=2021-03-13#caderno-jornal

42

(43)  https://www.agora-energiewende.de/fileadmin/Projekte/2019/Brazil_Country_Profile/155_CountryProf_Brazil_EN_WEB.pdf (strana 31).

43

(44)  ACR e ACL: as diferenças entre os ambientes de contratação (esferaenergia.com.br).

44

(45)  Stanovení nezkreslené hodnoty je vysvětleno ve 145. bodě odůvodnění

45

(46)  Stanovení nezkreslené hodnoty je vysvětleno ve 146. bodě odůvodnění

46

(47)  Stanovení nezkreslené hodnoty je vysvětleno ve 148. bodě odůvodnění

47

(48)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2015/755 ze dne 29. dubna 2015 o společných pravidlech dovozu z některých třetích zemí (Úř. věst. L 123, 19.5.2015, s. 33).

48

(49)  https://www.ilo.org/ilostat/faces/oracle/webcenter/portalapp/pagehierarchy/Page21.jspx?_afrLoop=2007202804813928&_afrWindowMode=0&_afrWindowId=ejmgka3iz_63#!%40%40%3F_afrWindowId%3Dejmgka3iz_63%26_afrLoop%3D2007202804813928%26_afrWindowMode%3D0%26_adf.ctrl-state%3Dejmgka3iz_119

49

(50)  https://www.jornalcontabil.com.br/quanto-custa-um-funcionario-aprenda-a-calcular/ nebo https://establishbrazil.com/articles/whats-real-cost-employee.

50

(51)  http://www.edp.com.br/distribuicao-es/saiba-mais/informativos/tarifas-aplicadas-a-clientes-atendidos-em-alta-e-media-tensao-(grupo-a)

51

(52)  http://www.aneel.gov.br/a-aneel

52

(53)  http://www.aneel.gov.br/bandeiras-tarifarias

53

(54)  http://www.edp.com.br/distribuicao-es/saiba-mais/informativos/bandeira-tarifaria

54

(55)  https://www.jornalminasgerais.mg.gov.br/?dataJornal=2021-03-13#caderno-jornal

55

(56)  Údaje o objemu dovozu uvedené zde v tabulce 3 byly extrapolovány. Čtyři členské státy představovaly v roce 2017 82,6 %, v roce 2018 72,7 %, v roce 2019 95,2 % a v období šetření 94,8 %.

56

---

| 15.10.2021 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 366/62 |
| --- | --- | --- | --- |

15.10.2021

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 366/62

---

PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2021/1812

ze dne 14. října 2021,

kterým se ukládá prozatímní antidumpingové clo na dovoz některých sad uhlíkových elektrod pocházejících z Čínské lidové republiky

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/1036 ze dne 8. června 2016 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropské unie (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 7 uvedeného nařízení,

po konzultaci s členskými státy,

vzhledem k těmto důvodům:

1.   POSTUP

POSTUP

1.1.   Zahájení řízení

Zahájení řízení

| (1) | Dne 17. února 2021 zahájila Evropská komise (dále jen „Komise“) antidumpingové šetření týkající se dovozu některých sad uhlíkových elektrod pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“, „Čína“ nebo „dotčená země“) na základě článku 5 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/1036. Oznámení o zahájení řízení zveřejnila v Úředním věstníku Evropské unie (2) (dále jen „oznámení o zahájení řízení“). |
| --- | --- |

(1)

Dne 17. února 2021 zahájila Evropská komise (dále jen „Komise“) antidumpingové šetření týkající se dovozu některých sad uhlíkových elektrod pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“, „Čína“ nebo „dotčená země“) na základě článku 5 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/1036. Oznámení o zahájení řízení zveřejnila v Úředním věstníku Evropské unie (2) (dále jen „oznámení o zahájení řízení“).

Úředním věstníku Evropské unie

2

| (2) | Komise zahájila šetření na základě podnětu, který dne 4. ledna 2021 podaly společnosti Graphite Cova GmbH, Showa Denko Carbon Holding GmbH a Tokai ErftCarbon GmbH (dále jen „žadatelé“). Podnět byl podán výrobním odvětvím Unie, které se zabývá výrobou některých sad uhlíkových elektrod, ve smyslu čl. 5 odst. 4 základního nařízení. Podnět obsahoval důkazy o dumpingu a výsledné podstatné újmě, které byly dostatečné k zahájení šetření. |
| --- | --- |

(2)

Komise zahájila šetření na základě podnětu, který dne 4. ledna 2021 podaly společnosti Graphite Cova GmbH, Showa Denko Carbon Holding GmbH a Tokai ErftCarbon GmbH (dále jen „žadatelé“). Podnět byl podán výrobním odvětvím Unie, které se zabývá výrobou některých sad uhlíkových elektrod, ve smyslu čl. 5 odst. 4 základního nařízení. Podnět obsahoval důkazy o dumpingu a výsledné podstatné újmě, které byly dostatečné k zahájení šetření.

1.2.   Celní evidence

Celní evidence

| (3) | Podle čl. 14 odst. 5a základního nařízení by Komise měla během období předběžného poskytování informací celně evidovat dovoz, který je předmětem antidumpingového šetření, pokud nemá dostatečné důkazy ve smyslu článku 5 o tom, že požadavky podle čl. 10 odst. 4 buď písm. c), nebo d) nejsou splněny. |
| --- | --- |

(3)

Podle čl. 14 odst. 5a základního nařízení by Komise měla během období předběžného poskytování informací celně evidovat dovoz, který je předmětem antidumpingového šetření, pokud nemá dostatečné důkazy ve smyslu článku 5 o tom, že požadavky podle čl. 10 odst. 4 buď písm. c), nebo d) nejsou splněny.

| (4) | Jak je uvedeno v čl. 10 odst. 4 písm. d) základního nařízení, jedním z těchto požadavků je, že kromě výše dovozu, která způsobila újmu během období šetření, došlo k dalšímu podstatnému zvýšení dovozu. Dovoz uhlíkových elektrod pocházejících z ČLR vykázal během čtyř měsíců po zahájení šetření (od 1. března do 30. června 2021) ve srovnání s obdobím šetření (od 1. ledna do 31. prosince 2020) pokles o 59,1 %. Údaje po zahájení šetření byly srovnány s měsíčním průměrným dovozem z ČLR za období šetření. Zdroji údajů jsou databáze Comext (Eurostat) a databáze Surveillance. Byla provedena úprava, jejímž cílem bylo odvodit, které výrobky nespadají do definice výrobku (viz 187. bod odůvodnění). |
| --- | --- |

(4)

Jak je uvedeno v čl. 10 odst. 4 písm. d) základního nařízení, jedním z těchto požadavků je, že kromě výše dovozu, která způsobila újmu během období šetření, došlo k dalšímu podstatnému zvýšení dovozu. Dovoz uhlíkových elektrod pocházejících z ČLR vykázal během čtyř měsíců po zahájení šetření (od 1. března do 30. června 2021) ve srovnání s obdobím šetření (od 1. ledna do 31. prosince 2020) pokles o 59,1 %. Údaje po zahájení šetření byly srovnány s měsíčním průměrným dovozem z ČLR za období šetření. Zdroji údajů jsou databáze Comext (Eurostat) a databáze Surveillance. Byla provedena úprava, jejímž cílem bylo odvodit, které výrobky nespadají do definice výrobku (viz 187. bod odůvodnění).

| (5) | Komise proto nezavedla celní evidenci dovozu dotčeného výrobku podle čl. 14 odst. 5a základního nařízení, jelikož nebyla splněna podmínka stanovená v čl. 10 odst. 4 písm. d) základního nařízení, tj. další podstatné zvýšení dovozu. |
| --- | --- |

(5)

Komise proto nezavedla celní evidenci dovozu dotčeného výrobku podle čl. 14 odst. 5a základního nařízení, jelikož nebyla splněna podmínka stanovená v čl. 10 odst. 4 písm. d) základního nařízení, tj. další podstatné zvýšení dovozu.

1.3.   Zúčastněné strany

Zúčastněné strany

| (6) | V oznámení o zahájení řízení vyzvala Komise zúčastněné strany, aby se jí přihlásily, a mohly se tak zúčastnit šetření. Komise o zahájení šetření navíc výslovně informovala žadatele, další známé výrobce v Unii, známé vyvážející výrobce, orgány Čínské lidové republiky, známé dovozce, dodavatele a uživatele, obchodníky, jakož i sdružení, o nichž je známo, že se jich šetření týká, a vyzvala je k účasti. |
| --- | --- |

(6)

V oznámení o zahájení řízení vyzvala Komise zúčastněné strany, aby se jí přihlásily, a mohly se tak zúčastnit šetření. Komise o zahájení šetření navíc výslovně informovala žadatele, další známé výrobce v Unii, známé vyvážející výrobce, orgány Čínské lidové republiky, známé dovozce, dodavatele a uživatele, obchodníky, jakož i sdružení, o nichž je známo, že se jich šetření týká, a vyzvala je k účasti.

1.4.   Připomínky k zahájení řízení

Připomínky k zahájení řízení

| (7) | Zúčastněné strany měly příležitost se k zahájení šetření vyjádřit a požádat o slyšení u Komise a/nebo u úředníka pro slyšení v obchodních řízeních. |
| --- | --- |

(7)

Zúčastněné strany měly příležitost se k zahájení šetření vyjádřit a požádat o slyšení u Komise a/nebo u úředníka pro slyšení v obchodních řízeních.

| (8) | O slyšení u útvarů Komise požádali Čínská obchodní komora pro dovoz a vývoz strojírenských a elektronických výrobků (dále jen „CCCME“), Eurofer, Misano, Sangraf, Trasteel a žadatelé. Tyto strany podaly příslušné žádosti ve stanovených lhůtách a byla jim poskytnuta příležitost ke slyšení. |
| --- | --- |

(8)

O slyšení u útvarů Komise požádali Čínská obchodní komora pro dovoz a vývoz strojírenských a elektronických výrobků (dále jen „CCCME“), Eurofer, Misano, Sangraf, Trasteel a žadatelé. Tyto strany podaly příslušné žádosti ve stanovených lhůtách a byla jim poskytnuta příležitost ke slyšení.

| (9) | K zahájení řízení vyjádřilo připomínky několik zúčastněných stran. Připomínky se týkaly zejména definice výrobku, kontrolního čísla výrobku, újmy výrobního odvětví Unie, příčinné souvislosti a zájmu Unie. Pokud jde o posledně uvedené, zájem Unie není relevantním kritériem pro posouzení toho, zda podnět odůvodňuje zahájení antidumpingového řízení podle článku 5 základního nařízení. Uvedené připomínky proto nebyly vzaty v úvahu ve vztahu k tvrzením týkajícím se zahájení řízení. Kromě toho nebyly v této fázi vzaty v úvahu ani připomínky obdržené po uplynutí lhůty pro předložení připomínek stanovené v oznámení o zahájení řízení a budou řešeny v konečné fázi. Tvrzeními týkajícími se definice výrobku a žádostí o vyloučení výrobků se zabývá oddíl 2.3 tohoto nařízení. |
| --- | --- |

(9)

K zahájení řízení vyjádřilo připomínky několik zúčastněných stran. Připomínky se týkaly zejména definice výrobku, kontrolního čísla výrobku, újmy výrobního odvětví Unie, příčinné souvislosti a zájmu Unie. Pokud jde o posledně uvedené, zájem Unie není relevantním kritériem pro posouzení toho, zda podnět odůvodňuje zahájení antidumpingového řízení podle článku 5 základního nařízení. Uvedené připomínky proto nebyly vzaty v úvahu ve vztahu k tvrzením týkajícím se zahájení řízení. Kromě toho nebyly v této fázi vzaty v úvahu ani připomínky obdržené po uplynutí lhůty pro předložení připomínek stanovené v oznámení o zahájení řízení a budou řešeny v konečné fázi. Tvrzeními týkajícími se definice výrobku a žádostí o vyloučení výrobků se zabývá oddíl 2.3 tohoto nařízení.

| (10) | Pokud jde o tvrzení týkající se újmy a příčinné souvislosti, žadatelé na základě údajů TARIC prokázali nárůst dovozu z Číny a pokles jeho ceny. Ukázali, jak výrazně byly ceny tohoto dovozu nižší než ceny výrobního odvětví Unie. Dále tvrdili, že snížená cena čínského dovozu donutila výrobní odvětví EU snížit své ceny pod výrobní náklady. To vedlo ke snížení prodeje a ziskovosti, a výrobní odvětví se tak dostalo do situace, kdy došlo k újmě. Na základě údajů výrobního odvětví dále doložili, že od poloviny roku 2019 výrobci v Unii podstatně snížili svou výrobu, využití kapacity, prodej, jakož i ceny a zisky. |
| --- | --- |

(10)

Pokud jde o tvrzení týkající se újmy a příčinné souvislosti, žadatelé na základě údajů TARIC prokázali nárůst dovozu z Číny a pokles jeho ceny. Ukázali, jak výrazně byly ceny tohoto dovozu nižší než ceny výrobního odvětví Unie. Dále tvrdili, že snížená cena čínského dovozu donutila výrobní odvětví EU snížit své ceny pod výrobní náklady. To vedlo ke snížení prodeje a ziskovosti, a výrobní odvětví se tak dostalo do situace, kdy došlo k újmě. Na základě údajů výrobního odvětví dále doložili, že od poloviny roku 2019 výrobci v Unii podstatně snížili svou výrobu, využití kapacity, prodej, jakož i ceny a zisky.

| (11) | Několik zúčastněných stran uvedlo, že čínští výrobci nebyli příliš přítomni na trhu elektrod jakosti UHP. Čína byla údajně přítomna především na trhu s jakostmi HP/SHP, kde výrobní odvětví Unie nevyrábělo v dostatečném množství. To údajně narušilo příčinnou souvislost. Žadatelé však poskytli dostatečné důkazy o tom, že jakosti UHP byly v čínském dovozu také stále více zastoupeny, což šetření potvrdilo. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto. |
| --- | --- |

(11)

Několik zúčastněných stran uvedlo, že čínští výrobci nebyli příliš přítomni na trhu elektrod jakosti UHP. Čína byla údajně přítomna především na trhu s jakostmi HP/SHP, kde výrobní odvětví Unie nevyrábělo v dostatečném množství. To údajně narušilo příčinnou souvislost. Žadatelé však poskytli dostatečné důkazy o tom, že jakosti UHP byly v čínském dovozu také stále více zastoupeny, což šetření potvrdilo. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.

1.5.   Výběr vzorku

Výběr vzorku

| (12) | V oznámení o zahájení řízení Komise uvedla, že možná bude nutné vybrat vzorky zúčastněných stran v souladu s článkem 17 základního nařízení. |
| --- | --- |

(12)

V oznámení o zahájení řízení Komise uvedla, že možná bude nutné vybrat vzorky zúčastněných stran v souladu s článkem 17 základního nařízení.

1.5.1.   Výběr vzorku výrobců v Unii

Výběr vzorku výrobců v Unii

| (13) | V oznámení o zahájení řízení Komise uvedla, že předběžně vybrala vzorek výrobců v Unii. Komise vybrala vzorek na základě výroby a objemu prodeje výrobku, který je předmětem šetření, v Unii, přičemž rovněž zohlednila zeměpisnou polohu výrobců v Unii. Tento vzorek sestával ze tří výrobců v Unii nacházejících se ve třech různých členských státech. Výrobci v Unii zařazení do vzorku představovali více než 55 % odhadovaného celkového objemu výroby a více než 65 % prodeje obdobného výrobku v Unii. Komise zúčastněné strany vyzvala, aby se k předběžně vybranému vzorku vyjádřily. Neobdržela žádné připomínky. |
| --- | --- |

(13)

V oznámení o zahájení řízení Komise uvedla, že předběžně vybrala vzorek výrobců v Unii. Komise vybrala vzorek na základě výroby a objemu prodeje výrobku, který je předmětem šetření, v Unii, přičemž rovněž zohlednila zeměpisnou polohu výrobců v Unii. Tento vzorek sestával ze tří výrobců v Unii nacházejících se ve třech různých členských státech. Výrobci v Unii zařazení do vzorku představovali více než 55 % odhadovaného celkového objemu výroby a více než 65 % prodeje obdobného výrobku v Unii. Komise zúčastněné strany vyzvala, aby se k předběžně vybranému vzorku vyjádřily. Neobdržela žádné připomínky.

1.5.2.   Výběr vzorku dovozců

Výběr vzorku dovozců

| (14) | Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, požádala dovozce, kteří nejsou ve spojení, aby poskytli informace stanovené v oznámení o zahájení řízení. |
| --- | --- |

(14)

Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, požádala dovozce, kteří nejsou ve spojení, aby poskytli informace stanovené v oznámení o zahájení řízení.

| (15) | Požadované informace poskytlo a se zařazením do vzorku souhlasilo deset dovozců, kteří nejsou ve spojení. V souladu s čl. 17 odst. 1 základního nařízení Komise vybrala vzorek tří dovozců, kteří nejsou ve spojení, na základě největšího objemu prodeje výrobku, který je předmětem šetření, v Unii. Vzorek představoval 64 % celkového objemu vykázaného prodeje výrobku, který je předmětem šetření, realizovaného spolupracujícími dovozci a 34,7 % odhadovaného celkového objemu dovozu výrobku, který je předmětem šetření, z Čínské lidové republiky. V souladu s čl. 17 odst. 2 základního nařízení byl se všemi známými dotčenými dovozci výběr vzorku konzultován. Nebyly obdrženy žádné připomínky. |
| --- | --- |

(15)

Požadované informace poskytlo a se zařazením do vzorku souhlasilo deset dovozců, kteří nejsou ve spojení. V souladu s čl. 17 odst. 1 základního nařízení Komise vybrala vzorek tří dovozců, kteří nejsou ve spojení, na základě největšího objemu prodeje výrobku, který je předmětem šetření, v Unii. Vzorek představoval 64 % celkového objemu vykázaného prodeje výrobku, který je předmětem šetření, realizovaného spolupracujícími dovozci a 34,7 % odhadovaného celkového objemu dovozu výrobku, který je předmětem šetření, z Čínské lidové republiky. V souladu s čl. 17 odst. 2 základního nařízení byl se všemi známými dotčenými dovozci výběr vzorku konzultován. Nebyly obdrženy žádné připomínky.

1.5.3.   Výběr vzorku vyvážejících výrobců v ČLR

Výběr vzorku vyvážejících výrobců v ČLR

| (16) | Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, požádala všechny vyvážející výrobce v ČLR, aby poskytli informace uvedené v oznámení o zahájení řízení. Komise kromě toho požádala zastoupení Čínské lidové republiky při Evropské unii, aby označilo a/nebo kontaktovalo případné další vyvážející výrobce, kteří by mohli mít o účast na šetření zájem. |
| --- | --- |

(16)

Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, požádala všechny vyvážející výrobce v ČLR, aby poskytli informace uvedené v oznámení o zahájení řízení. Komise kromě toho požádala zastoupení Čínské lidové republiky při Evropské unii, aby označilo a/nebo kontaktovalo případné další vyvážející výrobce, kteří by mohli mít o účast na šetření zájem.

| (17) | Požadované informace poskytlo a se zařazením do vzorku souhlasilo třicet šest vyvážejících výrobců v dotčené zemi. V souladu s čl. 17 odst. 1 základního nařízení Komise vybrala vzorek tří vyvážejících výrobců na základě největšího reprezentativního objemu vývozu do Unie, který mohl být ve stanovené lhůtě přiměřeně prošetřen. Vybrané společnosti navíc prodávaly významná množství výrobku, který je předmětem šetření, na domácím trhu Čínské lidové republiky. Tento vzorek pokrýval 33 % odhadovaného celkového objemu vývozu z ČLR do Evropské unie v období šetření (viz 24. bod odůvodnění). V souladu s čl. 17 odst. 2 základního nařízení byl výběr vzorku projednán se všemi známými dotčenými vyvážejícími výrobci a orgány v dotčené zemi. Nebyly obdrženy žádné připomínky. |
| --- | --- |

(17)

Požadované informace poskytlo a se zařazením do vzorku souhlasilo třicet šest vyvážejících výrobců v dotčené zemi. V souladu s čl. 17 odst. 1 základního nařízení Komise vybrala vzorek tří vyvážejících výrobců na základě největšího reprezentativního objemu vývozu do Unie, který mohl být ve stanovené lhůtě přiměřeně prošetřen. Vybrané společnosti navíc prodávaly významná množství výrobku, který je předmětem šetření, na domácím trhu Čínské lidové republiky. Tento vzorek pokrýval 33 % odhadovaného celkového objemu vývozu z ČLR do Evropské unie v období šetření (viz 24. bod odůvodnění). V souladu s čl. 17 odst. 2 základního nařízení byl výběr vzorku projednán se všemi známými dotčenými vyvážejícími výrobci a orgány v dotčené zemi. Nebyly obdrženy žádné připomínky.

1.6.   Individuální zjišťování

Individuální zjišťování

| (18) | Dvanáct vyvážejících výrobců v dotčené zemi požádalo o individuální zjišťování podle čl. 17 odst. 3 základního nařízení, včetně tří výše uvedených výrobců zařazených do vzorku. Žádný vyvážející výrobce, kromě těch, kteří byli zařazeni do vzorku, však ve stanovené lhůtě vyplněný dotazník nepředložil. Proto nemohla být žádná žádost o individuální zjišťování vzata v úvahu. |
| --- | --- |

(18)

Dvanáct vyvážejících výrobců v dotčené zemi požádalo o individuální zjišťování podle čl. 17 odst. 3 základního nařízení, včetně tří výše uvedených výrobců zařazených do vzorku. Žádný vyvážející výrobce, kromě těch, kteří byli zařazeni do vzorku, však ve stanovené lhůtě vyplněný dotazník nepředložil. Proto nemohla být žádná žádost o individuální zjišťování vzata v úvahu.

1.7.   Odpovědi na dotazník a inspekce na místě

Odpovědi na dotazník a inspekce na místě

| (19) | Komise zaslala vládě Čínské lidové republiky (dále jen „čínská vláda“) dotazník týkající se existence podstatných zkreslení v ČLR ve smyslu čl. 2 odst. 6a písm. b) základního nařízení. |
| --- | --- |

(19)

Komise zaslala vládě Čínské lidové republiky (dále jen „čínská vláda“) dotazník týkající se existence podstatných zkreslení v ČLR ve smyslu čl. 2 odst. 6a písm. b) základního nařízení.

| (20) | Žadatelé dále v podnětu poskytli dostatečné důkazy o zkresleních na trhu surovin v ČLR, která se týkala dotčeného výrobku. Šetřením se proto, jak bylo uvedeno v oznámení o zahájení řízení, tato zkreslení na trhu surovin zkoumala s cílem určit, zda se s ohledem na ČLR použije ustanovení čl. 7 odst. 2a a čl. 7 odst. 2b základního nařízení. Z toho důvodu si Komise od čínské vlády vyžádala další informace zaměřené na tento aspekt. |
| --- | --- |

(20)

Žadatelé dále v podnětu poskytli dostatečné důkazy o zkresleních na trhu surovin v ČLR, která se týkala dotčeného výrobku. Šetřením se proto, jak bylo uvedeno v oznámení o zahájení řízení, tato zkreslení na trhu surovin zkoumala s cílem určit, zda se s ohledem na ČLR použije ustanovení čl. 7 odst. 2a a čl. 7 odst. 2b základního nařízení. Z toho důvodu si Komise od čínské vlády vyžádala další informace zaměřené na tento aspekt.

| (21) | Komise zaslala dotazníky třem čínským vyvážejícím výrobcům / skupinám vyvážejících výrobců zařazeným do vzorku, třem výrobcům v Unii zařazeným do vzorku a třem dovozcům, kteří nejsou ve spojení, zařazeným do vzorku. Stejné dotazníky byly v den zahájení šetření zpřístupněny rovněž na internetu (3). |
| --- | --- |

(21)

Komise zaslala dotazníky třem čínským vyvážejícím výrobcům / skupinám vyvážejících výrobců zařazeným do vzorku, třem výrobcům v Unii zařazeným do vzorku a třem dovozcům, kteří nejsou ve spojení, zařazeným do vzorku. Stejné dotazníky byly v den zahájení šetření zpřístupněny rovněž na internetu (3).

3

| (22) | Komise obdržela odpovědi na dotazník od tří výrobců v Unii zařazených do vzorku, tří dovozců, kteří nejsou ve spojení, osmi uživatelů a tří vyvážejících výrobců. Společnost Sangraf Italy původně dodala uživatelský dotazník. Nakonec byla společnost Sangraf Italy považována za výrobce, a tudíž za součást výrobního odvětví Unie (viz 183. a 184. bod odůvodnění). |
| --- | --- |

(22)

Komise obdržela odpovědi na dotazník od tří výrobců v Unii zařazených do vzorku, tří dovozců, kteří nejsou ve spojení, osmi uživatelů a tří vyvážejících výrobců. Společnost Sangraf Italy původně dodala uživatelský dotazník. Nakonec byla společnost Sangraf Italy považována za výrobce, a tudíž za součást výrobního odvětví Unie (viz 183. a 184. bod odůvodnění).

| (23) | Kvůli výskytu onemocnění COVID-19 a opatřením omezujícím volný pohyb osob zavedeným v různých členských státech a dalších třetích zemích nemohla Komise v prozatímní fázi provést inspekce na místě podle článku 16 základního nařízení. Komise místo toho provedla na dálku křížovou kontrolu všech informací, které považovala za nezbytné pro svá prozatímní zjištění v souladu se svým oznámením o důsledcích výskytu onemocnění COVID-19 pro antidumpingová a antisubvenční šetření (4). Komise provedla dálkové křížové kontroly těchto společností/stran:
  výrobci v Unii






  — | GrafTech France S.N.C., Francie |
| --- | --- | --- |

(23)

Kvůli výskytu onemocnění COVID-19 a opatřením omezujícím volný pohyb osob zavedeným v různých členských státech a dalších třetích zemích nemohla Komise v prozatímní fázi provést inspekce na místě podle článku 16 základního nařízení. Komise místo toho provedla na dálku křížovou kontrolu všech informací, které považovala za nezbytné pro svá prozatímní zjištění v souladu se svým oznámením o důsledcích výskytu onemocnění COVID-19 pro antidumpingová a antisubvenční šetření (4). Komise provedla dálkové křížové kontroly těchto společností/stran:

4

výrobci v Unii

—

GrafTech France S.N.C., Francie

| — | Showa Denko Carbon Spain S.A., Španělsko |
| --- | --- |

—

Showa Denko Carbon Spain S.A., Španělsko

| — | Tokai Erftcarbon GmbH, Německo |
| --- | --- |

—

Tokai Erftcarbon GmbH, Německo

vyvážející výrobci v ČLR

| — | Liaoning Dantan Technology Group Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Liaoning Dantan Technology Group Co., Ltd.

| — | Fangda Carbon New Material Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Fangda Carbon New Material Co., Ltd.

| — | Nantong Yangzi Carbon Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Nantong Yangzi Carbon Co., Ltd.

1.8.   Období šetření a posuzované období

Období šetření a posuzované období

| (24) | Šetření o dumpingu a újmě se týkalo období od 1. ledna 2020 do 31. prosince 2020 (dále jen „období šetření“). Zkoumání trendů významných pro posouzení újmy se týkalo období od 1. ledna 2017 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“). |
| --- | --- |

(24)

Šetření o dumpingu a újmě se týkalo období od 1. ledna 2020 do 31. prosince 2020 (dále jen „období šetření“). Zkoumání trendů významných pro posouzení újmy se týkalo období od 1. ledna 2017 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).

2.   DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK

DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK

2.1.   Dotčený výrobek

Dotčený výrobek

| (25) | Dotčený výrobek byl při zahájení řízení vymezen jako uhlíkové elektrody používané v elektrických pecích o zdánlivé hustotě 1,5 g/cm3 nebo vyšší a o elektrickém odporu 7,0 μΩ.m nebo menším a spojníky používané pro tyto elektrody, ať již dovážené společně, nebo samostatně, pocházející z ČLR, v současnosti kódů KN ex 8545 11 00 a ex 8545 90 90 (kódy TARIC 8545110010, 8545110015, 8545909010 a 8545909015). |
| --- | --- |

(25)

Dotčený výrobek byl při zahájení řízení vymezen jako uhlíkové elektrody používané v elektrických pecích o zdánlivé hustotě 1,5 g/cm3 nebo vyšší a o elektrickém odporu 7,0 μΩ.m nebo menším a spojníky používané pro tyto elektrody, ať již dovážené společně, nebo samostatně, pocházející z ČLR, v současnosti kódů KN ex 8545 11 00 a ex 8545 90 90 (kódy TARIC 8545110010, 8545110015, 8545909010 a 8545909015).

| (26) | V návaznosti na žádost o vyloučení spojníků z definice výrobku (viz oddíl 2.3 níže) Komise revidovala definici výrobku a vymezila dotčený výrobek jako uhlíkové elektrody používané v elektrických pecích o zdánlivé hustotě 1,5 g/cm3 nebo vyšší a o elektrickém odporu 7,0 μΩ.m nebo menším, též vybavené spojníky, pocházející z ČLR, v současnosti kódu KN ex 8545 11 00 (kódy TARIC 8545110010 a 8545110015). |
| --- | --- |

(26)

V návaznosti na žádost o vyloučení spojníků z definice výrobku (viz oddíl 2.3 níže) Komise revidovala definici výrobku a vymezila dotčený výrobek jako uhlíkové elektrody používané v elektrických pecích o zdánlivé hustotě 1,5 g/cm3 nebo vyšší a o elektrickém odporu 7,0 μΩ.m nebo menším, též vybavené spojníky, pocházející z ČLR, v současnosti kódu KN ex 8545 11 00 (kódy TARIC 8545110010 a 8545110015).

| (27) | Uhlíkové elektrody jsou spotřební výrobky používané zejména při výrobě oceli v elektrických obloukových pecích. Jako takové jsou uhlíkové elektrody nezbytnou součástí světového recyklačního průmyslu, protože jsou jediným výrobkem, který dokáže vést energii a odolávat teplu potřebnému k tavení šrotu. Uhlíkové elektrody proto přispívají ke zmírňování změny klimatu snižováním spotřeby surovin i snižováním množství nezpracovaného odpadu. |
| --- | --- |

(27)

Uhlíkové elektrody jsou spotřební výrobky používané zejména při výrobě oceli v elektrických obloukových pecích. Jako takové jsou uhlíkové elektrody nezbytnou součástí světového recyklačního průmyslu, protože jsou jediným výrobkem, který dokáže vést energii a odolávat teplu potřebnému k tavení šrotu. Uhlíkové elektrody proto přispívají ke zmírňování změny klimatu snižováním spotřeby surovin i snižováním množství nezpracovaného odpadu.

2.2.   Obdobný výrobek

Obdobný výrobek

| (28) | Šetření prokázalo, že následující výrobky mají stejné základní fyzikální, chemické a technické vlastnosti, jakož i stejná základní použití:






  — | dotčený výrobek, |
| --- | --- | --- |

(28)

Šetření prokázalo, že následující výrobky mají stejné základní fyzikální, chemické a technické vlastnosti, jakož i stejná základní použití:

—

dotčený výrobek,

| — | výrobek vyráběný a prodávaný na domácím trhu Čínské lidové republiky a |
| --- | --- |

—

výrobek vyráběný a prodávaný na domácím trhu Čínské lidové republiky a

| — | výrobek vyráběný a prodávaný v Unii výrobním odvětvím Unie. |
| --- | --- |

—

výrobek vyráběný a prodávaný v Unii výrobním odvětvím Unie.

| (29) | Komise v této fázi rozhodla, že uvedené výrobky jsou proto obdobnými výrobky ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení. |
| --- | --- |

(29)

Komise v této fázi rozhodla, že uvedené výrobky jsou proto obdobnými výrobky ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.

2.3.   Tvrzení týkající se definice výrobku a žádosti o vyloučení výrobků

Tvrzení týkající se definice výrobku a žádosti o vyloučení výrobků

| (30) | V souvislosti s definicí výrobku byla obdržena čtyři tvrzení, a to od výrobce v Unii (Sangraf Italy), od uživatele (NLMK Verona), od dovozce, který není ve spojení (CTPS Srl), a od Čínské obchodní komory (dále jen „CCCME“). |
| --- | --- |

(30)

V souvislosti s definicí výrobku byla obdržena čtyři tvrzení, a to od výrobce v Unii (Sangraf Italy), od uživatele (NLMK Verona), od dovozce, který není ve spojení (CTPS Srl), a od Čínské obchodní komory (dále jen „CCCME“).

| (31) | Společnost Sangraf Italy požádala, aby byly z oblasti působnosti šetření vyloučeny spojníky (neboli spojky), protože v Unii se již spojníky nevyrábějí. Společnost Sangraf tvrdila, že je nemůže nakupovat od svých konkurentů. |
| --- | --- |

(31)

Společnost Sangraf Italy požádala, aby byly z oblasti působnosti šetření vyloučeny spojníky (neboli spojky), protože v Unii se již spojníky nevyrábějí. Společnost Sangraf tvrdila, že je nemůže nakupovat od svých konkurentů.

| (32) | Je třeba uvést, že spojníky jsou nedílnou a nezbytnou součástí sad uhlíkových elektrod. Komise však také zjistila, že spojníky mají jiné vlastnosti než těla uhlíkových elektrod. Komise rovněž zohlednila skutečnost, že se spojníky v Unii již nevyrábějí a že pro ně neexistuje žádný jasný konkurenční trh. Spojníky jsou prodávány konečnému uživateli (výrobcům oceli) buď připevněné k uhlíkové elektrodě, nebo někdy jako náhradní díl pro konečné uživatele. Avšak spojníky jsou specifické pro každé dané tělo uhlíkové elektrody a dodavatelé sad uhlíkových elektrod je jiným takovým dodavatelům neprodávají. |
| --- | --- |

(32)

Je třeba uvést, že spojníky jsou nedílnou a nezbytnou součástí sad uhlíkových elektrod. Komise však také zjistila, že spojníky mají jiné vlastnosti než těla uhlíkových elektrod. Komise rovněž zohlednila skutečnost, že se spojníky v Unii již nevyrábějí a že pro ně neexistuje žádný jasný konkurenční trh. Spojníky jsou prodávány konečnému uživateli (výrobcům oceli) buď připevněné k uhlíkové elektrodě, nebo někdy jako náhradní díl pro konečné uživatele. Avšak spojníky jsou specifické pro každé dané tělo uhlíkové elektrody a dodavatelé sad uhlíkových elektrod je jiným takovým dodavatelům neprodávají.

| (33) | Komise proto dospěla k závěru, že definice výrobku by měla být vymezena jako uhlíkové elektrody, též vybavené spojníky, jak je popsáno ve 26. bodě odůvodnění výše. |
| --- | --- |

(33)

Komise proto dospěla k závěru, že definice výrobku by měla být vymezena jako uhlíkové elektrody, též vybavené spojníky, jak je popsáno ve 26. bodě odůvodnění výše.

| (34) | Společnost NLMK Verona, výrobce oceli, požádala o vyloučení elektrod o průměru 350 mm z definice výrobku. Společnost NLMK tvrdí, že výrobní odvětví Unie nezajišťuje stabilní dodávku elektrod o tomto průměru, neboť toto výrobní odvětví se zaměřuje na elektrody o větším průměru, které jsou ziskovější. Společnost COMAP SAS, dovozce uhlíkových elektrod, předložila podobné argumenty, pokud jde o malé elektrody (o průměru mezi 130 a 250 mm). Stejně tak CCCME požádala o vyloučení elektrod o průměru menším než 450 mm. |
| --- | --- |

(34)

Společnost NLMK Verona, výrobce oceli, požádala o vyloučení elektrod o průměru 350 mm z definice výrobku. Společnost NLMK tvrdí, že výrobní odvětví Unie nezajišťuje stabilní dodávku elektrod o tomto průměru, neboť toto výrobní odvětví se zaměřuje na elektrody o větším průměru, které jsou ziskovější. Společnost COMAP SAS, dovozce uhlíkových elektrod, předložila podobné argumenty, pokud jde o malé elektrody (o průměru mezi 130 a 250 mm). Stejně tak CCCME požádala o vyloučení elektrod o průměru menším než 450 mm.

| (35) | Komise měla za to, že tyto uhlíkové elektrody mají bez ohledu na velikost stejné základní fyzikální, technické a/nebo chemické vlastnosti. Výše uvedená tvrzení proto byla zamítnuta. |
| --- | --- |

(35)

Komise měla za to, že tyto uhlíkové elektrody mají bez ohledu na velikost stejné základní fyzikální, technické a/nebo chemické vlastnosti. Výše uvedená tvrzení proto byla zamítnuta.

| (36) | Společnost CTPS Srl, dovozce, který není ve spojení, požádala o to, aby byly z definice výrobku vyloučeny elektrody HP (5). Společnost CTPS Srl tvrdila, že v Unii neexistuje dostatečná výroba elektrod HP. Kromě toho společnost CTPS Srl poukazuje na to, že se elektrody HP a UHP liší, pokud jde o jejich suroviny, technické vlastnosti a použití. Společnost Misano S.p.A. ve svém podání uvedla podobné argumenty. CCCME předložila podobná tvrzení a požádala o vyloučení uhlíkových elektrod jiných než jakosti UHP. |
| --- | --- |

(36)

Společnost CTPS Srl, dovozce, který není ve spojení, požádala o to, aby byly z definice výrobku vyloučeny elektrody HP (5). Společnost CTPS Srl tvrdila, že v Unii neexistuje dostatečná výroba elektrod HP. Kromě toho společnost CTPS Srl poukazuje na to, že se elektrody HP a UHP liší, pokud jde o jejich suroviny, technické vlastnosti a použití. Společnost Misano S.p.A. ve svém podání uvedla podobné argumenty. CCCME předložila podobná tvrzení a požádala o vyloučení uhlíkových elektrod jiných než jakosti UHP.

5

| (37) | Žadatelé naproti tomu tvrdili, že neexistuje jasné rozlišení mezi jakostmi uhlíkových elektrod. Neexistuje žádná oficiální odvětvová norma, která by umožňovala jasné rozlišení mezi uhlíkovými elektrodami HP a UHP. Kromě toho tvrdili, že u některých velikostí lze různé jakosti elektrod používat zaměnitelně. |
| --- | --- |

(37)

Žadatelé naproti tomu tvrdili, že neexistuje jasné rozlišení mezi jakostmi uhlíkových elektrod. Neexistuje žádná oficiální odvětvová norma, která by umožňovala jasné rozlišení mezi uhlíkovými elektrodami HP a UHP. Kromě toho tvrdili, že u některých velikostí lze různé jakosti elektrod používat zaměnitelně.

| (38) | Komise měla za to, že tyto elektrody mají stejné základní fyzikální, technické a/nebo chemické vlastnosti a že dochází k určité míře překrývání, pokud jde o použití jednotlivých jakostí, jejichž popis se v každém případě z velké části zakládá na vlastním prohlášení výrobce, neboť pro třídění podle jakosti neexistuje žádná obecně uznávaná odvětvová norma. Vyloučení kteréhokoli z těchto typů by tudíž ohrozilo účinnost případného antidumpingového opatření a usnadnilo možné obcházení. Žádosti o vyloučení jakosti HP a jiných jakostí než UHP proto byly zamítnuty. |
| --- | --- |

(38)

Komise měla za to, že tyto elektrody mají stejné základní fyzikální, technické a/nebo chemické vlastnosti a že dochází k určité míře překrývání, pokud jde o použití jednotlivých jakostí, jejichž popis se v každém případě z velké části zakládá na vlastním prohlášení výrobce, neboť pro třídění podle jakosti neexistuje žádná obecně uznávaná odvětvová norma. Vyloučení kteréhokoli z těchto typů by tudíž ohrozilo účinnost případného antidumpingového opatření a usnadnilo možné obcházení. Žádosti o vyloučení jakosti HP a jiných jakostí než UHP proto byly zamítnuty.

3.   DUMPING

DUMPING

3.1.   Postup pro určení běžné hodnoty podle čl. 2 odst. 6a základního nařízení

Postup pro určení běžné hodnoty podle čl. 2 odst. 6a základního nařízení

| (39) | Důkazy, které byly k dispozici při zahájení šetření, naznačovaly existenci podstatných zkreslení v ČLR ve smyslu čl. 2 odst. 6a písm. b) základního nařízení. Komise proto považovala za vhodné zahájit šetření s ohledem na čl. 2 odst. 6a základního nařízení. |
| --- | --- |

(39)

Důkazy, které byly k dispozici při zahájení šetření, naznačovaly existenci podstatných zkreslení v ČLR ve smyslu čl. 2 odst. 6a písm. b) základního nařízení. Komise proto považovala za vhodné zahájit šetření s ohledem na čl. 2 odst. 6a základního nařízení.

| (40) | Za účelem shromáždění údajů nezbytných pro případné použití čl. 2 odst. 6a základního nařízení vyzvala Komise všechny vyvážející výrobce v dotčené zemi, aby poskytli informace o vstupech používaných při výrobě uhlíkových elektrod. Příslušné informace předložilo třicet dva vyvážejících výrobců. |
| --- | --- |

(40)

Za účelem shromáždění údajů nezbytných pro případné použití čl. 2 odst. 6a základního nařízení vyzvala Komise všechny vyvážející výrobce v dotčené zemi, aby poskytli informace o vstupech používaných při výrobě uhlíkových elektrod. Příslušné informace předložilo třicet dva vyvážejících výrobců.

| (41) | Komise navíc v bodě 5.3.2 oznámení o zahájení řízení vyzvala všechny zúčastněné strany, aby do 37 dnů ode dne zveřejnění oznámení o zahájení řízení v Úředním věstníku Evropské unie oznámily svá stanoviska, předložily informace a poskytly příslušné důkazy v souvislosti s použitím čl. 2 odst. 6a základního nařízení. |
| --- | --- |

(41)

Komise navíc v bodě 5.3.2 oznámení o zahájení řízení vyzvala všechny zúčastněné strany, aby do 37 dnů ode dne zveřejnění oznámení o zahájení řízení v Úředním věstníku Evropské unie oznámily svá stanoviska, předložily informace a poskytly příslušné důkazy v souvislosti s použitím čl. 2 odst. 6a základního nařízení.

Úředním věstníku Evropské unie

| (42) | V bodě 5.3.2 oznámení o zahájení řízení Komise zúčastněné strany také informovala, že na základě informací, které jsou v této fázi k dispozici, by možnými vhodnými reprezentativními zeměmi podle čl. 2 odst. 6a písm. a) základního nařízení mohlo být Mexiko. Komise rovněž uvedla, že v souladu s kritérii stanovenými v čl. 2 odst. 6a písm. a) první odrážce základního nařízení přezkoumá další případně vhodné reprezentativní země. |
| --- | --- |

(42)

V bodě 5.3.2 oznámení o zahájení řízení Komise zúčastněné strany také informovala, že na základě informací, které jsou v této fázi k dispozici, by možnými vhodnými reprezentativními zeměmi podle čl. 2 odst. 6a písm. a) základního nařízení mohlo být Mexiko. Komise rovněž uvedla, že v souladu s kritérii stanovenými v čl. 2 odst. 6a písm. a) první odrážce základního nařízení přezkoumá další případně vhodné reprezentativní země.

| (43) | Dne 22. března 2021 vydala Komise první poznámku ke zdrojům pro určení běžné hodnoty (dále jen „první poznámka“ (6)), v níž zúčastněné strany informovala o příslušných zdrojích, které zamýšlí použít ke stanovení běžné hodnoty. V této poznámce Komise uvedla seznam všech výrobních faktorů používaných při výrobě uhlíkových elektrod, jako jsou suroviny, pracovní síla a energie. Byly analyzovány tři možné reprezentativní země: Mexiko, Malajsie a Ruská federace. Na základě kritérií pro výběr nezkreslených cen nebo referenčních hodnot určila Komise jako vhodnou reprezentativní zemi Mexiko. Komise obdržela připomínky k první poznámce od společností Fangda Carbon New Material Co., LTD., Liaoning Dantan Technology Group Co., LTD., od vyvážejících výrobců zastoupených Čínskou obchodní komorou pro dovoz a vývoz strojírenských a elektronických výrobků (CCCME) a od Evropského sdružení uhlíku a grafitu (European Carbon and Graphite Association). |
| --- | --- |

(43)

Dne 22. března 2021 vydala Komise první poznámku ke zdrojům pro určení běžné hodnoty (dále jen „první poznámka“ (6)), v níž zúčastněné strany informovala o příslušných zdrojích, které zamýšlí použít ke stanovení běžné hodnoty. V této poznámce Komise uvedla seznam všech výrobních faktorů používaných při výrobě uhlíkových elektrod, jako jsou suroviny, pracovní síla a energie. Byly analyzovány tři možné reprezentativní země: Mexiko, Malajsie a Ruská federace. Na základě kritérií pro výběr nezkreslených cen nebo referenčních hodnot určila Komise jako vhodnou reprezentativní zemi Mexiko. Komise obdržela připomínky k první poznámce od společností Fangda Carbon New Material Co., LTD., Liaoning Dantan Technology Group Co., LTD., od vyvážejících výrobců zastoupených Čínskou obchodní komorou pro dovoz a vývoz strojírenských a elektronických výrobků (CCCME) a od Evropského sdružení uhlíku a grafitu (European Carbon and Graphite Association).

6

| (44) | Dne 17. června 2021 vydala Komise po analýze obdržených připomínek druhou poznámku ke zdrojům pro určení běžné hodnoty (dále jen „druhá poznámka“ (7)) (první poznámka a druhá poznámka jsou dále souhrnně označovány jako „poznámky“). Ve druhé poznámce Komise aktualizovala seznam výrobních faktorů a informovala zúčastněné strany o svém záměru použít Mexiko jako reprezentativní zemi podle čl. 2 odst. 6a písm. a) první odrážky základního nařízení. Rovněž zúčastněným stranám sdělila, že stanoví prodejní, správní a režijní náklady a zisk na základě snadno dostupných finančních výkazů výrobce působícího v Mexiku v oblasti žáruvzdorných materiálů z nejílových minerálů. Komise vyzvala zúčastněné strany, aby se k tomu vyjádřily. Komise obdržela připomínky k druhé poznámce od společností Fangda Carbon New Material Co., LTD., Liaoning Dantan Technology Group Co., LTD., od vyvážejících výrobců zastoupených CCCME a od Evropského sdružení uhlíku a grafitu. |
| --- | --- |

(44)

Dne 17. června 2021 vydala Komise po analýze obdržených připomínek druhou poznámku ke zdrojům pro určení běžné hodnoty (dále jen „druhá poznámka“ (7)) (první poznámka a druhá poznámka jsou dále souhrnně označovány jako „poznámky“). Ve druhé poznámce Komise aktualizovala seznam výrobních faktorů a informovala zúčastněné strany o svém záměru použít Mexiko jako reprezentativní zemi podle čl. 2 odst. 6a písm. a) první odrážky základního nařízení. Rovněž zúčastněným stranám sdělila, že stanoví prodejní, správní a režijní náklady a zisk na základě snadno dostupných finančních výkazů výrobce působícího v Mexiku v oblasti žáruvzdorných materiálů z nejílových minerálů. Komise vyzvala zúčastněné strany, aby se k tomu vyjádřily. Komise obdržela připomínky k druhé poznámce od společností Fangda Carbon New Material Co., LTD., Liaoning Dantan Technology Group Co., LTD., od vyvážejících výrobců zastoupených CCCME a od Evropského sdružení uhlíku a grafitu.

7

| (45) | Po analýze připomínek a informací obdržených k druhé poznámce dospěla Komise k prozatímnímu závěru, že Mexiko je vhodnou reprezentativní zemí, z níž budou získány nezkreslené ceny a náklady pro určení běžné hodnoty. Základní důvody této volby jsou podrobně popsány v oddíle 3.4 níže. |
| --- | --- |

(45)

Po analýze připomínek a informací obdržených k druhé poznámce dospěla Komise k prozatímnímu závěru, že Mexiko je vhodnou reprezentativní zemí, z níž budou získány nezkreslené ceny a náklady pro určení běžné hodnoty. Základní důvody této volby jsou podrobně popsány v oddíle 3.4 níže.

3.2.   Použití článku 18 základního nařízení

Použití článku 18 základního nařízení

| (46) | Po zahájení šetření na základě čl. 2 odst. 6a písm. a) základního nařízení zaslala Komise čínské vládě dva dotazníky týkající se existence zkreslení. Čínská vláda však neposkytla žádné odpovědi. Komise verbální nótou ze dne 15. června 2020 čínskou vládu informovala o tom, že hodlá použít ustanovení článku 18 základního nařízení, pokud jde o možnou existenci podstatných zkreslení ve smyslu čl. 2 odst. 6a základního nařízení na čínském domácím trhu s uhlíkovými elektrodami a možnou existenci zkreslení na trhu surovin ve smyslu čl. 7 odst. 2a základního nařízení. Komise vyzvala čínskou vládu, aby předložila své připomínky k použití článku 18. Neobdržela žádné připomínky. |
| --- | --- |

(46)

Po zahájení šetření na základě čl. 2 odst. 6a písm. a) základního nařízení zaslala Komise čínské vládě dva dotazníky týkající se existence zkreslení. Čínská vláda však neposkytla žádné odpovědi. Komise verbální nótou ze dne 15. června 2020 čínskou vládu informovala o tom, že hodlá použít ustanovení článku 18 základního nařízení, pokud jde o možnou existenci podstatných zkreslení ve smyslu čl. 2 odst. 6a základního nařízení na čínském domácím trhu s uhlíkovými elektrodami a možnou existenci zkreslení na trhu surovin ve smyslu čl. 7 odst. 2a základního nařízení. Komise vyzvala čínskou vládu, aby předložila své připomínky k použití článku 18. Neobdržela žádné připomínky.

3.3.   Běžná hodnota

Běžná hodnota

| (47) | V čl. 2 odst. 1 základního nařízení je uvedeno, že
  „běžná hodnota se obvykle zakládá na cenách, které jsou zaplaceny nebo mají být zaplaceny nezávislým odběratelem v zemi vývozu v běžném obchodním styku.“ |
| --- | --- |

(47)

V čl. 2 odst. 1 základního nařízení je uvedeno, že
  „běžná hodnota se obvykle zakládá na cenách, které jsou zaplaceny nebo mají být zaplaceny nezávislým odběratelem v zemi vývozu v běžném obchodním styku.“

„běžná hodnota se obvykle zakládá na cenách, které jsou zaplaceny nebo mají být zaplaceny nezávislým odběratelem v zemi vývozu v běžném obchodním styku.“

| (48) | Avšak čl. 2 odst. 6a písm. a) základního nařízení stanoví, že
  „pokud se [...] zjistí, že není vhodné použít domácí ceny a náklady v zemi vývozu, jelikož v této zemi dochází k podstatným zkreslením ve smyslu písmene b), běžná hodnota se zjistí početně výhradně na základě výrobních nákladů a nákladů na prodej odrážejících nezkreslené ceny nebo referenční hodnoty“
  a 
  „zahrnuje nezkreslenou a přiměřenou částku pro správní, prodejní a režijní náklady a pro zisk“
  . |
| --- | --- |

(48)

Avšak čl. 2 odst. 6a písm. a) základního nařízení stanoví, že
  „pokud se [...] zjistí, že není vhodné použít domácí ceny a náklady v zemi vývozu, jelikož v této zemi dochází k podstatným zkreslením ve smyslu písmene b), běžná hodnota se zjistí početně výhradně na základě výrobních nákladů a nákladů na prodej odrážejících nezkreslené ceny nebo referenční hodnoty“
  a 
  „zahrnuje nezkreslenou a přiměřenou částku pro správní, prodejní a režijní náklady a pro zisk“
  .

„pokud se [...] zjistí, že není vhodné použít domácí ceny a náklady v zemi vývozu, jelikož v této zemi dochází k podstatným zkreslením ve smyslu písmene b), běžná hodnota se zjistí početně výhradně na základě výrobních nákladů a nákladů na prodej odrážejících nezkreslené ceny nebo referenční hodnoty“

„zahrnuje nezkreslenou a přiměřenou částku pro správní, prodejní a režijní náklady a pro zisk“

| (49) | Společnosti Fangda Carbon New Material Co., LTD., Liaoning Dantan Technology Group Co., LTD. a vyvážející výrobci zastoupení CCCME ve svých připomínkách k poznámkám uvedli, že:






  (1) | ustanovení čl. 2 odst. 6a základního nařízení je v rozporu s článkem 2.2 a 2.2.1.1 antidumpingové dohody WTO (dále jen „antidumpingová dohoda“) a s judikaturou WTO; |
| --- | --- | --- |

(49)

Společnosti Fangda Carbon New Material Co., LTD., Liaoning Dantan Technology Group Co., LTD. a vyvážející výrobci zastoupení CCCME ve svých připomínkách k poznámkám uvedli, že:

(1)

ustanovení čl. 2 odst. 6a základního nařízení je v rozporu s článkem 2.2 a 2.2.1.1 antidumpingové dohody WTO (dále jen „antidumpingová dohoda“) a s judikaturou WTO;

| (2) | chybí důkazy o údajných „podstatných zkresleních“ ve vztahu k čínskému výrobnímu odvětví uhlíkových elektrod. Naopak, čínské výrobní odvětví uhlíkových elektrod funguje za tržně orientovaných podmínek. |
| --- | --- |

(2)

chybí důkazy o údajných „podstatných zkresleních“ ve vztahu k čínskému výrobnímu odvětví uhlíkových elektrod. Naopak, čínské výrobní odvětví uhlíkových elektrod funguje za tržně orientovaných podmínek.

| (50) | Konkrétněji, pokud jde o slučitelnost čl. 2 odst. 6a základního nařízení s WTO, strany poukázaly na to, že pojem podstatné zkreslení v antidumpingové dohodě neexistuje. Uvedly, že metodika stanovená v článku 2 antidumpingové dohody neumožňuje použít pro stanovení běžné hodnoty jiné informace než informace ze země vývozu a že antidumpingová dohoda neobsahuje nic, co by umožňovalo nebrat v úvahu náklady a ceny vyvážejícího výrobce nebo náklady a ceny existující v zemi vývozu a nahradit je údajně nezkreslenými cenami nebo referenčními hodnotami v tzv. vhodné reprezentativní zemi. Strany dále odkázaly na spory řešené WTO ve věci DS473 Evropská unie – antidumpingová opatření uložená na bionaftu z Argentiny a ve věci DS494 Evropská unie – metodika pro úpravu nákladů a určitá antidumpingová opatření v souvislosti s dovozem z Ruska a připomněly, že pokud nelze použít domácí cenu v zemi vývozu, podle těchto rozhodnutí nesmějí orgány provádějící šetření hodnotit pro účely výpočtu nákladů s cílem získat běžnou hodnotu dotčeného výrobku náklady uvedené v záznamech vedených vývozcem/výrobcem podle referenční hodnoty, která nesouvisí s výrobními náklady v zemi původu. |
| --- | --- |

(50)

Konkrétněji, pokud jde o slučitelnost čl. 2 odst. 6a základního nařízení s WTO, strany poukázaly na to, že pojem podstatné zkreslení v antidumpingové dohodě neexistuje. Uvedly, že metodika stanovená v článku 2 antidumpingové dohody neumožňuje použít pro stanovení běžné hodnoty jiné informace než informace ze země vývozu a že antidumpingová dohoda neobsahuje nic, co by umožňovalo nebrat v úvahu náklady a ceny vyvážejícího výrobce nebo náklady a ceny existující v zemi vývozu a nahradit je údajně nezkreslenými cenami nebo referenčními hodnotami v tzv. vhodné reprezentativní zemi. Strany dále odkázaly na spory řešené WTO ve věci DS473 Evropská unie – antidumpingová opatření uložená na bionaftu z Argentiny a ve věci DS494 Evropská unie – metodika pro úpravu nákladů a určitá antidumpingová opatření v souvislosti s dovozem z Ruska a připomněly, že pokud nelze použít domácí cenu v zemi vývozu, podle těchto rozhodnutí nesmějí orgány provádějící šetření hodnotit pro účely výpočtu nákladů s cílem získat běžnou hodnotu dotčeného výrobku náklady uvedené v záznamech vedených vývozcem/výrobcem podle referenční hodnoty, která nesouvisí s výrobními náklady v zemi původu.

| (51) | Pokud jde o údajný nedostatek důkazů o „podstatných zkresleních“, strany se domnívaly zaprvé, že zpráva o ČLR (dále jen „zpráva“) (8) nesplňuje standardy nestranných a objektivních důkazů a důkazů s dostatečnou důkazní hodnotou, neboť byla vypracována Komisí, byla upravena tak, aby usnadnila podání podnětů, a proto záměrně vynechává skutkové okolnosti, prvky a závěry, které by byly v rozporu s tímto účelem nebo jej oslabovaly. Zpráva je navíc podle názoru stran neaktuální, a proto není schopna odrážet údajná zkreslení během období šetření nebo s ohledem na výrobek, který je předmětem šetření. Dále se zpráva nezabývá konkrétně odvětvím uhlíkových elektrod, což zpochybňuje její relevanci pro toto šetření. Zadruhé, strany uvedly, že čínské odvětví uhlíkových elektrod je vysoce tržně orientované, s pouze omezenou přítomností státních podniků, a funguje na základě tržních a obchodních zásad a bez zvláštních předpisů nebo politik přijatých čínskou vládou na „podporu“ výroby nebo vývozu uhlíkových elektrod. |
| --- | --- |

(51)

Pokud jde o údajný nedostatek důkazů o „podstatných zkresleních“, strany se domnívaly zaprvé, že zpráva o ČLR (dále jen „zpráva“) (8) nesplňuje standardy nestranných a objektivních důkazů a důkazů s dostatečnou důkazní hodnotou, neboť byla vypracována Komisí, byla upravena tak, aby usnadnila podání podnětů, a proto záměrně vynechává skutkové okolnosti, prvky a závěry, které by byly v rozporu s tímto účelem nebo jej oslabovaly. Zpráva je navíc podle názoru stran neaktuální, a proto není schopna odrážet údajná zkreslení během období šetření nebo s ohledem na výrobek, který je předmětem šetření. Dále se zpráva nezabývá konkrétně odvětvím uhlíkových elektrod, což zpochybňuje její relevanci pro toto šetření. Zadruhé, strany uvedly, že čínské odvětví uhlíkových elektrod je vysoce tržně orientované, s pouze omezenou přítomností státních podniků, a funguje na základě tržních a obchodních zásad a bez zvláštních předpisů nebo politik přijatých čínskou vládou na „podporu“ výroby nebo vývozu uhlíkových elektrod.

8

| (52) | Strany proto tvrdily, že Komise by neměla použít čl. 2 odst. 6a základního nařízení, ale měla by místo toho akceptovat domácí ceny a náklady vykázané v ČLR. Strany se domnívaly, že pokud by Komise přesto použila čl. 2 odst. 6a, posouzení by mělo být provedeno zvlášť pro každého vyvážejícího výrobce a každý výrobní faktor. |
| --- | --- |

(52)

Strany proto tvrdily, že Komise by neměla použít čl. 2 odst. 6a základního nařízení, ale měla by místo toho akceptovat domácí ceny a náklady vykázané v ČLR. Strany se domnívaly, že pokud by Komise přesto použila čl. 2 odst. 6a, posouzení by mělo být provedeno zvlášť pro každého vyvážejícího výrobce a každý výrobní faktor.

| (53) | Oddíl 3.3.1 níže obsahuje posouzení Komise ohledně existence významných zkreslení. Toto posouzení se zabývá konkrétními připomínkami stran k údajnému nedostatku důkazů týkajících se podstatných zkreslení v odvětví uhlíkových elektrod v Číně. Pokud jde o obecné tvrzení, že zpráva je účelová, a proto není nestranná a objektivní, Komise především konstatovala, že zpráva je souhrnný dokument vycházející z rozsáhlých objektivních důkazů, včetně čínských právních, regulačních a jiných oficiálních politických dokumentů vydaných čínskou vládou, zpráv třetích stran z mezinárodních organizací, akademických studií a vědeckých článků i jiných spolehlivých nezávislých zdrojů. Zpráva je snadno dostupná od prosince 2017, aby měly všechny zúčastněné strany dostatek příležitostí ji a důkazy, na nichž je založena, vyvrátit, doplnit nebo se k nim vyjádřit. Vzhledem k tomu, že strany neuvedly žádné jiné skutečnosti vyvracející podstatu a důkazy obsažené ve zprávě kromě poukazování na abstraktní nedostatky zprávy z hlediska její důkazní hodnoty, musí Komise toto tvrzení odmítnout. Nelze ani přijmout argument, že zpráva je příliš neaktuální a příliš obecná na to, aby odrážela údajná zkreslení v průběhu období šetření nebo s ohledem na výrobek, který je předmětem šetření. Právní předpisy a politiky týkající se širších oblastí čínského hospodářství nebo země jako celku nelze považovat za irelevantní jen proto, že se snad výslovně nezmiňují o výrobku, který je předmětem šetření. Podobně, dokud jsou použitelné právní předpisy a vládní politiky v platnosti, jsou pro toto šetření relevantní bez ohledu na to, kdy byly přijaty nebo kdy se na ně zpráva odvolává. Závěrem Komise připomněla, že analýza v oddíle 3.3.1 se opírá o řadu zdrojů, z nichž zpráva představuje pouze jeden důkaz. |
| --- | --- |

(53)

Oddíl 3.3.1 níže obsahuje posouzení Komise ohledně existence významných zkreslení. Toto posouzení se zabývá konkrétními připomínkami stran k údajnému nedostatku důkazů týkajících se podstatných zkreslení v odvětví uhlíkových elektrod v Číně. Pokud jde o obecné tvrzení, že zpráva je účelová, a proto není nestranná a objektivní, Komise především konstatovala, že zpráva je souhrnný dokument vycházející z rozsáhlých objektivních důkazů, včetně čínských právních, regulačních a jiných oficiálních politických dokumentů vydaných čínskou vládou, zpráv třetích stran z mezinárodních organizací, akademických studií a vědeckých článků i jiných spolehlivých nezávislých zdrojů. Zpráva je snadno dostupná od prosince 2017, aby měly všechny zúčastněné strany dostatek příležitostí ji a důkazy, na nichž je založena, vyvrátit, doplnit nebo se k nim vyjádřit. Vzhledem k tomu, že strany neuvedly žádné jiné skutečnosti vyvracející podstatu a důkazy obsažené ve zprávě kromě poukazování na abstraktní nedostatky zprávy z hlediska její důkazní hodnoty, musí Komise toto tvrzení odmítnout. Nelze ani přijmout argument, že zpráva je příliš neaktuální a příliš obecná na to, aby odrážela údajná zkreslení v průběhu období šetření nebo s ohledem na výrobek, který je předmětem šetření. Právní předpisy a politiky týkající se širších oblastí čínského hospodářství nebo země jako celku nelze považovat za irelevantní jen proto, že se snad výslovně nezmiňují o výrobku, který je předmětem šetření. Podobně, dokud jsou použitelné právní předpisy a vládní politiky v platnosti, jsou pro toto šetření relevantní bez ohledu na to, kdy byly přijaty nebo kdy se na ně zpráva odvolává. Závěrem Komise připomněla, že analýza v oddíle 3.3.1 se opírá o řadu zdrojů, z nichž zpráva představuje pouze jeden důkaz.

| (54) | Pokud jde o argumenty stran týkající se slučitelnosti čl. 2 odst. 6a základního nařízení s pravidly WTO, Komise se domnívá, že ustanovení čl. 2 odst. 6a jsou plně v souladu se závazky Evropské unie v rámci WTO a s judikaturou citovanou CCCME. Komise předně uvádí, že rozhodnutí WTO ve sporech DS473 a DS494 se netýkala použití čl. 2 odst. 6a základního nařízení, ale konkrétního ustanovení čl. 2 odst. 5 základního nařízení. V každém případě právo WTO, jak je vykládá panel WTO a odvolací orgán ve sporu DS473, dovoluje použití údajů ze třetí země, které jsou řádně upraveny, pokud je tato úprava nutná a odůvodněná. Z důvodu existence podstatných zkreslení jsou náklady a ceny v zemi vývozu nevhodné pro početní zjištění běžné hodnoty. Za těchto okolností čl. 2 odst. 6a předpokládá početní zjištění nákladů na výrobu a prodej na základě nezkreslených cen nebo referenčních hodnot, včetně nezkreslených cen nebo referenčních hodnot ve vhodné reprezentativní zemi s podobnou úrovní rozvoje, jakou má země vývozu. Pokud jde o spor DS494, Komise dále připomíná, že jak Unie, tak Ruská federace se proti závěrům panelu odvolaly, a závěry nenabyly právní moci, a tudíž – podle stávající judikatury WTO – nemají právní postavení v systému WTO, neboť nebyly schváleny rozhodnutími členů WTO. V každém případě se ve zprávě panelu v tomto sporu výslovně pojednává o ustanoveních čl. 2 odst. 6a základního nařízení jako o ustanoveních, která nejsou předmětem sporu. |
| --- | --- |

(54)

Pokud jde o argumenty stran týkající se slučitelnosti čl. 2 odst. 6a základního nařízení s pravidly WTO, Komise se domnívá, že ustanovení čl. 2 odst. 6a jsou plně v souladu se závazky Evropské unie v rámci WTO a s judikaturou citovanou CCCME. Komise předně uvádí, že rozhodnutí WTO ve sporech DS473 a DS494 se netýkala použití čl. 2 odst. 6a základního nařízení, ale konkrétního ustanovení čl. 2 odst. 5 základního nařízení. V každém případě právo WTO, jak je vykládá panel WTO a odvolací orgán ve sporu DS473, dovoluje použití údajů ze třetí země, které jsou řádně upraveny, pokud je tato úprava nutná a odůvodněná. Z důvodu existence podstatných zkreslení jsou náklady a ceny v zemi vývozu nevhodné pro početní zjištění běžné hodnoty. Za těchto okolností čl. 2 odst. 6a předpokládá početní zjištění nákladů na výrobu a prodej na základě nezkreslených cen nebo referenčních hodnot, včetně nezkreslených cen nebo referenčních hodnot ve vhodné reprezentativní zemi s podobnou úrovní rozvoje, jakou má země vývozu. Pokud jde o spor DS494, Komise dále připomíná, že jak Unie, tak Ruská federace se proti závěrům panelu odvolaly, a závěry nenabyly právní moci, a tudíž – podle stávající judikatury WTO – nemají právní postavení v systému WTO, neboť nebyly schváleny rozhodnutími členů WTO. V každém případě se ve zprávě panelu v tomto sporu výslovně pojednává o ustanoveních čl. 2 odst. 6a základního nařízení jako o ustanoveních, která nejsou předmětem sporu.

| (55) | Ohledně tvrzení stran, že existence zkreslení by měla být posuzována pro každého vyvážejícího výrobce a výrobní faktor individuálně, Komise připomíná, že jakmile se zjistí, že vzhledem k existenci podstatných zkreslení v zemi vývozu v souladu s čl. 2 odst. 6a písm. b) základního nařízení není vhodné použít domácí ceny a náklady v zemi vývozu, může Komise početně zjistit běžnou hodnotu za použití nezkreslených cen nebo referenčních hodnot ve vhodné reprezentativní zemi u každého vyvážejícího výrobce podle čl. 2 odst. 6a písm. a). Ustanovení čl. 2 odst. 6a písm. a) umožňuje použití domácích nákladů, pouze pokud je spolehlivě zjištěno, že nejsou zkreslené. Na základě dostupných důkazů o výrobních faktorech jednotlivých vyvážejících výrobců však jako nezkreslené nemohly být stanoveny žádné výrobní náklady a náklady na prodej výrobku, který je předmětem šetření. Tvrzení bylo proto zamítnuto. |
| --- | --- |

(55)

Ohledně tvrzení stran, že existence zkreslení by měla být posuzována pro každého vyvážejícího výrobce a výrobní faktor individuálně, Komise připomíná, že jakmile se zjistí, že vzhledem k existenci podstatných zkreslení v zemi vývozu v souladu s čl. 2 odst. 6a písm. b) základního nařízení není vhodné použít domácí ceny a náklady v zemi vývozu, může Komise početně zjistit běžnou hodnotu za použití nezkreslených cen nebo referenčních hodnot ve vhodné reprezentativní zemi u každého vyvážejícího výrobce podle čl. 2 odst. 6a písm. a). Ustanovení čl. 2 odst. 6a písm. a) umožňuje použití domácích nákladů, pouze pokud je spolehlivě zjištěno, že nejsou zkreslené. Na základě dostupných důkazů o výrobních faktorech jednotlivých vyvážejících výrobců však jako nezkreslené nemohly být stanoveny žádné výrobní náklady a náklady na prodej výrobku, který je předmětem šetření. Tvrzení bylo proto zamítnuto.

| (56) | Z výše uvedených důvodů, a jak je dále objasněno níže, Komise v tomto šetření dospěla k závěru, že na základě dostupných důkazů a vzhledem k nedostatečné spolupráci ze strany čínské vlády je vhodné použití čl. 2 odst. 6a základního nařízení. |
| --- | --- |

(56)

Z výše uvedených důvodů, a jak je dále objasněno níže, Komise v tomto šetření dospěla k závěru, že na základě dostupných důkazů a vzhledem k nedostatečné spolupráci ze strany čínské vlády je vhodné použití čl. 2 odst. 6a základního nařízení.

3.3.1.   Existence podstatných zkreslení

Existence podstatných zkreslení

3.3.1.1.   Úvod

Úvod

| (57) | Ustanovení čl. 2 odst. 6a písm. b) základního nařízení stanoví, že „podstatná zkreslení jsou taková zkreslení, k nimž dochází v případě, kdy vykazované ceny nebo náklady, včetně nákladů na suroviny a energii, nejsou výsledkem volného působení tržních sil, neboť jsou ovlivňovány významnými zásahy státu. Při posuzování toho, zda existují podstatná zkreslení, se bere v úvahu mimo jiné možný dopad jednoho či více z těchto prvků:






  — | skutečnost, že na dotčeném trhu působí do značné míry podniky, jež jsou ve vlastnictví orgánů země vývozu, jsou těmito orgány ovládány nebo jsou pod jejich strategickým dohledem či se řídí jejich pokyny, |
| --- | --- | --- |

(57)

Ustanovení čl. 2 odst. 6a písm. b) základního nařízení stanoví, že „podstatná zkreslení jsou taková zkreslení, k nimž dochází v případě, kdy vykazované ceny nebo náklady, včetně nákladů na suroviny a energii, nejsou výsledkem volného působení tržních sil, neboť jsou ovlivňovány významnými zásahy státu. Při posuzování toho, zda existují podstatná zkreslení, se bere v úvahu mimo jiné možný dopad jednoho či více z těchto prvků:

—

skutečnost, že na dotčeném trhu působí do značné míry podniky, jež jsou ve vlastnictví orgánů země vývozu, jsou těmito orgány ovládány nebo jsou pod jejich strategickým dohledem či se řídí jejich pokyny,

| — | přítomnost státu ve firmách, což mu dává možnost ovlivňovat ceny či náklady, |
| --- | --- |

—

přítomnost státu ve firmách, což mu dává možnost ovlivňovat ceny či náklady,

| — | veřejné politiky či opatření, jež pozitivně diskriminují domácí dodavatele či jinak ovlivňují volné působení tržních sil, |
| --- | --- |

—

veřejné politiky či opatření, jež pozitivně diskriminují domácí dodavatele či jinak ovlivňují volné působení tržních sil,

| — | neexistence nebo diskriminační uplatňování či nedostatečné vymáhání práva týkajícího se úpadku, obchodních společností nebo vlastnictví, |
| --- | --- |

—

neexistence nebo diskriminační uplatňování či nedostatečné vymáhání práva týkajícího se úpadku, obchodních společností nebo vlastnictví,

| — | zkreslené mzdové náklady, |
| --- | --- |

—

zkreslené mzdové náklady,

| — | přístup k finančním prostředkům poskytovaným institucemi, jež realizují cíle veřejné politiky nebo v jiném ohledu nevyvíjejí svou činnost nezávisle na státu“. |
| --- | --- |

—

přístup k finančním prostředkům poskytovaným institucemi, jež realizují cíle veřejné politiky nebo v jiném ohledu nevyvíjejí svou činnost nezávisle na státu“.

| (58) | Jelikož seznam v čl. 2 odst. 6a písm. b) základního nařízení není kumulativní, není třeba při zjišťování podstatných zkreslení zohlednit všechny prvky. Kromě toho lze stejné skutkové okolnosti použít k prokázání existence jednoho nebo více prvků z uvedeného výčtu. Jakýkoli závěr o podstatných zkresleních ve smyslu čl. 2 odst. 6a písm. a) však musí vycházet ze všech důkazů, které jsou k dispozici. V celkovém posouzení toho, zda existují zkreslení, může být rovněž brán zřetel na celkový kontext a situaci v zemi vývozu, zejména tam, kde základní prvky hospodářského a správního zřízení vyvážející země dávají vládě významné pravomoci zasahovat do ekonomiky takovým způsobem, že ceny a náklady nejsou výsledkem volného působení tržních sil. |
| --- | --- |

(58)

Jelikož seznam v čl. 2 odst. 6a písm. b) základního nařízení není kumulativní, není třeba při zjišťování podstatných zkreslení zohlednit všechny prvky. Kromě toho lze stejné skutkové okolnosti použít k prokázání existence jednoho nebo více prvků z uvedeného výčtu. Jakýkoli závěr o podstatných zkresleních ve smyslu čl. 2 odst. 6a písm. a) však musí vycházet ze všech důkazů, které jsou k dispozici. V celkovém posouzení toho, zda existují zkreslení, může být rovněž brán zřetel na celkový kontext a situaci v zemi vývozu, zejména tam, kde základní prvky hospodářského a správního zřízení vyvážející země dávají vládě významné pravomoci zasahovat do ekonomiky takovým způsobem, že ceny a náklady nejsou výsledkem volného působení tržních sil.

| (59) | V čl. 2 odst. 6a písm. c) základního nařízení se stanoví, že
  „[p]okud má Komise k dispozici podložené informace týkající se možné existence podstatných zkreslení uvedených v písmeni b) v určité zemi či v určitém odvětví v této zemi a pokud je to v zájmu účinného uplatňování tohoto nařízení, Komise vypracuje, zveřejní a pravidelně aktualizuje zprávu popisující tržní podmínky uvedené v písmeni b) v této zemi nebo v tomto odvětví“. |
| --- | --- |

(59)

V čl. 2 odst. 6a písm. c) základního nařízení se stanoví, že
  „[p]okud má Komise k dispozici podložené informace týkající se možné existence podstatných zkreslení uvedených v písmeni b) v určité zemi či v určitém odvětví v této zemi a pokud je to v zájmu účinného uplatňování tohoto nařízení, Komise vypracuje, zveřejní a pravidelně aktualizuje zprávu popisující tržní podmínky uvedené v písmeni b) v této zemi nebo v tomto odvětví“.

„[p]okud má Komise k dispozici podložené informace týkající se možné existence podstatných zkreslení uvedených v písmeni b) v určité zemi či v určitém odvětví v této zemi a pokud je to v zájmu účinného uplatňování tohoto nařízení, Komise vypracuje, zveřejní a pravidelně aktualizuje zprávu popisující tržní podmínky uvedené v písmeni b) v této zemi nebo v tomto odvětví“.

| (60) | Na základě uvedeného ustanovení vydala Komise zprávu, která prokazuje existenci významných zásahů státu na mnoha úrovních hospodářství, včetně konkrétních zkreslení v mnoha klíčových výrobních faktorech (jako jsou půda, energie, kapitál, suroviny a pracovní síla), jakož i v konkrétních odvětvích (jako je výroba oceli a chemických látek). Zúčastněné strany byly v době zahájení řízení vyzvány, aby důkazy obsažené ve vyšetřovacím spisu vyvrátily, vyjádřily se k nim nebo je doplnily. Zpráva byla založena do vyšetřovacího spisu ve fázi zahájení šetření. |
| --- | --- |

(60)

Na základě uvedeného ustanovení vydala Komise zprávu, která prokazuje existenci významných zásahů státu na mnoha úrovních hospodářství, včetně konkrétních zkreslení v mnoha klíčových výrobních faktorech (jako jsou půda, energie, kapitál, suroviny a pracovní síla), jakož i v konkrétních odvětvích (jako je výroba oceli a chemických látek). Zúčastněné strany byly v době zahájení řízení vyzvány, aby důkazy obsažené ve vyšetřovacím spisu vyvrátily, vyjádřily se k nim nebo je doplnily. Zpráva byla založena do vyšetřovacího spisu ve fázi zahájení šetření.

| (61) | Podnět obsahoval doplňující informace ke zjištěním uvedeným ve zprávě. Citoval další zdroje, včetně zprávy USA o dodržování pravidel WTO Čínou za rok 2019 (9), která poukazuje na zkreslení na různých úrovních čínského hospodářství. V podnětu bylo dále zdůrazněno, že odvětví uhlíkových elektrod bylo vyšetřováno orgány jiných zemí, které v tomto odvětví zjistily nesrovnalosti (10). V podnětu bylo dále uvedeno, že velký počet klíčových výrobců uhlíkových elektrod jsou státní podniky, mj. Sinosteel Engineering & Technology (dříve Sinosteel Jilin Carbon), Shanxi Jinneng Group, Henan General Machinery, Jilin Songjiang Carbon a Kaifeng Carbon. Poukazuje se v něm rovněž na to, že v Číně existují iniciativy na vytvoření velkých výrobců uhlíkových elektrod, například Shanghai Baosteel Chemical, dceřiná společnost skupiny Baosteel Group, se spojila s předním soukromým výrobcem uhlíkových elektrod Fangda Carbon a založila Baofang Carbon Material Technology, společný podnik zaměřený na výrobu uhlíkových elektrod UHP v zóně hospodářského a technologického rozvoje Lanzhou v provincii Kan-su v objemu 100 000 tun ročně (11). Společnost Fangda Carbon, přestože je v soukromém vlastnictví, ve své výroční zprávě zdůrazňuje, že své aktivity úzce slaďuje s cíli čínské vlády (její „běžné obchodní operace úzce souvisejí s národní politikou“), a dále uvádí skutečnost, že „společnost se úzce zaměří na cíl vybudovat světově první a největší podnik s vedoucím postavením v oblasti uhlíku a (...) bude plně uplatňovat ducha 19. celostátního sjezdu Komunistické strany Číny“, a rovněž ujišťuje, že se bude „řídit pokyny Si Ťin-pchinga pro novou éru socialismu s čínskými charakteristikami“ (12)). |
| --- | --- |

(61)

Podnět obsahoval doplňující informace ke zjištěním uvedeným ve zprávě. Citoval další zdroje, včetně zprávy USA o dodržování pravidel WTO Čínou za rok 2019 (9), která poukazuje na zkreslení na různých úrovních čínského hospodářství. V podnětu bylo dále zdůrazněno, že odvětví uhlíkových elektrod bylo vyšetřováno orgány jiných zemí, které v tomto odvětví zjistily nesrovnalosti (10). V podnětu bylo dále uvedeno, že velký počet klíčových výrobců uhlíkových elektrod jsou státní podniky, mj. Sinosteel Engineering & Technology (dříve Sinosteel Jilin Carbon), Shanxi Jinneng Group, Henan General Machinery, Jilin Songjiang Carbon a Kaifeng Carbon. Poukazuje se v něm rovněž na to, že v Číně existují iniciativy na vytvoření velkých výrobců uhlíkových elektrod, například Shanghai Baosteel Chemical, dceřiná společnost skupiny Baosteel Group, se spojila s předním soukromým výrobcem uhlíkových elektrod Fangda Carbon a založila Baofang Carbon Material Technology, společný podnik zaměřený na výrobu uhlíkových elektrod UHP v zóně hospodářského a technologického rozvoje Lanzhou v provincii Kan-su v objemu 100 000 tun ročně (11). Společnost Fangda Carbon, přestože je v soukromém vlastnictví, ve své výroční zprávě zdůrazňuje, že své aktivity úzce slaďuje s cíli čínské vlády (její „běžné obchodní operace úzce souvisejí s národní politikou“), a dále uvádí skutečnost, že „společnost se úzce zaměří na cíl vybudovat světově první a největší podnik s vedoucím postavením v oblasti uhlíku a (...) bude plně uplatňovat ducha 19. celostátního sjezdu Komunistické strany Číny“, a rovněž ujišťuje, že se bude „řídit pokyny Si Ťin-pchinga pro novou éru socialismu s čínskými charakteristikami“ (12)).

9

10

11

běžné obchodní operace úzce souvisejí s národní politikou

společnost se úzce zaměří na cíl vybudovat světově první a největší podnik s vedoucím postavením v oblasti uhlíku a

bude plně uplatňovat ducha 19. celostátního sjezdu Komunistické strany Číny

řídit pokyny Si Ťin-pchinga pro novou éru socialismu s čínskými charakteristikami

12

| (62) | V podnětu se dále vysvětluje, že i soukromé podniky jsou často pod přímým vlivem vlády, například městská pobočka Komise pro kontrolu a správu státem vlastněných aktiv (SASAC) má menšinový podíl ve společnosti Fushun Carbon, největším výrobci uhlíkových elektrod v provincii Liao-ning, což znamená, že má na společnost přímý vliv. Podobně má státní investiční společnost CITIC menšinový podíl ve společnosti Heifei Carbo, významném výrobci uhlíkových elektrod. |
| --- | --- |

(62)

V podnětu se dále vysvětluje, že i soukromé podniky jsou často pod přímým vlivem vlády, například městská pobočka Komise pro kontrolu a správu státem vlastněných aktiv (SASAC) má menšinový podíl ve společnosti Fushun Carbon, největším výrobci uhlíkových elektrod v provincii Liao-ning, což znamená, že má na společnost přímý vliv. Podobně má státní investiční společnost CITIC menšinový podíl ve společnosti Heifei Carbo, významném výrobci uhlíkových elektrod.

| (63) | V podnětu bylo dále uvedeno, že výrobci hlavní suroviny, jehličkového koksu, jsou rovněž z velké části státní podniky. Podle podnětu je hlavním výrobcem jehličkového koksu na bázi ropy a uhlí v Číně společnost CNPC Jinzhou Petrochemical Company, dceřiná společnost společnosti PetroChina, jejímž jediným ovládajícím akcionářem je China National Petroleum Corporation, velký státní podnik řízený Komisí pro kontrolu a správu státem vlastněných aktiv. Také Shanghai Baosteel Chemical, dceřiná společnost státní společnosti China Baowu Steel Group, je předním výrobcem jehličkového koksu. |
| --- | --- |

(63)

V podnětu bylo dále uvedeno, že výrobci hlavní suroviny, jehličkového koksu, jsou rovněž z velké části státní podniky. Podle podnětu je hlavním výrobcem jehličkového koksu na bázi ropy a uhlí v Číně společnost CNPC Jinzhou Petrochemical Company, dceřiná společnost společnosti PetroChina, jejímž jediným ovládajícím akcionářem je China National Petroleum Corporation, velký státní podnik řízený Komisí pro kontrolu a správu státem vlastněných aktiv. Také Shanghai Baosteel Chemical, dceřiná společnost státní společnosti China Baowu Steel Group, je předním výrobcem jehličkového koksu.

| (64) | V podnětu se rovněž poukazuje na to, že hlavní výrobci uhlíkových elektrod, ať už státní podniky nebo soukromé společnosti, jsou členy Čínského sdružení uhlíkového průmyslu (China Carbon Industry Association), které je pod přímým dohledem Komise pro kontrolu a správu státem vlastněných aktiv a Ministerstva pro občanské záležitosti. Tato organizace má za cíl řídit se stranickým vedením a realizovat hlavní cíle a klíčové úkoly stanovené 19. celostátním sjezdem komunistické strany. |
| --- | --- |

(64)

V podnětu se rovněž poukazuje na to, že hlavní výrobci uhlíkových elektrod, ať už státní podniky nebo soukromé společnosti, jsou členy Čínského sdružení uhlíkového průmyslu (China Carbon Industry Association), které je pod přímým dohledem Komise pro kontrolu a správu státem vlastněných aktiv a Ministerstva pro občanské záležitosti. Tato organizace má za cíl řídit se stranickým vedením a realizovat hlavní cíle a klíčové úkoly stanovené 19. celostátním sjezdem komunistické strany.

| (65) | V podnětu byla dále uvedena řada příkladů osobních vazeb mezi vedením výrobců uhlíkových elektrod a Komunistickou stranou Číny, včetně přítomnosti členů Komunistické strany Číny ve vyšším vedení výrobců uhlíkových elektrod, včetně společností Fushun Carbon, Fangda Carbon, CIMM Group a společností vyrábějících hlavní suroviny, jako jsou Ansteel Chemical a Shaanxi Coal and Chemical Industry Group. |
| --- | --- |

(65)

V podnětu byla dále uvedena řada příkladů osobních vazeb mezi vedením výrobců uhlíkových elektrod a Komunistickou stranou Číny, včetně přítomnosti členů Komunistické strany Číny ve vyšším vedení výrobců uhlíkových elektrod, včetně společností Fushun Carbon, Fangda Carbon, CIMM Group a společností vyrábějících hlavní suroviny, jako jsou Ansteel Chemical a Shaanxi Coal and Chemical Industry Group.

| (66) | V podnětu bylo rovněž zmíněno rozsáhlé rozšíření kapacity ve Vnitřním Mongolsku (13). |
| --- | --- |

(66)

V podnětu bylo rovněž zmíněno rozsáhlé rozšíření kapacity ve Vnitřním Mongolsku (13).

13

| (67) | V podnětu jsou rovněž uvedeny pokyny, kterými se řídí vývoj odvětví uhlíkových elektrod, včetně: Katalogu pokynů pro změnu průmyslové struktury verze z roku 2013 a 2019 – prováděcího opatření k rozhodnutí č. 40, které poskytuje podporu výrobě uhlíkových elektrod UHP o průměru 600 mm a více; Katalogu klíčových výrobků a služeb strategických rozvíjejících se odvětví a Klasifikace strategických rozvíjejících se odvětví z roku 2018, které zahrnují uhlíkové elektrody do ustanovení o „nových materiálech“; 13. pětiletého plánu pro chemický průmysl provincie Šan-si; 13. pětiletého plánu provincie Šan-si pro průmysl nových materiálů a 13. pětiletého plánu provincie Šan-si pro průmyslový a informační rozvoj; pětiletého plánu provincie západní Che-nan na období 2019–2025; prováděcího plánu pro vysoce kvalitní rozvoj vznikajících průmyslových odvětví v autonomní oblasti Vnitřní Mongolsko; prováděcího plánu projektu vybudování národní základny nových surovin v provincii Liao-ning nebo plánu výstavby pro posílení průmyslu provincie Chej-lung-ťiang; a Made in China 2025. Řada dokumentů se zaměřuje na jehličkový koks, včetně Katalogu pokynů pro průmyslovou restrukturalizaci a Katalogu pokynů pro změnu průmyslové struktury z roku 2019 a na úrovni provincie. 13. pětiletý plán rozvoje průmyslu nových materiálů provincie Šan-si se přímo zaměřuje na jehličkový koks, který je definován jako podporovaný průmysl. Navíc 13. pětiletý plán průmyslového a informačního rozvoje provincie Šan-si se zaměřuje na jehličkový koks, a to s ohledem na svůj cíl uspíšit transformaci tradičních průmyslových odvětví a urychlit rozvoj potenciálního průmyslu. |
| --- | --- |

(67)

V podnětu jsou rovněž uvedeny pokyny, kterými se řídí vývoj odvětví uhlíkových elektrod, včetně: Katalogu pokynů pro změnu průmyslové struktury verze z roku 2013 a 2019 – prováděcího opatření k rozhodnutí č. 40, které poskytuje podporu výrobě uhlíkových elektrod UHP o průměru 600 mm a více; Katalogu klíčových výrobků a služeb strategických rozvíjejících se odvětví a Klasifikace strategických rozvíjejících se odvětví z roku 2018, které zahrnují uhlíkové elektrody do ustanovení o „nových materiálech“; 13. pětiletého plánu pro chemický průmysl provincie Šan-si; 13. pětiletého plánu provincie Šan-si pro průmysl nových materiálů a 13. pětiletého plánu provincie Šan-si pro průmyslový a informační rozvoj; pětiletého plánu provincie západní Che-nan na období 2019–2025; prováděcího plánu pro vysoce kvalitní rozvoj vznikajících průmyslových odvětví v autonomní oblasti Vnitřní Mongolsko; prováděcího plánu projektu vybudování národní základny nových surovin v provincii Liao-ning nebo plánu výstavby pro posílení průmyslu provincie Chej-lung-ťiang; a Made in China 2025. Řada dokumentů se zaměřuje na jehličkový koks, včetně Katalogu pokynů pro průmyslovou restrukturalizaci a Katalogu pokynů pro změnu průmyslové struktury z roku 2019 a na úrovni provincie. 13. pětiletý plán rozvoje průmyslu nových materiálů provincie Šan-si se přímo zaměřuje na jehličkový koks, který je definován jako podporovaný průmysl. Navíc 13. pětiletý plán průmyslového a informačního rozvoje provincie Šan-si se zaměřuje na jehličkový koks, a to s ohledem na svůj cíl uspíšit transformaci tradičních průmyslových odvětví a urychlit rozvoj potenciálního průmyslu.

| (68) | Jak je uvedeno ve 46. bodě odůvodnění, čínská vláda se nevyjádřila ani nepředložila důkazy podporující nebo vyvracející stávající důkazy obsažené ve spisu k dané věci – včetně zprávy a dalších důkazů, které poskytli žadatelé – ohledně existence podstatných zkreslení anebo ohledně vhodnosti použití čl. 2 odst. 6a základního nařízení na danou věc. |
| --- | --- |

(68)

Jak je uvedeno ve 46. bodě odůvodnění, čínská vláda se nevyjádřila ani nepředložila důkazy podporující nebo vyvracející stávající důkazy obsažené ve spisu k dané věci – včetně zprávy a dalších důkazů, které poskytli žadatelé – ohledně existence podstatných zkreslení anebo ohledně vhodnosti použití čl. 2 odst. 6a základního nařízení na danou věc.

| (69) | Vyvážející výrobci zařazení do vzorku v tomto ohledu předložili připomínky. Jak je uvedeno v 51. bodě odůvodnění, vyvážející výrobci tvrdili, že čínské odvětví uhlíkových elektrod je vysoce tržně orientované, s pouze omezenou přítomností státních podniků, a funguje na základě tržních a obchodních zásad a bez zvláštních předpisů nebo politik přijatých čínskou vládou na „podporu“ výroby nebo vývozu uhlíkových elektrod. |
| --- | --- |

(69)

Vyvážející výrobci zařazení do vzorku v tomto ohledu předložili připomínky. Jak je uvedeno v 51. bodě odůvodnění, vyvážející výrobci tvrdili, že čínské odvětví uhlíkových elektrod je vysoce tržně orientované, s pouze omezenou přítomností státních podniků, a funguje na základě tržních a obchodních zásad a bez zvláštních předpisů nebo politik přijatých čínskou vládou na „podporu“ výroby nebo vývozu uhlíkových elektrod.

| (70) | Komise zkoumala, zda je vzhledem k existenci podstatných zkreslení ve smyslu čl. 2 odst. 6a písm. b) základního nařízení vhodné použít domácí ceny a náklady v ČLR, či nikoli. Komise tak učinila na základě důkazů dostupných ve spisu, včetně důkazů obsažených ve zprávě, jež vycházejí ze snadno dostupných zdrojů. Tato analýza zahrnovala zkoumání významných vládních zásahů do hospodářství ČLR obecně, ale i zkoumání konkrétní situace na trhu v příslušném odvětví včetně dotčeného výrobku. Komise tyto důkazní prvky dále doplnila vlastním výzkumem týkajícím se různých kritérií, která jsou relevantní pro potvrzení existence podstatných zkreslení v ČLR. |
| --- | --- |

(70)

Komise zkoumala, zda je vzhledem k existenci podstatných zkreslení ve smyslu čl. 2 odst. 6a písm. b) základního nařízení vhodné použít domácí ceny a náklady v ČLR, či nikoli. Komise tak učinila na základě důkazů dostupných ve spisu, včetně důkazů obsažených ve zprávě, jež vycházejí ze snadno dostupných zdrojů. Tato analýza zahrnovala zkoumání významných vládních zásahů do hospodářství ČLR obecně, ale i zkoumání konkrétní situace na trhu v příslušném odvětví včetně dotčeného výrobku. Komise tyto důkazní prvky dále doplnila vlastním výzkumem týkajícím se různých kritérií, která jsou relevantní pro potvrzení existence podstatných zkreslení v ČLR.

3.3.1.2.   Podstatná zkreslení týkající se domácích cen a nákladů v ČLR

Podstatná zkreslení týkající se domácích cen a nákladů v ČLR

| (71) | Čínský hospodářský systém je založen na koncepci „socialistického tržního hospodářství“. Tato koncepce je zakotvena v čínské ústavě a určuje správu ekonomických záležitostí ČLR. Ústřední zásadou je „socialistické veřejné vlastnictví výrobních prostředků, tzn. všelidové vlastnictví a kolektivní vlastnictví pracujících“. Hospodaření státních podniků je „vedoucí silou národního hospodářství“ a stát je zmocněn
  „zajistit jeho upevňování a růst“. (14) Celkové uspořádání čínské ekonomiky proto nejen umožňuje státu výrazně do ekonomiky zasahovat, ale stát je k takovým zásahům výslovně zmocněn. Pojem nadřazenosti veřejného vlastnictví soukromému vlastnictví se prolíná celým právním systémem a je zdůrazněn jako obecná zásada ve všech hlavních právních předpisech. Názorným příkladem je čínský zákon o vlastnictví: odkazuje na první fázi socialismu a ukládá státu prosazovat základní hospodářský systém, ve kterém hraje dominantní úlohu veřejné vlastnictví. Jiné formy vlastnictví jsou tolerovány a zákon povoluje jejich rozvoj spolu se státním vlastnictvím (15). |
| --- | --- |

(71)

Čínský hospodářský systém je založen na koncepci „socialistického tržního hospodářství“. Tato koncepce je zakotvena v čínské ústavě a určuje správu ekonomických záležitostí ČLR. Ústřední zásadou je „socialistické veřejné vlastnictví výrobních prostředků, tzn. všelidové vlastnictví a kolektivní vlastnictví pracujících“. Hospodaření státních podniků je „vedoucí silou národního hospodářství“ a stát je zmocněn
  „zajistit jeho upevňování a růst“. (14) Celkové uspořádání čínské ekonomiky proto nejen umožňuje státu výrazně do ekonomiky zasahovat, ale stát je k takovým zásahům výslovně zmocněn. Pojem nadřazenosti veřejného vlastnictví soukromému vlastnictví se prolíná celým právním systémem a je zdůrazněn jako obecná zásada ve všech hlavních právních předpisech. Názorným příkladem je čínský zákon o vlastnictví: odkazuje na první fázi socialismu a ukládá státu prosazovat základní hospodářský systém, ve kterém hraje dominantní úlohu veřejné vlastnictví. Jiné formy vlastnictví jsou tolerovány a zákon povoluje jejich rozvoj spolu se státním vlastnictvím (15).

socialistického tržního hospodářství

socialistické veřejné vlastnictví výrobních prostředků, tzn. všelidové vlastnictví a kolektivní vlastnictví pracujících

vedoucí silou národního hospodářství

„zajistit jeho upevňování a růst

14

15

| (72) | Podle čínských právních předpisů je kromě toho socialistické tržní hospodářství rozvíjeno pod vedením Komunistické strany Číny. Struktury čínského státu a Komunistické strany Číny jsou vzájemně propojeny na všech úrovních (právní, institucionální, personální) a vytvářejí nadstavbu, v níž jsou úlohy Komunistické strany Číny a státu navzájem k nerozeznání. Po změně čínské ústavy v březnu 2018 byl vedoucí úloze Komunistické strany Číny přisouzen ještě větší význam jejím potvrzením v článku 1 ústavy. Za stávající první větu ústavy: „[s]ocialistické zřízení je základním zřízením Čínské lidové republiky“ byla vložena nová druhá věta, která zní: „[u]rčujícím znakem socialismu s čínskými rysy je vedení Komunistické strany Číny.“ (16) To dokládá nespornou a neustále narůstající kontrolu Komunistické strany Číny nad hospodářským systémem v ČLR. Tato vedoucí úloha a kontrola je nedílnou součástí čínského systému a jde daleko nad rámec situace obvyklé v jiných zemích, kde vlády uplatňují obecnou makroekonomickou kontrolu, v jejichž hranicích probíhá volné působení tržních sil. |
| --- | --- |

(72)

Podle čínských právních předpisů je kromě toho socialistické tržní hospodářství rozvíjeno pod vedením Komunistické strany Číny. Struktury čínského státu a Komunistické strany Číny jsou vzájemně propojeny na všech úrovních (právní, institucionální, personální) a vytvářejí nadstavbu, v níž jsou úlohy Komunistické strany Číny a státu navzájem k nerozeznání. Po změně čínské ústavy v březnu 2018 byl vedoucí úloze Komunistické strany Číny přisouzen ještě větší význam jejím potvrzením v článku 1 ústavy. Za stávající první větu ústavy: „[s]ocialistické zřízení je základním zřízením Čínské lidové republiky“ byla vložena nová druhá věta, která zní: „[u]rčujícím znakem socialismu s čínskými rysy je vedení Komunistické strany Číny.“ (16) To dokládá nespornou a neustále narůstající kontrolu Komunistické strany Číny nad hospodářským systémem v ČLR. Tato vedoucí úloha a kontrola je nedílnou součástí čínského systému a jde daleko nad rámec situace obvyklé v jiných zemích, kde vlády uplatňují obecnou makroekonomickou kontrolu, v jejichž hranicích probíhá volné působení tržních sil.

[s]ocialistické zřízení je základním zřízením Čínské lidové republiky

[u]rčujícím znakem socialismu s čínskými rysy je vedení Komunistické strany Číny.

16

| (73) | Při plnění cílů, které se spíše shodují s politickým programem vytyčeným Komunistickou stranou Číny, než aby odrážely hospodářské podmínky převládající na volném trhu (17), uplatňuje čínský stát intervencionistickou hospodářskou politiku. Čínské orgány při tom používají celou řadu intervenčních hospodářských nástrojů, včetně systému průmyslového plánování, finančního systému, a to i na úrovni právního prostředí. |
| --- | --- |

(73)

Při plnění cílů, které se spíše shodují s politickým programem vytyčeným Komunistickou stranou Číny, než aby odrážely hospodářské podmínky převládající na volném trhu (17), uplatňuje čínský stát intervencionistickou hospodářskou politiku. Čínské orgány při tom používají celou řadu intervenčních hospodářských nástrojů, včetně systému průmyslového plánování, finančního systému, a to i na úrovni právního prostředí.

17

| (74) | Zaprvé, pokud jde o úroveň celkové administrativní kontroly, zaměření čínského hospodářství se řídí složitým systémem průmyslového plánování, které ovlivňuje veškeré hospodářské činnosti v zemi. Tyto plány ve svém souhrnu zahrnují ucelenou a složitou soustavu odvětvových a průřezových politik a jsou přítomny na všech úrovních státní správy. Plány na úrovni provincií jsou podrobné, zatímco celostátní plány stanoví obecnější cíle. Plány stanovují také nástroje na podporu příslušných průmyslových a jiných odvětví, jakož i časové rámce, ve kterých má být cílů dosaženo. Některé plány stále obsahují explicitní cíle týkající se výstupů, což bylo běžnou součástí předchozích plánovacích cyklů. V rámci plánů jsou jednotlivá průmyslová odvětví nebo projekty označovány za (pozitivní nebo negativní) priority v souladu s prioritami vlády a jsou jim přiřazovány konkrétní rozvojové cíle (průmyslová modernizace, mezinárodní expanze atd.). Hospodářské subjekty, soukromé i státem vlastněné, musí v podstatě přizpůsobovat své podnikatelské činnosti skutečnostem, jež nastoluje tento systém plánování. Je tomu tak nejen kvůli závazné povaze plánů, ale i proto, že příslušné čínské orgány na všech úrovních veřejné správy se systémem plánů řídí a využívají své zákonné pravomoci v souladu s ním, čímž nutí hospodářské subjekty k dodržování priorit stanovených v plánech (viz též oddíl 3.3.1.5 níže) (18). |
| --- | --- |

(74)

Zaprvé, pokud jde o úroveň celkové administrativní kontroly, zaměření čínského hospodářství se řídí složitým systémem průmyslového plánování, které ovlivňuje veškeré hospodářské činnosti v zemi. Tyto plány ve svém souhrnu zahrnují ucelenou a složitou soustavu odvětvových a průřezových politik a jsou přítomny na všech úrovních státní správy. Plány na úrovni provincií jsou podrobné, zatímco celostátní plány stanoví obecnější cíle. Plány stanovují také nástroje na podporu příslušných průmyslových a jiných odvětví, jakož i časové rámce, ve kterých má být cílů dosaženo. Některé plány stále obsahují explicitní cíle týkající se výstupů, což bylo běžnou součástí předchozích plánovacích cyklů. V rámci plánů jsou jednotlivá průmyslová odvětví nebo projekty označovány za (pozitivní nebo negativní) priority v souladu s prioritami vlády a jsou jim přiřazovány konkrétní rozvojové cíle (průmyslová modernizace, mezinárodní expanze atd.). Hospodářské subjekty, soukromé i státem vlastněné, musí v podstatě přizpůsobovat své podnikatelské činnosti skutečnostem, jež nastoluje tento systém plánování. Je tomu tak nejen kvůli závazné povaze plánů, ale i proto, že příslušné čínské orgány na všech úrovních veřejné správy se systémem plánů řídí a využívají své zákonné pravomoci v souladu s ním, čímž nutí hospodářské subjekty k dodržování priorit stanovených v plánech (viz též oddíl 3.3.1.5 níže) (18).

18

| (75) | Zadruhé, na úrovni přidělování finančních zdrojů dominují finančnímu systému ČLR státem vlastněné komerční banky. Tyto banky se při vytváření a provádění své úvěrové politiky musí přizpůsobovat cílům vládní průmyslové politiky, místo aby primárně posuzovaly ekonomickou hodnotu daného projektu (viz též oddíl 3.3.1.8 níže) (19). Totéž platí o ostatních složkách čínského finančního systému, jako jsou akciové trhy, trhy dluhopisů, trhy soukromého kapitálu atd. Také tyto části finančního sektoru, které nejsou bankami, jsou institucionálně a operačně uspořádány způsobem, který není zaměřen na co nejefektivnější fungování finančních trhů, ale na zajištění kontroly a umožnění zásahů ze strany státu a Komunistické strany Číny (20). |
| --- | --- |

(75)

Zadruhé, na úrovni přidělování finančních zdrojů dominují finančnímu systému ČLR státem vlastněné komerční banky. Tyto banky se při vytváření a provádění své úvěrové politiky musí přizpůsobovat cílům vládní průmyslové politiky, místo aby primárně posuzovaly ekonomickou hodnotu daného projektu (viz též oddíl 3.3.1.8 níže) (19). Totéž platí o ostatních složkách čínského finančního systému, jako jsou akciové trhy, trhy dluhopisů, trhy soukromého kapitálu atd. Také tyto části finančního sektoru, které nejsou bankami, jsou institucionálně a operačně uspořádány způsobem, který není zaměřen na co nejefektivnější fungování finančních trhů, ale na zajištění kontroly a umožnění zásahů ze strany státu a Komunistické strany Číny (20).

19

20

| (76) | Zatřetí, pokud jde o úroveň regulačního prostředí, nabývají zásahy státu v hospodářství řady forem. Například pravidla pro zadávání veřejných zakázek jsou běžně využívána k dosažení jiných cílů politiky než hospodářské efektivity, což narušuje tržní zásady v této oblasti. Platné právní předpisy výslovně stanoví, že zadávání veřejných zakázek se musí provádět tak, aby se usnadnilo dosažení cílů vytyčených státními politikami. Povaha těchto cílů však není vymezena, což ponechává rozhodovacím orgánům široké posuzovací pravomoci (21). Obdobně v oblasti investic si čínská vláda ponechává významnou kontrolu a vliv, pokud jde o místo určení a rozsah jak státních, tak soukromých investic. Prověřování investic, jakož i různé pobídky, omezení a zákazy týkající se investic používají státní orgány jako důležitý nástroj na podporu cílů průmyslové politiky, např. na zachování státní kontroly nad klíčovými odvětvími nebo posílení domácího výrobního odvětví (22). |
| --- | --- |

(76)

Zatřetí, pokud jde o úroveň regulačního prostředí, nabývají zásahy státu v hospodářství řady forem. Například pravidla pro zadávání veřejných zakázek jsou běžně využívána k dosažení jiných cílů politiky než hospodářské efektivity, což narušuje tržní zásady v této oblasti. Platné právní předpisy výslovně stanoví, že zadávání veřejných zakázek se musí provádět tak, aby se usnadnilo dosažení cílů vytyčených státními politikami. Povaha těchto cílů však není vymezena, což ponechává rozhodovacím orgánům široké posuzovací pravomoci (21). Obdobně v oblasti investic si čínská vláda ponechává významnou kontrolu a vliv, pokud jde o místo určení a rozsah jak státních, tak soukromých investic. Prověřování investic, jakož i různé pobídky, omezení a zákazy týkající se investic používají státní orgány jako důležitý nástroj na podporu cílů průmyslové politiky, např. na zachování státní kontroly nad klíčovými odvětvími nebo posílení domácího výrobního odvětví (22).

21

22

| (77) | Celkově je tedy čínský hospodářský model založen na určitých základních axiomech, které zajišťují a podporují různé vládní zásahy. Takové významné vládní zásahy jsou v rozporu s volným působením tržních sil, což vede k narušení účinného rozdělování zdrojů v souladu s tržními zásadami (23). |
| --- | --- |

(77)

Celkově je tedy čínský hospodářský model založen na určitých základních axiomech, které zajišťují a podporují různé vládní zásahy. Takové významné vládní zásahy jsou v rozporu s volným působením tržních sil, což vede k narušení účinného rozdělování zdrojů v souladu s tržními zásadami (23).

23

3.3.1.3.   Podstatná zkreslení podle čl. 2 odst. 6a písm. b) první odrážky základního nařízení: skutečnost, že na dotčeném trhu působí do značné míry podniky, jež jsou ve vlastnictví orgánů země vývozu, jsou těmito orgány ovládány nebo jsou pod jejich strategickým dohledem či se řídí jejich pokyny

Podstatná zkreslení podle čl. 2 odst. 6a písm. b) první odrážky základního nařízení: skutečnost, že na dotčeném trhu působí do značné míry podniky, jež jsou ve vlastnictví orgánů země vývozu, jsou těmito orgány ovládány nebo jsou pod jejich strategickým dohledem či se řídí jejich pokyny

| (78) | Podniky, jež jsou ve vlastnictví státu, jsou jím ovládány nebo jsou pod jeho strategickým dohledem nebo se řídí jeho pokyny, představují podstatnou součást ekonomiky ČLR. |
| --- | --- |

(78)

Podniky, jež jsou ve vlastnictví státu, jsou jím ovládány nebo jsou pod jeho strategickým dohledem nebo se řídí jeho pokyny, představují podstatnou součást ekonomiky ČLR.

| (79) | Čínská vláda a Komunistická strana Číny udržují struktury, které zajišťují jejich trvalý vliv na podniky, a to zejména na státní podniky. Stát (a v mnoha ohledech také Komunistická strana Číny) nejen aktivně vytváří obecné hospodářské politiky a dohlíží na to, aby je jednotlivé státní podniky realizovaly, ale také si nárokuje právo podílet se na provozním rozhodování těchto podniků. To se obvykle děje prostřednictvím rotace kádrů mezi orgány státní správy a státními podniky, prostřednictvím přítomnosti členů strany ve výkonných orgánech státních podniků a stranických buněk ve společnostech (viz také oddíl 3.3.1.4), jakož i prostřednictvím formování podnikové struktury v sektoru státních podniků (24). Výměnou za to mají státní podniky v čínském hospodářství zvláštní postavení, z něhož vyplývá řada ekonomických výhod, zejména ochrana před konkurencí a preferenční přístup k důležitým vstupům, včetně financování (25). Prvky, které poukazují na existenci státní kontroly nad podniky v odvětví uhlíkových elektrod, jsou dále rozvinuty v oddíle 3.3.1.4 níže. |
| --- | --- |

(79)

Čínská vláda a Komunistická strana Číny udržují struktury, které zajišťují jejich trvalý vliv na podniky, a to zejména na státní podniky. Stát (a v mnoha ohledech také Komunistická strana Číny) nejen aktivně vytváří obecné hospodářské politiky a dohlíží na to, aby je jednotlivé státní podniky realizovaly, ale také si nárokuje právo podílet se na provozním rozhodování těchto podniků. To se obvykle děje prostřednictvím rotace kádrů mezi orgány státní správy a státními podniky, prostřednictvím přítomnosti členů strany ve výkonných orgánech státních podniků a stranických buněk ve společnostech (viz také oddíl 3.3.1.4), jakož i prostřednictvím formování podnikové struktury v sektoru státních podniků (24). Výměnou za to mají státní podniky v čínském hospodářství zvláštní postavení, z něhož vyplývá řada ekonomických výhod, zejména ochrana před konkurencí a preferenční přístup k důležitým vstupům, včetně financování (25). Prvky, které poukazují na existenci státní kontroly nad podniky v odvětví uhlíkových elektrod, jsou dále rozvinuty v oddíle 3.3.1.4 níže.

24

25

| (80) | Konkrétně v odvětví uhlíkových elektrod přetrvává značná míra vlastnictví čínské vlády, jak je uvedeno v podnětu a popsáno v 61. bodě odůvodnění. Šetřením se potvrdilo, že velký počet společností, včetně těch, které jsou uvedeny v podnětu, jsou skutečně státní podniky, a že i když neexistují žádné oficiální informace o přesném rozdělení mezi společnosti v soukromém vlastnictví a státní podniky, je přítomnost státních podniků v odvětví uhlíkových elektrod značná, včetně například těchto subjektů: Shanxi Jinneng Group Co., Ltd., Henan General Machinery, Kaifeng Carbon. Komise dále konstatuje, že v tomto odvětví existují společné podniky soukromých a státních společností, jako je tomu v případě společnosti Baofang Carbon Material Technology (51 % kontroluje státní skupina Baowu a 49 % společnost Fangda Carbon New Materials Co., LTD (26)) nebo společnosti Fushun Carbon (65,5 % vlastní společnost Fangda Carbon New Materials Co., LTD a 34,5 % společnost Fushun Longsheng State-owned Capital Operation Group Co., Ltd.). |
| --- | --- |

(80)

Konkrétně v odvětví uhlíkových elektrod přetrvává značná míra vlastnictví čínské vlády, jak je uvedeno v podnětu a popsáno v 61. bodě odůvodnění. Šetřením se potvrdilo, že velký počet společností, včetně těch, které jsou uvedeny v podnětu, jsou skutečně státní podniky, a že i když neexistují žádné oficiální informace o přesném rozdělení mezi společnosti v soukromém vlastnictví a státní podniky, je přítomnost státních podniků v odvětví uhlíkových elektrod značná, včetně například těchto subjektů: Shanxi Jinneng Group Co., Ltd., Henan General Machinery, Kaifeng Carbon. Komise dále konstatuje, že v tomto odvětví existují společné podniky soukromých a státních společností, jako je tomu v případě společnosti Baofang Carbon Material Technology (51 % kontroluje státní skupina Baowu a 49 % společnost Fangda Carbon New Materials Co., LTD (26)) nebo společnosti Fushun Carbon (65,5 % vlastní společnost Fangda Carbon New Materials Co., LTD a 34,5 % společnost Fushun Longsheng State-owned Capital Operation Group Co., Ltd.).

26

| (81) | Komise dále uvádí, že na výrobě jehličkového koksu, který je základní surovinou pro výrobu uhlíkových elektrod, se podílejí různé státní podniky, jako například CNPC Jinzhou Petrochemical (27) a Shanghai Baosteel Chemical (28). Další státní podnik, Ordos Weiyi High-tech Materials (29), dceřiný podnik společnosti Baotou, se navíc podílí na projektu rozšíření kapacity v oblasti jehličkového koksu ve Vnitřním Mongolsku. |
| --- | --- |

(81)

Komise dále uvádí, že na výrobě jehličkového koksu, který je základní surovinou pro výrobu uhlíkových elektrod, se podílejí různé státní podniky, jako například CNPC Jinzhou Petrochemical (27) a Shanghai Baosteel Chemical (28). Další státní podnik, Ordos Weiyi High-tech Materials (29), dceřiný podnik společnosti Baotou, se navíc podílí na projektu rozšíření kapacity v oblasti jehličkového koksu ve Vnitřním Mongolsku.

27

28

29

| (82) | Vzhledem k vysoké míře zásahů státu do odvětví uhlíkových elektrod a značnému zastoupení státních podniků v tomto odvětví i na úrovni předcházející výroby nemohou za tržních podmínek fungovat ani výrobci, kteří jsou v soukromém vlastnictví. Jak veřejných, tak soukromých podniků v odvětví uhlíkových elektrod se totiž týká také strategický dohled a pokyny, jak je uvedeno níže v oddíle 3.3.1.5. |
| --- | --- |

(82)

Vzhledem k vysoké míře zásahů státu do odvětví uhlíkových elektrod a značnému zastoupení státních podniků v tomto odvětví i na úrovni předcházející výroby nemohou za tržních podmínek fungovat ani výrobci, kteří jsou v soukromém vlastnictví. Jak veřejných, tak soukromých podniků v odvětví uhlíkových elektrod se totiž týká také strategický dohled a pokyny, jak je uvedeno níže v oddíle 3.3.1.5.

3.3.1.4.   Podstatná zkreslení podle čl. 2 odst. 6a písm. b) druhé odrážky základního nařízení: přítomnost státu ve firmách, což mu dává možnost ovlivňovat ceny či náklady

Podstatná zkreslení podle čl. 2 odst. 6a písm. b) druhé odrážky základního nařízení: přítomnost státu ve firmách, což mu dává možnost ovlivňovat ceny či náklady

| (83) | Kromě výkonu kontroly nad ekonomikou prostřednictvím vlastnictví státních podniků a jiných nástrojů může čínská vláda zasahovat do cen a nákladů prostřednictvím přítomnosti státu ve firmách. I když lze mít za to, že právo příslušných státních orgánů jmenovat a odvolávat klíčové vedoucí pracovníky ve státních podnicích, zakotvené v čínských právních předpisech, odráží odpovídající vlastnická práva (30), dalším důležitým kanálem, jehož prostřednictvím může stát zasahovat do podnikatelských rozhodnutí, jsou buňky Komunistické strany Číny v podnicích, a to jak státních, tak soukromých. Podle práva obchodních společností v ČLR má být organizace Komunistické strany Číny zřízena v každé společnosti (alespoň se třemi členy této strany v souladu se stranickými stanovami (31)) a daná společnost musí pro činnost stranické organizace vytvořit nezbytné podmínky. V minulosti tento požadavek podle všeho nebyl vždy dodržován nebo striktně vymáhán. Nejpozději od roku 2016 však Komunistická strana Číny posílila své nároky, pokud jde o ovládání obchodních rozhodnutí státních podniků jakožto politický princip. Komunistická strana Číny údajně vyvíjí tlak i na soukromé společnosti, aby na první místo stavěly „vlastenectví“ a dodržovaly stranickou kázeň (32). V roce 2017 údajně existovaly stranické buňky v 70 % z asi 1,86 milionu soukromých společností a rostl tlak na to, aby organizace Komunistické strany Číny měly konečné slovo v podnikatelských rozhodnutích přijímaných v rámci společností, v nichž působí (33). Tato pravidla mají obecnou platnost v celém čínském hospodářství, a to ve všech odvětvích, včetně výrobců uhlíkových elektrod a jejich dodavatelů vstupů. |
| --- | --- |

(83)

Kromě výkonu kontroly nad ekonomikou prostřednictvím vlastnictví státních podniků a jiných nástrojů může čínská vláda zasahovat do cen a nákladů prostřednictvím přítomnosti státu ve firmách. I když lze mít za to, že právo příslušných státních orgánů jmenovat a odvolávat klíčové vedoucí pracovníky ve státních podnicích, zakotvené v čínských právních předpisech, odráží odpovídající vlastnická práva (30), dalším důležitým kanálem, jehož prostřednictvím může stát zasahovat do podnikatelských rozhodnutí, jsou buňky Komunistické strany Číny v podnicích, a to jak státních, tak soukromých. Podle práva obchodních společností v ČLR má být organizace Komunistické strany Číny zřízena v každé společnosti (alespoň se třemi členy této strany v souladu se stranickými stanovami (31)) a daná společnost musí pro činnost stranické organizace vytvořit nezbytné podmínky. V minulosti tento požadavek podle všeho nebyl vždy dodržován nebo striktně vymáhán. Nejpozději od roku 2016 však Komunistická strana Číny posílila své nároky, pokud jde o ovládání obchodních rozhodnutí státních podniků jakožto politický princip. Komunistická strana Číny údajně vyvíjí tlak i na soukromé společnosti, aby na první místo stavěly „vlastenectví“ a dodržovaly stranickou kázeň (32). V roce 2017 údajně existovaly stranické buňky v 70 % z asi 1,86 milionu soukromých společností a rostl tlak na to, aby organizace Komunistické strany Číny měly konečné slovo v podnikatelských rozhodnutích přijímaných v rámci společností, v nichž působí (33). Tato pravidla mají obecnou platnost v celém čínském hospodářství, a to ve všech odvětvích, včetně výrobců uhlíkových elektrod a jejich dodavatelů vstupů.

30

31

32

33

| (84) | Dne 15. září 2020 byl navíc zveřejněn dokument nazvaný Pokyny Generální kanceláře úřadu Ústředního výboru Komunistické strany Číny pro posílení činnosti Sjednocené fronty v soukromém sektoru pro novou éru (dále jen „pokyny“) (34), který dále rozšířil úlohu stranických výborů v soukromých podnicích. Oddíl II.4 těchto pokynů stanoví: „[m]usíme zvýšit celkovou schopnost strany řídit činnost Sjednocené fronty v soukromém sektoru a účinně zintenzívnit práci v této oblasti“; a oddíl III.6 stanoví: „[m]usíme dále posílit budování strany v soukromých podnicích a umožnit, aby stranické buňky plnily účinněji svou úlohu coby pevnost, a umožnit členům strany, aby působili jako předvoj a průkopníci“. Tyto pokyny tedy zdůrazňují posílení úlohy Komunistické strany Číny ve společnostech a jiných subjektech soukromého sektoru a usilují o něj (35). |
| --- | --- |

(84)

Dne 15. září 2020 byl navíc zveřejněn dokument nazvaný Pokyny Generální kanceláře úřadu Ústředního výboru Komunistické strany Číny pro posílení činnosti Sjednocené fronty v soukromém sektoru pro novou éru (dále jen „pokyny“) (34), který dále rozšířil úlohu stranických výborů v soukromých podnicích. Oddíl II.4 těchto pokynů stanoví: „[m]usíme zvýšit celkovou schopnost strany řídit činnost Sjednocené fronty v soukromém sektoru a účinně zintenzívnit práci v této oblasti“; a oddíl III.6 stanoví: „[m]usíme dále posílit budování strany v soukromých podnicích a umožnit, aby stranické buňky plnily účinněji svou úlohu coby pevnost, a umožnit členům strany, aby působili jako předvoj a průkopníci“. Tyto pokyny tedy zdůrazňují posílení úlohy Komunistické strany Číny ve společnostech a jiných subjektech soukromého sektoru a usilují o něj (35).

34

usíme zvýšit celkovou schopnost strany řídit činnost Sjednocené fronty v soukromém sektoru a účinně zintenzívnit práci v této oblasti

usíme dále posílit budování strany v soukromých podnicích a umožnit, aby stranické buňky plnily účinněji svou úlohu coby pevnost, a umožnit členům strany, aby působili jako předvoj a průkopníci

35

| (85) | Konkrétně v odvětví uhlíkových elektrod, jak již bylo uvedeno, jsou mnozí výrobci ve vlastnictví státu a deklarují svůj závazek dodržovat vládní průmyslovou politiku a vedoucí úlohu Komunistické strany Číny. Například státem vlastněná obchodní společnost Henan General Machinery a výrobce Kaifeng Carbon již řadu let zdůrazňují význam vedení Komunistické strany Číny, přičemž společnost Henan General Machinery prohlašuje, že se „řídí vědeckou koncepcí rozvoje, [bude] hluboce uplatňovat ducha 18. celostátního sjezdu Komunistické strany Číny“ (36), a společnost Kaifeng Carbon informuje o prvním úspěšném stranickém sjezdu společnosti již v roce 2016 (37). Vliv státu a strany se však neomezuje pouze na státní podniky, ale vyskytuje se i v soukromých společnostech, což potvrzuje rostoucí vliv Komunistické strany Číny v soukromém sektoru popsaný v bodě odůvodnění výše. Komise v této souvislosti poznamenává, že předseda představenstva společnosti Fangda Carbon New Materials Co, LTD. je rovněž členem Komunistické strany Číny (38). Kromě toho společnost uvádí v souvislosti s budováním strany následující: „Fangda Carbon, jako jeden z předních světových podniků v oblasti uhlíku, aktivně uplatňuje firemní kulturu, která má „budování strany v duši“. V průběhu let se společnost úzce soustředila na strategii svého rozvoje spočívající v „budování silné strany, aby společnost byla silná“, neochvějně integrovala budování strany do výroby a obchodní činnosti společnosti a akumulovala silnou pozitivní energii pro zdravý a rychlý rozvoj společnosti. [...] V průběhu let společnost Fangda Carbon neustále posilovala budování stranické organizace [...]. Stranický výbor společnosti obdržel ocenění „Národní průkopník pokročilé stranické organizace na základní úrovni“
  [...]“ (39). Podobně společnost Jilin Carbon Co. LTD., která je součástí skupiny Zhongze Group, uvádí: „Stranické organizace na všech úrovních skupiny Zhongze Group aktivně provádějí řadu aktivit v oblasti budování strany k oslavě 99. výročí založení Komunistické strany Číny, [...] čímž demonstrují odhodlání, víru a odpovědnost soukromých podniků vždy se držet vedení strany a pomáhat budovat socialistickou ekonomiku. [...] Všechny podniky skupiny Zhongze Group vždy odváděly dobrou práci při budování strany a vyvíjely aktivity, jako je rozvíjení stranických školení, organizace lekcí stranické historie a vytváření pokročilých modelů, chopily se dědictví rudého genu a udržují původní aspirace.“ (40) |
| --- | --- |

(85)

Konkrétně v odvětví uhlíkových elektrod, jak již bylo uvedeno, jsou mnozí výrobci ve vlastnictví státu a deklarují svůj závazek dodržovat vládní průmyslovou politiku a vedoucí úlohu Komunistické strany Číny. Například státem vlastněná obchodní společnost Henan General Machinery a výrobce Kaifeng Carbon již řadu let zdůrazňují význam vedení Komunistické strany Číny, přičemž společnost Henan General Machinery prohlašuje, že se „řídí vědeckou koncepcí rozvoje, [bude] hluboce uplatňovat ducha 18. celostátního sjezdu Komunistické strany Číny“ (36), a společnost Kaifeng Carbon informuje o prvním úspěšném stranickém sjezdu společnosti již v roce 2016 (37). Vliv státu a strany se však neomezuje pouze na státní podniky, ale vyskytuje se i v soukromých společnostech, což potvrzuje rostoucí vliv Komunistické strany Číny v soukromém sektoru popsaný v bodě odůvodnění výše. Komise v této souvislosti poznamenává, že předseda představenstva společnosti Fangda Carbon New Materials Co, LTD. je rovněž členem Komunistické strany Číny (38). Kromě toho společnost uvádí v souvislosti s budováním strany následující: „Fangda Carbon, jako jeden z předních světových podniků v oblasti uhlíku, aktivně uplatňuje firemní kulturu, která má „budování strany v duši“. V průběhu let se společnost úzce soustředila na strategii svého rozvoje spočívající v „budování silné strany, aby společnost byla silná“, neochvějně integrovala budování strany do výroby a obchodní činnosti společnosti a akumulovala silnou pozitivní energii pro zdravý a rychlý rozvoj společnosti. [...] V průběhu let společnost Fangda Carbon neustále posilovala budování stranické organizace [...]. Stranický výbor společnosti obdržel ocenění „Národní průkopník pokročilé stranické organizace na základní úrovni“
  [...]“ (39). Podobně společnost Jilin Carbon Co. LTD., která je součástí skupiny Zhongze Group, uvádí: „Stranické organizace na všech úrovních skupiny Zhongze Group aktivně provádějí řadu aktivit v oblasti budování strany k oslavě 99. výročí založení Komunistické strany Číny, [...] čímž demonstrují odhodlání, víru a odpovědnost soukromých podniků vždy se držet vedení strany a pomáhat budovat socialistickou ekonomiku. [...] Všechny podniky skupiny Zhongze Group vždy odváděly dobrou práci při budování strany a vyvíjely aktivity, jako je rozvíjení stranických školení, organizace lekcí stranické historie a vytváření pokročilých modelů, chopily se dědictví rudého genu a udržují původní aspirace.“ (40)

řídí vědeckou koncepcí rozvoje, [bude] hluboce uplatňovat ducha 18. celostátního sjezdu Komunistické strany Číny

36

37

38

Fangda Carbon, jako jeden z předních světových podniků v oblasti uhlíku, aktivně uplatňuje firemní kulturu, která má „budování strany v duši“. V průběhu let se společnost úzce soustředila na strategii svého rozvoje spočívající v „budování silné strany, aby společnost byla silná“, neochvějně integrovala budování strany do výroby a obchodní činnosti společnosti a akumulovala silnou pozitivní energii pro zdravý a rychlý rozvoj společnosti.

průběhu let společnost Fangda Carbon neustále posilovala budování stranické organizace

Stranický výbor společnosti obdržel ocenění „Národní průkopník pokročilé stranické organizace na základní úrovni“

39

Stranické organizace na všech úrovních skupiny Zhongze Group aktivně provádějí řadu aktivit v oblasti budování strany k oslavě 99. výročí založení Komunistické strany Číny,

čímž demonstrují odhodlání, víru a odpovědnost soukromých podniků vždy se držet vedení strany a pomáhat budovat socialistickou ekonomiku.

Všechny podniky skupiny Zhongze Group vždy odváděly dobrou práci při budování strany a vyvíjely aktivity, jako je rozvíjení stranických školení, organizace lekcí stranické historie a vytváření pokročilých modelů, chopily se dědictví rudého genu a udržují původní aspirace.

40

| (86) | Komise dále konstatuje, že stanovy Čínského sdružení uhlíkového průmyslu (China Carbon Industry Association), tj. průmyslového sdružení v odvětví uhlíkových elektrod, jehož členem je společnost Fangda Carbon New Materials Co, LTD., která zastává funkci místopředsedy, a jehož členem je skupina Liaoning Dantan Technology Group, která zastává funkci stálého ředitele, (41) jednoznačně uvádějí, že samotným účelem sdružení je „provádět linii, směrnice a politiku strany“ a že sdružení „se řídí celkovým vedením Komunistické strany Číny a v souladu s ustanoveními ústavy Komunistické strany Číny vytváří organizaci Komunistické strany Číny, rozvíjí stranickou činnost a zajišťuje nezbytné podmínky pro činnost stranické organizace“ (42). |
| --- | --- |

(86)

Komise dále konstatuje, že stanovy Čínského sdružení uhlíkového průmyslu (China Carbon Industry Association), tj. průmyslového sdružení v odvětví uhlíkových elektrod, jehož členem je společnost Fangda Carbon New Materials Co, LTD., která zastává funkci místopředsedy, a jehož členem je skupina Liaoning Dantan Technology Group, která zastává funkci stálého ředitele, (41) jednoznačně uvádějí, že samotným účelem sdružení je „provádět linii, směrnice a politiku strany“ a že sdružení „se řídí celkovým vedením Komunistické strany Číny a v souladu s ustanoveními ústavy Komunistické strany Číny vytváří organizaci Komunistické strany Číny, rozvíjí stranickou činnost a zajišťuje nezbytné podmínky pro činnost stranické organizace“ (42).

41

provádět linii, směrnice a politiku strany

se řídí celkovým vedením Komunistické strany Číny a v souladu s ustanoveními ústavy Komunistické strany Číny vytváří organizaci Komunistické strany Číny, rozvíjí stranickou činnost a zajišťuje nezbytné podmínky pro činnost stranické organizace

42

| (87) | Fungování trhu dále narušují přítomnost státu a jeho zásahy na finančních trzích (viz také oddíl 3.3.1.8 níže) i při dodávkách surovin a vstupů (43). Přítomnost státu ve firmách, včetně státních podniků, v odvětví uhlíkových elektrod a v jiných odvětvích (např. ve finančním sektoru a v odvětvích dodávajících vstupy) tak umožňuje čínské vládě ovlivňovat ceny a náklady. |
| --- | --- |

(87)

Fungování trhu dále narušují přítomnost státu a jeho zásahy na finančních trzích (viz také oddíl 3.3.1.8 níže) i při dodávkách surovin a vstupů (43). Přítomnost státu ve firmách, včetně státních podniků, v odvětví uhlíkových elektrod a v jiných odvětvích (např. ve finančním sektoru a v odvětvích dodávajících vstupy) tak umožňuje čínské vládě ovlivňovat ceny a náklady.

43

3.3.1.5.   Podstatná zkreslení podle čl. 2 odst. 6a písm. b) třetí odrážky základního nařízení: veřejné politiky či opatření, jež pozitivně diskriminují domácí dodavatele či jinak ovlivňují volné působení tržních sil

Podstatná zkreslení podle čl. 2 odst. 6a písm. b) třetí odrážky základního nařízení: veřejné politiky či opatření, jež pozitivně diskriminují domácí dodavatele či jinak ovlivňují volné působení tržních sil

| (88) | Zaměření čínského hospodářství je do značné míry určováno propracovaným systémem plánování, který stanoví priority a předepisuje, na které cíle se musí ústřední vláda a místní orgány státní správy zaměřit. Příslušné plány existují na všech úrovních státní správy a zahrnují prakticky všechna odvětví hospodářství. Cíle stanovené nástroji plánování mají závaznou povahu a orgány na každé úrovni veřejné správy sledují plnění plánů orgány na příslušné nižší správní úrovni. Systém plánování v ČLR celkově vede k tomu, že zdroje jsou směrovány do odvětví označených vládou za strategická nebo jinak politicky významná, místo aby byly alokovány v souladu s tržními silami (44). |
| --- | --- |

(88)

Zaměření čínského hospodářství je do značné míry určováno propracovaným systémem plánování, který stanoví priority a předepisuje, na které cíle se musí ústřední vláda a místní orgány státní správy zaměřit. Příslušné plány existují na všech úrovních státní správy a zahrnují prakticky všechna odvětví hospodářství. Cíle stanovené nástroji plánování mají závaznou povahu a orgány na každé úrovni veřejné správy sledují plnění plánů orgány na příslušné nižší správní úrovni. Systém plánování v ČLR celkově vede k tomu, že zdroje jsou směrovány do odvětví označených vládou za strategická nebo jinak politicky významná, místo aby byly alokovány v souladu s tržními silami (44).

44

| (89) | Odvětví uhlíkových elektrod považuje čínská vláda za klíčové. To potvrzují početné plány, směrnice a další dokumenty týkající se uhlíkových elektrod vydávané na státní, regionální a komunální úrovni. |
| --- | --- |

(89)

Odvětví uhlíkových elektrod považuje čínská vláda za klíčové. To potvrzují početné plány, směrnice a další dokumenty týkající se uhlíkových elektrod vydávané na státní, regionální a komunální úrovni.

| (90) | Jak je uvedeno v podnětu a v 67. bodě odůvodnění výše, existuje pro odvětví uhlíkových elektrod a jehličkový koks, který je hlavní surovinou pro výrobu uhlíkových elektrod, velké množství politických pokynů. Průzkum Komise v tomto ohledu potvrdil informace uvedené v podnětu. Například uhlíkové elektrody jsou uvedeny jako podporované odvětví v bodě VIII.2 katalogu pokynů NDRC pro změnu průmyslové struktury z roku 2019. Zmíněné ustanovení odkazuje na
  „elektrody s ultravysokým výkonem o průměru 600 mm a více, mikroporézní a ultraporézní uhlíkové cihly pro vysoké pece, speciální grafit (vysoká pevnost, vysoká hustota, vysoká čistota, vysoký modul), grafitové (kvalitní) katody, vývoj a výrobu grafitizačních pecí s interní sérií“ (45). Ve stejné části katalogu pokynů je uveden i jehličkový koks:
  „Využití zdrojů odsiřovací odpadní kapaliny, pokročilé zpracování a opětovné využití odpadních vod z koksování, uhelného dehtu a materiálů na bázi uhlíku, jehličkový koks z uhelné smoly, využití koksárenského plynu s vysokou přidanou hodnotou, surový plyn a cirkulující čpavek atd.“ Podobně na úrovni provincie představuje urychlení transformace a modernizace uhelného průmyslu jednu z určených priorit 13. pětiletého plánu průmyslového a informačního rozvoje provincie Šan-si. Podle tohoto plánu, který se týká jak uhlíkových elektrod, tak jehličkového koksu, by provincie měla:
  „aktivně dále rozvíjet následné jemné chemické zpracování pracího oleje, fenolového oleje, naftalenového oleje, antracenového oleje a dalších frakcí se zaměřením na podporu jehličkového koksu na bázi smoly a uhlíkových elektrod s ultravysokým výkonem, speciálních sazí, grafitu jaderné třídy a uhlíkových materiálů s vysokou přidanou hodnotou na bázi smoly, jako jsou uhlíková vlákna. Podporovat vytváření velkých výrobních kapacit.“ (46) Na komunální úrovni je příkladem průmyslový park Xishe v zóně ekonomického rozvoje Jishan ve městě Ta-tchung (provincie Šan-si), kde je nově vybudovaný projekt na výrobu uhlíkových elektrod s ultravysokým výkonem s roční produkcí 60 000 tun elektrod o průměru 600 mm a více a s celkovou investicí ve výši 1,2 miliardy RMB považován za klíčový projekt provincie (47). Průzkum Komise rovněž potvrdil, že mezi dokumenty průmyslové politiky zaměřenými na odvětví uhlíkových elektrod figuruje plán transformace a modernizace průmyslu a výstavby demonstračních oblastí v Západním Che-nanu, (48) prováděcí plán pro vysoce kvalitní rozvoj rozvíjejících se průmyslových odvětví v autonomní oblasti Vnitřní Mongolsko (49), prováděcí plán projektu vybudování národní základny nových surovin v provincii Liao-ning (50) a plán výstavby pro posílení průmyslu provincie Chej-lung-ťiang (51). |
| --- | --- |

(90)

Jak je uvedeno v podnětu a v 67. bodě odůvodnění výše, existuje pro odvětví uhlíkových elektrod a jehličkový koks, který je hlavní surovinou pro výrobu uhlíkových elektrod, velké množství politických pokynů. Průzkum Komise v tomto ohledu potvrdil informace uvedené v podnětu. Například uhlíkové elektrody jsou uvedeny jako podporované odvětví v bodě VIII.2 katalogu pokynů NDRC pro změnu průmyslové struktury z roku 2019. Zmíněné ustanovení odkazuje na
  „elektrody s ultravysokým výkonem o průměru 600 mm a více, mikroporézní a ultraporézní uhlíkové cihly pro vysoké pece, speciální grafit (vysoká pevnost, vysoká hustota, vysoká čistota, vysoký modul), grafitové (kvalitní) katody, vývoj a výrobu grafitizačních pecí s interní sérií“ (45). Ve stejné části katalogu pokynů je uveden i jehličkový koks:
  „Využití zdrojů odsiřovací odpadní kapaliny, pokročilé zpracování a opětovné využití odpadních vod z koksování, uhelného dehtu a materiálů na bázi uhlíku, jehličkový koks z uhelné smoly, využití koksárenského plynu s vysokou přidanou hodnotou, surový plyn a cirkulující čpavek atd.“ Podobně na úrovni provincie představuje urychlení transformace a modernizace uhelného průmyslu jednu z určených priorit 13. pětiletého plánu průmyslového a informačního rozvoje provincie Šan-si. Podle tohoto plánu, který se týká jak uhlíkových elektrod, tak jehličkového koksu, by provincie měla:
  „aktivně dále rozvíjet následné jemné chemické zpracování pracího oleje, fenolového oleje, naftalenového oleje, antracenového oleje a dalších frakcí se zaměřením na podporu jehličkového koksu na bázi smoly a uhlíkových elektrod s ultravysokým výkonem, speciálních sazí, grafitu jaderné třídy a uhlíkových materiálů s vysokou přidanou hodnotou na bázi smoly, jako jsou uhlíková vlákna. Podporovat vytváření velkých výrobních kapacit.“ (46) Na komunální úrovni je příkladem průmyslový park Xishe v zóně ekonomického rozvoje Jishan ve městě Ta-tchung (provincie Šan-si), kde je nově vybudovaný projekt na výrobu uhlíkových elektrod s ultravysokým výkonem s roční produkcí 60 000 tun elektrod o průměru 600 mm a více a s celkovou investicí ve výši 1,2 miliardy RMB považován za klíčový projekt provincie (47). Průzkum Komise rovněž potvrdil, že mezi dokumenty průmyslové politiky zaměřenými na odvětví uhlíkových elektrod figuruje plán transformace a modernizace průmyslu a výstavby demonstračních oblastí v Západním Che-nanu, (48) prováděcí plán pro vysoce kvalitní rozvoj rozvíjejících se průmyslových odvětví v autonomní oblasti Vnitřní Mongolsko (49), prováděcí plán projektu vybudování národní základny nových surovin v provincii Liao-ning (50) a plán výstavby pro posílení průmyslu provincie Chej-lung-ťiang (51).

„elektrody s ultravysokým výkonem o průměru 600 mm a více, mikroporézní a ultraporézní uhlíkové cihly pro vysoké pece, speciální grafit (vysoká pevnost, vysoká hustota, vysoká čistota, vysoký modul), grafitové (kvalitní) katody, vývoj a výrobu grafitizačních pecí s interní sérií

45

„Využití zdrojů odsiřovací odpadní kapaliny, pokročilé zpracování a opětovné využití odpadních vod z koksování, uhelného dehtu a materiálů na bázi uhlíku, jehličkový koks z uhelné smoly, využití koksárenského plynu s vysokou přidanou hodnotou, surový plyn a cirkulující čpavek atd.

„aktivně dále rozvíjet následné jemné chemické zpracování pracího oleje, fenolového oleje, naftalenového oleje, antracenového oleje a dalších frakcí se zaměřením na podporu jehličkového koksu na bázi smoly a uhlíkových elektrod s ultravysokým výkonem, speciálních sazí, grafitu jaderné třídy a uhlíkových materiálů s vysokou přidanou hodnotou na bázi smoly, jako jsou uhlíková vlákna. Podporovat vytváření velkých výrobních kapacit.

46

47

48

49

50

51

| (91) | Souhrnně vzato čínská vláda zavedla opatření s cílem přimět hospodářské subjekty působící v odvětví uhlíkových elektrod k dodržování cílů veřejné politiky, pokud jde o podporu preferovaných odvětví, včetně výroby jehličkového koksu jako hlavní suroviny používané při výrobě dotčeného výrobku. Tato opatření brání volnému působení tržních sil. |
| --- | --- |

(91)

Souhrnně vzato čínská vláda zavedla opatření s cílem přimět hospodářské subjekty působící v odvětví uhlíkových elektrod k dodržování cílů veřejné politiky, pokud jde o podporu preferovaných odvětví, včetně výroby jehličkového koksu jako hlavní suroviny používané při výrobě dotčeného výrobku. Tato opatření brání volnému působení tržních sil.

3.3.1.6.   Podstatná zkreslení podle čl. 2 odst. 6a písm. b) čtvrté odrážky základního nařízení: neexistence nebo diskriminační uplatňování či nedostatečné vymáhání práva týkajícího se úpadku, obchodních společností nebo vlastnictví

Podstatná zkreslení podle čl. 2 odst. 6a písm. b) čtvrté odrážky základního nařízení: neexistence nebo diskriminační uplatňování či nedostatečné vymáhání práva týkajícího se úpadku, obchodních společností nebo vlastnictví

| (92) | Podle informací ve spisu čínský systém v oblasti úpadků neplní řádně své vlastní hlavní cíle, jako jsou spravedlivé uhrazení pohledávek a dluhů a ochrana zákonných práv a zájmů věřitelů a dlužníků. Je to zřejmě zapříčiněno tím, že ačkoli čínské úpadkové právo formálně vychází ze zásad, které jsou obdobné jako zásady uplatňované v odpovídajících právních předpisech v jiných zemích, pro čínský systém je charakteristické to, že jsou systematicky nedostatečně prosazovány. Počet úpadků je i nadále pozoruhodně nízký s ohledem na velikost hospodářství této země, v neposlední řadě proto, že insolvenční řízení trpí řadou nedostatků, což v praxi působí jako faktor odrazující od vyhlášení úpadku. Kromě toho hraje v insolvenčním řízení i nadále významnou a aktivní úlohu stát, který často přímo ovlivňuje výsledek řízení (52). |
| --- | --- |

(92)

Podle informací ve spisu čínský systém v oblasti úpadků neplní řádně své vlastní hlavní cíle, jako jsou spravedlivé uhrazení pohledávek a dluhů a ochrana zákonných práv a zájmů věřitelů a dlužníků. Je to zřejmě zapříčiněno tím, že ačkoli čínské úpadkové právo formálně vychází ze zásad, které jsou obdobné jako zásady uplatňované v odpovídajících právních předpisech v jiných zemích, pro čínský systém je charakteristické to, že jsou systematicky nedostatečně prosazovány. Počet úpadků je i nadále pozoruhodně nízký s ohledem na velikost hospodářství této země, v neposlední řadě proto, že insolvenční řízení trpí řadou nedostatků, což v praxi působí jako faktor odrazující od vyhlášení úpadku. Kromě toho hraje v insolvenčním řízení i nadále významnou a aktivní úlohu stát, který často přímo ovlivňuje výsledek řízení (52).

52

| (93) | Dále je třeba uvést, že nedostatky systému vlastnických práv jsou zvláště patrné ve vztahu k vlastnictví půdy a právům k užívání pozemků v ČLR (53). Veškerou půdu vlastní čínský stát (půda na venkově je v kolektivním vlastnictví a půda ve městech ve státním vlastnictví). Její přidělování závisí pouze na státu. Existují právní ustanovení zaměřená na udělování práva k užívání pozemků transparentním způsobem a za tržní ceny, například prostřednictvím zavedení dražebních postupů. Tyto předpisy však běžně nejsou dodržovány a někteří kupující získávají půdu zdarma nebo za ceny pod tržními sazbami (54). Orgány kromě toho při přidělování pozemků často sledují konkrétní politické cíle, včetně plnění hospodářských plánů (55). |
| --- | --- |

(93)

Dále je třeba uvést, že nedostatky systému vlastnických práv jsou zvláště patrné ve vztahu k vlastnictví půdy a právům k užívání pozemků v ČLR (53). Veškerou půdu vlastní čínský stát (půda na venkově je v kolektivním vlastnictví a půda ve městech ve státním vlastnictví). Její přidělování závisí pouze na státu. Existují právní ustanovení zaměřená na udělování práva k užívání pozemků transparentním způsobem a za tržní ceny, například prostřednictvím zavedení dražebních postupů. Tyto předpisy však běžně nejsou dodržovány a někteří kupující získávají půdu zdarma nebo za ceny pod tržními sazbami (54). Orgány kromě toho při přidělování pozemků často sledují konkrétní politické cíle, včetně plnění hospodářských plánů (55).

53

54

55

| (94) | Podobně jako ostatní odvětví v čínském hospodářství podléhají výrobci uhlíkových elektrod běžným pravidlům čínského úpadkového práva, práva obchodních společností a majetkového práva. Následkem toho jsou tyto společnosti rovněž předmětem zkreslení vytvářeného shora a vznikajícího v důsledku diskriminačního uplatňování nebo nedostatečného vymáhání úpadkového a majetkového práva. Toto šetření neodhalilo nic, co by mohlo tato zjištění zpochybnit. Komise tedy dospěla k závěru, že čínské právní předpisy upravující úpadek a vlastnictví řádně nefungují, následkem čehož vznikají zkreslení, když jsou v ČLR drženy při životě insolventní firmy a když se přidělují práva k užívání pozemků. Tyto úvahy se na základě dostupných důkazů zdají být plně použitelné i v odvětví uhlíkových elektrod. |
| --- | --- |

(94)

Podobně jako ostatní odvětví v čínském hospodářství podléhají výrobci uhlíkových elektrod běžným pravidlům čínského úpadkového práva, práva obchodních společností a majetkového práva. Následkem toho jsou tyto společnosti rovněž předmětem zkreslení vytvářeného shora a vznikajícího v důsledku diskriminačního uplatňování nebo nedostatečného vymáhání úpadkového a majetkového práva. Toto šetření neodhalilo nic, co by mohlo tato zjištění zpochybnit. Komise tedy dospěla k závěru, že čínské právní předpisy upravující úpadek a vlastnictví řádně nefungují, následkem čehož vznikají zkreslení, když jsou v ČLR drženy při životě insolventní firmy a když se přidělují práva k užívání pozemků. Tyto úvahy se na základě dostupných důkazů zdají být plně použitelné i v odvětví uhlíkových elektrod.

| (95) | S ohledem na výše uvedené dospěla Komise k závěru, že v odvětví uhlíkových elektrod existuje diskriminační uplatňování nebo nedostatečné vymáhání práva týkajícího se úpadku a vlastnictví, a to i pokud jde o dotčený výrobek. |
| --- | --- |

(95)

S ohledem na výše uvedené dospěla Komise k závěru, že v odvětví uhlíkových elektrod existuje diskriminační uplatňování nebo nedostatečné vymáhání práva týkajícího se úpadku a vlastnictví, a to i pokud jde o dotčený výrobek.

3.3.1.7.   Podstatná zkreslení podle čl. 2 odst. 6a písm. b) páté odrážky základního nařízení: zkreslené mzdové náklady

Podstatná zkreslení podle čl. 2 odst. 6a písm. b) páté odrážky základního nařízení: zkreslené mzdové náklady

| (96) | V ČLR se nemůže plně rozvinout systém tržních mezd, protože pracovníkům a zaměstnavatelům je bráněno v jejich právu na kolektivní organizování. ČLR neratifikovala řadu zásadních úmluv Mezinárodní organizace práce (dále jen „MOP“), zejména úmluvy týkající se svobody sdružování a kolektivního vyjednávání (56). Na základě vnitrostátního práva působí pouze jedna odborová organizace. Tato organizace však není nezávislá na státních orgánech a její zapojení do kolektivního vyjednávání a ochrany práv pracujících je nadále slabé (57). Mobilitu čínské pracovní síly navíc omezuje systém registrace domácností, který omezuje přístup k celému spektru sociálního zabezpečení a dalším výhodám poskytovaným místním obyvatelům v dané správní oblasti. To obvykle vede k tomu, že pracující, kteří nemají registraci k pobytu v daném místě, se v zaměstnání ocitají ve zranitelném postavení a mají nižší příjem než držitelé registrace k pobytu (58). Tyto zjištěné skutečnosti vedou ke zkreslení mzdových nákladů v ČLR. |
| --- | --- |

(96)

V ČLR se nemůže plně rozvinout systém tržních mezd, protože pracovníkům a zaměstnavatelům je bráněno v jejich právu na kolektivní organizování. ČLR neratifikovala řadu zásadních úmluv Mezinárodní organizace práce (dále jen „MOP“), zejména úmluvy týkající se svobody sdružování a kolektivního vyjednávání (56). Na základě vnitrostátního práva působí pouze jedna odborová organizace. Tato organizace však není nezávislá na státních orgánech a její zapojení do kolektivního vyjednávání a ochrany práv pracujících je nadále slabé (57). Mobilitu čínské pracovní síly navíc omezuje systém registrace domácností, který omezuje přístup k celému spektru sociálního zabezpečení a dalším výhodám poskytovaným místním obyvatelům v dané správní oblasti. To obvykle vede k tomu, že pracující, kteří nemají registraci k pobytu v daném místě, se v zaměstnání ocitají ve zranitelném postavení a mají nižší příjem než držitelé registrace k pobytu (58). Tyto zjištěné skutečnosti vedou ke zkreslení mzdových nákladů v ČLR.

56

57

58

| (97) | Nebyly předloženy žádné důkazy o tom, že by odvětví uhlíkových elektrod nepodléhalo výše popsanému čínskému systému pracovního práva. Odvětví uhlíkových elektrod je tudíž ovlivněno zkreslením mzdových nákladů jak přímo (při výrobě dotčeného výrobku nebo hlavní suroviny pro jeho výrobu), tak nepřímo (při přístupu ke kapitálu nebo vstupům od společností, na něž se vztahuje stejný pracovněprávní systém v ČLR). |
| --- | --- |

(97)

Nebyly předloženy žádné důkazy o tom, že by odvětví uhlíkových elektrod nepodléhalo výše popsanému čínskému systému pracovního práva. Odvětví uhlíkových elektrod je tudíž ovlivněno zkreslením mzdových nákladů jak přímo (při výrobě dotčeného výrobku nebo hlavní suroviny pro jeho výrobu), tak nepřímo (při přístupu ke kapitálu nebo vstupům od společností, na něž se vztahuje stejný pracovněprávní systém v ČLR).

3.3.1.8.   Podstatná zkreslení podle čl. 2 odst. 6a písm. b) šesté odrážky základního nařízení: přístup k finančním prostředkům poskytovaným institucemi, jež realizují cíle veřejné politiky nebo v jiném ohledu nevyvíjejí svou činnost nezávisle na státu

Podstatná zkreslení podle čl. 2 odst. 6a písm. b) šesté odrážky základního nařízení: přístup k finančním prostředkům poskytovaným institucemi, jež realizují cíle veřejné politiky nebo v jiném ohledu nevyvíjejí svou činnost nezávisle na státu

| (98) | Přístup podnikových subjektů ke kapitálu v ČLR se vyznačuje různými zkresleními. |
| --- | --- |

(98)

Přístup podnikových subjektů ke kapitálu v ČLR se vyznačuje různými zkresleními.

| (99) | Zaprvé, čínský finanční systém se vyznačuje silným postavením státem vlastněných bank (59), které při zajišťování přístupu k financím zohledňují jiná kritéria než ekonomickou životaschopnost projektu. Podobně jako nefinanční státní podniky jsou tyto banky nadále propojeny se státem nejen prostřednictvím vlastnictví, ale také formou personálních vztahů (nejvyšší vedoucí pracovníci velkých finančních institucí ve vlastnictví státu jsou v konečném důsledku jmenováni Komunistickou stranou Číny) (60) a – opět stejně jako u nefinančních státních podniků – banky pravidelně provádějí veřejné politiky vytvořené vládou. Tím banky plní výslovnou právní povinnost vykonávat svou činnost v souladu s potřebami národního hospodářského a sociálního rozvoje a v souladu s průmyslovými politikami státu (61). K tomu přistupují ještě další platná pravidla, která směrují finanční prostředky do odvětví označených vládou za preferovaná nebo jinak důležitá (62). |
| --- | --- |

(99)

Zaprvé, čínský finanční systém se vyznačuje silným postavením státem vlastněných bank (59), které při zajišťování přístupu k financím zohledňují jiná kritéria než ekonomickou životaschopnost projektu. Podobně jako nefinanční státní podniky jsou tyto banky nadále propojeny se státem nejen prostřednictvím vlastnictví, ale také formou personálních vztahů (nejvyšší vedoucí pracovníci velkých finančních institucí ve vlastnictví státu jsou v konečném důsledku jmenováni Komunistickou stranou Číny) (60) a – opět stejně jako u nefinančních státních podniků – banky pravidelně provádějí veřejné politiky vytvořené vládou. Tím banky plní výslovnou právní povinnost vykonávat svou činnost v souladu s potřebami národního hospodářského a sociálního rozvoje a v souladu s průmyslovými politikami státu (61). K tomu přistupují ještě další platná pravidla, která směrují finanční prostředky do odvětví označených vládou za preferovaná nebo jinak důležitá (62).

59

60

61

62

| (100) | Přestože se uznává, že různá právní ustanovení zmiňují potřebu řídit se obvyklými bankovními postupy a obezřetnostními pravidly, jako je potřeba zkoumat úvěruschopnost dlužníka, z naprosté většiny důkazů, včetně zjištění v rámci šetření na ochranu obchodu, vyplývá, že tato ustanovení hrají při uplatňování různých právních nástrojů pouze druhotnou úlohu. |
| --- | --- |

(100)

Přestože se uznává, že různá právní ustanovení zmiňují potřebu řídit se obvyklými bankovními postupy a obezřetnostními pravidly, jako je potřeba zkoumat úvěruschopnost dlužníka, z naprosté většiny důkazů, včetně zjištění v rámci šetření na ochranu obchodu, vyplývá, že tato ustanovení hrají při uplatňování různých právních nástrojů pouze druhotnou úlohu.

| (101) | Čínská vláda například nedávno uvedla, že i rozhodnutí týkající se soukromého obchodního bankovnictví musí být pod dohledem Komunistické strany Číny a musí být v souladu s vnitrostátními politikami. Jedním ze tří stěžejních cílů státu v oblasti správy bankovnictví je nyní posílení vedoucího postavení strany v odvětví bankovnictví a pojišťovnictví, a to i pokud jde o provozní a správní záležitosti ve společnostech (63). Rovněž kritéria hodnocení výkonnosti komerčních bank nyní musí zohledňovat zejména to, jak jednotlivé subjekty „slouží cílům národního rozvoje a reálné ekonomice“, a především to, jak „slouží strategickým a nově vznikajícím odvětvím“ (64). |
| --- | --- |

(101)

Čínská vláda například nedávno uvedla, že i rozhodnutí týkající se soukromého obchodního bankovnictví musí být pod dohledem Komunistické strany Číny a musí být v souladu s vnitrostátními politikami. Jedním ze tří stěžejních cílů státu v oblasti správy bankovnictví je nyní posílení vedoucího postavení strany v odvětví bankovnictví a pojišťovnictví, a to i pokud jde o provozní a správní záležitosti ve společnostech (63). Rovněž kritéria hodnocení výkonnosti komerčních bank nyní musí zohledňovat zejména to, jak jednotlivé subjekty „slouží cílům národního rozvoje a reálné ekonomice“, a především to, jak „slouží strategickým a nově vznikajícím odvětvím“ (64).

63

slouží cílům národního rozvoje a reálné ekonomice

slouží strategickým a nově vznikajícím odvětvím

64

| (102) | Zkresleny jsou často i dluhopisové a úvěrové ratingy, což má řadu důvodů včetně toho, že posuzování rizik je ovlivněno strategickým významem dané firmy pro čínskou vládu a silou případné implicitní záruky ze strany vlády. Odhady výrazně nasvědčují tomu, že čínské úvěrové ratingy soustavně odpovídají nižším mezinárodním ratingům (65). |
| --- | --- |

(102)

Zkresleny jsou často i dluhopisové a úvěrové ratingy, což má řadu důvodů včetně toho, že posuzování rizik je ovlivněno strategickým významem dané firmy pro čínskou vládu a silou případné implicitní záruky ze strany vlády. Odhady výrazně nasvědčují tomu, že čínské úvěrové ratingy soustavně odpovídají nižším mezinárodním ratingům (65).

65

| (103) | K tomu přistupují ještě další platná pravidla, která směrují finanční prostředky do odvětví označených vládou za preferovaná nebo jinak důležitá (66). Z toho plyne zaujatost ve prospěch poskytování úvěrů státním podnikům, velkým soukromým firmám s dobrými konexemi a firmám v klíčových odvětvích průmyslu, což znamená, že dostupnost kapitálu a jeho náklady nejsou pro všechny subjekty na trhu stejné. |
| --- | --- |

(103)

K tomu přistupují ještě další platná pravidla, která směrují finanční prostředky do odvětví označených vládou za preferovaná nebo jinak důležitá (66). Z toho plyne zaujatost ve prospěch poskytování úvěrů státním podnikům, velkým soukromým firmám s dobrými konexemi a firmám v klíčových odvětvích průmyslu, což znamená, že dostupnost kapitálu a jeho náklady nejsou pro všechny subjekty na trhu stejné.

66

| (104) | Zadruhé, výpůjční náklady jsou uměle udržovány na nízké úrovni, aby se podpořil růst investic. To vedlo k nadměrnému používání kapitálových investic při ještě nižší návratnosti investovaných prostředků. Tuto skutečnost dokládá nárůst finanční páky společností ve státním sektoru, k němuž došlo navzdory prudkému poklesu ziskovosti, což svědčí o tom, že mechanismy působící v bankovním systému neodpovídají obvyklým komerčním reakcím. |
| --- | --- |

(104)

Zadruhé, výpůjční náklady jsou uměle udržovány na nízké úrovni, aby se podpořil růst investic. To vedlo k nadměrnému používání kapitálových investic při ještě nižší návratnosti investovaných prostředků. Tuto skutečnost dokládá nárůst finanční páky společností ve státním sektoru, k němuž došlo navzdory prudkému poklesu ziskovosti, což svědčí o tom, že mechanismy působící v bankovním systému neodpovídají obvyklým komerčním reakcím.

| (105) | Zatřetí, přestože v říjnu 2015 bylo dosaženo liberalizace nominálních úrokových sazeb, cenové signály stále nejsou výsledkem volného působení tržních sil, ale ovlivňují je zkreslení způsobená státními zásahy. Podíl úvěrů na úrovni referenční sazby nebo pod touto úrovní ke konci roku 2018 stále tvořil alespoň jednu třetinu všech úvěrů (67). Oficiální sdělovací prostředky v ČLR nedávno oznámily, že Komunistická strana Číny vyzvala ke „snižování úrokové sazby na úvěrovém trhu“ (68). Uměle nízké úrokové sazby mají za následek podhodnocení a následně nadměrné využívání kapitálu. |
| --- | --- |

(105)

Zatřetí, přestože v říjnu 2015 bylo dosaženo liberalizace nominálních úrokových sazeb, cenové signály stále nejsou výsledkem volného působení tržních sil, ale ovlivňují je zkreslení způsobená státními zásahy. Podíl úvěrů na úrovni referenční sazby nebo pod touto úrovní ke konci roku 2018 stále tvořil alespoň jednu třetinu všech úvěrů (67). Oficiální sdělovací prostředky v ČLR nedávno oznámily, že Komunistická strana Číny vyzvala ke „snižování úrokové sazby na úvěrovém trhu“ (68). Uměle nízké úrokové sazby mají za následek podhodnocení a následně nadměrné využívání kapitálu.

67

snižování úrokové sazby na úvěrovém trhu

68

| (106) | Celkový růst úvěrů v ČLR naznačuje zhoršující se efektivnost alokace kapitálu bez jakýchkoli náznaků omezování úvěrů, které by bylo možné očekávat v nenarušeném tržním prostředí. Následkem toho v posledních letech prudce vzrostly úvěry se selháním. V situaci rostoucího rizika zadlužení se čínská vláda rozhodla vyhnout se platební neschopnosti podniků. V důsledku toho byly problémy úvěrů se selháním řešeny refinancováním, což vedlo k vytvoření tzv. „zombie“ společností, nebo převodem vlastnictví dluhu (např. prostřednictvím fúzí nebo kapitalizací pohledávek), aniž by se nezbytně odstranil celkový dluhový problém či řešily jeho základní příčiny. |
| --- | --- |

(106)

Celkový růst úvěrů v ČLR naznačuje zhoršující se efektivnost alokace kapitálu bez jakýchkoli náznaků omezování úvěrů, které by bylo možné očekávat v nenarušeném tržním prostředí. Následkem toho v posledních letech prudce vzrostly úvěry se selháním. V situaci rostoucího rizika zadlužení se čínská vláda rozhodla vyhnout se platební neschopnosti podniků. V důsledku toho byly problémy úvěrů se selháním řešeny refinancováním, což vedlo k vytvoření tzv. „zombie“ společností, nebo převodem vlastnictví dluhu (např. prostřednictvím fúzí nebo kapitalizací pohledávek), aniž by se nezbytně odstranil celkový dluhový problém či řešily jeho základní příčiny.

| (107) | V podstatě lze říci, že navzdory krokům, které byly podniknuty směrem k liberalizaci trhu, je systém podnikových úvěrů v ČLR postižen podstatnými zkresleními, které vyplývají z pokračující výrazné role státu na kapitálových trzích. |
| --- | --- |

(107)

V podstatě lze říci, že navzdory krokům, které byly podniknuty směrem k liberalizaci trhu, je systém podnikových úvěrů v ČLR postižen podstatnými zkresleními, které vyplývají z pokračující výrazné role státu na kapitálových trzích.

| (108) | Nebyly předloženy žádné důkazy o tom, že by odvětví uhlíkových elektrod bylo z výše popsaných zásahů státu do finančního systému vyjmuto. Významné zásahy státu do finančního systému proto závažně ovlivňují tržní podmínky na všech úrovních. |
| --- | --- |

(108)

Nebyly předloženy žádné důkazy o tom, že by odvětví uhlíkových elektrod bylo z výše popsaných zásahů státu do finančního systému vyjmuto. Významné zásahy státu do finančního systému proto závažně ovlivňují tržní podmínky na všech úrovních.

3.3.1.9.   Systémová povaha popsaných zkreslení

Systémová povaha popsaných zkreslení

| (109) | Komise konstatovala, že zkreslení popsaná ve zprávě jsou pro čínské hospodářství typická. Z dostupných důkazů vyplývá, že skutečnosti týkající se čínského systému a jeho rysy popsané výše v oddílech 3.3.1.2 – 3.3.1.5, jakož i v části A zprávy platí po celé zemi a napříč hospodářskými odvětvími. Totéž platí o popisu výrobních faktorů v oddílech 3.3.1.6 – 3.3.1.8 výše a v části B zprávy. |
| --- | --- |

(109)

Komise konstatovala, že zkreslení popsaná ve zprávě jsou pro čínské hospodářství typická. Z dostupných důkazů vyplývá, že skutečnosti týkající se čínského systému a jeho rysy popsané výše v oddílech 3.3.1.2 – 3.3.1.5, jakož i v části A zprávy platí po celé zemi a napříč hospodářskými odvětvími. Totéž platí o popisu výrobních faktorů v oddílech 3.3.1.6 – 3.3.1.8 výše a v části B zprávy.

| (110) | Komise připomíná, že k výrobě uhlíkových elektrod je zapotřebí řada vstupů, jako je mimo jiné ropný koks, jehličkový ropný koks, jehličkový smolný koks a také elektřina (viz oddíl 2.1). Podle důkazů ve spisu je ČLR jedním z hlavních výrobců jehličkového koksu – klíčové suroviny v procesu výroby uhlíkových elektrod – a vyvážející výrobci zařazení do vzorku získávali většinu svých vstupů v ČLR (tj. více než 70 % z hlediska kupní hodnoty). Když výrobci uhlíkových elektrod tyto vstupy nakupují nebo uzavírají smlouvy o jejich dodávkách, ceny, které platí (a které jsou zaznamenány jako jejich náklady), zjevně podléhají stejným systémovým zkreslením, jež byla uvedena výše. Například dodavatelé vstupů využívají pracovní sílu, která podléhá zkreslením. Mohou si vypůjčit peněžní prostředky, které podléhají zkreslením ve finančním sektoru / při alokaci kapitálu. Navíc podléhají systému plánování, který je uplatňován na všech úrovních státní správy a ve všech odvětvích. |
| --- | --- |

(110)

Komise připomíná, že k výrobě uhlíkových elektrod je zapotřebí řada vstupů, jako je mimo jiné ropný koks, jehličkový ropný koks, jehličkový smolný koks a také elektřina (viz oddíl 2.1). Podle důkazů ve spisu je ČLR jedním z hlavních výrobců jehličkového koksu – klíčové suroviny v procesu výroby uhlíkových elektrod – a vyvážející výrobci zařazení do vzorku získávali většinu svých vstupů v ČLR (tj. více než 70 % z hlediska kupní hodnoty). Když výrobci uhlíkových elektrod tyto vstupy nakupují nebo uzavírají smlouvy o jejich dodávkách, ceny, které platí (a které jsou zaznamenány jako jejich náklady), zjevně podléhají stejným systémovým zkreslením, jež byla uvedena výše. Například dodavatelé vstupů využívají pracovní sílu, která podléhá zkreslením. Mohou si vypůjčit peněžní prostředky, které podléhají zkreslením ve finančním sektoru / při alokaci kapitálu. Navíc podléhají systému plánování, který je uplatňován na všech úrovních státní správy a ve všech odvětvích.

| (111) | V důsledku toho nejen že není vhodné použít domácí prodejní ceny uhlíkových elektrod ve smyslu čl. 2 odst. 6a písm. a) základního nařízení, ale navíc jsou poznamenány i všechny vstupní náklady (včetně surovin, energie, půdy, financování, pracovní síly atd.), protože tvorbu jejich cen ovlivňují významné zásahy státu, jak je popsáno v částech A a B zprávy. Zásahy státu popsané v souvislosti s alokací kapitálu, půdy, pracovní síly, energie a surovin se totiž vyskytují v celé ČLR. To například znamená, že určitý vstup, který byl jako takový vyprodukován v ČLR díky společnému působení řady výrobních faktorů, je vystaven podstatným zkreslením. Totéž platí o vstupu použitém v tomto vstupu a tak dále. Čínská vláda ani vyvážející výrobci neuvedli v rámci stávajícího šetření žádné důkazy nebo argumenty, jež by svědčily o opaku. |
| --- | --- |

(111)

V důsledku toho nejen že není vhodné použít domácí prodejní ceny uhlíkových elektrod ve smyslu čl. 2 odst. 6a písm. a) základního nařízení, ale navíc jsou poznamenány i všechny vstupní náklady (včetně surovin, energie, půdy, financování, pracovní síly atd.), protože tvorbu jejich cen ovlivňují významné zásahy státu, jak je popsáno v částech A a B zprávy. Zásahy státu popsané v souvislosti s alokací kapitálu, půdy, pracovní síly, energie a surovin se totiž vyskytují v celé ČLR. To například znamená, že určitý vstup, který byl jako takový vyprodukován v ČLR díky společnému působení řady výrobních faktorů, je vystaven podstatným zkreslením. Totéž platí o vstupu použitém v tomto vstupu a tak dále. Čínská vláda ani vyvážející výrobci neuvedli v rámci stávajícího šetření žádné důkazy nebo argumenty, jež by svědčily o opaku.

3.3.1.10.   Závěr

Závěr

| (112) | Analýza uvedená v oddílech 3.3.1.2 až 3.3.1.9, která zahrnuje posouzení všech dostupných důkazů týkajících se zásahů ČLR do jejího hospodářství obecně, jakož i do odvětví uhlíkových elektrod, ukázala, že ceny dotčeného výrobku ani náklady na jeho výrobu, včetně nákladů na suroviny, energii a pracovní sílu, nejsou výsledkem volného působení tržních sil, protože jsou ovlivněny významnými zásahy státu ve smyslu čl. 2 odst. 6a písm. b) základního nařízení, jak ukazuje skutečný nebo možný dopad jednoho nebo více příslušných prvků tam uvedených. Na tomto základě a vzhledem k nespolupráci čínské vlády Komise odmítla argumenty vyvážejících výrobců týkající se neexistence podstatných zkreslení (viz 69. bod odůvodnění) a dospěla k závěru, že k určení běžné hodnoty není v tomto případě vhodné použít domácí ceny a náklady. |
| --- | --- |

(112)

Analýza uvedená v oddílech 3.3.1.2 až 3.3.1.9, která zahrnuje posouzení všech dostupných důkazů týkajících se zásahů ČLR do jejího hospodářství obecně, jakož i do odvětví uhlíkových elektrod, ukázala, že ceny dotčeného výrobku ani náklady na jeho výrobu, včetně nákladů na suroviny, energii a pracovní sílu, nejsou výsledkem volného působení tržních sil, protože jsou ovlivněny významnými zásahy státu ve smyslu čl. 2 odst. 6a písm. b) základního nařízení, jak ukazuje skutečný nebo možný dopad jednoho nebo více příslušných prvků tam uvedených. Na tomto základě a vzhledem k nespolupráci čínské vlády Komise odmítla argumenty vyvážejících výrobců týkající se neexistence podstatných zkreslení (viz 69. bod odůvodnění) a dospěla k závěru, že k určení běžné hodnoty není v tomto případě vhodné použít domácí ceny a náklady.

| (113) | Komise proto přikročila k určení běžné hodnoty výpočtem výhradně na základě výrobních nákladů a nákladů na prodej odrážejících nezkreslené ceny nebo referenční hodnoty, to jest v tomto případě na základě odpovídajících výrobních nákladů a nákladů na prodej ve vhodné reprezentativní zemi v souladu s čl. 2 odst. 6a písm. a) základního nařízení, jak o tom pojednává následující oddíl. |
| --- | --- |

(113)

Komise proto přikročila k určení běžné hodnoty výpočtem výhradně na základě výrobních nákladů a nákladů na prodej odrážejících nezkreslené ceny nebo referenční hodnoty, to jest v tomto případě na základě odpovídajících výrobních nákladů a nákladů na prodej ve vhodné reprezentativní zemi v souladu s čl. 2 odst. 6a písm. a) základního nařízení, jak o tom pojednává následující oddíl.

3.3.2.   Reprezentativní země

Reprezentativní země

3.3.2.1.   Obecné poznámky

Obecné poznámky

| (114) | Volba reprezentativní země byla založena na těchto kritériích podle čl. 2 odst. 6a základního nařízení:






  — | Úroveň hospodářského rozvoje je podobná jako v ČLR. Za tímto účelem použila Komise země s hrubým národním důchodem na obyvatele, který je podle databáze Světové banky podobný jako v ČLR (69). |
| --- | --- | --- |

(114)

Volba reprezentativní země byla založena na těchto kritériích podle čl. 2 odst. 6a základního nařízení:

—

Úroveň hospodářského rozvoje je podobná jako v ČLR. Za tímto účelem použila Komise země s hrubým národním důchodem na obyvatele, který je podle databáze Světové banky podobný jako v ČLR (69).

69

| — | Výroba výrobku, který je předmětem šetření, v této zemi. |
| --- | --- |

—

Výroba výrobku, který je předmětem šetření, v této zemi.

| — | Dostupnost odpovídajících veřejných údajů v reprezentativní zemi. |
| --- | --- |

—

Dostupnost odpovídajících veřejných údajů v reprezentativní zemi.

| — | Je-li možných reprezentativních zemí více, dostala případně přednost země s náležitou úrovní sociální a environmentální ochrany. |
| --- | --- |

—

Je-li možných reprezentativních zemí více, dostala případně přednost země s náležitou úrovní sociální a environmentální ochrany.

| (115) | Jak je vysvětleno v 43. a 44. bodě odůvodnění, Komise zveřejnila a založila do spisu dvě poznámky ke spisu týkající se zdrojů pro stanovení běžné hodnoty. Tyto poznámky popisovaly skutečnosti a důkazy, na nichž jsou založena příslušná kritéria, a zabývaly se připomínkami stran k těmto prvkům a k příslušným zdrojům. Ve druhé poznámce informovala Komise zúčastněné strany o svém záměru považovat v tomto případě Mexiko za vhodnou reprezentativní zemi, pokud se potvrdí existence podstatných zkreslení podle čl. 2 odst. 6a základního nařízení. Posouzení Komise je možné shrnout takto. |
| --- | --- |

(115)

Jak je vysvětleno v 43. a 44. bodě odůvodnění, Komise zveřejnila a založila do spisu dvě poznámky ke spisu týkající se zdrojů pro stanovení běžné hodnoty. Tyto poznámky popisovaly skutečnosti a důkazy, na nichž jsou založena příslušná kritéria, a zabývaly se připomínkami stran k těmto prvkům a k příslušným zdrojům. Ve druhé poznámce informovala Komise zúčastněné strany o svém záměru považovat v tomto případě Mexiko za vhodnou reprezentativní zemi, pokud se potvrdí existence podstatných zkreslení podle čl. 2 odst. 6a základního nařízení. Posouzení Komise je možné shrnout takto.

3.3.2.2.   Úroveň hospodářského rozvoje podobná jako v Číně a výroba výrobku, který je předmětem šetření

Úroveň hospodářského rozvoje podobná jako v Číně a výroba výrobku, který je předmětem šetření

| (116) | V první poznámce o výrobních faktorech Komise určila země s podobnou úrovní hospodářského rozvoje jako Čína. V období šetření klasifikovala Světová banka tyto země na základě hrubého národního důchodu jako země s „vyššími středními příjmy“. Bylo však zjištěno, že velký objem výroby výrobku, který je předmětem šetření, produkují pouze tři země, a to Malajsie, Mexiko a Rusko. |
| --- | --- |

(116)

V první poznámce o výrobních faktorech Komise určila země s podobnou úrovní hospodářského rozvoje jako Čína. V období šetření klasifikovala Světová banka tyto země na základě hrubého národního důchodu jako země s „vyššími středními příjmy“. Bylo však zjištěno, že velký objem výroby výrobku, který je předmětem šetření, produkují pouze tři země, a to Malajsie, Mexiko a Rusko.

| (117) | V návaznosti na druhou poznámku CCCME a Fangda Carbon New Material Co., LTD prohlásily, že Malajsie, Mexiko a Rusko nejsou vhodnou volbou pro reprezentativní zemi, a doporučily další možné země, zejména Ukrajinu a Indii. Obě strany konstatovaly, že Komise v nedávném řízení vybrala jako reprezentativní zemi Indii (70). |
| --- | --- |

(117)

V návaznosti na druhou poznámku CCCME a Fangda Carbon New Material Co., LTD prohlásily, že Malajsie, Mexiko a Rusko nejsou vhodnou volbou pro reprezentativní zemi, a doporučily další možné země, zejména Ukrajinu a Indii. Obě strany konstatovaly, že Komise v nedávném řízení vybrala jako reprezentativní zemi Indii (70).

70

| (118) | Pokud jde o šetření uvedené stranami výše, Komise použila Indii jako reprezentativní zemi, protože se jevilo, že výrobek, který byl předmětem uvedeného šetření, se vyráběl pouze v Indii a ve Spojených státech amerických. Kromě toho, jelikož bylo uvedené šetření přezkumem před pozbytím platnosti, kterým se zjišťovala pravděpodobnost pokračování nebo opakování dumpingu bez ohledu na skutečnou úroveň dumpingu, měla Komise za to, že za konkrétních okolností uvedeného případu by Indie mohla výjimečně představovat základ pro stanovení nákladů na výrobu a prodej. |
| --- | --- |

(118)

Pokud jde o šetření uvedené stranami výše, Komise použila Indii jako reprezentativní zemi, protože se jevilo, že výrobek, který byl předmětem uvedeného šetření, se vyráběl pouze v Indii a ve Spojených státech amerických. Kromě toho, jelikož bylo uvedené šetření přezkumem před pozbytím platnosti, kterým se zjišťovala pravděpodobnost pokračování nebo opakování dumpingu bez ohledu na skutečnou úroveň dumpingu, měla Komise za to, že za konkrétních okolností uvedeného případu by Indie mohla výjimečně představovat základ pro stanovení nákladů na výrobu a prodej.

| (119) | Navíc poznámky obsahují zvláštní přílohu, která strany informuje, jak mohou předkládat informace o možných dalších reprezentativních zemích anebo společnostech pro účel čl. 2 odst. 6a písm. a) základního nařízení. Ani jedna strana neposkytla informace požadovaného standardu a úrovně podrobnosti, jaké uvedená příloha stanoví. |
| --- | --- |

(119)

Navíc poznámky obsahují zvláštní přílohu, která strany informuje, jak mohou předkládat informace o možných dalších reprezentativních zemích anebo společnostech pro účel čl. 2 odst. 6a písm. a) základního nařízení. Ani jedna strana neposkytla informace požadovaného standardu a úrovně podrobnosti, jaké uvedená příloha stanoví.

| (120) | Komise konstatovala, že Indie a Ukrajina mají podle klasifikace Světové banky nižší úroveň hospodářského rozvoje než ČLR, zatímco Malajsie, Mexiko a Rusko mají podobnou úroveň hospodářského rozvoje jako ČLR. V souladu s ustanovením čl. 2 odst. 6a písm. a) první odrážky základního nařízení, podle něhož se běžná hodnota stanoví na základě odpovídajících výrobních nákladů a nákladů na prodej ve vhodné reprezentativní zemi, jejíž úroveň hospodářského rozvoje je podobná jako v zemi vývozu, byly tyto země považovány za vhodné potenciální reprezentativní země a nebyl důvod brát v úvahu země s nižší úrovní hospodářského rozvoje, jako je Indie a Ukrajina. Komise proto tato tvrzení zamítla. |
| --- | --- |

(120)

Komise konstatovala, že Indie a Ukrajina mají podle klasifikace Světové banky nižší úroveň hospodářského rozvoje než ČLR, zatímco Malajsie, Mexiko a Rusko mají podobnou úroveň hospodářského rozvoje jako ČLR. V souladu s ustanovením čl. 2 odst. 6a písm. a) první odrážky základního nařízení, podle něhož se běžná hodnota stanoví na základě odpovídajících výrobních nákladů a nákladů na prodej ve vhodné reprezentativní zemi, jejíž úroveň hospodářského rozvoje je podobná jako v zemi vývozu, byly tyto země považovány za vhodné potenciální reprezentativní země a nebyl důvod brát v úvahu země s nižší úrovní hospodářského rozvoje, jako je Indie a Ukrajina. Komise proto tato tvrzení zamítla.

3.3.2.3.   Dostupnost relevantních veřejných údajů v reprezentativní zemi

Dostupnost relevantních veřejných údajů v reprezentativní zemi

| (121) | V první poznámce Komise uvedla, že u zemí označených jako země, kde se dotčený výrobek vyrábí, konkrétně u Malajsie, Mexika a Ruska, je třeba dále ověřit dostupnost veřejných údajů, zejména pokud jde o veřejné finanční údaje od výrobců dotčeného výrobku. |
| --- | --- |

(121)

V první poznámce Komise uvedla, že u zemí označených jako země, kde se dotčený výrobek vyrábí, konkrétně u Malajsie, Mexika a Ruska, je třeba dále ověřit dostupnost veřejných údajů, zejména pokud jde o veřejné finanční údaje od výrobců dotčeného výrobku.

| (122) | Pokud jde o Ruskou federaci, finanční výkazy zjištěných výrobců se týkaly pouze roku 2019. Kromě toho byla jedna společnost v Rusku ztrátová. Dále Komise v první poznámce uvedla řadu zkreslení existujících na ruském trhu, která měla dopad na náklady na výrobu výrobku, který je předmětem šetření, a oslabovala Rusko jako vhodnou reprezentativní zemi. |
| --- | --- |

(122)

Pokud jde o Ruskou federaci, finanční výkazy zjištěných výrobců se týkaly pouze roku 2019. Kromě toho byla jedna společnost v Rusku ztrátová. Dále Komise v první poznámce uvedla řadu zkreslení existujících na ruském trhu, která měla dopad na náklady na výrobu výrobku, který je předmětem šetření, a oslabovala Rusko jako vhodnou reprezentativní zemi.

| (123) | Pokud jde o Malajsii, snadno dostupné finanční výkazy pocházely z roku 2017, takže byly ve srovnání s obdobím šetření zastaralé. V Malajsii rovněž platila dvě vývozní omezení, ačkoli měla nevýznamný dopad na výrobní náklady výrobku, který je předmětem šetření, a představovala přibližně 1 % výrobních nákladů uhlíkových elektrod u vyvážejících výrobců zařazených do vzorku. Mezitím Komise získala přístup k veřejně dostupným finančním výkazům společnosti Showa Denko Malaysia za rok 2020 (71), ale společnost byla v uvedeném roce ztrátová. Protože v této zemi nebyl žádný ziskový výrobce se snadno dostupnými údaji za období šetření, nepovažovala Komise Malajsii za vhodnou reprezentativní zemi. |
| --- | --- |

(123)

Pokud jde o Malajsii, snadno dostupné finanční výkazy pocházely z roku 2017, takže byly ve srovnání s obdobím šetření zastaralé. V Malajsii rovněž platila dvě vývozní omezení, ačkoli měla nevýznamný dopad na výrobní náklady výrobku, který je předmětem šetření, a představovala přibližně 1 % výrobních nákladů uhlíkových elektrod u vyvážejících výrobců zařazených do vzorku. Mezitím Komise získala přístup k veřejně dostupným finančním výkazům společnosti Showa Denko Malaysia za rok 2020 (71), ale společnost byla v uvedeném roce ztrátová. Protože v této zemi nebyl žádný ziskový výrobce se snadno dostupnými údaji za období šetření, nepovažovala Komise Malajsii za vhodnou reprezentativní zemi.

71

| (124) | Pokud jde o Mexiko, Komise určila jednoho výrobce, a to GrafTech Mexico S.A. de C.V. (dále jen „GrafTech Mexico“). Ačkoli finanční výkazy společnosti nebyly snadno dostupné, objevila Komise výroční zprávu skupiny GrafTech Group (dále jen „GrafTech International“) za rok 2020, která obsahovala konsolidovanou účetní závěrku skupiny. S ohledem na výše uvedené se celkově zdálo, že se jedná o nejlepší snadno dostupné údaje. V první poznámce Komise rovněž uvedla, že Mexiko má požadavky na dovoz uhlíkových elektrod (celní kódy 8545 11 a 8545 90) ve formě požadavků na označování. Tyto požadavky na označování však nejsou specifické pro jednotlivé výrobky, ale vztahují se na všechny výrobky dovážené do Mexika. Příslušné mexické nařízení (72) stanoví obecná pravidla, která zajišťují, aby označení neuváděla spotřebitele nebo konečné uživatele v omyl, pokud jde o dovoz ze třetích zemí, a sama o sobě nepředstavují omezení dovozu. Tyto požadavky proto nemají významný dopad na výrobní náklady výrobku, který je předmětem šetření. |
| --- | --- |

(124)

Pokud jde o Mexiko, Komise určila jednoho výrobce, a to GrafTech Mexico S.A. de C.V. (dále jen „GrafTech Mexico“). Ačkoli finanční výkazy společnosti nebyly snadno dostupné, objevila Komise výroční zprávu skupiny GrafTech Group (dále jen „GrafTech International“) za rok 2020, která obsahovala konsolidovanou účetní závěrku skupiny. S ohledem na výše uvedené se celkově zdálo, že se jedná o nejlepší snadno dostupné údaje. V první poznámce Komise rovněž uvedla, že Mexiko má požadavky na dovoz uhlíkových elektrod (celní kódy 8545 11 a 8545 90) ve formě požadavků na označování. Tyto požadavky na označování však nejsou specifické pro jednotlivé výrobky, ale vztahují se na všechny výrobky dovážené do Mexika. Příslušné mexické nařízení (72) stanoví obecná pravidla, která zajišťují, aby označení neuváděla spotřebitele nebo konečné uživatele v omyl, pokud jde o dovoz ze třetích zemí, a sama o sobě nepředstavují omezení dovozu. Tyto požadavky proto nemají významný dopad na výrobní náklady výrobku, který je předmětem šetření.

72

| (125) | V návaznosti na první poznámku Fangda Carbon New Material Co., Ltd., Liaoning Dantan Technology Group Co., Ltd. a CCCME ve svých podáních uvedly, že společnost GrafTech Mexico je nevhodnou volbou. Zaprvé, jelikož jediné dostupné finanční výkazy byly konsolidované účetní závěrky, které zahrnovaly nejen Mexiko, ale i ostatní dceřiné společnosti po celém světě, tyto konsolidované účetní závěrky by zahrnovaly společnosti ze zemí, které nelze považovat za země na stejné úrovni rozvoje jako Čína a které by neodrážely fixní výrobní režii, prodejní, správní a režijní náklady a zisk Mexika, pokud by se Mexiko mělo stát reprezentativní zemí pro účely tohoto šetření. Společnost Liaoning Dantan Technology Group Co., Ltd. dále tvrdila, že pokud bude Mexiko vybráno jako reprezentativní země, pak musí být zisk společnosti GrafTech International Ltd upraven tak, aby odrážel přiměřenou úroveň zisku pro operace v oblasti uhlíkových elektrod, protože konsolidovaná úroveň zisku společnosti GrafTech International Ltd je příliš vysoká, což vyplývá z plně vertikálně integrované povahy provozu společnosti GrafTech, kdy společnost vyrábí vlastní ropný jehličkový koks a nespoléhá se na externí dodavatele. Dále CCCME zpochybnila celkovou objektivitu veškerých údajů, které poskytla společnost GrafTech Mexico, vzhledem k tomu, že společnost GrafTech International Ltd je stranou podporující podnět. |
| --- | --- |

(125)

V návaznosti na první poznámku Fangda Carbon New Material Co., Ltd., Liaoning Dantan Technology Group Co., Ltd. a CCCME ve svých podáních uvedly, že společnost GrafTech Mexico je nevhodnou volbou. Zaprvé, jelikož jediné dostupné finanční výkazy byly konsolidované účetní závěrky, které zahrnovaly nejen Mexiko, ale i ostatní dceřiné společnosti po celém světě, tyto konsolidované účetní závěrky by zahrnovaly společnosti ze zemí, které nelze považovat za země na stejné úrovni rozvoje jako Čína a které by neodrážely fixní výrobní režii, prodejní, správní a režijní náklady a zisk Mexika, pokud by se Mexiko mělo stát reprezentativní zemí pro účely tohoto šetření. Společnost Liaoning Dantan Technology Group Co., Ltd. dále tvrdila, že pokud bude Mexiko vybráno jako reprezentativní země, pak musí být zisk společnosti GrafTech International Ltd upraven tak, aby odrážel přiměřenou úroveň zisku pro operace v oblasti uhlíkových elektrod, protože konsolidovaná úroveň zisku společnosti GrafTech International Ltd je příliš vysoká, což vyplývá z plně vertikálně integrované povahy provozu společnosti GrafTech, kdy společnost vyrábí vlastní ropný jehličkový koks a nespoléhá se na externí dodavatele. Dále CCCME zpochybnila celkovou objektivitu veškerých údajů, které poskytla společnost GrafTech Mexico, vzhledem k tomu, že společnost GrafTech International Ltd je stranou podporující podnět.

| (126) | Konečně, společnost Liaoning Dantan Technology Group Co., Ltd. uvedla obecnější poznámku, a sice že ziskovost v roce 2020 bude ve srovnání s rokem 2019 mnohem nižší v důsledku cyklického jevu v tomto odvětví a dopadů celosvětové pandemie v poslední době. Pokud tedy nebudou k dispozici individuální finanční údaje společnosti GrafTech Mexico za rok 2020, Mexiko nesplňuje požadavek na vhodnou reprezentativní zemi podle ustanovení čl. 2 odst. 6a. |
| --- | --- |

(126)

Konečně, společnost Liaoning Dantan Technology Group Co., Ltd. uvedla obecnější poznámku, a sice že ziskovost v roce 2020 bude ve srovnání s rokem 2019 mnohem nižší v důsledku cyklického jevu v tomto odvětví a dopadů celosvětové pandemie v poslední době. Pokud tedy nebudou k dispozici individuální finanční údaje společnosti GrafTech Mexico za rok 2020, Mexiko nesplňuje požadavek na vhodnou reprezentativní zemi podle ustanovení čl. 2 odst. 6a.

| (127) | Jak je uvedeno v první poznámce, Komise nalezla konsolidované účetní závěrky společnosti GrafTech International Ltd na internetu. V první poznámce se týkaly účetního období 2019 (73) , zatímco ve druhé poznámce účetního období 2020 (74). |
| --- | --- |

(127)

Jak je uvedeno v první poznámce, Komise nalezla konsolidované účetní závěrky společnosti GrafTech International Ltd na internetu. V první poznámce se týkaly účetního období 2019 (73) , zatímco ve druhé poznámce účetního období 2020 (74).

73

74

| (128) | Pokud jde o tvrzení, že konsolidované účetní závěrky společnosti GrafTech International Ltd. zahrnují společnosti, které neodrážejí fixní výrobní režijní náklady, prodejní, správní a režijní náklady a zisk Mexika, údaje, které jsou od společnosti GrafTech International Ltd. k dispozici, jsou specifické pro výrobu výrobku, který je předmětem šetření, neboť jediným výrobkem, který skupina vyrábí, jsou uhlíkové elektrody. Jinými slovy, konsolidované finanční údaje skupiny odrážejí jak výkonnost výroby uhlíkových elektrod, tak i její fixní výrobní režii, prodejní, správní a režijní náklady a zisk z uhlíkových elektrod, protože skupina kromě uhlíkových elektrod žádný jiný výrobek nevyrábí. Společnost GrafTech International Ltd. také byla v období šetření zisková. Kromě toho je společnost GrafTech Mexico rovněž společností podobné velikosti jako čínské společnosti a má také významnou výrobu dotčeného výrobku. |
| --- | --- |

(128)

Pokud jde o tvrzení, že konsolidované účetní závěrky společnosti GrafTech International Ltd. zahrnují společnosti, které neodrážejí fixní výrobní režijní náklady, prodejní, správní a režijní náklady a zisk Mexika, údaje, které jsou od společnosti GrafTech International Ltd. k dispozici, jsou specifické pro výrobu výrobku, který je předmětem šetření, neboť jediným výrobkem, který skupina vyrábí, jsou uhlíkové elektrody. Jinými slovy, konsolidované finanční údaje skupiny odrážejí jak výkonnost výroby uhlíkových elektrod, tak i její fixní výrobní režii, prodejní, správní a režijní náklady a zisk z uhlíkových elektrod, protože skupina kromě uhlíkových elektrod žádný jiný výrobek nevyrábí. Společnost GrafTech International Ltd. také byla v období šetření zisková. Kromě toho je společnost GrafTech Mexico rovněž společností podobné velikosti jako čínské společnosti a má také významnou výrobu dotčeného výrobku.

| (129) | Konečně, údaje od ostatních zvažovaných výrobců z jiných zemí nemohly být z již vysvětlených důvodů použity a žádná ze stran, které předložily připomínky po první poznámce, nepředložila žádné alternativy. |
| --- | --- |

(129)

Konečně, údaje od ostatních zvažovaných výrobců z jiných zemí nemohly být z již vysvětlených důvodů použity a žádná ze stran, které předložily připomínky po první poznámce, nepředložila žádné alternativy.

| (130) | Komise se však s ohledem na zmíněné připomínky rozhodla také prošetřit, zda v Mexiku existují nějací výrobci ve stejných nebo podobných kategoriích výrobků, jako je výrobek, který je předmětem šetření. Komise zejména zaznamenala, že zisk uvedený v konsolidované účetní závěrce společnosti GrafTech International za rok 2020 byl skutečně mimořádně vysoký (35,5 % vyjádřeno na základě příjmů). Mezi mexickými výrobci vyrábějícími stejné nebo podobné kategorie výrobků, jako je výrobek, který je předmětem šetření, Komise v této fázi nalezla pouze jednu společnost, která měla k dispozici údaje za rok 2020. Tou je společnost Reotix Materiales Refractarios, S.A. de C.V. (dále jen „Reotix Materiales Refractarios“), která působí v oblasti žáruvzdorných materiálů z nejílových minerálů. Zisk dosažený uvedenou společností v roce 2020 činil 4,7 %. Vzhledem k tomu, že v této fázi nejsou k dispozici žádné další spolehlivé snadno dostupné údaje, Komise usoudila, že tohoto zisku by mohl výrobce výrobku, který je předmětem šetření, v Mexiku přiměřeně dosáhnout. |
| --- | --- |

(130)

Komise se však s ohledem na zmíněné připomínky rozhodla také prošetřit, zda v Mexiku existují nějací výrobci ve stejných nebo podobných kategoriích výrobků, jako je výrobek, který je předmětem šetření. Komise zejména zaznamenala, že zisk uvedený v konsolidované účetní závěrce společnosti GrafTech International za rok 2020 byl skutečně mimořádně vysoký (35,5 % vyjádřeno na základě příjmů). Mezi mexickými výrobci vyrábějícími stejné nebo podobné kategorie výrobků, jako je výrobek, který je předmětem šetření, Komise v této fázi nalezla pouze jednu společnost, která měla k dispozici údaje za rok 2020. Tou je společnost Reotix Materiales Refractarios, S.A. de C.V. (dále jen „Reotix Materiales Refractarios“), která působí v oblasti žáruvzdorných materiálů z nejílových minerálů. Zisk dosažený uvedenou společností v roce 2020 činil 4,7 %. Vzhledem k tomu, že v této fázi nejsou k dispozici žádné další spolehlivé snadno dostupné údaje, Komise usoudila, že tohoto zisku by mohl výrobce výrobku, který je předmětem šetření, v Mexiku přiměřeně dosáhnout.

| (131) | Na druhé straně se ukázalo, že prodejní, správní a režijní náklady společnosti Reotix Materiales Refractarios činily 39,0 % na základě příjmů. S ohledem na to Komise považovala za přiměřenější spoléhat se na prodejní, správní a režijní náklady uvedené ve výroční zprávě společnosti GrafTech International Ltd za rok 2020, které činily 5,9 % na základě příjmů, neboť se skutečně týkaly dotčeného výrobku a částečně společnosti GrafTech Mexico. |
| --- | --- |

(131)

Na druhé straně se ukázalo, že prodejní, správní a režijní náklady společnosti Reotix Materiales Refractarios činily 39,0 % na základě příjmů. S ohledem na to Komise považovala za přiměřenější spoléhat se na prodejní, správní a režijní náklady uvedené ve výroční zprávě společnosti GrafTech International Ltd za rok 2020, které činily 5,9 % na základě příjmů, neboť se skutečně týkaly dotčeného výrobku a částečně společnosti GrafTech Mexico.

| (132) | Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem a k absenci jakýchkoli jiných spolehlivých údajů měla Komise za to, že výše prodejních, správních a režijních nákladů společnosti GrafTech International Ltd a zisk dosažený společností Reotix Materiales Refractarios jsou nezkreslené a přiměřené ve smyslu čl. 2 odst. 6a písm. a) posledního pododstavce základního nařízení. |
| --- | --- |

(132)

Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem a k absenci jakýchkoli jiných spolehlivých údajů měla Komise za to, že výše prodejních, správních a režijních nákladů společnosti GrafTech International Ltd a zisk dosažený společností Reotix Materiales Refractarios jsou nezkreslené a přiměřené ve smyslu čl. 2 odst. 6a písm. a) posledního pododstavce základního nařízení.

| (133) | V reakci na druhou poznámku se CCCME a Fangda Carbon New Material Co., LTD a Liaoning Dantan Technology Group Co., Ltd ohradily proti použití prodejních, správních a režijních nákladů získaných od společnosti GrafTech International Ltd, protože pocházejí z konsolidovaných finančních údajů různých společností usazených v zemích s různou úrovní příjmů, včetně zemí s vysokými příjmy, neuvedly však žádné nové argumenty ve srovnání s argumenty uvedenými po první poznámce ani v tomto ohledu nepředložily důkazy. Současně Komise konstatovala, že CCCME a Fangda Carbon New Material Co., LTD podpořily rozhodnutí Komise použít přiměřený zisk. |
| --- | --- |

(133)

V reakci na druhou poznámku se CCCME a Fangda Carbon New Material Co., LTD a Liaoning Dantan Technology Group Co., Ltd ohradily proti použití prodejních, správních a režijních nákladů získaných od společnosti GrafTech International Ltd, protože pocházejí z konsolidovaných finančních údajů různých společností usazených v zemích s různou úrovní příjmů, včetně zemí s vysokými příjmy, neuvedly však žádné nové argumenty ve srovnání s argumenty uvedenými po první poznámce ani v tomto ohledu nepředložily důkazy. Současně Komise konstatovala, že CCCME a Fangda Carbon New Material Co., LTD podpořily rozhodnutí Komise použít přiměřený zisk.

| (134) | Vzhledem k tomu, že nebyly předloženy žádné další připomínky ani žádné jiné snadno dostupné údaje, proto Komise dospěla k prozatímnímu závěru, že zdroje, které navrhla pro prodejní, správní a režijní náklady a zisk, jsou nezkreslené a přiměřené ve smyslu čl. 2 odst. 6a písm. a) posledního pododstavce základního nařízení. |
| --- | --- |

(134)

Vzhledem k tomu, že nebyly předloženy žádné další připomínky ani žádné jiné snadno dostupné údaje, proto Komise dospěla k prozatímnímu závěru, že zdroje, které navrhla pro prodejní, správní a režijní náklady a zisk, jsou nezkreslené a přiměřené ve smyslu čl. 2 odst. 6a písm. a) posledního pododstavce základního nařízení.

3.3.2.4.   Úroveň sociální a environmentální ochrany

Úroveň sociální a environmentální ochrany

| (135) | Poté, co bylo na základě všech výše uvedených prvků stanoveno, že Mexiko je jedinou vhodnou reprezentativní zemí, která je k dispozici, nebylo nutné provést posouzení úrovně sociální a environmentální ochrany podle poslední věty čl. 2 odst. 6a písm. a) první odrážky základního nařízení. |
| --- | --- |

(135)

Poté, co bylo na základě všech výše uvedených prvků stanoveno, že Mexiko je jedinou vhodnou reprezentativní zemí, která je k dispozici, nebylo nutné provést posouzení úrovně sociální a environmentální ochrany podle poslední věty čl. 2 odst. 6a písm. a) první odrážky základního nařízení.

3.3.2.5.   Závěr

Závěr

| (136) | S ohledem na výše uvedenou analýzu splnilo Mexiko kritéria stanovená v čl. 2 odst. 6a písm. a) první odrážce základního nařízení, aby mohlo být považováno za vhodnou reprezentativní zemi. |
| --- | --- |

(136)

S ohledem na výše uvedenou analýzu splnilo Mexiko kritéria stanovená v čl. 2 odst. 6a písm. a) první odrážce základního nařízení, aby mohlo být považováno za vhodnou reprezentativní zemi.

| (137) | Fangda Carbon New Material Co., Ltd., Liaoning Dantan Technology Group Co., Ltd. a CCCME ve svých připomínkách zdůraznily, že je třeba najít alternativní čtvrtou reprezentativní zemi. Žádná z těchto stran však alternativní reprezentativní zemi nenavrhla. Je třeba zdůraznit, že Komise na základě informací, které měla k dispozici, zjistila, že ze všech zemí s hospodářským rozvojem srovnatelným s ČLR vyrábějí výrobek, který je předmětem šetření, pouze Mexiko, Malajsie a Rusko. Z těchto tří zemí byly navíc příslušné údaje snadno dostupné pouze v Mexiku. |
| --- | --- |

(137)

Fangda Carbon New Material Co., Ltd., Liaoning Dantan Technology Group Co., Ltd. a CCCME ve svých připomínkách zdůraznily, že je třeba najít alternativní čtvrtou reprezentativní zemi. Žádná z těchto stran však alternativní reprezentativní zemi nenavrhla. Je třeba zdůraznit, že Komise na základě informací, které měla k dispozici, zjistila, že ze všech zemí s hospodářským rozvojem srovnatelným s ČLR vyrábějí výrobek, který je předmětem šetření, pouze Mexiko, Malajsie a Rusko. Z těchto tří zemí byly navíc příslušné údaje snadno dostupné pouze v Mexiku.

| (138) | S ohledem na uvedená zjištění a při celkovém uvážení všech relevantních skutečností se Komise prozatímně rozhodla použít Mexiko jako vhodnou reprezentativní zemi pro účely stanovení běžné hodnoty čínských vyvážejících výrobců podle čl. 2 odst. 6a základního nařízení a společnost GrafTech Mexico se sídlem v Mexiku podle čl. 2 odst. 6a písm. a) první odrážky základního nařízení. |
| --- | --- |

(138)

S ohledem na uvedená zjištění a při celkovém uvážení všech relevantních skutečností se Komise prozatímně rozhodla použít Mexiko jako vhodnou reprezentativní zemi pro účely stanovení běžné hodnoty čínských vyvážejících výrobců podle čl. 2 odst. 6a základního nařízení a společnost GrafTech Mexico se sídlem v Mexiku podle čl. 2 odst. 6a písm. a) první odrážky základního nařízení.

3.3.3.   Zdroje použité ke stanovení nezkreslených nákladů na výrobní faktory

Zdroje použité ke stanovení nezkreslených nákladů na výrobní faktory

| (139) | Na základě informací předložených zúčastněnými stranami a dalších příslušných informací dostupných ve spisu Komise v první poznámce uvedla počáteční seznam výrobních faktorů, jako jsou materiály, energie a pracovní síla, používaných při výrobě výrobku, který je předmětem šetření. |
| --- | --- |

(139)

Na základě informací předložených zúčastněnými stranami a dalších příslušných informací dostupných ve spisu Komise v první poznámce uvedla počáteční seznam výrobních faktorů, jako jsou materiály, energie a pracovní síla, používaných při výrobě výrobku, který je předmětem šetření.

| (140) | V souladu s čl. 2 odst. 6a písm. a) základního nařízení Komise rovněž určila zdroje, které mají být použity ke stanovení nezkreslených cen a referenčních hodnot. Hlavní zdroj, který Komise navrhla použít, zahrnoval databázi Global Trade Atlas (dále jen „GTA“). V téže poznámce Komise určila kódy výrobních faktorů v harmonizovaném systému (HS), které byly na základě informací poskytnutých zúčastněnými stranami původně zvažovány pro analýzu údajů z databáze GTA. |
| --- | --- |

(140)

V souladu s čl. 2 odst. 6a písm. a) základního nařízení Komise rovněž určila zdroje, které mají být použity ke stanovení nezkreslených cen a referenčních hodnot. Hlavní zdroj, který Komise navrhla použít, zahrnoval databázi Global Trade Atlas (dále jen „GTA“). V téže poznámce Komise určila kódy výrobních faktorů v harmonizovaném systému (HS), které byly na základě informací poskytnutých zúčastněnými stranami původně zvažovány pro analýzu údajů z databáze GTA.

| (141) | Komise vyzvala zúčastněné strany, aby se vyjádřily a navrhly snadno dostupné informace o nezkreslených hodnotách pro každý z výrobních faktorů uvedených ve zmíněné poznámce. |
| --- | --- |

(141)

Komise vyzvala zúčastněné strany, aby se vyjádřily a navrhly snadno dostupné informace o nezkreslených hodnotách pro každý z výrobních faktorů uvedených ve zmíněné poznámce.

| (142) | Ve druhé poznámce Komise následně aktualizovala seznam výrobních faktorů na základě připomínek stran a informací předložených vyvážejícími výrobci zařazenými do vzorku v odpovědi na dotazník. |
| --- | --- |

(142)

Ve druhé poznámce Komise následně aktualizovala seznam výrobních faktorů na základě připomínek stran a informací předložených vyvážejícími výrobci zařazenými do vzorku v odpovědi na dotazník.

| (143) | Ve druhé poznámce Komise navrhla použít ke stanovení ceny ropného koksu (HS 2713 12) místo mexické dovozní ceny malajsijské údaje o dovozu, a to na základě připomínek vyvážejících výrobců a Evropského sdružení uhlíku a grafitu, že statistiky dovozu ropného koksu do Mexika dostatečně neodrážely jakostní třídu jehličkového koksu používaného při výrobě sad uhlíkových elektrod. |
| --- | --- |

(143)

Ve druhé poznámce Komise navrhla použít ke stanovení ceny ropného koksu (HS 2713 12) místo mexické dovozní ceny malajsijské údaje o dovozu, a to na základě připomínek vyvážejících výrobců a Evropského sdružení uhlíku a grafitu, že statistiky dovozu ropného koksu do Mexika dostatečně neodrážely jakostní třídu jehličkového koksu používaného při výrobě sad uhlíkových elektrod.

| (144) | V návaznosti na druhou poznámku několik stran tvrdilo, že by Komise ke stanovení ceny ropného koksu (HS 2713 12) neměla použít malajsijské údaje o dovozu, jelikož množství uvedené v malajsijských statistikách je velmi nízké a není reprezentativní. |
| --- | --- |

(144)

V návaznosti na druhou poznámku několik stran tvrdilo, že by Komise ke stanovení ceny ropného koksu (HS 2713 12) neměla použít malajsijské údaje o dovozu, jelikož množství uvedené v malajsijských statistikách je velmi nízké a není reprezentativní.

| (145) | Komise toto tvrzení přijala a rozhodla se prozatímně stanovit referenční hodnotu pro ropný koks na základě mexické dovozní ceny. |
| --- | --- |

(145)

Komise toto tvrzení přijala a rozhodla se prozatímně stanovit referenční hodnotu pro ropný koks na základě mexické dovozní ceny.

| (146) | Ve druhé poznámce Komise dále uvedla, že do Mexika není dovážen černouhelný dehet (HS 2708 20), a rozhodla se proto ke stanovení uvedené referenční hodnoty použít Malajsii. |
| --- | --- |

(146)

Ve druhé poznámce Komise dále uvedla, že do Mexika není dovážen černouhelný dehet (HS 2708 20), a rozhodla se proto ke stanovení uvedené referenční hodnoty použít Malajsii.

| (147) | Komise konstatovala, že strany ve svých připomínkách k druhé poznámce nevznesly proti tomuto rozhodnutí námitky. |
| --- | --- |

(147)

Komise konstatovala, že strany ve svých připomínkách k druhé poznámce nevznesly proti tomuto rozhodnutí námitky.

| (148) | Jedna strana tvrdila, že metodika použitá ke stanovení mexické dovozní ceny CIF není správná, jelikož Komise použila stejný poměr nákladů na přepravu na základě specifického kódu HS (tj. 2713) pro každou vyvážející zemi a pro všechny referenční hodnoty. Kromě toho je použitý soubor údajů zastaralý, neboť poslední dostupné účetní období je z roku 2016. |
| --- | --- |

(148)

Jedna strana tvrdila, že metodika použitá ke stanovení mexické dovozní ceny CIF není správná, jelikož Komise použila stejný poměr nákladů na přepravu na základě specifického kódu HS (tj. 2713) pro každou vyvážející zemi a pro všechny referenční hodnoty. Kromě toho je použitý soubor údajů zastaralý, neboť poslední dostupné účetní období je z roku 2016.

| (149) | Ačkoli strana tvrdila, že metodika není správná, nebylo navrženo žádné alternativní řešení. Komise dospěla k závěru, že tento odhad je stále tím nejpřesnějším, jaký má k dispozici. |
| --- | --- |

(149)

Ačkoli strana tvrdila, že metodika není správná, nebylo navrženo žádné alternativní řešení. Komise dospěla k závěru, že tento odhad je stále tím nejpřesnějším, jaký má k dispozici.

| (150) | S ohledem na všechny informace předložené zúčastněnými stranami a shromážděné během inspekcí na místě byly za účelem určení běžné hodnoty v souladu s čl. 2 odst. 6a písm. a) základního nařízení identifikovány tyto výrobní faktory a jejich zdroje:









  Výrobní faktory uhlíkových elektrod |
| --- | --- |
| Výrobní faktor | Zbožový kód | Nezkreslená hodnota
  (v RMB) | Měrná jednotka |
| Suroviny |
| Ropný koks (kalcinovaný) | 2713 12 | 5 240 | tuna |
| Ropný koks (nekalcinovaný) | 2713 11 | 432 | tuna |
| Smola z černouhelného dehtu | 2708 10 | 8 640 | tuna |
| Smolný koks z černouhelného dehtu | 2708 20 | 3 917 | tuna |
| Koks a polokoks z černého uhlí | 2704 00 | 1 884 | tuna |
| Uhelný asfalt | 2715 00 | 6 113 | tuna |
| Uhlí | 2701 12 | 881 | tuna |
| Úlomky grafitu | 3801 90 | 13 048 | tuna |
| Spotřební materiál |
| Práce |
| Mzdy ve výrobním sektoru | [nepoužije se] | 13,37 | hodiny |
| Energie |
| Elektřina | [nepoužije se] | 1 138 | kWh |
| Zemní plyn | [nepoužije se] | 0,70 | m3 |
| Vedlejší produkty / odpad |
| Odpad grafitu | 3801 90 | 13 048 | tuna |
| Odpad karbidu křemíku | 2849 20 | 8 055 | tuna |

(150)

S ohledem na všechny informace předložené zúčastněnými stranami a shromážděné během inspekcí na místě byly za účelem určení běžné hodnoty v souladu s čl. 2 odst. 6a písm. a) základního nařízení identifikovány tyto výrobní faktory a jejich zdroje:

Výrobní faktory uhlíkových elektrod

Výrobní faktory uhlíkových elektrod

Výrobní faktor

Zbožový kód

Nezkreslená hodnota

(v RMB)

Měrná jednotka

Suroviny

Ropný koks (kalcinovaný)

2713 12

5 240

tuna

Ropný koks (nekalcinovaný)

2713 11

432

tuna

Smola z černouhelného dehtu

2708 10

8 640

tuna

Smolný koks z černouhelného dehtu

2708 20

3 917

tuna

Koks a polokoks z černého uhlí

2704 00

1 884

tuna

Uhelný asfalt

2715 00

6 113

tuna

Uhlí

2701 12

881

tuna

Úlomky grafitu

3801 90

13 048

tuna

Spotřební materiál

Práce

Mzdy ve výrobním sektoru

[nepoužije se]

13,37

hodiny

Energie

Elektřina

[nepoužije se]

1 138

kWh

Zemní plyn

[nepoužije se]

0,70

m3

3

Vedlejší produkty / odpad

Odpad grafitu

3801 90

13 048

tuna

Odpad karbidu křemíku

2849 20

8 055

tuna

3.3.3.1.   Suroviny používané ve výrobním procesu

Suroviny používané ve výrobním procesu

| (151) | Ke stanovení nezkreslené ceny surovin použila Komise jako základ váženou průměrnou cenu dovozu (CIF) do reprezentativní země, jak je uvedena v databázi GTA, ze všech třetích zemí kromě ČLR a zemí, které nejsou členy WTO a jsou uvedeny v příloze I nařízení Evropského parlamentu a Rady 2015/755 (75). Komise se rozhodla vyloučit dovoz z Číny, neboť dospěla k závěru, že není vhodné použít domácí ceny a náklady v Číně z důvodu existence podstatných zkreslení v souladu s čl. 2 odst. 6a písm. b) základního nařízení (viz oddíl 3.3.1 výše). Jelikož neexistují žádné důkazy, které by prokazovaly, že tatáž zkreslení neovlivňují stejnou měrou výrobky určené na vývoz, měla Komise za to, že tatáž zkreslení ovlivňují i vývoz. V případě Mexika nemělo vyloučení dovozu z ČLR a některých zemí, které nejsou členy WTO, významný dopad, neboť zbývající dovoz stále představoval přibližně 99 % celkového objemu dovozu do reprezentativní země. V Malajsii představoval dovoz z ČLR, pokud jde o dovoz smolného koksu z černouhelného dehtu, 55 % celkového dovozu. Vážená průměrná dovozní cena byla v příslušných případech upravena o dovozní cla. |
| --- | --- |

(151)

Ke stanovení nezkreslené ceny surovin použila Komise jako základ váženou průměrnou cenu dovozu (CIF) do reprezentativní země, jak je uvedena v databázi GTA, ze všech třetích zemí kromě ČLR a zemí, které nejsou členy WTO a jsou uvedeny v příloze I nařízení Evropského parlamentu a Rady 2015/755 (75). Komise se rozhodla vyloučit dovoz z Číny, neboť dospěla k závěru, že není vhodné použít domácí ceny a náklady v Číně z důvodu existence podstatných zkreslení v souladu s čl. 2 odst. 6a písm. b) základního nařízení (viz oddíl 3.3.1 výše). Jelikož neexistují žádné důkazy, které by prokazovaly, že tatáž zkreslení neovlivňují stejnou měrou výrobky určené na vývoz, měla Komise za to, že tatáž zkreslení ovlivňují i vývoz. V případě Mexika nemělo vyloučení dovozu z ČLR a některých zemí, které nejsou členy WTO, významný dopad, neboť zbývající dovoz stále představoval přibližně 99 % celkového objemu dovozu do reprezentativní země. V Malajsii představoval dovoz z ČLR, pokud jde o dovoz smolného koksu z černouhelného dehtu, 55 % celkového dovozu. Vážená průměrná dovozní cena byla v příslušných případech upravena o dovozní cla.

75

| (152) | U malého počtu výrobních faktorů představovaly skutečné náklady spolupracujících vyvážejících výrobců v období šetření zanedbatelný podíl celkových nákladů na suroviny. Jelikož hodnota použitá u těchto faktorů neměla citelný dopad na výpočty dumpingového rozpětí, a to bez ohledu na použitý zdroj, považovala Komise tyto výrobní faktory za spotřební materiál, jak je vysvětleno ve 166. bodě odůvodnění. |
| --- | --- |

(152)

U malého počtu výrobních faktorů představovaly skutečné náklady spolupracujících vyvážejících výrobců v období šetření zanedbatelný podíl celkových nákladů na suroviny. Jelikož hodnota použitá u těchto faktorů neměla citelný dopad na výpočty dumpingového rozpětí, a to bez ohledu na použitý zdroj, považovala Komise tyto výrobní faktory za spotřební materiál, jak je vysvětleno ve 166. bodě odůvodnění.

| (153) | Aby Komise dospěla k nezkresleným nákladům na dopravu, vyjádřila náklady na dopravu, které vznikly spolupracujícím vyvážejícím výrobcům při dodávkách surovin, jako procentní podíl na skutečných nákladech na tyto suroviny a poté uplatnila stejný procentní podíl na nezkreslené náklady na stejné suroviny. Komise měla za to, že v rámci tohoto šetření lze poměr mezi surovinami vyvážejícího výrobce a vykázanými náklady na dopravu opodstatněně použít jako ukazatel pro odhad nezkreslených nákladů na suroviny při dodání do závodu společnosti. |
| --- | --- |

(153)

Aby Komise dospěla k nezkresleným nákladům na dopravu, vyjádřila náklady na dopravu, které vznikly spolupracujícím vyvážejícím výrobcům při dodávkách surovin, jako procentní podíl na skutečných nákladech na tyto suroviny a poté uplatnila stejný procentní podíl na nezkreslené náklady na stejné suroviny. Komise měla za to, že v rámci tohoto šetření lze poměr mezi surovinami vyvážejícího výrobce a vykázanými náklady na dopravu opodstatněně použít jako ukazatel pro odhad nezkreslených nákladů na suroviny při dodání do závodu společnosti.

3.3.3.2.   Práce

Práce

| (154) | Komise využila statistiky MOP, které poskytují informace o průměrných měsíčních výdělcích zaměstnanců a průměrném počtu skutečně odpracovaných hodin týdně na zaměstnance v Mexiku v roce 2020. Měsíční výdělky nezahrnují náklady na sociální zabezpečení a daně hrazené zaměstnavatelem. Tyto informace jsou k dispozici v knihovně OECD za stejný rok (76). |
| --- | --- |

(154)

Komise využila statistiky MOP, které poskytují informace o průměrných měsíčních výdělcích zaměstnanců a průměrném počtu skutečně odpracovaných hodin týdně na zaměstnance v Mexiku v roce 2020. Měsíční výdělky nezahrnují náklady na sociální zabezpečení a daně hrazené zaměstnavatelem. Tyto informace jsou k dispozici v knihovně OECD za stejný rok (76).

76

3.3.3.3.   Elektřina

Elektřina

| (155) | Cenu elektřiny v Mexiku zveřejňuje Mexická komise pro elektřinu. Komise použila údaje o cenách průmyslové elektřiny zveřejněné v Úředním věstníku Mexika. |
| --- | --- |

(155)

Cenu elektřiny v Mexiku zveřejňuje Mexická komise pro elektřinu. Komise použila údaje o cenách průmyslové elektřiny zveřejněné v Úředním věstníku Mexika.

| (156) | V návaznosti na druhou poznámku společnost Liaoning Dantan Technology Group Co., Ltd. uvedla, že ceny elektřiny v Mexiku jsou zkreslené směrem nahoru, a proto by měly být sníženy, neboť rozvoj obnovitelných zdrojů energie byl narušen mexickým státem. |
| --- | --- |

(156)

V návaznosti na druhou poznámku společnost Liaoning Dantan Technology Group Co., Ltd. uvedla, že ceny elektřiny v Mexiku jsou zkreslené směrem nahoru, a proto by měly být sníženy, neboť rozvoj obnovitelných zdrojů energie byl narušen mexickým státem.

| (157) | Komise konstatovala, že kromě vágních prohlášení strana nepředložila žádné důkazy na podporu svého tvrzení. Tvrzení bylo proto zamítnuto. |
| --- | --- |

(157)

Komise konstatovala, že kromě vágních prohlášení strana nepředložila žádné důkazy na podporu svého tvrzení. Tvrzení bylo proto zamítnuto.

3.3.3.4.   Zemní plyn

Zemní plyn

| (158) | Komise použila cenu plynu pro průmyslové uživatele v Mexiku, kterou zveřejňuje Comisión Reguladora de Energía (77) ve svých pravidelných tiskových zprávách. Komise použila údaje o cenách průmyslového plynu v příslušném pásmu spotřeby v gigajoulech, které pokrývají období šetření. |
| --- | --- |

(158)

Komise použila cenu plynu pro průmyslové uživatele v Mexiku, kterou zveřejňuje Comisión Reguladora de Energía (77) ve svých pravidelných tiskových zprávách. Komise použila údaje o cenách průmyslového plynu v příslušném pásmu spotřeby v gigajoulech, které pokrývají období šetření.

77

3.3.3.5.   Odpad

Odpad

| (159) | Komise analyzovala účetní postupy čínských vyvážejících výrobců zařazených do vzorku týkající se vedlejších produktů a odpadu. Proto Komise upravila početně zjištěné výrobní náklady v souladu s účetními postupy jednotlivých společností týkajícími se vedlejších produktů a odpadu. |
| --- | --- |

(159)

Komise analyzovala účetní postupy čínských vyvážejících výrobců zařazených do vzorku týkající se vedlejších produktů a odpadu. Proto Komise upravila početně zjištěné výrobní náklady v souladu s účetními postupy jednotlivých společností týkajícími se vedlejších produktů a odpadu.

3.3.3.6.   Náklady na výrobní režii, prodejní, správní a režijní náklady, zisk a snížení hodnoty

Náklady na výrobní režii, prodejní, správní a režijní náklady, zisk a snížení hodnoty

| (160) | Podle čl. 2 odst. 6a písm. a) základního nařízení „[p]očetně zjištěná běžná hodnota zahrnuje nezkreslenou a přiměřenou částku pro správní, prodejní a režijní náklady a pro zisk“. Kromě toho je třeba zjistit hodnotu nákladů na výrobní režii k pokrytí nákladů, které nejsou zahrnuty do výše uvedených výrobních faktorů. |
| --- | --- |

(160)

Podle čl. 2 odst. 6a písm. a) základního nařízení „[p]očetně zjištěná běžná hodnota zahrnuje nezkreslenou a přiměřenou částku pro správní, prodejní a režijní náklady a pro zisk“. Kromě toho je třeba zjistit hodnotu nákladů na výrobní režii k pokrytí nákladů, které nejsou zahrnuty do výše uvedených výrobních faktorů.

[p]očetně zjištěná běžná hodnota zahrnuje nezkreslenou a přiměřenou částku pro správní, prodejní a režijní náklady a pro zisk

| (161) | Náklady na výrobní režii, které vznikly spolupracujícím vyvážejícím výrobcům, byly vyjádřeny jako podíl výrobních nákladů skutečně vzniklých vyvážejícím výrobcům. Tento procentní podíl byl uplatněn na nezkreslené výrobní náklady. |
| --- | --- |

(161)

Náklady na výrobní režii, které vznikly spolupracujícím vyvážejícím výrobcům, byly vyjádřeny jako podíl výrobních nákladů skutečně vzniklých vyvážejícím výrobcům. Tento procentní podíl byl uplatněn na nezkreslené výrobní náklady.

| (162) | Pro zjištění nezkreslené a přiměřené částky nákladů na výrobní režii, správních, prodejních a režijních nákladů a zisku vycházela Komise z finančních údajů společnosti GrafTech International Ltd pro správní, prodejní a režijní náklady a z finančních údajů společnosti Reotix Materiales Refractarios pro zisk. |
| --- | --- |

(162)

Pro zjištění nezkreslené a přiměřené částky nákladů na výrobní režii, správních, prodejních a režijních nákladů a zisku vycházela Komise z finančních údajů společnosti GrafTech International Ltd pro správní, prodejní a režijní náklady a z finančních údajů společnosti Reotix Materiales Refractarios pro zisk.

3.3.4.   Výpočet běžné hodnoty

Výpočet běžné hodnoty

| (163) | Na základě výše popsaných nezkreslených cen a referenčních hodnot Komise početně zjistila běžnou hodnotu podle typu výrobku na základě ceny ze závodu v souladu s čl. 2 odst. 6a písm. a) základního nařízení. |
| --- | --- |

(163)

Na základě výše popsaných nezkreslených cen a referenčních hodnot Komise početně zjistila běžnou hodnotu podle typu výrobku na základě ceny ze závodu v souladu s čl. 2 odst. 6a písm. a) základního nařízení.

| (164) | Za účelem stanovení nezkreslených výrobních nákladů pro každý právní subjekt vyrábějící a vyvážející dotčený výrobek nahradila Komise u každého vyvážejícího výrobce výrobní faktory nakupované jak od stran ve spojení, tak od stran, které nejsou ve spojení, výrobními faktory uvedenými v tabulce výše. |
| --- | --- |

(164)

Za účelem stanovení nezkreslených výrobních nákladů pro každý právní subjekt vyrábějící a vyvážející dotčený výrobek nahradila Komise u každého vyvážejícího výrobce výrobní faktory nakupované jak od stran ve spojení, tak od stran, které nejsou ve spojení, výrobními faktory uvedenými v tabulce výše.

| (165) | Za prvé, Komise stanovila nezkreslené výrobní náklady na základě výrobních faktorů pořizovaných každou z těchto společností. Poté uplatnila nezkreslené jednotkové náklady na skutečnou spotřebu jednotlivých výrobních faktorů u každého spolupracujícího vyvážejícího výrobce. Komise snížila výrobní náklady o nezkreslené náklady na vedlejší produkty opětovně použité ve výrobním procesu. |
| --- | --- |

(165)

Za prvé, Komise stanovila nezkreslené výrobní náklady na základě výrobních faktorů pořizovaných každou z těchto společností. Poté uplatnila nezkreslené jednotkové náklady na skutečnou spotřebu jednotlivých výrobních faktorů u každého spolupracujícího vyvážejícího výrobce. Komise snížila výrobní náklady o nezkreslené náklady na vedlejší produkty opětovně použité ve výrobním procesu.

| (166) | Za druhé, aby Komise dospěla k celkovým nezkresleným výrobním nákladům, připočetla náklady na výrobní režii. Náklady na výrobní režii, které vznikly spolupracujícím vyvážejícím výrobcům, byly navýšeny o náklady na spotřební materiál uvedené ve 152. bodě odůvodnění a následně vyjádřeny jako podíl výrobních nákladů skutečně vzniklých každému z vyvážejících výrobců. Tento procentní podíl byl uplatněn na nezkreslené výrobní náklady. |
| --- | --- |

(166)

Za druhé, aby Komise dospěla k celkovým nezkresleným výrobním nákladům, připočetla náklady na výrobní režii. Náklady na výrobní režii, které vznikly spolupracujícím vyvážejícím výrobcům, byly navýšeny o náklady na spotřební materiál uvedené ve 152. bodě odůvodnění a následně vyjádřeny jako podíl výrobních nákladů skutečně vzniklých každému z vyvážejících výrobců. Tento procentní podíl byl uplatněn na nezkreslené výrobní náklady.

| (167) | Nakonec Komise připočetla prodejní, správní a režijní náklady a zisk, které byly vyjádřeny jako procento z nákladů na prodané zboží a použity na nezkreslené celkové výrobní náklady (tj. správní, prodejní a režijní náklady činily 12,0 % a zisk činil 8,9 %). |
| --- | --- |

(167)

Nakonec Komise připočetla prodejní, správní a režijní náklady a zisk, které byly vyjádřeny jako procento z nákladů na prodané zboží a použity na nezkreslené celkové výrobní náklady (tj. správní, prodejní a režijní náklady činily 12,0 % a zisk činil 8,9 %).

| (168) | Na tomto základě Komise vypočítala běžnou hodnotu podle typu výrobku na základě ceny ze závodu v souladu s čl. 2 odst. 6a písm. a) základního nařízení. |
| --- | --- |

(168)

Na tomto základě Komise vypočítala běžnou hodnotu podle typu výrobku na základě ceny ze závodu v souladu s čl. 2 odst. 6a písm. a) základního nařízení.

3.4.   Vývozní cena

Vývozní cena

| (169) | Společnost Liaoning Dantan Technology Group Co., Ltd. vyvážela veškerou výrobu dotčeného výrobku prostřednictvím dvou obchodníků ve spojení v Číně. Další vyvážející výrobce – společnost Chengdu Rongguang Carbon Co., Ltd., která je součástí skupiny Fangda Carbon New Material Co., Ltd., – vyvážel prostřednictvím obchodníka ve spojení v Číně pouze část své výroby dotčeného výrobku. Naproti tomu společnost Nantong Yangzi Carbon Co., Ltd. prodávala do Unie pouze přímo. |
| --- | --- |

(169)

Společnost Liaoning Dantan Technology Group Co., Ltd. vyvážela veškerou výrobu dotčeného výrobku prostřednictvím dvou obchodníků ve spojení v Číně. Další vyvážející výrobce – společnost Chengdu Rongguang Carbon Co., Ltd., která je součástí skupiny Fangda Carbon New Material Co., Ltd., – vyvážel prostřednictvím obchodníka ve spojení v Číně pouze část své výroby dotčeného výrobku. Naproti tomu společnost Nantong Yangzi Carbon Co., Ltd. prodávala do Unie pouze přímo.

| (170) | U všech tří vyvážejících výrobců zařazených do vzorku tudíž vývozní cena byla cenou, která byla nebo má být skutečně zaplacena za dotčený výrobek při prodeji na vývoz do Unie v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení. |
| --- | --- |

(170)

U všech tří vyvážejících výrobců zařazených do vzorku tudíž vývozní cena byla cenou, která byla nebo má být skutečně zaplacena za dotčený výrobek při prodeji na vývoz do Unie v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení.

3.5.   Srovnání

Srovnání

| (171) | Komise srovnala běžnou hodnotu a vývozní cenu vyvážejících výrobců zařazených do vzorku na základě ceny ze závodu. |
| --- | --- |

(171)

Komise srovnala běžnou hodnotu a vývozní cenu vyvážejících výrobců zařazených do vzorku na základě ceny ze závodu.

| (172) | Pokud to odůvodňovala potřeba zajistit spravedlivé srovnání, upravila Komise běžnou hodnotu a/nebo vývozní cenu o rozdíly, které mají vliv na ceny a srovnatelnost cen, v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení. Byly provedeny úpravy týkající se nákladů na dopravu, pojištění, manipulaci a nakládku, úvěrových nákladů, bankovních poplatků, provizí a cel. |
| --- | --- |

(172)

Pokud to odůvodňovala potřeba zajistit spravedlivé srovnání, upravila Komise běžnou hodnotu a/nebo vývozní cenu o rozdíly, které mají vliv na ceny a srovnatelnost cen, v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení. Byly provedeny úpravy týkající se nákladů na dopravu, pojištění, manipulaci a nakládku, úvěrových nákladů, bankovních poplatků, provizí a cel.

| (173) | Jelikož Liaoning Dantan Technology Group Co., Ltd. a Chengdu Rongguang Carbon Co., Ltd., součást skupiny Fangda Carbon New Material Co., Ltd., vyvážely prostřednictvím obchodníka ve spojení v Číně, upravila Komise vývozní ceny těchto společností v souladu s čl. 2 odst. 10 písm. i) základního nařízení, neboť tito obchodníci jednali jako obchodní zástupci vykonávající svou činnost za úplatu formou provize. Úprava se rovnala prodejním, správním a režijním nákladům a zisku obchodníka. |
| --- | --- |

(173)

Jelikož Liaoning Dantan Technology Group Co., Ltd. a Chengdu Rongguang Carbon Co., Ltd., součást skupiny Fangda Carbon New Material Co., Ltd., vyvážely prostřednictvím obchodníka ve spojení v Číně, upravila Komise vývozní ceny těchto společností v souladu s čl. 2 odst. 10 písm. i) základního nařízení, neboť tito obchodníci jednali jako obchodní zástupci vykonávající svou činnost za úplatu formou provize. Úprava se rovnala prodejním, správním a režijním nákladům a zisku obchodníka.

3.6.   Dumpingová rozpětí

Dumpingová rozpětí

| (174) | U spolupracujících vyvážejících výrobců zařazených do vzorku Komise srovnávala váženou průměrnou běžnou hodnotu každého typu obdobného výrobku s váženou průměrnou vývozní cenou odpovídajícího typu dotčeného výrobku podle čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení. |
| --- | --- |

(174)

U spolupracujících vyvážejících výrobců zařazených do vzorku Komise srovnávala váženou průměrnou běžnou hodnotu každého typu obdobného výrobku s váženou průměrnou vývozní cenou odpovídajícího typu dotčeného výrobku podle čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení.

| (175) | Na tomto základě činí prozatímní vážená průměrná dumpingová rozpětí vyjádřená jako procentní podíl z ceny CIF s dodáním na hranice Unie před proclením:






  Společnost | Prozatímní dumpingové rozpětí |
| --- | --- | --- |
| Fangda Group složená ze čtyř výrobců | 24,5  % |
| Liaoning Dantan Technology Group Co., Ltd. | 17,5  % |
| Nantong Yangzi Carbon Co., Ltd. | 24,5  % |

(175)

Na tomto základě činí prozatímní vážená průměrná dumpingová rozpětí vyjádřená jako procentní podíl z ceny CIF s dodáním na hranice Unie před proclením:

Společnost

Prozatímní dumpingové rozpětí

Fangda Group složená ze čtyř výrobců

24,5  %

Liaoning Dantan Technology Group Co., Ltd.

17,5  %

Nantong Yangzi Carbon Co., Ltd.

24,5  %

| (176) | Pro spolupracující vyvážející výrobce, kteří nebyli zařazeni do vzorku, vypočetla Komise vážené průměrné dumpingové rozpětí v souladu s čl. 9 odst. 6 základního nařízení. Toto rozpětí bylo tudíž stanoveno na základě rozpětí u vyvážejících výrobců zařazených do vzorku. |
| --- | --- |

(176)

Pro spolupracující vyvážející výrobce, kteří nebyli zařazeni do vzorku, vypočetla Komise vážené průměrné dumpingové rozpětí v souladu s čl. 9 odst. 6 základního nařízení. Toto rozpětí bylo tudíž stanoveno na základě rozpětí u vyvážejících výrobců zařazených do vzorku.

| (177) | Na tomto základě činí prozatímní dumpingové rozpětí spolupracujících vyvážejících výrobců, kteří nebyli zařazeni do vzorku, 21,6 %. |
| --- | --- |

(177)

Na tomto základě činí prozatímní dumpingové rozpětí spolupracujících vyvážejících výrobců, kteří nebyli zařazeni do vzorku, 21,6 %.

| (178) | U všech ostatních vyvážejících výrobců v Číně stanovila Komise dumpingové rozpětí na základě dostupných údajů v souladu s článkem 18 základního nařízení. Za tímto účelem Komise určila úroveň spolupráce vyvážejících výrobců. Úroveň spolupráce představuje objem vývozu spolupracujících vyvážejících výrobců do Unie, vyjádřený jako podíl na celkovém dovozu z dotčené země do Unie v období šetření, který byl stanoven na základě údajů Eurostatu. |
| --- | --- |

(178)

U všech ostatních vyvážejících výrobců v Číně stanovila Komise dumpingové rozpětí na základě dostupných údajů v souladu s článkem 18 základního nařízení. Za tímto účelem Komise určila úroveň spolupráce vyvážejících výrobců. Úroveň spolupráce představuje objem vývozu spolupracujících vyvážejících výrobců do Unie, vyjádřený jako podíl na celkovém dovozu z dotčené země do Unie v období šetření, který byl stanoven na základě údajů Eurostatu.

| (179) | Úroveň spolupráce je v tomto případě nízká, jelikož dovoz spolupracujících vyvážejících výrobců představoval pouze přibližně 62 % celkového vývozu do Unie během období šetření. Na tomto základě považovala Komise za vhodné stanovit celostátní dumpingové rozpětí platné pro všechny ostatní nespolupracující vyvážející výrobce na úrovni nejvyššího dumpingového rozpětí stanoveného pro typ výrobku prodávaný v reprezentativních množstvích vyvážejícím výrobcem s nejvyšším zjištěným dumpingovým rozpětím. Takto stanovené dumpingové rozpětí činilo 66,5 %. |
| --- | --- |

(179)

Úroveň spolupráce je v tomto případě nízká, jelikož dovoz spolupracujících vyvážejících výrobců představoval pouze přibližně 62 % celkového vývozu do Unie během období šetření. Na tomto základě považovala Komise za vhodné stanovit celostátní dumpingové rozpětí platné pro všechny ostatní nespolupracující vyvážející výrobce na úrovni nejvyššího dumpingového rozpětí stanoveného pro typ výrobku prodávaný v reprezentativních množstvích vyvážejícím výrobcem s nejvyšším zjištěným dumpingovým rozpětím. Takto stanovené dumpingové rozpětí činilo 66,5 %.

| (180) | Prozatímní dumpingová rozpětí vyjádřená jako procentní podíl z ceny CIF s dodáním na hranice Unie před proclením činí:






  Společnost | Prozatímní dumpingové rozpětí |
| --- | --- | --- |
| Fangda Group složená ze čtyř výrobců | 24,5  % |
| Liaoning Dantan Technology Group Co., Ltd. | 17,5  % |
| Nantong Yangzi Carbon Co., Ltd. | 24,5  % |
| Ostatní spolupracující společnosti | 21,6  % |
| Všechny ostatní společnosti | 66,5  % |

(180)

Prozatímní dumpingová rozpětí vyjádřená jako procentní podíl z ceny CIF s dodáním na hranice Unie před proclením činí:

Společnost

Prozatímní dumpingové rozpětí

Fangda Group složená ze čtyř výrobců

24,5  %

Liaoning Dantan Technology Group Co., Ltd.

17,5  %

Nantong Yangzi Carbon Co., Ltd.

24,5  %

Ostatní spolupracující společnosti

21,6  %

Všechny ostatní společnosti

66,5  %

4.   ÚJMA

ÚJMA

4.1.   Definice výrobního odvětví Unie a výroby v Unii

Definice výrobního odvětví Unie a výroby v Unii

| (181) | Obdobný výrobek v Unii v období šetření vyrábělo pět společností nebo skupin společností. Tito výrobci představují „výrobní odvětví Unie“ ve smyslu čl. 4 odst. 1 základního nařízení. |
| --- | --- |

(181)

Obdobný výrobek v Unii v období šetření vyrábělo pět společností nebo skupin společností. Tito výrobci představují „výrobní odvětví Unie“ ve smyslu čl. 4 odst. 1 základního nařízení.

| (182) | Celková výroba v Unii během období šetření byla stanovena na přibližně 164 460 tun. Tento údaj určila Komise na základě informací poskytnutých výrobci v Unii. Jak je uvedeno v 13. bodě odůvodnění, tři výrobci v Unii zařazení do vzorku představovali více než 55 % celkového objemu výroby a více než 65 % prodeje obdobného výrobku v Unii. |
| --- | --- |

(182)

Celková výroba v Unii během období šetření byla stanovena na přibližně 164 460 tun. Tento údaj určila Komise na základě informací poskytnutých výrobci v Unii. Jak je uvedeno v 13. bodě odůvodnění, tři výrobci v Unii zařazení do vzorku představovali více než 55 % celkového objemu výroby a více než 65 % prodeje obdobného výrobku v Unii.

| (183) | Žadatelé požádali o vyloučení společnosti Sangraf Italy z definice výrobního odvětví Unie, protože jak společnost Sangraf Italy, tak její společnost ve spojení Sangraf Henan z ČLR jsou plně ovládány skupinou Gaoshuo Group (Hongkong) se sídlem v Hongkongu, která je v konečném důsledku vlastněna společností Sanergy Group Limited, zaregistrovanou na Kajmanských ostrovech. |
| --- | --- |

(183)

Žadatelé požádali o vyloučení společnosti Sangraf Italy z definice výrobního odvětví Unie, protože jak společnost Sangraf Italy, tak její společnost ve spojení Sangraf Henan z ČLR jsou plně ovládány skupinou Gaoshuo Group (Hongkong) se sídlem v Hongkongu, která je v konečném důsledku vlastněna společností Sanergy Group Limited, zaregistrovanou na Kajmanských ostrovech.

| (184) | Šetření ukázalo, že společnost Sangraf Italy dovážela spojníky od své společnosti ve spojení v ČLR, ale těla uhlíkových elektrod vyráběla v Narni v Itálii. Společnost Sangraf rovněž prokázala, že v EU působí s určitým stupněm provozní samostatnosti. Společnost Sangraf Italy je řízena z Itálie, zatímco skupina (Sangraf international) je řízena z USA. Z hlediska držby akcií je nejvyšší ovládající mateřská společnost zaregistrována na Kajmanských ostrovech. Společnost Sangraf Italy je rovněž řádným členem Evropského sdružení uhlíku a grafitu. |
| --- | --- |

(184)

Šetření ukázalo, že společnost Sangraf Italy dovážela spojníky od své společnosti ve spojení v ČLR, ale těla uhlíkových elektrod vyráběla v Narni v Itálii. Společnost Sangraf rovněž prokázala, že v EU působí s určitým stupněm provozní samostatnosti. Společnost Sangraf Italy je řízena z Itálie, zatímco skupina (Sangraf international) je řízena z USA. Z hlediska držby akcií je nejvyšší ovládající mateřská společnost zaregistrována na Kajmanských ostrovech. Společnost Sangraf Italy je rovněž řádným členem Evropského sdružení uhlíku a grafitu.

| (185) | Na základě těchto úvah byla společnost Sangraf Italy v souladu s článkem 4 základního nařízení považována za součást výrobního odvětví Unie. Žádost o vyloučení společnosti Sangraf Italy z definice výrobního odvětví Unie byla proto zamítnuta. |
| --- | --- |

(185)

Na základě těchto úvah byla společnost Sangraf Italy v souladu s článkem 4 základního nařízení považována za součást výrobního odvětví Unie. Žádost o vyloučení společnosti Sangraf Italy z definice výrobního odvětví Unie byla proto zamítnuta.

4.2.   Spotřeba v Unii

Spotřeba v Unii

| (186) | Spotřebu v Unii určila Komise na základě informací poskytnutých výrobním odvětvím Unie a objemu dovozu (úroveň TARIC) podle údajů Eurostatu. |
| --- | --- |

(186)

Spotřebu v Unii určila Komise na základě informací poskytnutých výrobním odvětvím Unie a objemu dovozu (úroveň TARIC) podle údajů Eurostatu.

| (187) | Spotřeba v Unii se vyvíjela takto:

  Tabulka 1


  Spotřeba v Unii (v tunách) | 2017 | 2018 | 2019 | Období šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Celková spotřeba v Unii | 175 738 | 181 070 | 153 706 | 132 454 |
| Index | 100 | 103 | 87 | 75 |
| Zdroj: Eurostat (Comext) a výrobní odvětví Unie.
  Pozn.: Byla provedena úprava u dovozu pod kódem TARIC 8545 11 00 90 za účelem vyloučení uhlíkových elektrod o zdánlivé hustotě nižší než 1,5 g/cm3 nebo o elektrickém odporu větším než 7,0 μΩ.m. Tato úprava spočívala ve vynětí 7,5 % celkového vývozu z hlediska objemu a 3,3 % celkového vývozu z hlediska hodnoty. Tato úprava se řídila metodikou použitou v podnětu, která byla založena na podílu uhlíkových elektrod RP na celosvětové spotřebě uhlíkových elektrod (s výjimkou Číny) za rok 2019 (*). Jinými slovy, 7,5 % celkového objemu elektrod spotřebovaných mimo Čínu tvořily v roce 2019 elektrody RP. Podíl elektrod RP na celkové hodnotě elektrod spotřebovaných mimo Čínu v roce 2019 činil 3,3 %.






  (*) | Poslední rok, který měly útvary Komise k dispozici. To bylo považováno za dostačující, neboť toto číslo nevykazuje vysokou volatilitu. |

(187)

Spotřeba v Unii se vyvíjela takto:

Tabulka 1

Tabulka 1

Spotřeba v Unii (v tunách)

Spotřeba v Unii (v tunách)

2017

2018

2019

Období šetření

Celková spotřeba v Unii

175 738

181 070

153 706

132 454

Index

100

103

87

75

Zdroj: Eurostat (Comext) a výrobní odvětví Unie.

Pozn.: Byla provedena úprava u dovozu pod kódem TARIC 8545 11 00 90 za účelem vyloučení uhlíkových elektrod o zdánlivé hustotě nižší než 1,5 g/cm3 nebo o elektrickém odporu větším než 7,0 μΩ.m. Tato úprava spočívala ve vynětí 7,5 % celkového vývozu z hlediska objemu a 3,3 % celkového vývozu z hlediska hodnoty. Tato úprava se řídila metodikou použitou v podnětu, která byla založena na podílu uhlíkových elektrod RP na celosvětové spotřebě uhlíkových elektrod (s výjimkou Číny) za rok 2019 (*). Jinými slovy, 7,5 % celkového objemu elektrod spotřebovaných mimo Čínu tvořily v roce 2019 elektrody RP. Podíl elektrod RP na celkové hodnotě elektrod spotřebovaných mimo Čínu v roce 2019 činil 3,3 %.

3

(*)

Poslední rok, který měly útvary Komise k dispozici. To bylo považováno za dostačující, neboť toto číslo nevykazuje vysokou volatilitu.

| (188) | V posuzovaném období klesla spotřeba uhlíkových elektrod v Unii o 25 %. V letech 2017 a 2018 byla spotřeba vysoká, což bylo způsobeno vysokou poptávkou ocelářského průmyslu Unie, který se zotavoval z krize v ocelářství. Kromě toho si výrobci oceli v situaci náhlého zvýšení cen uhlíkových elektrod vytvářeli zásoby těchto elektrod v obavě z dalšího zvýšení cen. V roce 2019 klesla výroba oceli z elektrických obloukových pecí podle údajů svazu Eurofer ve srovnání s rokem 2018 na nízkou hodnotu (–6,6 %). Poptávka po uhlíkových elektrodách se snížila. Vzhledem k tomu, že cena uhlíkových elektrod výrazně klesla, nebylo již pro navazující odvětví nutné vytvářet zásoby. V důsledku toho výrobci oceli své zásoby uhlíkových elektrod snižovali. V roce 2020 poklesla poptávka v důsledku výskytu onemocnění COVID-19 ještě více. |
| --- | --- |

(188)

V posuzovaném období klesla spotřeba uhlíkových elektrod v Unii o 25 %. V letech 2017 a 2018 byla spotřeba vysoká, což bylo způsobeno vysokou poptávkou ocelářského průmyslu Unie, který se zotavoval z krize v ocelářství. Kromě toho si výrobci oceli v situaci náhlého zvýšení cen uhlíkových elektrod vytvářeli zásoby těchto elektrod v obavě z dalšího zvýšení cen. V roce 2019 klesla výroba oceli z elektrických obloukových pecí podle údajů svazu Eurofer ve srovnání s rokem 2018 na nízkou hodnotu (–6,6 %). Poptávka po uhlíkových elektrodách se snížila. Vzhledem k tomu, že cena uhlíkových elektrod výrazně klesla, nebylo již pro navazující odvětví nutné vytvářet zásoby. V důsledku toho výrobci oceli své zásoby uhlíkových elektrod snižovali. V roce 2020 poklesla poptávka v důsledku výskytu onemocnění COVID-19 ještě více.

4.3.   Dovoz z dotčené země

Dovoz z dotčené země

4.3.1.   Objem dovozu z dotčené země a jeho podíl na trhu

Objem dovozu z dotčené země a jeho podíl na trhu

| (189) | Objem dovozu stanovila Komise na základě databáze Comext. Podíl dovozu na trhu byl stanoven na základě údajů o dovozu a údajů o prodeji výrobního odvětví Unie na trhu Unie. |
| --- | --- |

(189)

Objem dovozu stanovila Komise na základě databáze Comext. Podíl dovozu na trhu byl stanoven na základě údajů o dovozu a údajů o prodeji výrobního odvětví Unie na trhu Unie.

| (190) | Dovoz z dotčené země se vyvíjel takto:

  Tabulka 2


  Objem dovozu (v tunách) a podíl na trhu | 2017 | 2018 | 2019 | Období šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Objem dovozu z Číny | 42 256 | 43 180 | 45 932 | 47 429 |
| Index | 100 | 102 | 109 | 112 |
| Podíl na trhu (v %) | 24,0 | 23,8 | 29,9 | 35,8 |
| Index | 100 | 99 | 124 | 149 |
| Zdroj: Eurostat (Comext), výrobní odvětví Unie. |

(190)

Dovoz z dotčené země se vyvíjel takto:

Tabulka 2

Tabulka 2

Objem dovozu (v tunách) a podíl na trhu

Objem dovozu (v tunách) a podíl na trhu

2017

2018

2019

Období šetření

Objem dovozu z Číny

42 256

43 180

45 932

47 429

Index

Index

100

100

102

102

109

109

112

112

Podíl na trhu (v %)

24,0

23,8

29,9

35,8

Index

Index

100

100

99

99

124

124

149

149

Zdroj: Eurostat (Comext), výrobní odvětví Unie.

| (191) | V kontextu klesající spotřeby se čínský dovoz zvýšil na úkor výrobního odvětví Unie. Objem dovozu z Číny se během posuzovaného období zvýšil o 12 % a jeho podíl na trhu se zvýšil o 49 %, přičemž v období šetření dosáhl 35,8 % (+11,8 procentního bodu). Podíl výrobního odvětví Unie na trhu se snížil o 6,4 procentního bodu z 60,0 % v roce 2017 na 53,6 % v roce 2020 (tabulka 5). Podíl ostatních zemí na trhu klesl v posuzovaném období na 10,6 % (–5,3 procentního bodu) (tabulka 11). |
| --- | --- |

(191)

V kontextu klesající spotřeby se čínský dovoz zvýšil na úkor výrobního odvětví Unie. Objem dovozu z Číny se během posuzovaného období zvýšil o 12 % a jeho podíl na trhu se zvýšil o 49 %, přičemž v období šetření dosáhl 35,8 % (+11,8 procentního bodu). Podíl výrobního odvětví Unie na trhu se snížil o 6,4 procentního bodu z 60,0 % v roce 2017 na 53,6 % v roce 2020 (tabulka 5). Podíl ostatních zemí na trhu klesl v posuzovaném období na 10,6 % (–5,3 procentního bodu) (tabulka 11).

4.3.2.   Ceny dovozu z dotčené země a cenové podbízení

Ceny dovozu z dotčené země a cenové podbízení

| (192) | Ceny dovozu stanovila Komise na základě databáze Eurostatu Comext. Cenové podbízení u dovozu bylo stanoveno na základě odpovědí výrobců v Unii zařazených do vzorku a čínských vyvážejících výrobců v dotazníku. |
| --- | --- |

(192)

Ceny dovozu stanovila Komise na základě databáze Eurostatu Comext. Cenové podbízení u dovozu bylo stanoveno na základě odpovědí výrobců v Unii zařazených do vzorku a čínských vyvážejících výrobců v dotazníku.

| (193) | Průměrná cena dovozu z dotčené země se vyvíjela takto:

  Tabulka 3


  Dovozní ceny (EUR/tuna) | 2017 | 2018 | 2019 | Období šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Čína | 4 152 | 9 710 | 4 845 | 2 077 |
| Index | 100 | 234 | 117 | 50 |
| Zdroj: Eurostat (Comext). |

(193)

Průměrná cena dovozu z dotčené země se vyvíjela takto:

Tabulka 3

Tabulka 3

Dovozní ceny (EUR/tuna)

Dovozní ceny (EUR/tuna)

2017

2018

2019

Období šetření

Čína

4 152

9 710

4 845

2 077

Index

Index

100

100

234

234

117

117

50

50

Zdroj: Eurostat (Comext).

| (194) | Průměrné dovozní ceny z Číny byly od roku 2019 výrazně nižší než ceny a náklady výrobního odvětví Unie. Průměrné dovozní ceny z Číny během posuzovaného období klesly o 50 %, zatímco výrobní náklady výrobního odvětví Unie podle údajů poskytnutých výrobci v Unii zařazenými do vzorku vzrostly (viz tabulka 7). Zpočátku dovozní ceny vystoupaly na velmi vysoké úrovně, v roce 2018 dosáhly svého vrcholu a poté začaly strmě klesat. Po cenovém vrcholu v roce 2018 byl tento pokles cen čínského dovozu výraznější než pokles prodejních cen v Unii. |
| --- | --- |

(194)

Průměrné dovozní ceny z Číny byly od roku 2019 výrazně nižší než ceny a náklady výrobního odvětví Unie. Průměrné dovozní ceny z Číny během posuzovaného období klesly o 50 %, zatímco výrobní náklady výrobního odvětví Unie podle údajů poskytnutých výrobci v Unii zařazenými do vzorku vzrostly (viz tabulka 7). Zpočátku dovozní ceny vystoupaly na velmi vysoké úrovně, v roce 2018 dosáhly svého vrcholu a poté začaly strmě klesat. Po cenovém vrcholu v roce 2018 byl tento pokles cen čínského dovozu výraznější než pokles prodejních cen v Unii.

| (195) | Cenové podbízení v období šetření Komise stanovila srovnáním:






  (1) | vážených průměrných prodejních cen výrobců v Unii zařazených ve vzorku účtovaných odběratelům na trhu Unie, kteří nejsou ve spojení, podle typu výrobku, upravených na úroveň ceny ze závodu; a |
| --- | --- | --- |

(195)

Cenové podbízení v období šetření Komise stanovila srovnáním:

(1)

vážených průměrných prodejních cen výrobců v Unii zařazených ve vzorku účtovaných odběratelům na trhu Unie, kteří nejsou ve spojení, podle typu výrobku, upravených na úroveň ceny ze závodu; a

| (2) | odpovídajících vážených průměrných cen podle typu výrobku z dovozu spolupracujících čínských výrobců zařazených do vzorku, které byly účtovány prvnímu nezávislému odběrateli na trhu Unie, stanovených na základě cen CIF (náklady, pojištění a přepravné), s příslušnou úpravou o náklady na celní odbavení a náklady po dovozu. |
| --- | --- |

(2)

odpovídajících vážených průměrných cen podle typu výrobku z dovozu spolupracujících čínských výrobců zařazených do vzorku, které byly účtovány prvnímu nezávislému odběrateli na trhu Unie, stanovených na základě cen CIF (náklady, pojištění a přepravné), s příslušnou úpravou o náklady na celní odbavení a náklady po dovozu.

| (196) | Toto cenové srovnání bylo provedeno u jednotlivých typů transakcí na stejné obchodní úrovni, v případě potřeby s náležitou úpravou a po odečtení rabatů a slev. Výsledek srovnání byl vyjádřen jako procentní podíl teoretického obratu výrobců v Unii zařazených do vzorku v období šetření. Ze srovnání vyplynulo vážené průměrné rozpětí cenového podbízení dovozu z dotčené země na trhu Unie ve výši 51,2 %. Bylo zjištěno, že veškerý objem dovozu, u nějž bylo párování, se podbízel cenám v Unii. |
| --- | --- |

(196)

Toto cenové srovnání bylo provedeno u jednotlivých typů transakcí na stejné obchodní úrovni, v případě potřeby s náležitou úpravou a po odečtení rabatů a slev. Výsledek srovnání byl vyjádřen jako procentní podíl teoretického obratu výrobců v Unii zařazených do vzorku v období šetření. Ze srovnání vyplynulo vážené průměrné rozpětí cenového podbízení dovozu z dotčené země na trhu Unie ve výši 51,2 %. Bylo zjištěno, že veškerý objem dovozu, u nějž bylo párování, se podbízel cenám v Unii.

4.4.   Hospodářská situace výrobního odvětví Unie

Hospodářská situace výrobního odvětví Unie

4.4.1.   Obecné poznámky

Obecné poznámky

| (197) | V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení byly v rámci posouzení účinků dumpingového dovozu na výrobní odvětví Unie vyhodnoceny všechny hospodářské ukazatele, které ovlivňovaly stav výrobního odvětví Unie během posuzovaného období. |
| --- | --- |

(197)

V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení byly v rámci posouzení účinků dumpingového dovozu na výrobní odvětví Unie vyhodnoceny všechny hospodářské ukazatele, které ovlivňovaly stav výrobního odvětví Unie během posuzovaného období.

| (198) | Jak je uvedeno v 13. bodě odůvodnění, za účelem zjištění možné újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie byl proveden výběr vzorku. |
| --- | --- |

(198)

Jak je uvedeno v 13. bodě odůvodnění, za účelem zjištění možné újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie byl proveden výběr vzorku.

| (199) | Pro účely stanovení újmy rozlišovala Komise mezi makroekonomickými a mikroekonomickými ukazateli újmy. Komise posoudila makroekonomické ukazatele na základě údajů obsažených v podáních výrobního odvětví Unie. Údaje se týkaly všech výrobců v Unii. Mikroekonomické ukazatele posuzovala Komise na základě údajů obsažených v odpovědích na dotazník od výrobců v Unii zařazených do vzorku. |
| --- | --- |

(199)

Pro účely stanovení újmy rozlišovala Komise mezi makroekonomickými a mikroekonomickými ukazateli újmy. Komise posoudila makroekonomické ukazatele na základě údajů obsažených v podáních výrobního odvětví Unie. Údaje se týkaly všech výrobců v Unii. Mikroekonomické ukazatele posuzovala Komise na základě údajů obsažených v odpovědích na dotazník od výrobců v Unii zařazených do vzorku.

| (200) | Posuzovanými makroekonomickými ukazateli jsou: výroba, výrobní kapacita, využití kapacity, objem prodeje, podíl na trhu, růst, zaměstnanost, produktivita, velikost dumpingového rozpětí a překonání účinků dřívějšího dumpingu. |
| --- | --- |

(200)

Posuzovanými makroekonomickými ukazateli jsou: výroba, výrobní kapacita, využití kapacity, objem prodeje, podíl na trhu, růst, zaměstnanost, produktivita, velikost dumpingového rozpětí a překonání účinků dřívějšího dumpingu.

| (201) | Posuzovanými mikroekonomickými ukazateli jsou: průměrné jednotkové ceny, jednotkové náklady, náklady práce, zásoby, ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost opatřit si kapitál. |
| --- | --- |

(201)

Posuzovanými mikroekonomickými ukazateli jsou: průměrné jednotkové ceny, jednotkové náklady, náklady práce, zásoby, ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost opatřit si kapitál.

4.4.2.   Makroekonomické ukazatele

Makroekonomické ukazatele

4.4.2.1.   Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity

Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity

| (202) | Celková výroba v Unii, výrobní kapacita a využití kapacity se v posuzovaném období vyvíjely takto:

  Tabulka 4


  Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity | 2017 | 2018 | 2019 | Období šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Objem výroby (v tunách) | 233 538 | 250 597 | 219 526 | 164 460 |
| Index | 100 | 107 | 94 | 70 |
| Výrobní kapacita (v tunách) | 255 500 | 283 500 | 294 900 | 294 900 |
| Index | 100 | 111 | 115 | 115 |
| Využití kapacity (v %) | 91,4 | 88,4 | 74,4 | 55,8 |
| Index | 100 | 97 | 81 | 61 |
| Zdroj: odpovědi na dotazník od výrobců v Unii zařazených do vzorku. |

(202)

Celková výroba v Unii, výrobní kapacita a využití kapacity se v posuzovaném období vyvíjely takto:

Tabulka 4

Tabulka 4

Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity

Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity

2017

2018

2019

Období šetření

Objem výroby (v tunách)

233 538

250 597

219 526

164 460

Index

Index

100

100

107

107

94

94

70

70

Výrobní kapacita (v tunách)

255 500

283 500

294 900

294 900

Index

Index

100

100

111

111

115

115

115

115

Využití kapacity (v %)

91,4

88,4

74,4

55,8

Index

Index

100

100

97

97

81

81

61

61

Zdroj: odpovědi na dotazník od výrobců v Unii zařazených do vzorku.

| (203) | Během posuzovaného období klesl objem výroby o 30 %. Výroba značně kopírovala změny ve spotřebě: vysoká poptávka v letech 2017–2018, pokles poptávky v roce 2019 (snižování skladových zásob), další a výraznější pokles poptávky v roce 2020 (výskyt onemocnění COVID-19). |
| --- | --- |

(203)

Během posuzovaného období klesl objem výroby o 30 %. Výroba značně kopírovala změny ve spotřebě: vysoká poptávka v letech 2017–2018, pokles poptávky v roce 2019 (snižování skladových zásob), další a výraznější pokles poptávky v roce 2020 (výskyt onemocnění COVID-19).

| (204) | Výrobní kapacita vzrostla během posuzovaného období o 15 %. Částečně je to způsobeno společností Sangraf Italy, která v roce 2018 zahájila svou činnost. Výrobní odvětví Unie investovalo do rozvoje kapacit v širším měřítku. Výrobní odvětví Unie očekávalo, že pozitivní situace, která na trhu panovala na začátku posuzovaného období, vydrží a poptávka bude dále růst. |
| --- | --- |

(204)

Výrobní kapacita vzrostla během posuzovaného období o 15 %. Částečně je to způsobeno společností Sangraf Italy, která v roce 2018 zahájila svou činnost. Výrobní odvětví Unie investovalo do rozvoje kapacit v širším měřítku. Výrobní odvětví Unie očekávalo, že pozitivní situace, která na trhu panovala na začátku posuzovaného období, vydrží a poptávka bude dále růst.

| (205) | Oba výše uvedené trendy (pokles výroby, nárůst kapacity) vedly k výraznému poklesu využití kapacity (–35 %). Během období šetření dosáhla míra využití kapacity velmi nízké úrovně (55,8 %). |
| --- | --- |

(205)

Oba výše uvedené trendy (pokles výroby, nárůst kapacity) vedly k výraznému poklesu využití kapacity (–35 %). Během období šetření dosáhla míra využití kapacity velmi nízké úrovně (55,8 %).

4.4.2.2.   Objem prodeje a podíl na trhu

Objem prodeje a podíl na trhu

| (206) | Objem prodeje a podíl výrobního odvětví Unie na trhu se v posuzovaném období vyvíjely takto:

  Tabulka 5


  Objem prodeje a podíl na trhu | 2017 | 2018 | 2019 | Období šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Objem prodeje na trhu Unie (v tunách) | 105 520 | 118 025 | 91 949 | 70 970 |
| Index | 100 | 112 | 87 | 67 |
| Podíl na trhu (v %) | 60,0 | 65,2 | 59,8 | 53,6 |
| Index | 100 | 109 | 100 | 89 |
| Zdroj: výrobní odvětví Unie. |

(206)

Objem prodeje a podíl výrobního odvětví Unie na trhu se v posuzovaném období vyvíjely takto:

Tabulka 5

Tabulka 5

Objem prodeje a podíl na trhu

Objem prodeje a podíl na trhu

2017

2018

2019

Období šetření

Objem prodeje na trhu Unie (v tunách)

105 520

118 025

91 949

70 970

Index

Index

100

100

112

112

87

87

67

67

Podíl na trhu (v %)

60,0

65,2

59,8

53,6

Index

Index

100

100

109

109

100

100

89

89

Zdroj: výrobní odvětví Unie.

| (207) | V letech 2017 až 2018 prodej rostl a poté v období 2018–2020 klesal. Obecný trend je v souladu s vývojem spotřeby. Pokles prodeje (–33 %) v posuzovaném období však byl výraznější než pokles spotřeby (–25 %). |
| --- | --- |

(207)

V letech 2017 až 2018 prodej rostl a poté v období 2018–2020 klesal. Obecný trend je v souladu s vývojem spotřeby. Pokles prodeje (–33 %) v posuzovaném období však byl výraznější než pokles spotřeby (–25 %).

| (208) | V důsledku toho se podíl výrobního odvětví Unie na trhu snížil o 6,4 procentního bodu. Podíl třetích zemí kromě ČLR na trhu klesl o 5,3 procentního bodu. Výrobní odvětví Unie ztratilo podíl na trhu ve prospěch čínského dovozu, který ve stejném období zvýšil svůj podíl na trhu o 11,8 procentního bodu. |
| --- | --- |

(208)

V důsledku toho se podíl výrobního odvětví Unie na trhu snížil o 6,4 procentního bodu. Podíl třetích zemí kromě ČLR na trhu klesl o 5,3 procentního bodu. Výrobní odvětví Unie ztratilo podíl na trhu ve prospěch čínského dovozu, který ve stejném období zvýšil svůj podíl na trhu o 11,8 procentního bodu.

4.4.2.3.   Růst

| (209) | Míra růstu HDP Unie (27 zemí) v období 2017–2019 činila +2,2 % (Eurostat (78)). V roce 2020 to bylo –6 % (Eurostat (79)). Výroba surové oceli v elektrických pecích v Unii vykazovala před výskytem onemocnění COVID-19 klesající trend: 68 497 tun v roce 2017, 69 781 tun v roce 2018 a 65 171 tun v roce 2019 (zdroj: Eurofer). Poptávka po uhlíkových elektrodách a jejich výroba tento trend sledovaly. V kontextu klesající spotřeby přišlo výrobní odvětví Unie nejen o objem prodeje, ale i o podíl na trhu, jak je vysvětleno výše v 208. bodě odůvodnění. |
| --- | --- |

(209)

Míra růstu HDP Unie (27 zemí) v období 2017–2019 činila +2,2 % (Eurostat (78)). V roce 2020 to bylo –6 % (Eurostat (79)). Výroba surové oceli v elektrických pecích v Unii vykazovala před výskytem onemocnění COVID-19 klesající trend: 68 497 tun v roce 2017, 69 781 tun v roce 2018 a 65 171 tun v roce 2019 (zdroj: Eurofer). Poptávka po uhlíkových elektrodách a jejich výroba tento trend sledovaly. V kontextu klesající spotřeby přišlo výrobní odvětví Unie nejen o objem prodeje, ale i o podíl na trhu, jak je vysvětleno výše v 208. bodě odůvodnění.

78

79

4.4.2.4.   Zaměstnanost a produktivita

| (210) | Zaměstnanost a produktivita se v posuzovaném období vyvíjely takto:

  Tabulka 6


  Zaměstnanost a produktivita | 2017 | 2018 | 2019 | Období šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Počet zaměstnanců | 1 034 | 1 164 | 1 150 | 1 102 |
| Index | 100 | 113 | 111 | 107 |
| Produktivita (v tunách na zaměstnance) | 226 | 215 | 191 | 149 |
| Index | 100 | 95 | 85 | 66 |
| Zdroj: výrobní odvětví Unie. |

(210)

Zaměstnanost a produktivita se v posuzovaném období vyvíjely takto:

Tabulka 6

Tabulka 6

Zaměstnanost a produktivita

Zaměstnanost a produktivita

2017

2018

2019

Období šetření

Počet zaměstnanců

1 034

1 164

1 150

1 102

Index

Index

100

100

113

113

111

111

107

107

Produktivita (v tunách na zaměstnance)

226

215

191

149

Index

Index

100

100

95

95

85

85

66

66

Zdroj: výrobní odvětví Unie.

| (211) | Zaměstnanost v tomto odvětví vykazovala podobný trend jako výroba a spotřeba na trhu Unie a mezi lety 2017 a 2018 vzrostla o 13 %. Částečně je to způsobeno společností Sangraf Italy, která v roce 2018 zahájila svou činnost. Poté zaměstnanost i nadále sledovala podobný trend jako výroba a spotřeba a od roku 2018 do konce posuzovaného období klesala, avšak pomalejším tempem. Celkově se zaměstnanost v posuzovaném období zvýšila o 7 %. |
| --- | --- |

(211)

Zaměstnanost v tomto odvětví vykazovala podobný trend jako výroba a spotřeba na trhu Unie a mezi lety 2017 a 2018 vzrostla o 13 %. Částečně je to způsobeno společností Sangraf Italy, která v roce 2018 zahájila svou činnost. Poté zaměstnanost i nadále sledovala podobný trend jako výroba a spotřeba a od roku 2018 do konce posuzovaného období klesala, avšak pomalejším tempem. Celkově se zaměstnanost v posuzovaném období zvýšila o 7 %.

| (212) | Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem došlo v situaci, kdy se výroba během posuzovaného období snížila o 30 %, k poklesu produktivity. Ta se v posuzovaném období propadla o 34 %. |
| --- | --- |

(212)

Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem došlo v situaci, kdy se výroba během posuzovaného období snížila o 30 %, k poklesu produktivity. Ta se v posuzovaném období propadla o 34 %.

4.4.2.5.   Velikost dumpingového rozpětí a překonání účinků dřívějšího dumpingu

Velikost dumpingového rozpětí a překonání účinků dřívějšího dumpingu

| (213) | Všechna dumpingová rozpětí výrazně převyšovala úroveň de minimis. Vzhledem k objemu a cenám dovozu z dotčené země byl dopad výše skutečných dumpingových rozpětí na výrobní odvětví Unie značný. |
| --- | --- |

(213)

Všechna dumpingová rozpětí výrazně převyšovala úroveň de minimis. Vzhledem k objemu a cenám dovozu z dotčené země byl dopad výše skutečných dumpingových rozpětí na výrobní odvětví Unie značný.

de minimis

| (214) | Uhlíkové elektrody byly již dříve předmětem antidumpingových šetření a antidumpingová opatření na dovoz uhlíkových elektrod z Indie jsou stále v platnosti. |
| --- | --- |

(214)

Uhlíkové elektrody byly již dříve předmětem antidumpingových šetření a antidumpingová opatření na dovoz uhlíkových elektrod z Indie jsou stále v platnosti.

| (215) | Předchozí šetření ukázala, že dřívější dumping měl na situaci výrobního odvětví Unie dlouhodobý negativní vliv. Z těchto šetření nevyplynulo, že by se výrobní odvětví Unie z dřívějšího dumpingu zotavilo. Zjištění posledního prozatímního přezkumu, který byl ukončen v říjnu 2020, naopak ukázala, že dobrý hospodářský stav výrobního odvětví Unie v letech 2017 a 2018 byl dočasný a že opatření vůči Indii nebylo třeba ukončit (80). |
| --- | --- |

(215)

Předchozí šetření ukázala, že dřívější dumping měl na situaci výrobního odvětví Unie dlouhodobý negativní vliv. Z těchto šetření nevyplynulo, že by se výrobní odvětví Unie z dřívějšího dumpingu zotavilo. Zjištění posledního prozatímního přezkumu, který byl ukončen v říjnu 2020, naopak ukázala, že dobrý hospodářský stav výrobního odvětví Unie v letech 2017 a 2018 byl dočasný a že opatření vůči Indii nebylo třeba ukončit (80).

80

4.4.3.   Mikroekonomické ukazatele

Mikroekonomické ukazatele

| (216) | Při posuzování prodeje výrobního odvětví Unie a mikroekonomických ukazatelů Komise konstatovala, že část výroby obdobného výrobku v Unii (zejména jeden výrobce v Unii – společnost GrafTech – s přibližně 50 % celkového prodeje a více než 50 % celkové výroby (81)) byla chráněna před přímou hospodářskou soutěží na trhu, zatímco druhá část (další dva výrobci v Unii zařazení do vzorku) byla levnému čínskému dovozu vystavena přímo (viz oddíl 4.3). |
| --- | --- |

(216)

Při posuzování prodeje výrobního odvětví Unie a mikroekonomických ukazatelů Komise konstatovala, že část výroby obdobného výrobku v Unii (zejména jeden výrobce v Unii – společnost GrafTech – s přibližně 50 % celkového prodeje a více než 50 % celkové výroby (81)) byla chráněna před přímou hospodářskou soutěží na trhu, zatímco druhá část (další dva výrobci v Unii zařazení do vzorku) byla levnému čínskému dovozu vystavena přímo (viz oddíl 4.3).

81

| (217) | Tato situace byla způsobena existencí dlouhodobých smluv, které největší výrobce uhlíkových elektrod v Unii (společnost GrafTech) uzavřel se svými odběrateli těsně po období neobvykle vysokých cen v letech 2017–2018. Tyto smlouvy jsou kupními smlouvami typu „odeber nebo zaplať“ (take or pay), jimiž společnost GrafTech zaručila určitou úroveň dodávek za stanovené ceny a kupující se zavázal k nákupu dohodnutého objemu za předem pevně určenou cenu, s výhradou různých smluvních práv a povinností. Doba trvání těchto smluv byla tři až pět let. Ukázalo se, že na základě těchto dlouhodobých smluv se uskutečnila velmi velká část prodeje společnosti GrafTech během období šetření. Pokud je Komisi známo, podobných dlouhodobých smluv nevyužívá žádný jiný výrobce v Unii. S ohledem na dobu trvání těchto dlouhodobých smluv Komise konstatovala, že jejich dopad má dočasnou povahu. |
| --- | --- |

(217)

Tato situace byla způsobena existencí dlouhodobých smluv, které největší výrobce uhlíkových elektrod v Unii (společnost GrafTech) uzavřel se svými odběrateli těsně po období neobvykle vysokých cen v letech 2017–2018. Tyto smlouvy jsou kupními smlouvami typu „odeber nebo zaplať“ (take or pay), jimiž společnost GrafTech zaručila určitou úroveň dodávek za stanovené ceny a kupující se zavázal k nákupu dohodnutého objemu za předem pevně určenou cenu, s výhradou různých smluvních práv a povinností. Doba trvání těchto smluv byla tři až pět let. Ukázalo se, že na základě těchto dlouhodobých smluv se uskutečnila velmi velká část prodeje společnosti GrafTech během období šetření. Pokud je Komisi známo, podobných dlouhodobých smluv nevyužívá žádný jiný výrobce v Unii. S ohledem na dobu trvání těchto dlouhodobých smluv Komise konstatovala, že jejich dopad má dočasnou povahu.

| (218) | Za účelem řádného posouzení hospodářského vztahu mezi oběma částmi výrobního odvětví Unie proto Komise v souladu s judikaturou WTO (82) zkoumala podobným způsobem jak tu část výrobního odvětví, která byla považována za chráněnou před přímou konkurencí dovozu, tak i druhou část výrobního odvětví, která byla vystavena konkurenčnímu tlaku dovozu, jakož i výrobní odvětví jako celek. |
| --- | --- |

(218)

Za účelem řádného posouzení hospodářského vztahu mezi oběma částmi výrobního odvětví Unie proto Komise v souladu s judikaturou WTO (82) zkoumala podobným způsobem jak tu část výrobního odvětví, která byla považována za chráněnou před přímou konkurencí dovozu, tak i druhou část výrobního odvětví, která byla vystavena konkurenčnímu tlaku dovozu, jakož i výrobní odvětví jako celek.

82

4.4.3.1.   Ceny a činitele ovlivňující ceny

Ceny a činitele ovlivňující ceny

| (219) | Průměrné jednotkové prodejní ceny výrobců v Unii zařazených do vzorku účtované odběratelům v Unii, kteří s nimi nejsou ve spojení, se v průběhu posuzovaného období vyvíjely takto:

  Tabulka 7


  Prodejní ceny v Unii | 2017 | 2018 | 2019 | Období šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Průměrné jednotkové prodejní ceny v Unii na celkovém trhu (v EUR/t) | 2 221 | 8 780 | 9 900 | 5 993 |
| Index | 100 | 395 | 446 | 270 |
| Jednotkové výrobní náklady (v EUR/t) | 2 071 | 4 095 | 5 454 | 5 016 |
| Index | 100 | 198 | 263 | 242 |
| Zdroj: odpovědi na dotazník od výrobců v Unii zařazených do vzorku. |

(219)

Průměrné jednotkové prodejní ceny výrobců v Unii zařazených do vzorku účtované odběratelům v Unii, kteří s nimi nejsou ve spojení, se v průběhu posuzovaného období vyvíjely takto:

Tabulka 7

Tabulka 7

Prodejní ceny v Unii

Prodejní ceny v Unii

2017

2018

2019

Období šetření

Průměrné jednotkové prodejní ceny v Unii na celkovém trhu (v EUR/t)

2 221

8 780

9 900

5 993

Index

Index

100

100

395

395

446

446

270

270

Jednotkové výrobní náklady (v EUR/t)

2 071

4 095

5 454

5 016

Index

Index

100

100

198

198

263

263

242

242

Zdroj: odpovědi na dotazník od výrobců v Unii zařazených do vzorku.

| (220) | Prodejní ceny v letech 2018 a 2019 velmi výrazně rostly, potom však v roce 2020 prudce poklesly. Prodejní ceny v roce 2020 však byly stále na více než dvojnásobné úrovni oproti roku 2017 (+170 %). |
| --- | --- |

(220)

Prodejní ceny v letech 2018 a 2019 velmi výrazně rostly, potom však v roce 2020 prudce poklesly. Prodejní ceny v roce 2020 však byly stále na více než dvojnásobné úrovni oproti roku 2017 (+170 %).

| (221) | Díky platným dlouhodobým smlouvám mohla společnost GrafTech France během období šetření navzdory obecnému poklesu cen, před nímž nebyl zbytek výrobního odvětví Unie chráněn, udržet vysokou úroveň cen ([25–50] % nad průměrnou jednotkovou prodejní cenou v Unii). Na základě dostupných informací a zejména objemu prodeje společnosti GrafTech France, který nepodléhal dlouhodobým smlouvám, jakož i prodeje dalších dvou výrobců v Unii zařazených do vzorku Komise odhadla, že průměrná cena na „volném“ trhu byla přibližně o [20–40] % nižší než průměrná jednotková prodejní cena v Unii na celkovém trhu. Průměrná prodejní cena v Unii během období šetření proto přesně neodráží konkurenční cenovou situaci na trhu Unie, která byla významně ovlivněna levným a dumpingovým dovozem z Číny. |
| --- | --- |

(221)

Díky platným dlouhodobým smlouvám mohla společnost GrafTech France během období šetření navzdory obecnému poklesu cen, před nímž nebyl zbytek výrobního odvětví Unie chráněn, udržet vysokou úroveň cen ([25–50] % nad průměrnou jednotkovou prodejní cenou v Unii). Na základě dostupných informací a zejména objemu prodeje společnosti GrafTech France, který nepodléhal dlouhodobým smlouvám, jakož i prodeje dalších dvou výrobců v Unii zařazených do vzorku Komise odhadla, že průměrná cena na „volném“ trhu byla přibližně o [20–40] % nižší než průměrná jednotková prodejní cena v Unii na celkovém trhu. Průměrná prodejní cena v Unii během období šetření proto přesně neodráží konkurenční cenovou situaci na trhu Unie, která byla významně ovlivněna levným a dumpingovým dovozem z Číny.

| (222) | V období 2017–2019 se prodejní ceny uhlíkových elektrod na celém světě zvýšily. Byl to důsledek nerovnováhy na trhu, kdy rostla celosvětová poptávka a nabídka nebyla schopna držet s poptávkou krok. Jako hlavní důvod nárůstu poptávky byl uváděn celosvětový přechod v ocelářském průmyslu od vysokých pecí k elektrickým obloukovým pecím, které využívají uhlíkové elektrody. Jako hlavní důvod, proč došlo ke zpoždění v globálních dodávkách, byly uváděny vládou nařízené odstávky čínských výrobců uhlíkových elektrod za účelem environmentálního zlepšení. Tyto odstávky se časově shodovaly se zvýšenou domácí poptávkou po uhlíkových elektrodách ze strany čínských výrobců oceli a novou konkurencí v oblasti jehličkového koksu (hlavní surovina používaná při výrobě uhlíkových elektrod) ze strany odvětví lithium-iontových baterií. |
| --- | --- |

(222)

V období 2017–2019 se prodejní ceny uhlíkových elektrod na celém světě zvýšily. Byl to důsledek nerovnováhy na trhu, kdy rostla celosvětová poptávka a nabídka nebyla schopna držet s poptávkou krok. Jako hlavní důvod nárůstu poptávky byl uváděn celosvětový přechod v ocelářském průmyslu od vysokých pecí k elektrickým obloukovým pecím, které využívají uhlíkové elektrody. Jako hlavní důvod, proč došlo ke zpoždění v globálních dodávkách, byly uváděny vládou nařízené odstávky čínských výrobců uhlíkových elektrod za účelem environmentálního zlepšení. Tyto odstávky se časově shodovaly se zvýšenou domácí poptávkou po uhlíkových elektrodách ze strany čínských výrobců oceli a novou konkurencí v oblasti jehličkového koksu (hlavní surovina používaná při výrobě uhlíkových elektrod) ze strany odvětví lithium-iontových baterií.

| (223) | Cena jehličkového koksu od roku 2017 do poloviny roku 2019 neustále a výrazně rostla. Znásobila se zhruba devětkrát a vzrostla z přibližně 500 USD za tunu na zhruba 4 500 USD za tunu. Toto kolísání cen uhlíkových elektrod a surovin vedlo část výrobního odvětví k uzavírání dlouhodobých smluv, jak je uvedeno v 217. bodě odůvodnění. Ceny jehličkového koksu se poté vrátily na běžnou úroveň, ale náklady a ceny uhlíkových elektrod zůstaly vyšší než v roce 2017. Během období šetření se prodejní ceny výrobců v Unii zařazených do vzorku vrátily na úroveň blížící se dlouhodobému průměru. Podílelo se na tom několik faktorů: pokles ceny jehličkového koksu, snížení poptávky v souvislosti s pandemií COVID-19 a zvýšený cenový tlak v důsledku konkurence levného dovozu z Číny. Jak již bylo zmíněno výše (216. až 218. bod odůvodnění), tato situace však neovlivnila celé výrobní odvětví Unie rovnoměrně. U části výrobního odvětví Unie, kterou nechránily dlouhodobé smlouvy, došlo v období šetření k významnému propadu prodejních cen o –[48–60] %, zatímco prodejní ceny společnosti GrafTech France klesly pouze o –[15–35] %. |
| --- | --- |

(223)

Cena jehličkového koksu od roku 2017 do poloviny roku 2019 neustále a výrazně rostla. Znásobila se zhruba devětkrát a vzrostla z přibližně 500 USD za tunu na zhruba 4 500 USD za tunu. Toto kolísání cen uhlíkových elektrod a surovin vedlo část výrobního odvětví k uzavírání dlouhodobých smluv, jak je uvedeno v 217. bodě odůvodnění. Ceny jehličkového koksu se poté vrátily na běžnou úroveň, ale náklady a ceny uhlíkových elektrod zůstaly vyšší než v roce 2017. Během období šetření se prodejní ceny výrobců v Unii zařazených do vzorku vrátily na úroveň blížící se dlouhodobému průměru. Podílelo se na tom několik faktorů: pokles ceny jehličkového koksu, snížení poptávky v souvislosti s pandemií COVID-19 a zvýšený cenový tlak v důsledku konkurence levného dovozu z Číny. Jak již bylo zmíněno výše (216. až 218. bod odůvodnění), tato situace však neovlivnila celé výrobní odvětví Unie rovnoměrně. U části výrobního odvětví Unie, kterou nechránily dlouhodobé smlouvy, došlo v období šetření k významnému propadu prodejních cen o –[48–60] %, zatímco prodejní ceny společnosti GrafTech France klesly pouze o –[15–35] %.

| (224) | Za posuzované období se výrobní náklady zvýšily o 242 %. Souviselo to s nárůstem cen hlavních surovin: jehličkového koksu, jak je uvedeno výše. Náklady práce byly v daném období stabilní (viz tabulka 8). Cena energií (včetně elektřiny) rostla, což do jisté míry přispělo ke zvýšení výrobních nákladů. |
| --- | --- |

(224)

Za posuzované období se výrobní náklady zvýšily o 242 %. Souviselo to s nárůstem cen hlavních surovin: jehličkového koksu, jak je uvedeno výše. Náklady práce byly v daném období stabilní (viz tabulka 8). Cena energií (včetně elektřiny) rostla, což do jisté míry přispělo ke zvýšení výrobních nákladů.

4.4.3.2.   Náklady práce

Náklady práce

| (225) | Průměrné náklady práce u výrobců v Unii zařazených do vzorku se v posuzovaném období vyvíjely takto:

  Tabulka 8


  Průměrné náklady práce na jednoho zaměstnance | 2017 | 2018 | 2019 | Období šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Průměrné náklady práce na zaměstnance (v EUR) | 83 705 | 91 784 | 89 456 | 84 780 |
| Index | 100 | 110 | 107 | 101 |
| Zdroj: odpovědi na dotazník od výrobců v Unii zařazených do vzorku. |

(225)

Průměrné náklady práce u výrobců v Unii zařazených do vzorku se v posuzovaném období vyvíjely takto:

Tabulka 8

Tabulka 8

Průměrné náklady práce na jednoho zaměstnance

Průměrné náklady práce na jednoho zaměstnance

2017

2018

2019

Období šetření

Průměrné náklady práce na zaměstnance (v EUR)

83 705

91 784

89 456

84 780

Index

Index

100

100

110

110

107

107

101

101

Zdroj: odpovědi na dotazník od výrobců v Unii zařazených do vzorku.

| (226) | Průměrné náklady práce na zaměstnance se v roce 2018 zvýšily o 10 %, následoval pokles o 3 % a další klesání v období šetření až na úroveň, která byla o 1 % vyšší než v roce 2017. |
| --- | --- |

(226)

Průměrné náklady práce na zaměstnance se v roce 2018 zvýšily o 10 %, následoval pokles o 3 % a další klesání v období šetření až na úroveň, která byla o 1 % vyšší než v roce 2017.

| (227) | Při posuzování vývoje nákladů práce pro různé části výrobního odvětví a výrobní odvětví jako celek Komise nezjistila významné rozdíly v kolísání nákladů během posuzovaného období. |
| --- | --- |

(227)

Při posuzování vývoje nákladů práce pro různé části výrobního odvětví a výrobní odvětví jako celek Komise nezjistila významné rozdíly v kolísání nákladů během posuzovaného období.

4.4.3.3.   Zásoby

Zásoby

| (228) | Stav zásob výrobců v Unii zařazených do vzorku se v posuzovaném období vyvíjel takto:

  Tabulka 9


  Zásoby | 2017 | 2018 | 2019 | Období šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Konečný stav zásob (v tunách) | 6 142 | 6 424 | 9 114 | 8 163 |
| Index | 100 | 105 | 148 | 133 |
| Konečný stav zásob vyjádřený jako procento výroby | 4,8 % | 4,9 % | 8,3 % | 8,6 % |
| Index | 100 | 103 | 174 | 180 |
| Zdroj: odpovědi na dotazník od výrobců v Unii zařazených do vzorku. |

(228)

Stav zásob výrobců v Unii zařazených do vzorku se v posuzovaném období vyvíjel takto:

Tabulka 9

Tabulka 9

Zásoby

Zásoby

2017

2018

2019

Období šetření

Konečný stav zásob (v tunách)

6 142

6 424

9 114

8 163

Index

Index

100

100

105

105

148

148

133

133

Konečný stav zásob vyjádřený jako procento výroby

4,8 %

4,9 %

8,3 %

8,6 %

Index

Index

100

100

103

103

174

174

180

180

Zdroj: odpovědi na dotazník od výrobců v Unii zařazených do vzorku.

| (229) | Zásoby rostly jak v nominálním vyjádření (+33 %), tak jako procento výroby (+80 %). Souviselo to s poklesem prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie i na vývozních trzích. Výrobní odvětví uvedlo, že musí zachovat určitý objem činnosti, a proto nemůže snížit výrobu v souladu s poklesem prodeje. |
| --- | --- |

(229)

Zásoby rostly jak v nominálním vyjádření (+33 %), tak jako procento výroby (+80 %). Souviselo to s poklesem prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie i na vývozních trzích. Výrobní odvětví uvedlo, že musí zachovat určitý objem činnosti, a proto nemůže snížit výrobu v souladu s poklesem prodeje.

| (230) | Při samostatném zkoumání části výrobního odvětví Unie, která se svými odběrateli neuzavřela dlouhodobé smlouvy, Komise konstatovala, že v posuzovaném období rostly zásoby více ([5–15] procentních bodů nad průměrným růstem zásob). Naopak při samostatném zkoumání společnosti GrafTech France se zásoby zvýšily v menší míře ([5–15] procentních bodů pod průměrným růstem zásob). To dále dokládá, že existence dlouhodobých smluv měla (a stále má) významný pozitivní dopad na hospodářské ukazatele pouze jednoho výrobce v Unii. |
| --- | --- |

(230)

Při samostatném zkoumání části výrobního odvětví Unie, která se svými odběrateli neuzavřela dlouhodobé smlouvy, Komise konstatovala, že v posuzovaném období rostly zásoby více ([5–15] procentních bodů nad průměrným růstem zásob). Naopak při samostatném zkoumání společnosti GrafTech France se zásoby zvýšily v menší míře ([5–15] procentních bodů pod průměrným růstem zásob). To dále dokládá, že existence dlouhodobých smluv měla (a stále má) významný pozitivní dopad na hospodářské ukazatele pouze jednoho výrobce v Unii.

4.4.3.4.   Ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost získat kapitál

| (231) | Ziskovost, peněžní tok, investice a návratnost investic se u výrobců v Unii zařazených do vzorku v posuzovaném období vyvíjely takto:

  Tabulka 10


  Ziskovost, peněžní tok, investice a návratnost investic | 2017 | 2018 | 2019 | Období šetření | 4. čtvrtletí období šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ziskovost prodeje v Unii odběratelům, kteří nejsou ve spojení (v % obratu z prodeje) | 8,0 | 52,7 | 43,8 | 16,1 | 2,6 |
| Index | 100 | 658 | 547 | 201 | 33 |
| Peněžní tok (v EUR) | 28 215 108 | 488 291 957 | 380 447 375 | 60 964 690 | –22 330 357 |
| Index | 100 | 1 731 | 1 348 | 216 | – 356 |
| Investice (v EUR) | 12 662 440 | 30 259 283 | 21 600 910 | 18 670 327 | 6 542 529 |
| Index | 100 | 239 | 171 | 147 | 208 (*) |
| Návratnost investic (v %) | 17,8 | 552,4 | 366,5 | –3,9 | –32,6 |
| Index | 100 | 3 100 | 2 057 | –22 | – 183 |
| Zdroj: odpovědi na dotazník od výrobců v Unii zařazených do vzorku.
  (*) Na ročním základě. |

(231)

Ziskovost, peněžní tok, investice a návratnost investic se u výrobců v Unii zařazených do vzorku v posuzovaném období vyvíjely takto:

Tabulka 10

Tabulka 10

Ziskovost, peněžní tok, investice a návratnost investic

Ziskovost, peněžní tok, investice a návratnost investic

2017

2018

2019

Období šetření

4. čtvrtletí období šetření

Ziskovost prodeje v Unii odběratelům, kteří nejsou ve spojení (v % obratu z prodeje)

8,0

52,7

43,8

16,1

2,6

Index

Index

100

100

658

658

547

547

201

201

33

33

Peněžní tok (v EUR)

28 215 108

488 291 957

380 447 375

60 964 690

–22 330 357

Index

Index

100

100

1 731

1 731

1 348

1 348

216

216

– 356

– 356

Investice (v EUR)

12 662 440

30 259 283

21 600 910

18 670 327

6 542 529

Index

Index

100

100

239

239

171

171

147

147

208 (*)

208

Návratnost investic (v %)

17,8

552,4

366,5

–3,9

–32,6

Index

Index

100

100

3 100

3 100

2 057

2 057

–22

–22

– 183

– 183

Zdroj: odpovědi na dotazník od výrobců v Unii zařazených do vzorku.

(*) Na ročním základě.

| (232) | Ziskovost výrobců v Unii zařazených do vzorku stanovila Komise tak, že čistý zisk z prodeje obdobného výrobku odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení, před zdaněním vyjádřila jako procentní podíl z obratu tohoto prodeje. Během posuzovaného období zisky v letech 2018–2019 prudce vzrostly, poté strmě klesly a u všech výrobců v Unii, s výjimkou společnosti GrafTech France, se změnily ve dvojciferné ztráty. Mimořádně vysoké zisky v letech 2018–2019 souvisejí s velmi zvláštní situací v těchto letech, která se vyznačovala nerovnováhou na trhu velmi příznivou pro výrobce uhlíkových elektrod. V roce 2020 zvýšená konkurence čínského vývozu, v kontextu náhlého propadu poptávky spojeného s pandemií COVID-19, situaci zcela zvrátila a zisky se dostaly na úplné dno. |
| --- | --- |

(232)

Ziskovost výrobců v Unii zařazených do vzorku stanovila Komise tak, že čistý zisk z prodeje obdobného výrobku odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení, před zdaněním vyjádřila jako procentní podíl z obratu tohoto prodeje. Během posuzovaného období zisky v letech 2018–2019 prudce vzrostly, poté strmě klesly a u všech výrobců v Unii, s výjimkou společnosti GrafTech France, se změnily ve dvojciferné ztráty. Mimořádně vysoké zisky v letech 2018–2019 souvisejí s velmi zvláštní situací v těchto letech, která se vyznačovala nerovnováhou na trhu velmi příznivou pro výrobce uhlíkových elektrod. V roce 2020 zvýšená konkurence čínského vývozu, v kontextu náhlého propadu poptávky spojeného s pandemií COVID-19, situaci zcela zvrátila a zisky se dostaly na úplné dno.

| (233) | Celkově se ziskovost prodeje v Unii zvýšila z +8,0 % v roce 2017 na +16,1 % za období šetření. Situace je však v různých částech výrobního odvětví velmi odlišná. |
| --- | --- |

(233)

Celkově se ziskovost prodeje v Unii zvýšila z +8,0 % v roce 2017 na +16,1 % za období šetření. Situace je však v různých částech výrobního odvětví velmi odlišná.

| (234) | Komise nejprve analyzovala situaci té části výrobního odvětví Unie, která neuzavřela dlouhodobé smlouvy, a byla proto plně vystavena změněné dynamice trhu, včetně zvýšeného objemu dumpingového dovozu z Číny. U výrobců v Unii zařazených do vzorku, kteří spadali do této kategorie, byl v posuzovaném období patrný prudký pokles ziskovosti z +[5–15] % v roce 2017 na [–10 až –20] % během období šetření. |
| --- | --- |

(234)

Komise nejprve analyzovala situaci té části výrobního odvětví Unie, která neuzavřela dlouhodobé smlouvy, a byla proto plně vystavena změněné dynamice trhu, včetně zvýšeného objemu dumpingového dovozu z Číny. U výrobců v Unii zařazených do vzorku, kteří spadali do této kategorie, byl v posuzovaném období patrný prudký pokles ziskovosti z +[5–15] % v roce 2017 na [–10 až –20] % během období šetření.

| (235) | Komise poté zkoumala společnost GrafTech France. Tato společnost těží z dlouhodobých smluv, a v období šetření tudíž stále dosahovala vysokých zisků. Komise však konstatovala, že část prodeje uhlíkových elektrod společnosti GrafTech France se uskutečnila také na volném trhu. V případě těchto transakcí byly ceny podstatně nižší než u transakcí této společnosti v rámci dlouhodobých smluv. Při porovnávání, PCN za PCN, cen transakcí společnosti GrafTech France, na které se nevztahovaly dlouhodobé smlouvy, s cenami ostatních výrobců v Unii zařazených do vzorku se ukázalo, že některé se vyznačovaly vyššími cenami a některé nižšími cenami. V průměru se ceny těchto transakcí velmi blížily cenám ostatních výrobců v Unii zařazených do vzorku. Komise dospěla k závěru, že při těchto transakcích na volném trhu byly ceny srovnatelné s cenami ostatních výrobců v Unii zařazených do vzorku. Konkurenční tlak levného dovozu z Číny byl proto pociťován i společností GrafTech France, když nebyla před hospodářskou soutěží chráněna dlouhodobými smlouvami. |
| --- | --- |

(235)

Komise poté zkoumala společnost GrafTech France. Tato společnost těží z dlouhodobých smluv, a v období šetření tudíž stále dosahovala vysokých zisků. Komise však konstatovala, že část prodeje uhlíkových elektrod společnosti GrafTech France se uskutečnila také na volném trhu. V případě těchto transakcí byly ceny podstatně nižší než u transakcí této společnosti v rámci dlouhodobých smluv. Při porovnávání, PCN za PCN, cen transakcí společnosti GrafTech France, na které se nevztahovaly dlouhodobé smlouvy, s cenami ostatních výrobců v Unii zařazených do vzorku se ukázalo, že některé se vyznačovaly vyššími cenami a některé nižšími cenami. V průměru se ceny těchto transakcí velmi blížily cenám ostatních výrobců v Unii zařazených do vzorku. Komise dospěla k závěru, že při těchto transakcích na volném trhu byly ceny srovnatelné s cenami ostatních výrobců v Unii zařazených do vzorku. Konkurenční tlak levného dovozu z Číny byl proto pociťován i společností GrafTech France, když nebyla před hospodářskou soutěží chráněna dlouhodobými smlouvami.

| (236) | Komise navíc konstatovala, že na konci období šetření se situace celého výrobního odvětví Unie, včetně společnosti GrafTech France, zhoršovala, jak dokládají zejména údaje o ziskovosti za čtvrté čtvrtletí období šetření, které jsou výrazně nižší než ziskové rozpětí obvyklé pro toto odvětví za běžných podmínek hospodářské soutěže. Zhoršení situace výrobního odvětví je způsobeno především zhoršením situace té části výrobního odvětví, na niž se nevztahují dlouhodobé smlouvy. |
| --- | --- |

(236)

Komise navíc konstatovala, že na konci období šetření se situace celého výrobního odvětví Unie, včetně společnosti GrafTech France, zhoršovala, jak dokládají zejména údaje o ziskovosti za čtvrté čtvrtletí období šetření, které jsou výrazně nižší než ziskové rozpětí obvyklé pro toto odvětví za běžných podmínek hospodářské soutěže. Zhoršení situace výrobního odvětví je způsobeno především zhoršením situace té části výrobního odvětví, na niž se nevztahují dlouhodobé smlouvy.

| (237) | Čistý peněžní tok je schopnost výrobců v Unii financovat svoji činnost z vlastních zdrojů. Trend čistého peněžního toku se vyvíjel podobně jako ziskovost: po obrovském nárůstu v letech 2018–2019 následoval v roce 2020 zásadní pokles. Ve hře jsou stejné faktory, které to vysvětlují. Při zkoumání peněžního toku u různých částí výrobního odvětví Unie lze učinit tytéž poznámky o rozdílech mezi společností GrafTech France (velký peněžní tok) a zbytkem výrobního odvětví Unie (záporný peněžní tok). |
| --- | --- |

(237)

Čistý peněžní tok je schopnost výrobců v Unii financovat svoji činnost z vlastních zdrojů. Trend čistého peněžního toku se vyvíjel podobně jako ziskovost: po obrovském nárůstu v letech 2018–2019 následoval v roce 2020 zásadní pokles. Ve hře jsou stejné faktory, které to vysvětlují. Při zkoumání peněžního toku u různých částí výrobního odvětví Unie lze učinit tytéž poznámky o rozdílech mezi společností GrafTech France (velký peněžní tok) a zbytkem výrobního odvětví Unie (záporný peněžní tok).

| (238) | Investice se v posuzovaném období zvýšily (+47 %). Velké zisky v letech 2018–2019 umožnily výrobnímu odvětví Unie investovat do svých výrobních zařízení. Ke konci posuzovaného období, po pandemii COVID-19, investice opět klesly. |
| --- | --- |

(238)

Investice se v posuzovaném období zvýšily (+47 %). Velké zisky v letech 2018–2019 umožnily výrobnímu odvětví Unie investovat do svých výrobních zařízení. Ke konci posuzovaného období, po pandemii COVID-19, investice opět klesly.

| (239) | Při analýze různých částí výrobního odvětví nebyl pozorován žádný jasný vzorec. Společnost GrafTech France investovala více v polovině dotčeného období, zatímco zbytek odvětví investoval více ke konci období. |
| --- | --- |

(239)

Při analýze různých částí výrobního odvětví nebyl pozorován žádný jasný vzorec. Společnost GrafTech France investovala více v polovině dotčeného období, zatímco zbytek odvětví investoval více ke konci období.

| (240) | Návratnost investic je zisk vyjádřený v procentech z čisté účetní hodnoty investic. Vyvíjela se podobně jako ziskovost: po obrovském nárůstu v letech 2018–2019 následoval v roce 2020 zásadní pokles. |
| --- | --- |

(240)

Návratnost investic je zisk vyjádřený v procentech z čisté účetní hodnoty investic. Vyvíjela se podobně jako ziskovost: po obrovském nárůstu v letech 2018–2019 následoval v roce 2020 zásadní pokles.

4.4.4.   Závěr ohledně újmy

Závěr ohledně újmy

| (241) | Hlavní makroekonomické ukazatele vykazovaly v posuzovaném období negativní trend: objem prodeje v Unii klesl o 33 %, výroba o 30 % a výrobní odvětví Unie ztratilo podíl na trhu. Na pozadí zmenšujícího se trhu se objem dovozu z Číny v posuzovaném období zvýšil o 12 % a jeho podíl na trhu o 49 % a v období šetření dosáhl 35,8 %. Dovozní ceny z Číny byly od roku 2019 trvale a výrazně nižší než ceny a náklady výrobního odvětví Unie. |
| --- | --- |

(241)

Hlavní makroekonomické ukazatele vykazovaly v posuzovaném období negativní trend: objem prodeje v Unii klesl o 33 %, výroba o 30 % a výrobní odvětví Unie ztratilo podíl na trhu. Na pozadí zmenšujícího se trhu se objem dovozu z Číny v posuzovaném období zvýšil o 12 % a jeho podíl na trhu o 49 % a v období šetření dosáhl 35,8 %. Dovozní ceny z Číny byly od roku 2019 trvale a výrazně nižší než ceny a náklady výrobního odvětví Unie.

| (242) | Pokud jde o mikroekonomické ukazatele, s ohledem na výrobní odvětví jako celek, vykazovalo výrobní odvětví Unie smíšený obrázek: vzrostla ziskovost prodeje v Unii (z +8,0 % na +16,1 %) i peněžní tok (+116 %), ale zásoby (+33 %) a návratnost investic (z +17,8 % na –3,9 %) se výrazně zhoršily. |
| --- | --- |

(242)

Pokud jde o mikroekonomické ukazatele, s ohledem na výrobní odvětví jako celek, vykazovalo výrobní odvětví Unie smíšený obrázek: vzrostla ziskovost prodeje v Unii (z +8,0 % na +16,1 %) i peněžní tok (+116 %), ale zásoby (+33 %) a návratnost investic (z +17,8 % na –3,9 %) se výrazně zhoršily.

| (243) | Tyto souhrnné údaje však zakrývají velmi různorodou situaci, která ovlivňuje dynamiku trhu a hospodářské vztahy mezi různými výrobci v Unii. Z důvodů uvedených v 216. až 218. bodě odůvodnění zkoumala Komise zvlášť na jedné straně část výrobního odvětví Unie, která se svými odběrateli neuzavřela dlouhodobé smlouvy a působí na volném trhu (je tudíž vystavena přetrvávající konkurenci dumpingového dovozu), a na druhé straně část výrobního odvětví Unie, která se svými odběrateli uzavřela v období 2017–2018 dlouhodobé smlouvy (tj. společnost GrafTech). |
| --- | --- |

(243)

Tyto souhrnné údaje však zakrývají velmi různorodou situaci, která ovlivňuje dynamiku trhu a hospodářské vztahy mezi různými výrobci v Unii. Z důvodů uvedených v 216. až 218. bodě odůvodnění zkoumala Komise zvlášť na jedné straně část výrobního odvětví Unie, která se svými odběrateli neuzavřela dlouhodobé smlouvy a působí na volném trhu (je tudíž vystavena přetrvávající konkurenci dumpingového dovozu), a na druhé straně část výrobního odvětví Unie, která se svými odběrateli uzavřela v období 2017–2018 dlouhodobé smlouvy (tj. společnost GrafTech).

| (244) | U dvou ze tří výrobců v Unii zařazených do vzorku, kteří se svými odběrateli neuzavřeli dlouhodobé smlouvy, se všechny mikroekonomické ukazatele výrazně zhoršily: ziskovost prodeje v Unii poklesla z [5–10] % v roce 2017 na –[10–20] % v roce 2020, zásoby vzrostly (+[30–60] %), návratnost investic se snížila z [20–50] % na –[200–250] % a peněžní tok klesl (–[220–260] %). |
| --- | --- |

(244)

U dvou ze tří výrobců v Unii zařazených do vzorku, kteří se svými odběrateli neuzavřeli dlouhodobé smlouvy, se všechny mikroekonomické ukazatele výrazně zhoršily: ziskovost prodeje v Unii poklesla z [5–10] % v roce 2017 na –[10–20] % v roce 2020, zásoby vzrostly (+[30–60] %), návratnost investic se snížila z [20–50] % na –[200–250] % a peněžní tok klesl (–[220–260] %).

| (245) | Na druhé straně situace třetího výrobce v Unii zařazeného do vzorku, společnosti GrafTech France, byla odlišná a výjimečná. Společnost GrafTech France zaznamenala během období šetření velké zisky a peněžní tok. |
| --- | --- |

(245)

Na druhé straně situace třetího výrobce v Unii zařazeného do vzorku, společnosti GrafTech France, byla odlišná a výjimečná. Společnost GrafTech France zaznamenala během období šetření velké zisky a peněžní tok.

| (246) | Šetření v tomto ohledu poukázalo na úlohu dlouhodobých smluv mezi společností GrafTech France a jejími klienty. Ukázalo se, že na základě dlouhodobých smluv se uskutečnila velmi velká část prodeje společnosti GrafTech France během období šetření. Proto byly ceny společnosti GrafTech France během období šetření podstatně vyšší než ceny jejích konkurentů. V důsledku těchto dlouhodobých smluv se přerušilo spojení mezi prodejními cenami společnosti GrafTech France a konkurenčními cenami na trhu Unie. Společnost GrafTech France, i společnost GrafTech obecněji, byly díky dlouhodobým smlouvám uzavřeným s odběrateli ve skutečnosti do velké míry chráněny před vnějšími faktory, jako je pokles poptávky a rostoucí konkurence levného dovozu z Číny. |
| --- | --- |

(246)

Šetření v tomto ohledu poukázalo na úlohu dlouhodobých smluv mezi společností GrafTech France a jejími klienty. Ukázalo se, že na základě dlouhodobých smluv se uskutečnila velmi velká část prodeje společnosti GrafTech France během období šetření. Proto byly ceny společnosti GrafTech France během období šetření podstatně vyšší než ceny jejích konkurentů. V důsledku těchto dlouhodobých smluv se přerušilo spojení mezi prodejními cenami společnosti GrafTech France a konkurenčními cenami na trhu Unie. Společnost GrafTech France, i společnost GrafTech obecněji, byly díky dlouhodobým smlouvám uzavřeným s odběrateli ve skutečnosti do velké míry chráněny před vnějšími faktory, jako je pokles poptávky a rostoucí konkurence levného dovozu z Číny.

| (247) | Jednalo se však o dočasnou a výjimečnou situaci, neboť platnost některých z těchto dlouhodobých smluv již skončila a u většiny zbývajících skončí na konci roku 2022. |
| --- | --- |

(247)

Jednalo se však o dočasnou a výjimečnou situaci, neboť platnost některých z těchto dlouhodobých smluv již skončila a u většiny zbývajících skončí na konci roku 2022.

| (248) | Avšak již ve čtvrtém čtvrtletí období šetření bylo možné pozorovat další zhoršení, neboť ziskovost (průměr společností zařazených do vzorku, včetně společnosti GrafTech France) klesla na 2,6 %. Jakmile vyprší platnost všech dlouhodobých smluv, bude muset společnost GrafTech působit ve stejných tržních podmínkách jako ostatní výrobci v Unii. |
| --- | --- |

(248)

Avšak již ve čtvrtém čtvrtletí období šetření bylo možné pozorovat další zhoršení, neboť ziskovost (průměr společností zařazených do vzorku, včetně společnosti GrafTech France) klesla na 2,6 %. Jakmile vyprší platnost všech dlouhodobých smluv, bude muset společnost GrafTech působit ve stejných tržních podmínkách jako ostatní výrobci v Unii.

| (249) | Komise dále zkoumala hospodářský vztah mezi částí výrobního odvětví Unie, která se svými odběrateli neuzavřela dlouhodobé smlouvy, na jedné straně a částí výrobního odvětví Unie, která se svými odběrateli dlouhodobé smlouvy uzavřela (tj. společnost GrafTech France), na straně druhé, aby zjistila, zda bude zdravější část výrobního odvětví následovat druhou část výrobního odvětví a výrobní odvětví Unie jako celek na cestě již tak negativního trendu pozorovaného během dotčeného období. |
| --- | --- |

(249)

Komise dále zkoumala hospodářský vztah mezi částí výrobního odvětví Unie, která se svými odběrateli neuzavřela dlouhodobé smlouvy, na jedné straně a částí výrobního odvětví Unie, která se svými odběrateli dlouhodobé smlouvy uzavřela (tj. společnost GrafTech France), na straně druhé, aby zjistila, zda bude zdravější část výrobního odvětví následovat druhou část výrobního odvětví a výrobní odvětví Unie jako celek na cestě již tak negativního trendu pozorovaného během dotčeného období.

| (250) | Pokud jde o výrobu, všichni tři výrobci zařazení do vzorku Komisi informovali, že vyrábějí stejnou jakost elektrod (elektrody jakosti UHP). Sortiment uhlíkových elektrod vyráběných těmito třemi výrobci zařazenými do vzorku pokrýval průměry od 500 do 720 mm a délku nad 1 651 cm (a zejména nad 1 951 cm). Všichni tři výrobci vyráběli velký objem elektrod okolo průměrů 600 mm a 700 mm. Komise nemohla stanovit odlišný vzorec výroby mezi částí výrobního odvětví Unie, která se svými odběrateli neuzavřela dlouhodobé smlouvy, a společností GrafTech France. |
| --- | --- |

(250)

Pokud jde o výrobu, všichni tři výrobci zařazení do vzorku Komisi informovali, že vyrábějí stejnou jakost elektrod (elektrody jakosti UHP). Sortiment uhlíkových elektrod vyráběných těmito třemi výrobci zařazenými do vzorku pokrýval průměry od 500 do 720 mm a délku nad 1 651 cm (a zejména nad 1 951 cm). Všichni tři výrobci vyráběli velký objem elektrod okolo průměrů 600 mm a 700 mm. Komise nemohla stanovit odlišný vzorec výroby mezi částí výrobního odvětví Unie, která se svými odběrateli neuzavřela dlouhodobé smlouvy, a společností GrafTech France.

| (251) | Pokud jde o náklady, činily výrobní náklady výrobců v Unii zařazených do vzorku během období šetření přibližně 5 000 EUR. Mezi třemi výrobci zařazenými do vzorku nebyl zjištěn žádný významný rozdíl. Všechny jejich výrobní náklady se pohybovaly okolo tohoto průměru v rozmezí +/–10 %. |
| --- | --- |

(251)

Pokud jde o náklady, činily výrobní náklady výrobců v Unii zařazených do vzorku během období šetření přibližně 5 000 EUR. Mezi třemi výrobci zařazenými do vzorku nebyl zjištěn žádný významný rozdíl. Všechny jejich výrobní náklady se pohybovaly okolo tohoto průměru v rozmezí +/–10 %.

| (252) | Komise rovněž konstatovala, že pokud jde o část prodeje, u níž se má za to, že se na ni nevztahují dlouhodobé smlouvy, prodávala společnost GrafTech France za ceny velmi blízké cenám zbytku výrobního odvětví (viz 235. bod odůvodnění). Když tedy nebyla společnost GrafTech France chráněna svými dlouhodobými smlouvami, byla také zjevně vystavena tlaku levného dovozu z Číny. |
| --- | --- |

(252)

Komise rovněž konstatovala, že pokud jde o část prodeje, u níž se má za to, že se na ni nevztahují dlouhodobé smlouvy, prodávala společnost GrafTech France za ceny velmi blízké cenám zbytku výrobního odvětví (viz 235. bod odůvodnění). Když tedy nebyla společnost GrafTech France chráněna svými dlouhodobými smlouvami, byla také zjevně vystavena tlaku levného dovozu z Číny.

| (253) | Výroba prodávaná na trhu Unie mimo dlouhodobé smlouvy je tudíž reprezentativní pro výrobní odvětví Unie jako celek. Tyto dlouhodobé smlouvy jsou totiž jediným prvkem, který odlišuje jednoho výrobce v Unii od zbytku výrobního odvětví Unie. Úleva, kterou dlouhodobé smlouvy zmíněnému výrobci poskytují, je však dočasné povahy a neodráží celkovou dynamiku trhu v období šetření, která se vyznačuje pokračujícím nárůstem levného čínského dovozu. Bez dlouhodobých smluv trpí dumpingovým dovozem i společnost GrafTech France (viz 235. bod odůvodnění). Vzhledem k tomu, že platnost dlouhodobých smluv společnosti GrafTech France má brzy skončit, lze předpokládat, že se společnost GrafTech France připojí ke stejným negativním trendům, které již byly zjištěny pro druhou část výrobního odvětví Unie, a tedy pro výrobní odvětví Unie jako celek. |
| --- | --- |

(253)

Výroba prodávaná na trhu Unie mimo dlouhodobé smlouvy je tudíž reprezentativní pro výrobní odvětví Unie jako celek. Tyto dlouhodobé smlouvy jsou totiž jediným prvkem, který odlišuje jednoho výrobce v Unii od zbytku výrobního odvětví Unie. Úleva, kterou dlouhodobé smlouvy zmíněnému výrobci poskytují, je však dočasné povahy a neodráží celkovou dynamiku trhu v období šetření, která se vyznačuje pokračujícím nárůstem levného čínského dovozu. Bez dlouhodobých smluv trpí dumpingovým dovozem i společnost GrafTech France (viz 235. bod odůvodnění). Vzhledem k tomu, že platnost dlouhodobých smluv společnosti GrafTech France má brzy skončit, lze předpokládat, že se společnost GrafTech France připojí ke stejným negativním trendům, které již byly zjištěny pro druhou část výrobního odvětví Unie, a tedy pro výrobní odvětví Unie jako celek.

| (254) | Na základě výše uvedených skutečností dospěla Komise v této fázi řízení k závěru, že výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení. Zisková část výrobního odvětví nebude schopna pozitivně ovlivnit neziskovou část, která trpí obrovským konkurenčním tlakem ze strany levného dovozu z Číny. Kromě toho již při pohledu na údaje ze čtvrtého čtvrtletí období šetření lze pozorovat další zhoršení hospodářské situace výrobního odvětví Unie jako celku. Očekává se, že tyto sestupné trendy zesílí, jakmile skončí platnost dlouhodobých smluv společnosti GrafTech, a to i s ohledem na významnou míru nárůstu dumpingového dovozu za ceny, které se trvale výrazně podbízejí cenám v Unii, a na zvýšení výrobní kapacity v ČLR v posledních letech. |
| --- | --- |

(254)

Na základě výše uvedených skutečností dospěla Komise v této fázi řízení k závěru, že výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení. Zisková část výrobního odvětví nebude schopna pozitivně ovlivnit neziskovou část, která trpí obrovským konkurenčním tlakem ze strany levného dovozu z Číny. Kromě toho již při pohledu na údaje ze čtvrtého čtvrtletí období šetření lze pozorovat další zhoršení hospodářské situace výrobního odvětví Unie jako celku. Očekává se, že tyto sestupné trendy zesílí, jakmile skončí platnost dlouhodobých smluv společnosti GrafTech, a to i s ohledem na významnou míru nárůstu dumpingového dovozu za ceny, které se trvale výrazně podbízejí cenám v Unii, a na zvýšení výrobní kapacity v ČLR v posledních letech.

5.   PŘÍČINNÁ SOUVISLOST

PŘÍČINNÁ SOUVISLOST

| (255) | V souladu s čl. 3 odst. 6 základního nařízení Komise zkoumala, zda dumpingový dovoz z dotčené země způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu. V souladu s čl. 3 odst. 7 základního nařízení Komise rovněž zkoumala, zda výrobnímu odvětví Unie mohly ve stejnou dobu působit újmu i jiné známé činitele. Komise zajistila, aby případná újma, kterou mohly způsobit jiné činitele než dumpingový dovoz z dotčené země, nebyla přičítána tomuto dumpingovému dovozu. Těmito činiteli byly pandemie COVID-19, konec krize v letech 2017–2018, zastarávání výrobního odvětví Unie, dovoz z jiných zemí, vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie a spotřeba v Unii. |
| --- | --- |

(255)

V souladu s čl. 3 odst. 6 základního nařízení Komise zkoumala, zda dumpingový dovoz z dotčené země způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu. V souladu s čl. 3 odst. 7 základního nařízení Komise rovněž zkoumala, zda výrobnímu odvětví Unie mohly ve stejnou dobu působit újmu i jiné známé činitele. Komise zajistila, aby případná újma, kterou mohly způsobit jiné činitele než dumpingový dovoz z dotčené země, nebyla přičítána tomuto dumpingovému dovozu. Těmito činiteli byly pandemie COVID-19, konec krize v letech 2017–2018, zastarávání výrobního odvětví Unie, dovoz z jiných zemí, vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie a spotřeba v Unii.

5.1.   Účinky dumpingového dovozu

Účinky dumpingového dovozu

| (256) | Objem dovozu z Číny se v posuzovaném období zvýšil o 12 % ze 42 256 tun v roce 2017 na 47 429 tun v roce 2020. Ve stejném období se jeho podíl na trhu zvýšil o 49 % a v období šetření dosáhl 35,8 %. Tento rostoucí dovoz byl realizován za ceny výrazně nižší než ceny výrobního odvětví Unie během druhé poloviny posuzovaného období (2019–2020). To mělo v období šetření silný dopad na výrobní odvětví Unie, které zaznamenalo pokles prodeje ze 118 025 tun v roce 2018 na 91 949 tun v roce 2019 a 70 970 tun v roce 2020. Vedlo to k velmi silnému poklesu ziskovosti u všech výrobců v Unii zařazených do vzorku, kromě výrobce, který má dlouhodobé smlouvy, a to ze zisků (ve výši +[5–10] % v roce 2017) do velkých ztrát (–[10–20] % v roce 2020), a k následnému zhoršení dalších finančních ukazatelů, jako je úroveň zásob, návratnost investic a peněžní tok. |
| --- | --- |

(256)

Objem dovozu z Číny se v posuzovaném období zvýšil o 12 % ze 42 256 tun v roce 2017 na 47 429 tun v roce 2020. Ve stejném období se jeho podíl na trhu zvýšil o 49 % a v období šetření dosáhl 35,8 %. Tento rostoucí dovoz byl realizován za ceny výrazně nižší než ceny výrobního odvětví Unie během druhé poloviny posuzovaného období (2019–2020). To mělo v období šetření silný dopad na výrobní odvětví Unie, které zaznamenalo pokles prodeje ze 118 025 tun v roce 2018 na 91 949 tun v roce 2019 a 70 970 tun v roce 2020. Vedlo to k velmi silnému poklesu ziskovosti u všech výrobců v Unii zařazených do vzorku, kromě výrobce, který má dlouhodobé smlouvy, a to ze zisků (ve výši +[5–10] % v roce 2017) do velkých ztrát (–[10–20] % v roce 2020), a k následnému zhoršení dalších finančních ukazatelů, jako je úroveň zásob, návratnost investic a peněžní tok.

| (257) | Tudíž se potvrzuje, že – s ohledem na souběžný výskyt v čase – vedl zvýšený dovoz uhlíkových elektrod pocházejících z Číny za dumpingové ceny ke zhoršení hospodářské a finanční situace výrobního odvětví Unie. Jiné činitele budou posouzeny v bodě 5.2. |
| --- | --- |

(257)

Tudíž se potvrzuje, že – s ohledem na souběžný výskyt v čase – vedl zvýšený dovoz uhlíkových elektrod pocházejících z Číny za dumpingové ceny ke zhoršení hospodářské a finanční situace výrobního odvětví Unie. Jiné činitele budou posouzeny v bodě 5.2.

5.2.   Vliv jiných činitelů

Vliv jiných činitelů

5.2.1.   Pandemie COVID-19

Pandemie COVID-19

| (258) | Dovoz uhlíkových elektrod z ČLR za nízké ceny byl zaznamenán od roku 2019. V roce 2019 činila průměrná cena čínského dovozu 57 % průměrné ceny dovozu s výjimkou Číny a v roce 2020 to bylo 51 %. Od roku 2019 (tj. před pandemií) se čínský dovoz začal zvyšovat, a to v období klesající spotřeby v Unii. Vedlo to k soustavnému nárůstu čínského dovozu od roku 2018, i pokud jde o podíl na trhu. Pokles spotřeby v důsledku pandemie proto neoslabil příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem a újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie. |
| --- | --- |

(258)

Dovoz uhlíkových elektrod z ČLR za nízké ceny byl zaznamenán od roku 2019. V roce 2019 činila průměrná cena čínského dovozu 57 % průměrné ceny dovozu s výjimkou Číny a v roce 2020 to bylo 51 %. Od roku 2019 (tj. před pandemií) se čínský dovoz začal zvyšovat, a to v období klesající spotřeby v Unii. Vedlo to k soustavnému nárůstu čínského dovozu od roku 2018, i pokud jde o podíl na trhu. Pokles spotřeby v důsledku pandemie proto neoslabil příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem a újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie.

5.2.2.   Konec období kulminace v letech 2017–2019

Konec období kulminace v letech 2017–2019

| (259) | Po skončení období let 2017–2019 došlo k poklesu domácích i dovozních cen. Jak je však uvedeno výše, čínské ceny klesaly rychleji než průměr dovozu z třetích zemí s výjimkou Číny (–50 % v roce 2019 a –57 % v roce 2020 oproti –12 % a –51 %). Celosvětový pokles cen tudíž k újmě výrobního odvětví Unie nepřispěl. |
| --- | --- |

(259)

Po skončení období let 2017–2019 došlo k poklesu domácích i dovozních cen. Jak je však uvedeno výše, čínské ceny klesaly rychleji než průměr dovozu z třetích zemí s výjimkou Číny (–50 % v roce 2019 a –57 % v roce 2020 oproti –12 % a –51 %). Celosvětový pokles cen tudíž k újmě výrobního odvětví Unie nepřispěl.

5.2.3.   Zastarávání výrobního odvětví Unie

Zastarávání výrobního odvětví Unie

| (260) | I když někteří výrobci v Unii mohou zaostávat, pokud jde o vybavení, jedná se o dynamické výrobní odvětví, které zvýšilo své investice, aby posílilo kapacitu, přizpůsobilo své výrobní zařízení a získalo nejnovější technologie. Během posuzovaného období vzrostly investice o 47 %. |
| --- | --- |

(260)

I když někteří výrobci v Unii mohou zaostávat, pokud jde o vybavení, jedná se o dynamické výrobní odvětví, které zvýšilo své investice, aby posílilo kapacitu, přizpůsobilo své výrobní zařízení a získalo nejnovější technologie. Během posuzovaného období vzrostly investice o 47 %.

5.2.4.   Dovoz ze třetích zemí

Dovoz ze třetích zemí

| (261) | Objem dovozu z jiných třetích zemí se v posuzovaném období vyvíjel takto:

  Tabulka 11


  Dovoz z třetích zemí











  Země | | 2017 | 2018 | 2019 | Období šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Indie | Objem (v tunách) | 5 662 | 6 212 | 3 700 | 2 211 |
| | Index | 100 | 110 | 65 | 39 |
| | Podíl na trhu (v %) | 3,2 | 3,4 | 2,4 | 1,7 |
| | Průměrná cena (v EUR) | 2 339 | 13 709 | 10 018 | 4 072 |
| | Index | 100 | 586 | 428 | 174 |
| Mexiko | Objem (v tunách) | 2 865 | 1 379 | 12 | 896 |
| | Index | 100 | 48 | 0,4 | 31 |
| | Podíl na trhu (v %) | 1,6 | 0,8 | 0 | 0,7 |
| | Průměrná cena (v EUR) | 2 218 | 2 525 | 3 344 | 3 976 |
| | Index | 100 | 114 | 151 | 179 |
| Rusko | Objem (v tunách) | 4 118 | 5 244 | 8 092 | 5 485 |
| | Index | 100 | 127 | 197 | 133 |
| | Podíl na trhu (v %) | 2,3 | 2,9 | 5,3 | 4,1 |
| | Průměrná cena (v EUR) | 2 382 | 9 055 | 6 879 | 3 578 |
| | Index | 100 | 380 | 289 | 150 |
| USA | Objem (v tunách) | 9 689 | 3 359 | 1 860 | 2 950 |
| | Index | 100 | 35 | 19 | 30 |
| | Podíl na trhu (v %) | 5,5 | 1,9 | 1,2 | 2,2 |
| | Průměrná cena (v EUR) | 2 398 | 7 997 | 11 376 | 5 025 |
| | Index | 100 | 333 | 474 | 210 |
| Ostatní třetí země | Objem (v tunách) | 5 629 | 3 671 | 2 162 | 2 514 |
| | Index | 100 | 65 | 38 | 45 |
| | Podíl na trhu (v %) | 3,2 | 2,0 | 1,4 | 1,9 |
| | Průměrná cena (v EUR) | 2 427 | 7 435 | 9 057 | 4 285 |
| | Index | 100 | 306 | 373 | 177 |
| Celkem za všechny třetí země kromě dotčené země | Objem (v tunách) | 27 962 | 19 866 | 15 826 | 14 055 |
| | Index | 100 | 71 | 57 | 50 |
| | Podíl na trhu (v %) | 15,9 | 11,0 | 10,3 | 10,6 |
| | Průměrná cena (v EUR) | 2 371 | 9 579 | 8 436 | 4 111 |
| | Index | 100 | 404 | 356 | 173 |
| Zdroj: Eurostat (Comext). |

(261)

Objem dovozu z jiných třetích zemí se v posuzovaném období vyvíjel takto:

Tabulka 11

Tabulka 11

Dovoz z třetích zemí

Dovoz z třetích zemí

Země

2017

2018

2019

Období šetření

Indie

Objem (v tunách)

5 662

6 212

3 700

2 211

Index

Index

100

100

110

110

65

65

39

39

Podíl na trhu (v %)

3,2

3,4

2,4

1,7

Průměrná cena (v EUR)

2 339

13 709

10 018

4 072

Index

Index

100

100

586

586

428

428

174

174

Mexiko

Objem (v tunách)

2 865

1 379

12

896

Index

Index

100

100

48

48

0,4

0,4

31

31

Podíl na trhu (v %)

1,6

0,8

0

0,7

Průměrná cena (v EUR)

2 218

2 525

3 344

3 976

Index

Index

100

100

114

114

151

151

179

179

Rusko

Objem (v tunách)

4 118

5 244

8 092

5 485

Index

Index

100

100

127

127

197

197

133

133

Podíl na trhu (v %)

2,3

2,9

5,3

4,1

Průměrná cena (v EUR)

2 382

9 055

6 879

3 578

Index

Index

100

100

380

380

289

289

150

150

USA

Objem (v tunách)

9 689

3 359

1 860

2 950

Index

Index

100

100

35

35

19

19

30

30

Podíl na trhu (v %)

5,5

1,9

1,2

2,2

Průměrná cena (v EUR)

2 398

7 997

11 376

5 025

Index

Index

100

100

333

333

474

474

210

210

Ostatní třetí země

Objem (v tunách)

5 629

3 671

2 162

2 514

Index

Index

100

100

65

65

38

38

45

45

Podíl na trhu (v %)

3,2

2,0

1,4

1,9

Průměrná cena (v EUR)

2 427

7 435

9 057

4 285

Index

Index

100

100

306

306

373

373

177

177

Celkem za všechny třetí země kromě dotčené země

Objem (v tunách)

27 962

19 866

15 826

14 055

Index

Index

100

100

71

71

57

57

50

50

Podíl na trhu (v %)

15,9

11,0

10,3

10,6

Průměrná cena (v EUR)

2 371

9 579

8 436

4 111

Index

Index

100

100

404

404

356

356

173

173

Zdroj: Eurostat (Comext).

| (262) | Podíl třetích zemí na trhu s výjimkou dotčené země byl v období 2018–2020 nízký (přibližně 10–11 %) a zůstal stabilní. Znamená to, že v absolutních objemech klesal úměrně poklesu spotřeby v Unii. |
| --- | --- |

(262)

Podíl třetích zemí na trhu s výjimkou dotčené země byl v období 2018–2020 nízký (přibližně 10–11 %) a zůstal stabilní. Znamená to, že v absolutních objemech klesal úměrně poklesu spotřeby v Unii.

| (263) | Ceny dovozu z třetích zemí s výjimkou dotčené země se během posuzovaného období pohybovaly v průměru na stejné úrovni jako ceny výrobního odvětví Unie. Během období šetření však byly ceny o 31 % nižší než ceny výrobního odvětví Unie, což byla nejnižší úroveň, které bylo v porovnání s cenami výrobního odvětví Unie v relativním vyjádření v posuzovaném období dosaženo. To je v silném kontrastu s cenami čínského dovozu, které se v roce 2020 výrazně snížily a byly o 65 % nižší než ceny výrobního odvětví Unie během období šetření. Ceny se však liší v závislosti na specifikacích elektrod, a ačkoli srovnání průměrných cen poskytuje určitou představu, nemůže takové srovnání nahradit cenové srovnání na základě PCN. |
| --- | --- |

(263)

Ceny dovozu z třetích zemí s výjimkou dotčené země se během posuzovaného období pohybovaly v průměru na stejné úrovni jako ceny výrobního odvětví Unie. Během období šetření však byly ceny o 31 % nižší než ceny výrobního odvětví Unie, což byla nejnižší úroveň, které bylo v porovnání s cenami výrobního odvětví Unie v relativním vyjádření v posuzovaném období dosaženo. To je v silném kontrastu s cenami čínského dovozu, které se v roce 2020 výrazně snížily a byly o 65 % nižší než ceny výrobního odvětví Unie během období šetření. Ceny se však liší v závislosti na specifikacích elektrod, a ačkoli srovnání průměrných cen poskytuje určitou představu, nemůže takové srovnání nahradit cenové srovnání na základě PCN.

| (264) | Proto byl učiněn závěr, že dovoz z jiných zemí k újmě výrobního odvětví Unie nepřispěl, neboť byl realizován za podstatně vyšší ceny než čínský dovoz. |
| --- | --- |

(264)

Proto byl učiněn závěr, že dovoz z jiných zemí k újmě výrobního odvětví Unie nepřispěl, neboť byl realizován za podstatně vyšší ceny než čínský dovoz.

5.2.5.   Vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie

Vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie

| (265) | Objem vývozu výrobců v Unii se v průběhu posuzovaného období vyvíjel takto:

  Tabulka 12


  Vývozní výkonnost výrobců v Unii | 2017 | 2018 | 2019 | Období šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Objem vývozu (v tunách) | 134 311 | 132 850 | 124 460 | 102 222 |
| Index | 100 | 99 | 93 | 76 |
| Průměrná cena (EUR/tuna) | 2 377 | 8 134 | 9 186 | 5 660 |
| Index | 100 | 342 | 386 | 238 |
| Zdroj: odpovědi na dotazník od výrobců v Unii zařazených do vzorku a od výrobního odvětví Unie. |

(265)

Objem vývozu výrobců v Unii se v průběhu posuzovaného období vyvíjel takto:

Tabulka 12

Tabulka 12

Vývozní výkonnost výrobců v Unii

Vývozní výkonnost výrobců v Unii

2017

2018

2019

Období šetření

Objem vývozu (v tunách)

134 311

132 850

124 460

102 222

Index

Index

100

100

99

99

93

93

76

76

Průměrná cena (EUR/tuna)

2 377

8 134

9 186

5 660

Index

Index

100

100

342

342

386

386

238

238

Zdroj: odpovědi na dotazník od výrobců v Unii zařazených do vzorku a od výrobního odvětví Unie.

| (266) | V průběhu posuzovaného období vývoz výrobního odvětví Unie neustále klesal (–24 % v daném období). Výrobní odvětví Unie poukázalo na konkurenci čínského vývozu, ke které dochází nejen na domácím trhu, ale také na trzích třetích zemí. |
| --- | --- |

(266)

V průběhu posuzovaného období vývoz výrobního odvětví Unie neustále klesal (–24 % v daném období). Výrobní odvětví Unie poukázalo na konkurenci čínského vývozu, ke které dochází nejen na domácím trhu, ale také na trzích třetích zemí.

| (267) | Celkově vývozní výkonnost vykazovala podobné tendence jako u prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie, ale prodej na vývoz se v relativním vyjádření snížil méně než prodej na trhu Unie. Na tomto základě dospěla Komise k prozatímnímu závěru, že snížení vývozní výkonnosti k újmě nepřispělo. |
| --- | --- |

(267)

Celkově vývozní výkonnost vykazovala podobné tendence jako u prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie, ale prodej na vývoz se v relativním vyjádření snížil méně než prodej na trhu Unie. Na tomto základě dospěla Komise k prozatímnímu závěru, že snížení vývozní výkonnosti k újmě nepřispělo.

5.2.6.   Spotřeba

Spotřeba

| (268) | Jak je patrné z tabulky 1, spotřeba uhlíkových elektrod v Unii se v posuzovaném období snížila o 25 %. Souviselo to s pandemií COVID-19, jejíž dopad je analyzován ve 258. bodě odůvodnění. Ve stejné době klesl prodej výrobního odvětví Unie na trhu EU o 33 %. Na tomto základě dospěla Komise k prozatímnímu závěru, že vývoj spotřeby k újmě výrobního odvětví Unie nepřispěl. |
| --- | --- |

(268)

Jak je patrné z tabulky 1, spotřeba uhlíkových elektrod v Unii se v posuzovaném období snížila o 25 %. Souviselo to s pandemií COVID-19, jejíž dopad je analyzován ve 258. bodě odůvodnění. Ve stejné době klesl prodej výrobního odvětví Unie na trhu EU o 33 %. Na tomto základě dospěla Komise k prozatímnímu závěru, že vývoj spotřeby k újmě výrobního odvětví Unie nepřispěl.

5.2.7.   Využití pro vlastní spotřebu

Využití pro vlastní spotřebu

| (269) | Podle informací poskytnutých společnostmi zařazenými do vzorku se neuskutečňoval žádný prodej společnostem ve spojení v Unii, ale docházelo k prodeji společnostem ve spojení ve třetích zemích. Tento prodej představoval – v závislosti na posuzovaném roce – 5 až 11 % celkového objemu prodeje. Na tomto základě dospěla Komise k prozatímnímu závěru, že případný vliv vývoje vlastní spotřeby na újmu, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, byl omezený. |
| --- | --- |

(269)

Podle informací poskytnutých společnostmi zařazenými do vzorku se neuskutečňoval žádný prodej společnostem ve spojení v Unii, ale docházelo k prodeji společnostem ve spojení ve třetích zemích. Tento prodej představoval – v závislosti na posuzovaném roce – 5 až 11 % celkového objemu prodeje. Na tomto základě dospěla Komise k prozatímnímu závěru, že případný vliv vývoje vlastní spotřeby na újmu, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, byl omezený.

5.3.   Závěr ohledně příčinné souvislosti

Závěr ohledně příčinné souvislosti

| (270) | Čínské dovozní ceny byly od roku 2019 výrazně nižší než ceny a náklady výrobního odvětví Unie. Šetření ukázalo vážené průměrné rozpětí cenového podbízení ve výši 51,2 %. Ve stejném období se podíl výrobců z ČLR na trhu zvýšil. Během posuzovaného období se objem dovozu z Číny zvýšil o 12 % a jeho podíl na trhu vzrostl o 49 % a v období šetření dosáhl 35,8 %. Tato rostoucí přítomnost na trhu byla na úkor výrobního odvětví Unie. Podíl výrobního odvětví Unie na trhu se snížil z nejvyšší hodnoty 65,2 % v roce 2018 na 53,6 % v roce 2020. Vedlo to k negativnímu vývoji hospodářské situace výrobního odvětví Unie. |
| --- | --- |

(270)

Čínské dovozní ceny byly od roku 2019 výrazně nižší než ceny a náklady výrobního odvětví Unie. Šetření ukázalo vážené průměrné rozpětí cenového podbízení ve výši 51,2 %. Ve stejném období se podíl výrobců z ČLR na trhu zvýšil. Během posuzovaného období se objem dovozu z Číny zvýšil o 12 % a jeho podíl na trhu vzrostl o 49 % a v období šetření dosáhl 35,8 %. Tato rostoucí přítomnost na trhu byla na úkor výrobního odvětví Unie. Podíl výrobního odvětví Unie na trhu se snížil z nejvyšší hodnoty 65,2 % v roce 2018 na 53,6 % v roce 2020. Vedlo to k negativnímu vývoji hospodářské situace výrobního odvětví Unie.

| (271) | Komise rozlišila a oddělila účinky všech známých činitelů na situaci výrobního odvětví Unie od účinků dumpingového dovozu působícího újmu. |
| --- | --- |

(271)

Komise rozlišila a oddělila účinky všech známých činitelů na situaci výrobního odvětví Unie od účinků dumpingového dovozu působícího újmu.

| (272) | Pandemie COVID-19 a související pokles spotřeby uhlíkových elektrod v Unii a po celém světě negativně ovlivnily vývoj výrobního odvětví Unie, byly však považovány za dočasný činitel. Před pandemií a na konci posuzovaného období se situace výrobního odvětví Unie zhoršila. Došlo také k asymetrii, neboť navzdory hospodářskému útlumu dovoz z Číny nepolevil. Naopak, v letech 2018–2020, tedy v období klesající spotřeby, se neustále zvyšoval. |
| --- | --- |

(272)

Pandemie COVID-19 a související pokles spotřeby uhlíkových elektrod v Unii a po celém světě negativně ovlivnily vývoj výrobního odvětví Unie, byly však považovány za dočasný činitel. Před pandemií a na konci posuzovaného období se situace výrobního odvětví Unie zhoršila. Došlo také k asymetrii, neboť navzdory hospodářskému útlumu dovoz z Číny nepolevil. Naopak, v letech 2018–2020, tedy v období klesající spotřeby, se neustále zvyšoval.

| (273) | Vliv konce krize v letech 2017–2018, zastarávání výrobního odvětví Unie a dovozu z jiných zemí na negativní vývoj výrobního odvětví Unie mohl být nanejvýš jen velmi omezený. |
| --- | --- |

(273)

Vliv konce krize v letech 2017–2018, zastarávání výrobního odvětví Unie a dovozu z jiných zemí na negativní vývoj výrobního odvětví Unie mohl být nanejvýš jen velmi omezený.

| (274) | Na základě výše uvedeného dospěla Komise v této fázi k závěru, že dumpingový dovoz z dotčené země způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu a že ostatní činitele, jednotlivě ani společně, neutlumily příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem a podstatnou újmou. |
| --- | --- |

(274)

Na základě výše uvedeného dospěla Komise v této fázi k závěru, že dumpingový dovoz z dotčené země způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu a že ostatní činitele, jednotlivě ani společně, neutlumily příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem a podstatnou újmou.

6.   ZÁJEM UNIE

ZÁJEM UNIE

| (275) | S ohledem na čl. 7 odst. 2 základního nařízení Komise v souladu s článkem 21 základního nařízení zkoumala, zda navzdory zjištění, že újmu způsobuje dumping, může učinit jednoznačný závěr, že v tomto případě není v zájmu Unie přijímat příslušná opatření. Zájem Unie byl stanoven na základě posouzení všech různých relevantních zájmů, včetně zájmu výrobního odvětví Unie, dovozců a obchodníků, uživatelů a konečných spotřebitelů. |
| --- | --- |

(275)

S ohledem na čl. 7 odst. 2 základního nařízení Komise v souladu s článkem 21 základního nařízení zkoumala, zda navzdory zjištění, že újmu způsobuje dumping, může učinit jednoznačný závěr, že v tomto případě není v zájmu Unie přijímat příslušná opatření. Zájem Unie byl stanoven na základě posouzení všech různých relevantních zájmů, včetně zájmu výrobního odvětví Unie, dovozců a obchodníků, uživatelů a konečných spotřebitelů.

6.1.   Zájem výrobního odvětví Unie

Zájem výrobního odvětví Unie

| (276) | Výrobní odvětví Unie se skládá z pěti skupin, které v Unii vyrábějí uhlíkové elektrody. Všechny skupiny při šetření plně spolupracovaly. |
| --- | --- |

(276)

Výrobní odvětví Unie se skládá z pěti skupin, které v Unii vyrábějí uhlíkové elektrody. Všechny skupiny při šetření plně spolupracovaly.

| (277) | Uložení opatření by výrobnímu odvětví Unie umožnilo získat zpět ztracený podíl na trhu, zvýšit využití kapacity, zvýšit ceny na udržitelnou úroveň a zlepšit ziskovost na úroveň, kterou lze očekávat za běžných podmínek hospodářské soutěže. |
| --- | --- |

(277)

Uložení opatření by výrobnímu odvětví Unie umožnilo získat zpět ztracený podíl na trhu, zvýšit využití kapacity, zvýšit ceny na udržitelnou úroveň a zlepšit ziskovost na úroveň, kterou lze očekávat za běžných podmínek hospodářské soutěže.

| (278) | Ačkoli je část výrobního odvětví před dumpingovým dovozem z Číny dočasně chráněna dlouhodobými smlouvami, platnost většiny z nich skončí nejpozději do konce roku 2022. Případné prodloužení, alespoň za současných podmínek, je nepravděpodobné vzhledem k prudkému poklesu cen uhlíkových elektrod na celém světě od roku 2019. |
| --- | --- |

(278)

Ačkoli je část výrobního odvětví před dumpingovým dovozem z Číny dočasně chráněna dlouhodobými smlouvami, platnost většiny z nich skončí nejpozději do konce roku 2022. Případné prodloužení, alespoň za současných podmínek, je nepravděpodobné vzhledem k prudkému poklesu cen uhlíkových elektrod na celém světě od roku 2019.

| (279) | Neuložení opatření by pravděpodobně vedlo k dalšímu zhoršení ziskovosti, která již byla záporná u všech výrobců v Unii zařazených do vzorku kromě jediného, který je před účinky dumpingového dovozu dočasně chráněn, jelikož se svými odběrateli v letech 2017–2018 uzavřel dlouhodobé smlouvy. Neuložení opatření by mohlo vést k uzavření výrobních zařízení a propouštění, čímž by byla ohrožena životaschopnost výrobního odvětví Unie. |
| --- | --- |

(279)

Neuložení opatření by pravděpodobně vedlo k dalšímu zhoršení ziskovosti, která již byla záporná u všech výrobců v Unii zařazených do vzorku kromě jediného, který je před účinky dumpingového dovozu dočasně chráněn, jelikož se svými odběrateli v letech 2017–2018 uzavřel dlouhodobé smlouvy. Neuložení opatření by mohlo vést k uzavření výrobních zařízení a propouštění, čímž by byla ohrožena životaschopnost výrobního odvětví Unie.

| (280) | Komise proto dospěla k prozatímnímu závěru, že uložení prozatímních opatření je v zájmu výrobního odvětví Unie. |
| --- | --- |

(280)

Komise proto dospěla k prozatímnímu závěru, že uložení prozatímních opatření je v zájmu výrobního odvětví Unie.

6.2.   Zájem dovozců a obchodníků, kteří nejsou ve spojení

Zájem dovozců a obchodníků, kteří nejsou ve spojení

| (281) | Deset dovozců, kteří nejsou ve spojení, představujících 63 % objemu čínského dovozu, předložilo formulář pro výběr vzorku. Vážený průměr zisku dovozců zařazených do vzorku během období šetření činil přibližně 4 %. |
| --- | --- |

(281)

Deset dovozců, kteří nejsou ve spojení, představujících 63 % objemu čínského dovozu, předložilo formulář pro výběr vzorku. Vážený průměr zisku dovozců zařazených do vzorku během období šetření činil přibližně 4 %.

| (282) | Tito dovozci byli proti uložení opatření. Tvrdili, že výrobci v Unii nejsou schopni pokrýt stávající poptávku v Unii a rozmanitost výrobků, zejména v případě elektrod o malém průměru (do 400–450 mm). Kromě toho uvedli, že možnosti přechodu na jiné zdroje dodávek jsou jen okrajové. Výrobci uhlíkových elektrod z třetích zemí mají obvykle vlastní prodejní oddělení a jsou v přímém kontaktu se zákazníky v Unii. |
| --- | --- |

(282)

Tito dovozci byli proti uložení opatření. Tvrdili, že výrobci v Unii nejsou schopni pokrýt stávající poptávku v Unii a rozmanitost výrobků, zejména v případě elektrod o malém průměru (do 400–450 mm). Kromě toho uvedli, že možnosti přechodu na jiné zdroje dodávek jsou jen okrajové. Výrobci uhlíkových elektrod z třetích zemí mají obvykle vlastní prodejní oddělení a jsou v přímém kontaktu se zákazníky v Unii.

| (283) | Komise konstatovala, že mezi hlavní přednosti dovozců v Unii patří kontrola kvality uhlíkových elektrod a poskytované technické služby. Je proto pravděpodobné, že některé dodatečné náklady mohou být přeneseny na konečné uživatele uhlíkových elektrod. Komise se proto domnívala, že uložení antidumpingových opatření by mohlo mít dopad, i když omezený, na výsledky dovozců v Unii. |
| --- | --- |

(283)

Komise konstatovala, že mezi hlavní přednosti dovozců v Unii patří kontrola kvality uhlíkových elektrod a poskytované technické služby. Je proto pravděpodobné, že některé dodatečné náklady mohou být přeneseny na konečné uživatele uhlíkových elektrod. Komise se proto domnívala, že uložení antidumpingových opatření by mohlo mít dopad, i když omezený, na výsledky dovozců v Unii.

| (284) | Očekává se tedy, že jakýkoli negativní dopad opatření na dovozce, kteří nejsou ve spojení, jako celek bude omezený a nepřeváží nad pozitivním účinkem opatření na výrobce v Unii. |
| --- | --- |

(284)

Očekává se tedy, že jakýkoli negativní dopad opatření na dovozce, kteří nejsou ve spojení, jako celek bude omezený a nepřeváží nad pozitivním účinkem opatření na výrobce v Unii.

6.3.   Zájem uživatelů

Zájem uživatelů

| (285) | Jako zúčastněné strany se zaregistrovalo patnáct uživatelů a dotazníky zaslalo osm uživatelů. Tito uživatelé zastupují především ocelářský průmysl Unie. Navazující odvětví (a zejména ocelářský průmysl) jsou z hlediska obratu a zaměstnanosti větší než odvětví uhlíkových elektrod. Podle údajů svazu Eurofer zaměstnával ocelářský průmysl v roce 2019 přímo 330 000 osob a nepřímo 1 620 000 osob. |
| --- | --- |

(285)

Jako zúčastněné strany se zaregistrovalo patnáct uživatelů a dotazníky zaslalo osm uživatelů. Tito uživatelé zastupují především ocelářský průmysl Unie. Navazující odvětví (a zejména ocelářský průmysl) jsou z hlediska obratu a zaměstnanosti větší než odvětví uhlíkových elektrod. Podle údajů svazu Eurofer zaměstnával ocelářský průmysl v roce 2019 přímo 330 000 osob a nepřímo 1 620 000 osob.

| (286) | Uživatelé vyjádřili obavy, že uložení opatření by to mohlo mít negativní dopad na jejich konkurenceschopnost. Náklady na uhlíkové elektrody se odhadují na 1 % až 5 % nákladů na výrobu oceli. Znamená to, že opatření nebudou mít podstatný dopad na výrobní náklady výrobců oceli. |
| --- | --- |

(286)

Uživatelé vyjádřili obavy, že uložení opatření by to mohlo mít negativní dopad na jejich konkurenceschopnost. Náklady na uhlíkové elektrody se odhadují na 1 % až 5 % nákladů na výrobu oceli. Znamená to, že opatření nebudou mít podstatný dopad na výrobní náklady výrobců oceli.

| (287) | Žadatelé a tisk navíc uváděli, že ceny oceli jsou na vzestupu, protože poptávka převyšuje nabídku. To může ocelářskému průmyslu umožnit přenést případné dodatečné náklady nebo jejich část na následné uživatele. |
| --- | --- |

(287)

Žadatelé a tisk navíc uváděli, že ceny oceli jsou na vzestupu, protože poptávka převyšuje nabídku. To může ocelářskému průmyslu umožnit přenést případné dodatečné náklady nebo jejich část na následné uživatele.

| (288) | Ocelářský průmysl Unie rovněž tvrdil, že výrobci v Unii nebyli během období šetření schopni uspokojit poptávku. Pokud jde o zabezpečení dodávek, výrobní odvětví Unie vykazuje dostatečnou volnou kapacitu. Během posuzovaného období se výrobní kapacita v Unii zvýšila z 255 500 tun na 294 900 tun (+15 %). Využití kapacity během období šetření činilo pouze 55,6 %. Možnými alternativními zdroji dodávek jsou další země, jako například Indie, Mexiko, Rusko a USA, i když na trhu Unie zatím nejsou dobře zavedeny. Tyto čtyři země představovaly v roce 2020 dohromady 11 % dodávek do Unie. |
| --- | --- |

(288)

Ocelářský průmysl Unie rovněž tvrdil, že výrobci v Unii nebyli během období šetření schopni uspokojit poptávku. Pokud jde o zabezpečení dodávek, výrobní odvětví Unie vykazuje dostatečnou volnou kapacitu. Během posuzovaného období se výrobní kapacita v Unii zvýšila z 255 500 tun na 294 900 tun (+15 %). Využití kapacity během období šetření činilo pouze 55,6 %. Možnými alternativními zdroji dodávek jsou další země, jako například Indie, Mexiko, Rusko a USA, i když na trhu Unie zatím nejsou dobře zavedeny. Tyto čtyři země představovaly v roce 2020 dohromady 11 % dodávek do Unie.

| (289) | Komise proto dospěla k prozatímnímu závěru, že se očekává, že negativní dopady opatření na uživatele budou omezené a nepřeváží nad pozitivním účinkem opatření na výrobce v Unii. |
| --- | --- |

(289)

Komise proto dospěla k prozatímnímu závěru, že se očekává, že negativní dopady opatření na uživatele budou omezené a nepřeváží nad pozitivním účinkem opatření na výrobce v Unii.

6.4.   Jiné činitele

Jiné činitele

| (290) | Uhlíkové elektrody navíc přispívají k cíli Unie v oblasti životního prostředí, konkrétně k boji proti změně klimatu. Uhlíkové elektrody jsou nezbytnou součástí elektrických obloukových pecí, které recyklují ocel. Elektrické obloukové pece vyrábějí ocel se sníženými emisemi CO2 ve srovnání s tradičním způsobem výroby oceli ve vysoké peci. |
| --- | --- |

(290)

Uhlíkové elektrody navíc přispívají k cíli Unie v oblasti životního prostředí, konkrétně k boji proti změně klimatu. Uhlíkové elektrody jsou nezbytnou součástí elektrických obloukových pecí, které recyklují ocel. Elektrické obloukové pece vyrábějí ocel se sníženými emisemi CO2 ve srovnání s tradičním způsobem výroby oceli ve vysoké peci.

| (291) | Některé zúčastněné strany tvrdily, že uložení opatření by mělo negativní dopad na hospodářskou soutěž v odvětví, které je údajně velmi koncentrované. Komise však konstatovala, že trh zásobuje pět skupin v Unii. Komise rovněž podotýká, že společnost Sangraf Italy je novým výrobcem v Unii (ačkoli uvádí, že zařízení nejsou nová, ale dříve provozovaná skupinou SGL Group). Komise proto dospěla k závěru, že v této fázi nelze očekávat žádný negativní dopad opatření na hospodářskou soutěž v Unii. |
| --- | --- |

(291)

Některé zúčastněné strany tvrdily, že uložení opatření by mělo negativní dopad na hospodářskou soutěž v odvětví, které je údajně velmi koncentrované. Komise však konstatovala, že trh zásobuje pět skupin v Unii. Komise rovněž podotýká, že společnost Sangraf Italy je novým výrobcem v Unii (ačkoli uvádí, že zařízení nejsou nová, ale dříve provozovaná skupinou SGL Group). Komise proto dospěla k závěru, že v této fázi nelze očekávat žádný negativní dopad opatření na hospodářskou soutěž v Unii.

6.5.   Závěr ohledně zájmu Unie

Závěr ohledně zájmu Unie

| (292) | Na základě výše uvedených skutečností dospěla Komise k závěru, že neexistují žádné přesvědčivé důvody, které by naznačovaly, že uložení opatření na dovoz sad uhlíkových elektrod pocházejících z Číny v této fázi šetření není v zájmu Unie. |
| --- | --- |

(292)

Na základě výše uvedených skutečností dospěla Komise k závěru, že neexistují žádné přesvědčivé důvody, které by naznačovaly, že uložení opatření na dovoz sad uhlíkových elektrod pocházejících z Číny v této fázi šetření není v zájmu Unie.

7.   ÚROVEŇ OPATŘENÍ

ÚROVEŇ OPATŘENÍ

| (293) | Za účelem stanovení úrovně opatření Komise zkoumala, zda by k odstranění újmy způsobené dumpingovým dovozem výrobnímu odvětví Unie postačovalo clo nižší než dumpingové rozpětí. |
| --- | --- |

(293)

Za účelem stanovení úrovně opatření Komise zkoumala, zda by k odstranění újmy způsobené dumpingovým dovozem výrobnímu odvětví Unie postačovalo clo nižší než dumpingové rozpětí.

| (294) | V daném případě žadatelé uváděli existenci zkreslení na trhu surovin ve smyslu čl. 7 odst. 2a základního nařízení. Za účelem posouzení vhodné úrovně opatření proto Komise nejprve stanovila výši cla nezbytnou k odstranění újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie. Poté v souladu s čl. 7 odst. 2a základního nařízení zkoumala, zda by tato výše cla postačovala k odstranění újmy s ohledem na údajnou existenci zkreslení na trhu surovin. |
| --- | --- |

(294)

V daném případě žadatelé uváděli existenci zkreslení na trhu surovin ve smyslu čl. 7 odst. 2a základního nařízení. Za účelem posouzení vhodné úrovně opatření proto Komise nejprve stanovila výši cla nezbytnou k odstranění újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie. Poté v souladu s čl. 7 odst. 2a základního nařízení zkoumala, zda by tato výše cla postačovala k odstranění újmy s ohledem na údajnou existenci zkreslení na trhu surovin.

7.1.   Rozpětí prodeje pod cenou

Rozpětí prodeje pod cenou

| (295) | Komise nejprve stanovila výši cla nezbytnou k odstranění újmy, která by byla výrobnímu odvětví Unie způsobena v případě neexistence zkreslení podle čl. 7 odst. 2a základního nařízení. V tomto případě by újma byla odstraněna, pokud by výrobní odvětví Unie bylo schopno pokrýt své výrobní náklady, včetně nákladů vyplývajících z mnohostranných environmentálních dohod a protokolů k nim, jejichž smluvní stranou je Unie, a z úmluv Mezinárodní organizace práce (MOP) uvedených v příloze Ia, a dosáhnout přiměřeného zisku (dále jen „cílový zisk“). |
| --- | --- |

(295)

Komise nejprve stanovila výši cla nezbytnou k odstranění újmy, která by byla výrobnímu odvětví Unie způsobena v případě neexistence zkreslení podle čl. 7 odst. 2a základního nařízení. V tomto případě by újma byla odstraněna, pokud by výrobní odvětví Unie bylo schopno pokrýt své výrobní náklady, včetně nákladů vyplývajících z mnohostranných environmentálních dohod a protokolů k nim, jejichž smluvní stranou je Unie, a z úmluv Mezinárodní organizace práce (MOP) uvedených v příloze Ia, a dosáhnout přiměřeného zisku (dále jen „cílový zisk“).

vyplývajících z mnohostranných environmentálních dohod a protokolů k nim, jejichž smluvní stranou je Unie, a z úmluv Mezinárodní organizace práce (MOP) uvedených v příloze Ia

| (296) | V souladu s čl. 7 odst. 2c základního nařízení vzala Komise při stanovení cílového zisku v úvahu tyto faktory:






  — | míru ziskovosti před zvýšením dovozu z dotčené země, |
| --- | --- | --- |

(296)

V souladu s čl. 7 odst. 2c základního nařízení vzala Komise při stanovení cílového zisku v úvahu tyto faktory:

—

míru ziskovosti před zvýšením dovozu z dotčené země,

| — | míru ziskovosti potřebnou na krytí celkových nákladů a investic, výzkumu a vývoje a inovací a |
| --- | --- |

—

míru ziskovosti potřebnou na krytí celkových nákladů a investic, výzkumu a vývoje a inovací a

| — | míru ziskovosti očekávanou za běžných podmínek hospodářské soutěže. |
| --- | --- |

—

míru ziskovosti očekávanou za běžných podmínek hospodářské soutěže.

| (297) | Toto ziskové rozpětí by nemělo být nižší než 6 %. |
| --- | --- |

(297)

Toto ziskové rozpětí by nemělo být nižší než 6 %.

| (298) | Žadatelé v podnětu použili jako cílový zisk 8 %, ale měli za to, že se jedná o konzervativní odhad a že by se v případě neexistence dovozu působícího újmu mělo očekávat vyšší ziskové rozpětí. |
| --- | --- |

(298)

Žadatelé v podnětu použili jako cílový zisk 8 %, ale měli za to, že se jedná o konzervativní odhad a že by se v případě neexistence dovozu působícího újmu mělo očekávat vyšší ziskové rozpětí.

| (299) | V předchozím šetření týkajícím se dovozu sad uhlíkových elektrod z Indie dospěla Komise k závěru, že ziskové rozpětí, které může být rozumně považováno za reprezentativní pro finanční situaci výrobního odvětví Společenství v případě neexistence dumpingu působícího újmu, by mělo být pro potřeby výpočtu rozpětí újmy stanoveno na úrovni 8 %. Jednalo se rovněž o zisk dosažený výrobci v Unii zařazenými do vzorku v roce 2017. |
| --- | --- |

(299)

V předchozím šetření týkajícím se dovozu sad uhlíkových elektrod z Indie dospěla Komise k závěru, že ziskové rozpětí, které může být rozumně považováno za reprezentativní pro finanční situaci výrobního odvětví Společenství v případě neexistence dumpingu působícího újmu, by mělo být pro potřeby výpočtu rozpětí újmy stanoveno na úrovni 8 %. Jednalo se rovněž o zisk dosažený výrobci v Unii zařazenými do vzorku v roce 2017.

| (300) | Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem bylo ziskové rozpětí stanoveno na úrovni 8 % v souladu s ustanovením čl. 7 odst. 2c. |
| --- | --- |

(300)

Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem bylo ziskové rozpětí stanoveno na úrovni 8 % v souladu s ustanovením čl. 7 odst. 2c.

| (301) | V souladu s čl. 7 odst. 2d základního nařízení Komise jako poslední krok posoudila budoucí náklady vyplývající z mnohostranných environmentálních dohod a protokolů k nim, jejichž smluvní stranou je Unie, a z úmluv Mezinárodní organizace práce (MOP) uvedených v příloze Ia, které vzniknou výrobnímu odvětví Unie během období uplatňování opatření podle čl. 11 odst. 2. Komise stanovila dodatečné náklady v rozmezí od 0 do 42 EUR za tunu a tyto náklady byly připočteny k ceně nepůsobící újmu u dotčených výrobců v Unii zařazených do vzorku. Poznámka ke spisu týkající se způsobu určení těchto dodatečných nákladů Komisí je k dispozici v dokumentaci určené zúčastněným stranám k nahlédnutí. |
| --- | --- |

(301)

V souladu s čl. 7 odst. 2d základního nařízení Komise jako poslední krok posoudila budoucí náklady vyplývající z mnohostranných environmentálních dohod a protokolů k nim, jejichž smluvní stranou je Unie, a z úmluv Mezinárodní organizace práce (MOP) uvedených v příloze Ia, které vzniknou výrobnímu odvětví Unie během období uplatňování opatření podle čl. 11 odst. 2. Komise stanovila dodatečné náklady v rozmezí od 0 do 42 EUR za tunu a tyto náklady byly připočteny k ceně nepůsobící újmu u dotčených výrobců v Unii zařazených do vzorku. Poznámka ke spisu týkající se způsobu určení těchto dodatečných nákladů Komisí je k dispozici v dokumentaci určené zúčastněným stranám k nahlédnutí.

| (302) | Tyto náklady zahrnovaly dodatečné budoucí náklady na zajištění souladu se systémem EU pro obchodování s emisemi (EU ETS). Systém EU ETS je základním kamenem politiky EU pro dosažení souladu s mnohostrannými environmentálními dohodami. Tyto dodatečné náklady byly vypočteny na základě odhadovaných povolenek EU, které budou muset být zakoupeny během období uplatňování opatření (2021–2025). Dodatečné náklady rovněž zohlednily nepřímé náklady na emise CO2 vyplývající ze zvýšení cen elektřiny v období 2021–2025 v souvislosti se systémem EU ETS a odhadovanými cenami povolenek EU. |
| --- | --- |

(302)

Tyto náklady zahrnovaly dodatečné budoucí náklady na zajištění souladu se systémem EU pro obchodování s emisemi (EU ETS). Systém EU ETS je základním kamenem politiky EU pro dosažení souladu s mnohostrannými environmentálními dohodami. Tyto dodatečné náklady byly vypočteny na základě odhadovaných povolenek EU, které budou muset být zakoupeny během období uplatňování opatření (2021–2025). Dodatečné náklady rovněž zohlednily nepřímé náklady na emise CO2 vyplývající ze zvýšení cen elektřiny v období 2021–2025 v souvislosti se systémem EU ETS a odhadovanými cenami povolenek EU.

| (303) | Zdrojem těchto odhadů cen povolenek EU je výtah společnosti Bloomberg New Energy Finance ze dne 30. července 2021. Průměrná předpokládaná cena za povolenky EU pro toto období činí 55 EUR za tunu emisí CO2. |
| --- | --- |

(303)

Zdrojem těchto odhadů cen povolenek EU je výtah společnosti Bloomberg New Energy Finance ze dne 30. července 2021. Průměrná předpokládaná cena za povolenky EU pro toto období činí 55 EUR za tunu emisí CO2.

| (304) | Na tomto základě Komise vypočítala cenu obdobného výrobku, která výrobnímu odvětví Unie nepůsobí újmu. |
| --- | --- |

(304)

Na tomto základě Komise vypočítala cenu obdobného výrobku, která výrobnímu odvětví Unie nepůsobí újmu.

| (305) | Komise poté stanovila úroveň pro odstranění újmy na základě srovnání vážené průměrné dovozní ceny spolupracujících vyvážejících výrobců, která byla stanovena pro účely výpočtů cenového podbízení, s váženou průměrnou cenou obdobného výrobku prodávaného během období šetření na trhu Unie výrobci v Unii zařazenými do vzorku, jež nepůsobí újmu. Případný rozdíl vyplývající z tohoto porovnání byl vyjádřen jako procento vážené průměrné dovozní hodnoty CIF. |
| --- | --- |

(305)

Komise poté stanovila úroveň pro odstranění újmy na základě srovnání vážené průměrné dovozní ceny spolupracujících vyvážejících výrobců, která byla stanovena pro účely výpočtů cenového podbízení, s váženou průměrnou cenou obdobného výrobku prodávaného během období šetření na trhu Unie výrobci v Unii zařazenými do vzorku, jež nepůsobí újmu. Případný rozdíl vyplývající z tohoto porovnání byl vyjádřen jako procento vážené průměrné dovozní hodnoty CIF.

| (306) | Pokud jde o zbytkové rozpětí, vzhledem k tomu, že spolupráce ze strany čínských vývozců byla nízká, jak je vysvětleno ve 179. bodě odůvodnění, považovala Komise za vhodné stanovit zbytkové rozpětí na základě dostupných údajů. Toto rozpětí bylo nastaveno na úrovni nejvyššího rozpětí prodeje pod cenou stanoveného pro typ výrobku prodávaný v reprezentativních množstvích vyvážejícím výrobcem s nejvyšším zjištěným rozpětím prodeje pod cenou. Takto vypočtené zbytkové rozpětí prodeje pod cenou bylo stanoveno ve výši 153,6 %. |
| --- | --- |

(306)

Pokud jde o zbytkové rozpětí, vzhledem k tomu, že spolupráce ze strany čínských vývozců byla nízká, jak je vysvětleno ve 179. bodě odůvodnění, považovala Komise za vhodné stanovit zbytkové rozpětí na základě dostupných údajů. Toto rozpětí bylo nastaveno na úrovni nejvyššího rozpětí prodeje pod cenou stanoveného pro typ výrobku prodávaný v reprezentativních množstvích vyvážejícím výrobcem s nejvyšším zjištěným rozpětím prodeje pod cenou. Takto vypočtené zbytkové rozpětí prodeje pod cenou bylo stanoveno ve výši 153,6 %.

| (307) | Výsledky těchto výpočtů jsou uvedeny v této tabulce.







  Společnost | Dumpingové rozpětí | Rozpětí prodeje pod cenou |
| --- | --- | --- | --- |
| Skupina Fangda složená ze čtyř výrobců: Fangda Carbon New Material Co., Ltd.; Fushun Carbon Co., Ltd.; Chengdu Rongguang Carbon Co., Ltd.; Hefei Carbon Co., Ltd. | 24,5  % | 139,7  % |
| Liaoning Dantan Technology Group Co., Ltd. | 17,5  % | 99,5  % |
| Nantong Yangzi Carbon Co., Ltd. | 24,5  % | 150,5  % |
| Ostatní spolupracující společnosti | 21,6  % | 123,6  % |
| Všechny ostatní společnosti | 66,5  % | 159,3  % |

(307)

Výsledky těchto výpočtů jsou uvedeny v této tabulce.

Společnost

Dumpingové rozpětí

Rozpětí prodeje pod cenou

Skupina Fangda složená ze čtyř výrobců: Fangda Carbon New Material Co., Ltd.; Fushun Carbon Co., Ltd.; Chengdu Rongguang Carbon Co., Ltd.; Hefei Carbon Co., Ltd.

24,5  %

139,7  %

Liaoning Dantan Technology Group Co., Ltd.

17,5  %

99,5  %

Nantong Yangzi Carbon Co., Ltd.

24,5  %

150,5  %

Ostatní spolupracující společnosti

21,6  %

123,6  %

Všechny ostatní společnosti

66,5  %

159,3  %

7.2.   Zkreslení na trhu surovin

Zkreslení na trhu surovin

| (308) | Jak je vysvětleno v oznámení o zahájení řízení, žadatel poskytl Komisi dostatečné důkazy, že v dotčené zemi existují ohledně výrobku, který je předmětem šetření, zkreslení na trhu surovin. V souladu s čl. 7 odst. 2a základního nařízení se proto šetření zabývalo údajným zkreslením za účelem posouzení, zda by popřípadě clo nižší než dumpingové rozpětí postačovalo k odstranění újmy. |
| --- | --- |

(308)

Jak je vysvětleno v oznámení o zahájení řízení, žadatel poskytl Komisi dostatečné důkazy, že v dotčené zemi existují ohledně výrobku, který je předmětem šetření, zkreslení na trhu surovin. V souladu s čl. 7 odst. 2a základního nařízení se proto šetření zabývalo údajným zkreslením za účelem posouzení, zda by popřípadě clo nižší než dumpingové rozpětí postačovalo k odstranění újmy.

| (309) | Protože jsou však rozpětí nezbytná k odstranění újmy vyšší než zjištěná dumpingová rozpětí, dospěla Komise k názoru, že v této fázi není nutné se tímto aspektem zabývat. |
| --- | --- |

(309)

Protože jsou však rozpětí nezbytná k odstranění újmy vyšší než zjištěná dumpingová rozpětí, dospěla Komise k názoru, že v této fázi není nutné se tímto aspektem zabývat.

8.   PROZATÍMNÍ ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ

PROZATÍMNÍ ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ

| (310) | Na základě závěrů, k nimž Komise v otázce dumpingu, újmy, příčinné souvislosti a zájmu Unie dospěla, by měla být uložena prozatímní opatření, jež zabrání tomu, aby dumpingový dovoz způsoboval výrobnímu odvětví Unie další újmu. |
| --- | --- |

(310)

Na základě závěrů, k nimž Komise v otázce dumpingu, újmy, příčinné souvislosti a zájmu Unie dospěla, by měla být uložena prozatímní opatření, jež zabrání tomu, aby dumpingový dovoz způsoboval výrobnímu odvětví Unie další újmu.

| (311) | Na dovoz uhlíkových elektrod pocházejících z Čínské lidové republiky by měla být uložena prozatímní antidumpingová opatření podle pravidla nižšího cla, které stanoví čl. 7 odst. 2 základního nařízení. |
| --- | --- |

(311)

Na dovoz uhlíkových elektrod pocházejících z Čínské lidové republiky by měla být uložena prozatímní antidumpingová opatření podle pravidla nižšího cla, které stanoví čl. 7 odst. 2 základního nařízení.

| (312) | Komise porovnala rozpětí prodeje pod cenou a dumpingová rozpětí uvedená v 307. bodě odůvodnění výše. Výše cla byla stanovena na úrovni nižší z hodnot dumpingového rozpětí a rozpětí prodeje pod cenou. |
| --- | --- |

(312)

Komise porovnala rozpětí prodeje pod cenou a dumpingová rozpětí uvedená v 307. bodě odůvodnění výše. Výše cla byla stanovena na úrovni nižší z hodnot dumpingového rozpětí a rozpětí prodeje pod cenou.

| (313) | Na základě výše uvedených skutečností by sazby prozatímního antidumpingového cla vyjádřené v cenách CIF s dodáním na hranice Unie před proclením měly činit:






  Společnost | Prozatímní dumpingové rozpětí |
| --- | --- | --- |
| Skupina Fangda složená ze čtyř výrobců: Fangda Carbon New Material Co., Ltd.; Fushun Carbon Co., Ltd.; Chengdu Rongguang Carbon Co., Ltd.; Hefei Carbon Co., Ltd. | 24,5  % |
| Liaoning Dantan Technology Group Co., Ltd. | 17,5  % |
| Nantong Yangzi Carbon Co., Ltd. | 24,5  % |
| Ostatní spolupracující společnosti | 21,6  % |
| Všechny ostatní společnosti | 66,5  % |

(313)

Na základě výše uvedených skutečností by sazby prozatímního antidumpingového cla vyjádřené v cenách CIF s dodáním na hranice Unie před proclením měly činit:

Společnost

Prozatímní dumpingové rozpětí

Skupina Fangda složená ze čtyř výrobců: Fangda Carbon New Material Co., Ltd.; Fushun Carbon Co., Ltd.; Chengdu Rongguang Carbon Co., Ltd.; Hefei Carbon Co., Ltd.

24,5  %

Liaoning Dantan Technology Group Co., Ltd.

17,5  %

Nantong Yangzi Carbon Co., Ltd.

24,5  %

Ostatní spolupracující společnosti

21,6  %

Všechny ostatní společnosti

66,5  %

| (314) | Sazby antidumpingových cel pro individuální společnosti uvedené v tomto nařízení byly stanoveny na základě zjištění plynoucích z tohoto šetření. Odrážejí proto situaci zjištěnou během tohoto šetření, pokud jde o tyto společnosti. Tyto sazby cla jsou použitelné výlučně na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z dotčené země a vyráběného uvedenými právními subjekty. Na dovoz dotčeného výrobku vyrobeného jakoukoli jinou společností, která není konkrétně uvedena v normativní části tohoto nařízení, včetně subjektů ve spojení s těmito konkrétně uvedenými společnostmi, by se měla vztahovat celní sazba platná pro „všechny ostatní společnosti“. Neměla by se na ně vztahovat žádná z uvedených individuálních sazeb antidumpingového cla. |
| --- | --- |

(314)

Sazby antidumpingových cel pro individuální společnosti uvedené v tomto nařízení byly stanoveny na základě zjištění plynoucích z tohoto šetření. Odrážejí proto situaci zjištěnou během tohoto šetření, pokud jde o tyto společnosti. Tyto sazby cla jsou použitelné výlučně na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z dotčené země a vyráběného uvedenými právními subjekty. Na dovoz dotčeného výrobku vyrobeného jakoukoli jinou společností, která není konkrétně uvedena v normativní části tohoto nařízení, včetně subjektů ve spojení s těmito konkrétně uvedenými společnostmi, by se měla vztahovat celní sazba platná pro „všechny ostatní společnosti“. Neměla by se na ně vztahovat žádná z uvedených individuálních sazeb antidumpingového cla.

| (315) | Pokud společnost následně změní název svého subjektu, může požádat o uplatnění těchto individuálních sazeb antidumpingového cla. Tato žádost musí být předložena Komisi (83). Žádost musí obsahovat veškeré příslušné informace umožňující prokázat, že změna nemá vliv na právo dané společnosti využívat celní sazbu, která se na ni vztahuje. Pokud změna názvu společnosti nemá vliv na její právo využívat celní sazbu, která se na ni vztahuje, bude nařízení o změně názvu zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie. |
| --- | --- |

(315)

Pokud společnost následně změní název svého subjektu, může požádat o uplatnění těchto individuálních sazeb antidumpingového cla. Tato žádost musí být předložena Komisi (83). Žádost musí obsahovat veškeré příslušné informace umožňující prokázat, že změna nemá vliv na právo dané společnosti využívat celní sazbu, která se na ni vztahuje. Pokud změna názvu společnosti nemá vliv na její právo využívat celní sazbu, která se na ni vztahuje, bude nařízení o změně názvu zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie.

83

Úředním věstníku Evropské unie

| (316) | Aby bylo zajištěno řádné vymáhání antidumpingových cel, měla by se sazba antidumpingového cla stanovená pro všechny ostatní společnosti vztahovat nejen na vyvážející výrobce, kteří při tomto šetření nespolupracovali, nýbrž také na výrobce, kteří v období šetření neuskutečnili žádný vývoz do Unie. |
| --- | --- |

(316)

Aby bylo zajištěno řádné vymáhání antidumpingových cel, měla by se sazba antidumpingového cla stanovená pro všechny ostatní společnosti vztahovat nejen na vyvážející výrobce, kteří při tomto šetření nespolupracovali, nýbrž také na výrobce, kteří v období šetření neuskutečnili žádný vývoz do Unie.

| (317) | Za účelem minimalizace rizika obcházení těchto opatření kvůli rozdílu mezi celními sazbami je nutno přijmout zvláštní opatření, která zajistí uplatňování individuálních sazeb antidumpingového cla. Společnosti, na něž se vztahují individuální sazby antidumpingového cla, musí celním orgánům členských států předložit platnou obchodní fakturu. Tato faktura musí vyhovovat požadavkům uvedeným v čl. 1 odst. 3 tohoto nařízení. Na dovoz, k němuž není taková faktura přiložena, by se mělo vztahovat antidumpingové clo platné pro „všechny ostatní společnosti“. |
| --- | --- |

(317)

Za účelem minimalizace rizika obcházení těchto opatření kvůli rozdílu mezi celními sazbami je nutno přijmout zvláštní opatření, která zajistí uplatňování individuálních sazeb antidumpingového cla. Společnosti, na něž se vztahují individuální sazby antidumpingového cla, musí celním orgánům členských států předložit platnou obchodní fakturu. Tato faktura musí vyhovovat požadavkům uvedeným v čl. 1 odst. 3 tohoto nařízení. Na dovoz, k němuž není taková faktura přiložena, by se mělo vztahovat antidumpingové clo platné pro „všechny ostatní společnosti“.

| (318) | I když je předložení této faktury celním orgánům členských států nezbytné pro uplatnění individuálních sazeb antidumpingového cla na dovoz, není tato faktura jediným prvkem, který celní orgány zohledňují. Celní orgány členských států totiž musí i v případě, že je jim předložena faktura splňující všechny požadavky stanovené v čl. 1 odst. 3 tohoto nařízení, provést své obvyklé kontroly a mohou si stejně jako ve všech ostatních případech vyžádat i další doklady (přepravní doklady atd.) pro účely ověření správnosti údajů uvedených v celním prohlášení a pro zajištění toho, že bude následné použití nižší celní sazby odůvodněné v souladu s celními předpisy. |
| --- | --- |

(318)

I když je předložení této faktury celním orgánům členských států nezbytné pro uplatnění individuálních sazeb antidumpingového cla na dovoz, není tato faktura jediným prvkem, který celní orgány zohledňují. Celní orgány členských států totiž musí i v případě, že je jim předložena faktura splňující všechny požadavky stanovené v čl. 1 odst. 3 tohoto nařízení, provést své obvyklé kontroly a mohou si stejně jako ve všech ostatních případech vyžádat i další doklady (přepravní doklady atd.) pro účely ověření správnosti údajů uvedených v celním prohlášení a pro zajištění toho, že bude následné použití nižší celní sazby odůvodněné v souladu s celními předpisy.

| (319) | Pokud by se po uložení dotčených opatření podstatně zvýšil objem vývozu některé ze společností využívajících nižší individuální celní sazby, lze takovéto zvýšení objemu považovat samo o sobě za změnu obchodních toků v důsledku uložených opatření ve smyslu čl. 13 odst. 1 základního nařízení. Za takových okolností a za předpokladu, že jsou splněny příslušné podmínky, lze zahájit šetření zaměřené proti obcházení předpisů. V rámci takového šetření lze mimo jiné prověřit potřebu zrušit individuální celní sazbu (sazby) a následně uložit celostátní clo. |
| --- | --- |

(319)

Pokud by se po uložení dotčených opatření podstatně zvýšil objem vývozu některé ze společností využívajících nižší individuální celní sazby, lze takovéto zvýšení objemu považovat samo o sobě za změnu obchodních toků v důsledku uložených opatření ve smyslu čl. 13 odst. 1 základního nařízení. Za takových okolností a za předpokladu, že jsou splněny příslušné podmínky, lze zahájit šetření zaměřené proti obcházení předpisů. V rámci takového šetření lze mimo jiné prověřit potřebu zrušit individuální celní sazbu (sazby) a následně uložit celostátní clo.

9.   INFORMOVÁNÍ V PROZATÍMNÍ FÁZI ŠETŘENÍ

INFORMOVÁNÍ V PROZATÍMNÍ FÁZI ŠETŘENÍ

| (320) | V souladu s článkem 19a základního nařízení informovala Komise zúčastněné strany o plánovaném uložení prozatímních cel. Tato informace byla zveřejněna rovněž na internetových stránkách GŘ TRADE. Zúčastněným stranám byly poskytnuty tři pracovní dny na to, aby předložily připomínky k přesnosti výpočtů, které jim byly konkrétně sděleny. |
| --- | --- |

(320)

V souladu s článkem 19a základního nařízení informovala Komise zúčastněné strany o plánovaném uložení prozatímních cel. Tato informace byla zveřejněna rovněž na internetových stránkách GŘ TRADE. Zúčastněným stranám byly poskytnuty tři pracovní dny na to, aby předložily připomínky k přesnosti výpočtů, které jim byly konkrétně sděleny.

| (321) | Byly obdrženy připomínky k přesnosti výpočtů. Připomínky společností Liaoning Dantan Technology Group Co., Ltd a Fangda Carbon New Material Co., Ltd neměly na přesnost výpočtů vliv. Kromě toho společnosti Misano S.p.A. a COMAP SAS (dovozce a uživatel dotčeného výrobku) vznesly po předběžném poskytnutí informací obecné připomínky, které se netýkaly přesnosti výpočtů. Uvedené připomínky proto budou řešeny až v konečné fázi. |
| --- | --- |

(321)

Byly obdrženy připomínky k přesnosti výpočtů. Připomínky společností Liaoning Dantan Technology Group Co., Ltd a Fangda Carbon New Material Co., Ltd neměly na přesnost výpočtů vliv. Kromě toho společnosti Misano S.p.A. a COMAP SAS (dovozce a uživatel dotčeného výrobku) vznesly po předběžném poskytnutí informací obecné připomínky, které se netýkaly přesnosti výpočtů. Uvedené připomínky proto budou řešeny až v konečné fázi.

10.   ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ

ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ

| (322) | Komise v zájmu řádné správy vyzve zúčastněné strany k tomu, aby ve stanovené lhůtě předložily písemné připomínky a/nebo požádaly o slyšení u Komise a/nebo úředníka pro slyšení v obchodních řízeních. |
| --- | --- |

(322)

Komise v zájmu řádné správy vyzve zúčastněné strany k tomu, aby ve stanovené lhůtě předložily písemné připomínky a/nebo požádaly o slyšení u Komise a/nebo úředníka pro slyšení v obchodních řízeních.

| (323) | Zjištění týkající se uložení prozatímních cel jsou prozatímní a mohou být v konečné fázi šetření změněna, |
| --- | --- |

(323)

Zjištění týkající se uložení prozatímních cel jsou prozatímní a mohou být v konečné fázi šetření změněna,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

(1)   Ukládá se prozatímní antidumpingové clo na dovoz uhlíkových elektrod používaných v elektrických pecích o zdánlivé hustotě 1,5 g/cm3 nebo vyšší a o elektrickém odporu 7,0 μΩ.m nebo menším, též vybavených spojníky, v současnosti kódu KN ex 8545 11 00 (kódy TARIC 8545110010 a 8545110015), pocházejících z Čínské lidové republiky.

(2)   Sazby prozatímního antidumpingového cla, které se použijí na čistou cenu s dodáním na hranice Unie, před proclením, jsou pro výrobek popsaný v odstavci 1 a vyrobený níže uvedenými společnostmi stanoveny takto:

| Země | Společnost | Prozatímní antidumpingové clo | Doplňkový kód TARIC |
| --- | --- | --- | --- |
| ČLR | Skupina Fangda složená ze čtyř výrobců: Fangda Carbon New Material Co., Ltd.; Fushun Carbon Co., Ltd.; Chengdu Rongguang Carbon Co., Ltd.; Hefei Carbon Co., Ltd. | 24,5  % | C731 |
| ČLR | Liaoning Dantan Technology Group Co., Ltd. | 17,5  % | C732 |
| ČLR | Nantong Yangzi Carbon Co., Ltd. | 24,5  % | C733 |
| ČLR | Ostatní spolupracující společnosti uvedené v příloze | 21,6  % | |
| ČLR | Všechny ostatní společnosti | 66,5  % | C999 |

Země

Společnost

Prozatímní antidumpingové clo

Doplňkový kód TARIC

ČLR

Skupina Fangda složená ze čtyř výrobců: Fangda Carbon New Material Co., Ltd.; Fushun Carbon Co., Ltd.; Chengdu Rongguang Carbon Co., Ltd.; Hefei Carbon Co., Ltd.

24,5  %

C731

ČLR

Liaoning Dantan Technology Group Co., Ltd.

17,5  %

C732

ČLR

Nantong Yangzi Carbon Co., Ltd.

24,5  %

C733

ČLR

Ostatní spolupracující společnosti uvedené v příloze

21,6  %

ČLR

Všechny ostatní společnosti

66,5  %

C999

(3)   Použití individuálních celních sazeb stanovených pro společnosti uvedené v odstavci 2 je podmíněno předložením platné obchodní faktury celním orgánům členských států, která musí obsahovat datované prohlášení podepsané zástupcem subjektu, který obchodní fakturu vystavil, s uvedením jeho jména a funkce, v tomto znění: „Já, níže podepsaný/podepsaná, potvrzuji, že (objem) (dotčeného výrobku) prodávaného na vývoz do Evropské unie, na nějž se vztahuje tato faktura, vyrobila společnost (název a adresa) (doplňkový kód TARIC) v [dotčené zemi]. Prohlašuji, že informace uvedené v této faktuře jsou úplné a správné.“ Pokud taková faktura nebude předložena, použije se clo platné pro všechny ostatní společnosti.

(4)   Propuštění výrobku uvedeného v odstavci 1 do volného oběhu v Unii podléhá složení jistoty odpovídající výši prozatímního cla.

(5)   Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.

Článek 2

(1)   Zúčastněné strany předloží Komisi své písemné připomínky k tomuto nařízení do patnácti kalendářních dnů ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost.

(2)   Zúčastněné strany, které chtějí požádat o slyšení u Komise, tak učiní do pěti kalendářních dnů ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost.

(3)   Zúčastněné strany, které chtějí požádat o slyšení u úředníka pro slyšení v obchodních řízeních, se vyzývají, aby tak učinily do pěti kalendářních dnů ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost. Úředník pro slyšení přezkoumá žádosti podané mimo tuto lhůtu a může případně rozhodnout o jejich přijetí.

Článek 3

Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Článek 1 se použije po dobu šesti měsíců.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 14. října 2021.

Za Komisi

předsedkyně

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  Úř. věst. L 176, 30.6.2016, s. 21.

1

(2)  Oznámení o zahájení antidumpingového řízení týkajícího se dovozu některých sad uhlíkových elektrod pocházejících z Čínské lidové republiky (Úř. věst. C 57, 17.2.2021, s. 3).

2

(3)  https://trade.ec.europa.eu/tdi/case_details.cfm?id=2515

3

(4)  Oznámení o důsledcích výskytu onemocnění COVID-19 pro antidumpingová a antisubvenční šetření (Úř. věst. C 86, 16.3.2020, s. 6).

4

(5)  Uhlíkové elektrody se obvykle uvádějí v různých jakostech: s běžným nebo normálním výkonem (dále jen „RP“), vysokým výkonem (dále jen „HP“) a ultravysokým výkonem (dále jen „UHP“). Uhlíkové elektrody RP jsou uhlíkové elektrody nízké kvality, které se používají zejména pro běžné elektrické pece, zatímco uhlíkové elektrody HP a UHP se používají především při výrobě oceli v elektrických obloukových pecích s vyšší hustotou proudu.

5

(6)  Dokument evidovaný pod číslem t21.002670.

6

(7)  Dokument evidovaný pod číslem t21.004605.

7

(8)  Commission Staff Working Document, on Significant Distortions in the Economy of the People's Republic of China for the Purposes of Trade Defence Investigations (Pracovní dokument útvarů Komise o podstatných zkresleních v ekonomice Čínské lidové republiky pro účely šetření na ochranu obchodu), 20. prosince 2017, SWD(2017) 483 final/2.

8

(9)  Zástupce Spojených států pro obchod, „2019 Report on China's WTO Compliance“ (Zpráva o dodržování pravidel WTO Čínou za rok 2019), březen 2020.

9

(10)  V podnětu byla citována následující šetření jiných orgánů: Tajemník pro zahraniční obchod brazilského ministerstva rozvoje, Resolução č. 19, 8. dubna 2009; Ministerstvo obchodu a průmyslu Indie, antidumpingové šetření týkající se dovozu „uhlíkových elektrod všech průměrů“ pocházejících nebo vyvážených z ČLR, závěrečná zjištění, 19. listopadu 2014; Ministerstvo obchodu Spojených států amerických, Osmý správní přezkum uhlíkových elektrod malých průměrů z ČLR: náhradní hodnoty pro předběžný výsledek, 5. března 2018, A-570-929.

10

(11)  Xinhua Silk Road, „100,000 tons ultra-high power graphite electrode project settled in Lanzhou, Gansu“ (Projekt výroby 100 000 tun uhlíkových elektrod s ultravysokým výkonem v Lan-čou, provincii Kan-su), 21. srpna 2018, https://www.imsilkroad.com/news/p/107255.html

11

(12)  Viz Fangda Carbon, výroční zpráva za rok 2018.

12

(13)  Mining News Agency, Is China’s Inner Mongolia Region becoming Manufacturing Hub for Graphite Electrode Industry? (Stává se čínská oblast Vnitřní Mongolsko výrobním centrem odvětví uhlíkových elektrod?), https://www.miningnewspro.com/news/230134/is-china%E2%80%99s-inner-mongolia-region-becoming-manufacturing-hub-for-graphite-electrode-industry; SteelMint's China Roadshow: Precious Insights into Graphite Electrodes and Needle Coke (Cenný vhled do tématu uhlíkových elektrod a jehličkového koksu) – SteelMint Events, https://www.steelmintevents.com/blog/steelmints-china-roadshow-precious-insights-into-graphite-electrodes-and-needle-coke/

13

(14)  Zpráva – kapitola 2, s. 6–7.

14

(15)  Zpráva – kapitola 2, s. 10.

15

(16)  K dispozici na adrese http://www.fdi.gov.cn/1800000121_39_4866_0_7.html (naposledy zobrazeno dne 15. července 2019).

16

(17)  Zpráva – kapitola 2, s. 20–21.

17

(18)  Zpráva – kapitola 3, s. 41, 73–74.

18

(19)  Zpráva – kapitola 6, s. 120–121.

19

(20)  Zpráva – kapitola 6, s. 122–135.

20

(21)  Zpráva – kapitola 7, s. 167–168.

21

(22)  Zpráva – kapitola 8, s. 169–170, 200–201.

22

(23)  Zpráva – kapitola 2, s. 15–16, kapitola 4, s. 50 a s. 84, kapitola 5, s. 108–9.

23

(24)  Zpráva – kapitola 3, s. 22–24 a kapitola 5, s. 97–108.

24

(25)  Zpráva – kapitola 5, s. 104–109.

25

(26)  Viz například: Asian Metal, Baosteel Chemical and Fangda Carbon jointly construct graphite electrode project (Společnosti Baosteel Chemical a Fangda Carbon společně budují projekt v oblasti uhlíkových elektrod), http://www.asianmetal.com/news/data/1440613/Baosteel%20Chemical%20and%20Fangda%20Carbon%20jointly%20construct%20graphite%20electrode%20project (vyhledáno dne 2. srpna 2021).

26

(27)  Viz: http://www.cnpc.com.cn/cnpc/lyxgdt/201912/74dfc55f14f84da189c03c7654d143c5.shtml (vyhledáno dne 15. září 2021) Jinzhou Petrochemical’s needle coke quality keeps improving (Kvalita jehličkového koksu společnosti Jinzhou Petrochemical se stále zlepšuje), zveřejněno dne 19. prosince 2019, China National Petroleum News.

27

(28)  Viz: https://www.sohu.com/a/282104808_120065805 (vyhledáno dne 4. srpna 2021).

28

(29)  Viz: https://www.sohu.com/a/314213234_120054226 (vyhledáno dne 4. srpna 2021).

29

(30)  Zpráva – kapitola 5, s. 100–1.

30

(31)  Zpráva – kapitola 2, s. 26.

31

(32)  Zpráva – kapitola 2, s. 31–2.

32

(33)  K dispozici na internetových stránkách agentury Reuters, Exclusive: In China, the Party’s push for influence inside foreign firms stirs fears (Snaha strany v Číně o získání vlivu v zahraničních firmách vyvolává obavy), https://www.reuters.com/article/us-china-congress-companies-idUSKCN1B40JU (naposledy zobrazeno dne 15. července 2019).

33

(34)  K dispozici na adrese www.gov.cn/zhengce/2020-09/15/content_5543685.htm (naposledy zobrazeno 10. března 2021).

34

(35)  Financial Times (2020) „Chinese Communist Party asserts greater control over private enterprise“ (Komunistická strana Číny prosazuje větší kontrolu nad soukromým podnikem), k dispozici na adrese: https://on.ft.com/3mYxP4j

35

(36)  Viz: http://www.hngcmc.com/index.php?m=content&c=index&a=show&catid=27&id=451, „Innovative development year“ (Rok inovativního rozvoje), zveřejněno dne 28. února 2013 a k dispozici na internetových stránkách Henan General Machinery (vyhledáno dne 15. září 2021).

36

(37)  Viz: http://www.kfcc.com.cn/news/newsInfo.asp?ID=110, „The Company’s first Party members’ congress was a success“ (První podnikový sjezd členů strany byl úspěchem), zveřejněno dne 28. prosince 2016 a k dispozici na internetových stránkách Kaifeng Carbon (vyhledáno dne 15. září 2021).

37

(38)  Viz: https://vip.stock.finance.sina.com.cn/corp/view/vCI_CorpManagerInfo.php?stockid=600516&Pcode=30033806&Name=%B5%B3%CE%FD%BD%AD, Informační oznámení týkající se předsedy představenstva společnosti Fangda Carbon New Materials (pan Dang Xijiang), zveřejněno na informační internetové stránce sina.com.cn (vyhledáno dne 15. září 2021).

38

(39)  Viz: http://www.fdtsgs.com/htm/202011/13_1830.htm, „Party Building guides and fosters development“ (Budování strany vede a posiluje rozvoj), na internetových stránkách společnosti Fangda Carbon New Materials dne 25. listopadu 2020, (vyhledáno dne 15. září 2021).

39

(40)  Viz: http://www.jlts.cn/Html/NewsView.asp?ID=1367&SortID=13 (vyhledáno dne 2. srpna 2021).

40

(41)  Viz: http://www.chinacarbon.org.cn/huiyuan.html (vyhledáno dne 2. srpna 2021).

41

(42)  Viz body 2 a 3 stanov, které jsou k dispozici na adrese: http://www.chinacarbon.org.cn/zhangcheng.html (vyhledáno dne 2. srpna 2021).

42

(43)  Zpráva – kapitoly 14.1 až 14.3.

43

(44)  Zpráva – kapitola 4, s. 41–42, 83.

44

(45)  Viz: http://www.gov.cn/xinwen/2019-11/06/content_5449193.htm (vyhledáno dne 30. července 2021).

45

(46)  Viz: https://www.jcgov.gov.cn/zwgk/wjgg/sxwj/201611/t20161125_137333.shtml (vyhledáno dne 30. července 2021).

46

(47)  Viz: http://www.dt.gov.cn/dtzww/sxyw/202106/42ef183ea0ab4ab084a2dadc8fd5c7b5.shtml (vyhledáno dne 30. července 2021).

47

(48)  Viz: https://www.ndrc.gov.cn/fzggw/jgsj/zxs/sjdt/202004/P020200401627899644473.pdf (vyhledáno dne 3. srpna 2021). Tento plán byl v podnětu označen jako pětiletý plán Západního Che-nanu 2019–2025.

48

(49)  Viz: http://www.nmg.gov.cn/zwgk/zfxxgk/zfxxgkml/zzqzfjbgtwj/202012/t20201208_315136.html (vyhledáno dne 3. srpna 2021).

49

(50)  Viz: http://www.ln.gov.cn/zwgkx/zfwj/szfbgtwj/zfwj2011_136268/201901/t20190122_3424162.html (vyhledáno dne 3. srpna 2021).

50

(51)  Viz: https://www.hlj.gov.cn/zwfb/system/2019/07/02/010903336.shtml (vyhledáno dne 3. srpna 2021).

51

(52)  Zpráva – kapitola 6, s. 138–149.

52

(53)  Zpráva – kapitola 9, s. 216.

53

(54)  Zpráva – kapitola 9, s. 213–215.

54

(55)  Zpráva – kapitola 9, s. 209–211.

55

(56)  Zpráva – kapitola 13, s. 332–337.

56

(57)  Zpráva – kapitola 13, s. 336.

57

(58)  Zpráva – kapitola 13, s. 337–341.

58

(59)  Zpráva – kapitola 6, s. 114–117.

59

(60)  Zpráva – kapitola 6, s. 119.

60

(61)  Zpráva – kapitola 6, s. 120.

61

(62)  Zpráva – kapitola 6, s. 121–122, 126–128, 133–135.

62

(63)  Viz oficiální politický dokument Čínské komise pro regulaci bankovního a pojišťovacího sektoru (CBIRC) ze dne 28. srpna 2020: Tříletý akční plán pro zlepšení vedení podniků v odvětví bankovnictví a pojišťovnictví (2020–2022). http://www.cbirc.gov.cn/cn/view/pages/ItemDetail.html?docId=925393&itemId=928 (naposledy zobrazeno dne 3. dubna 2021). Plán vyzývá k „
  dalšímu uskutečňování ducha obsaženého v zásadním projevu generálního tajemníka Si Ťin-pchinga o postupu reformy správy a řízení společností ve finančním sektoru.“ Část II tohoto plánu se navíc zaměřuje na podporu organické integrace vedoucí úlohy strany do správy a řízení společností: „
  učiníme integraci vedoucí úlohy strany do správy a řízení společností systematičtější, standardizovanější a více založenou na postupech [...]. Hlavní provozní a správní záležitosti musí před rozhodnutím správní rady nebo vrcholného vedení projednat stranický výbor.
  “

63

Tříletý akční plán pro zlepšení vedení podniků v odvětví bankovnictví a pojišťovnictví (2020–2022)

dalšímu uskutečňování ducha obsaženého v zásadním projevu generálního tajemníka Si Ťin-pchinga o postupu reformy správy a řízení společností ve finančním sektoru

učiníme integraci vedoucí úlohy strany do správy a řízení společností systematičtější, standardizovanější a více založenou na postupech [...]. Hlavní provozní a správní záležitosti musí před rozhodnutím správní rady nebo vrcholného vedení projednat stranický výbor.

(64)  Viz Sdělení o způsobu hodnocení výkonnosti komerčních bank komise CBIRC, vydané dne 15. prosince 2020. http://jrs.mof.gov.cn/gongzuotongzhi/202101/t20210104_3638904.htm (naposledy zobrazeno dne 12. dubna 2021).

64

Sdělení o způsobu hodnocení výkonnosti komerčních bank

(65)  Viz pracovní dokument MMF „Resolving China’s Corporate Debt Problem“ (Řešení problému zadlužení podniků v Číně), autoři: Wojciech Maliszewski, Serkan Arslanalp, John Caparusso, José Garrido, Si Guo, Joong Shik Kang, W. Raphael Lam, T. Daniel Law, Wei Liao, Nadia Rendak, Philippe Wingender, Jiangyan, říjen 2016, WP/16/203.

65

(66)  Zpráva – kapitola 6, s. 121–122, 126–128, 133–135.

66

(67)  Viz OECD (2019), Hospodářský přehled OECD: Čína 2019, OECD Publishing, Paříž, s. 29.

67

https://doi.org/10.1787/eco_surveys-chn-2019-en.

(68)  Viz: http://www.xinhuanet.com/fortune/2020-04/20/c_1125877816.htm (naposledy zobrazeno 12. dubna 2021).

68

(69)  World Bank Open Data – Upper Middle Income (Otevřené údaje Světové banky – vyšší střední příjmy), https://data.worldbank.org/income-level/upper-middle-income

69

(70)  Prováděcí nařízení Komise (EU) 2021/441 ze dne 11. března 2021, kterým se ukládá konečné antidumpingové clo na dovoz kyseliny sulfanilové pocházející z Čínské lidové republiky na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/1036 (Úř. věst. L 85, 12.3.2021, s. 154), 111. bod odůvodnění.

70

(71)  Údaje o této společnosti byly k dispozici na následující stránce https://www.crif.com.my/, která obsahuje veřejně dostupné finanční údaje společností registrovaných v Malajsii, přičemž údaje pocházejí z rejstříku SSM, což je národní rejstřík společností a podniků v Malajsii. Zpráva je však chráněna autorskými právy a prozatím ji nelze umístit do otevřeného souboru, ale lze ji zakoupit za symbolický poplatek.

71

(72)  NORMA Oficial Mexicana NOM-024-SCFI-2013, Información comercial para empaques, instructivos y garantías de los productos electrónicos, eléctricos y electrodomésticos, dostupné na: dof.gob.mx/nota_detalle.php?codigo=5309980&fecha=12/08/2013

72

(73)  Výroční zpráva za rok 2019 je k dispozici na adrese https://s2.q4cdn.com/282965219/files/doc_financials/2019/q4/843539-GrafTech-Bookmarked-Annual-Report.pdf

73

(74)  Výroční zpráva za rok 2020 je k dispozici na adrese: https://s2.q4cdn.com/282965219/files/doc_financials/2020/q4/2020-Graftech-Bookmarked-Annual-Report.pdf, vyhledáno dne 16. června 2021.

74

(75)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2015/755 ze dne 29. dubna 2015 o společných pravidlech dovozu z některých třetích zemí (Úř. věst. L 123, 19.5.2015, s. 33). Podle ustanovení čl. 2 odst. 7 základního nařízení nelze domácí ceny v uvedených zemích použít pro účely stanovení běžné hodnoty.

75

(76)  Dostupné na adrese https://ilostat.ilo.org/data/country-profiles/ (naposledy zobrazeno 28. března 2021).

76

(77)  K dispozici na adrese https://www.cre.gob.mx//IPGN/index.html (naposledy zobrazeno 28. března 2021).

77

(78)  https://ec.europa.eu/eurostat/databrowser/view/tec00115/default/table?lang=en

78

(79)  Tamtéž.

79

(80)  PROVÁDĚCÍ ROZHODNUTÍ KOMISE (EU) 2020/1605 ze dne 30. října 2020, kterým se ukončuje částečný prozatímní přezkum antidumpingových a vyrovnávacích opatření vztahujících se na dovoz některých sad uhlíkových elektrod pocházejících z Indie.

80

(81)  Pro společnost GrafTech v Unii vyrábějí GrafTech France a GrafTech Iberica. Údaje v tomto bodě odůvodnění se týkají obou subjektů.

81

(82)  Zpráva Odvolacího orgánu, United States – Anti-Dumping Measures on Certain Hot-Rolled Steel Products from Japan (Spojené státy – Antidumpingová opatření vztahující se na některé ocelové výrobky válcované za tepla, které pocházejí z Japonska), WT/DS184/AB/R, body 195–205.

82

(83)  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, Rue de la Loi 170, 1040 Bruxelles/Brussel, Belgique/België.

83

---

PŘÍLOHA

Spolupracující vyvážející výrobci nezařazení do vzorku

| Země | Název | Doplňkový kód TARIC |
| --- | --- | --- |
| Čínská lidová republika | ANSHAN CARBON CO., LTD. | C 735 |
| Čínská lidová republika | ASAHI FINE CARBON DALIAN CO., LTD. | C 736 |
| Čínská lidová republika | DALIAN JINGYI CARBON CO., LTD | C 738 |
| Čínská lidová republika | DATONG YU LIN DE GRAPHITE NEW MATERIAL CO., LTD. | C 739 |
| Čínská lidová republika | DECHANG SHIDA CARBON CO., LTD. | C 740 |
| Čínská lidová republika | Fushun Jinly Petrochemical Carbon Co., Ltd. | C 741 |
| Čínská lidová republika | FUSHUN ORIENTAL CARBON CO., LTD. | C 742 |
| Čínská lidová republika | Fushun Xinxinda Furnace Charge Factory | C 743 |
| Čínská lidová republika | Henan Sangraf Carbon Technologies Co., Limited | C 744 |
| Čínská lidová republika | Jiangsu Jianglong New Energy Technology Co., Ltd | C 746 |
| Čínská lidová republika | JILIN CARBON CO., LTD | C 747 |
| Čínská lidová republika | Jilin City Chengxin Carbon Co., Ltd. | C 748 |
| Čínská lidová republika | JILIN CITY ZHAOCHEN CARBON CO., LTD. | C 749 |
| Čínská lidová republika | Kaifeng Pingmei New Carbon Materials Technology Co., Ltd | C 750 |
| Čínská lidová republika | LIAONING SINCERE CARBON NEW MATERIAL CO., LTD | C 751 |
| Čínská lidová republika | LIAOYANG CARBON CO., LTD. | C 752 |
| Čínská lidová republika | LIAOYANG SHOUSHAN CARBON FACTORY | C 753 |
| Čínská lidová republika | LINGHAI HONGFENG CARBON PRODUCTS CO., LTD | C 754 |
| Čínská lidová republika | MEISHAN SHIDA NEW MATERIAL CO., LTD. | C 755 |
| Čínská lidová republika | SHANDONG ASAHI GRAPHITE NEW MATERIAL TECHNOLOGY CO., LTD. | C 756 |
| Čínská lidová republika | SHANDONG BASAN GRAPHITE NEW MATERIAL PLANT | C 757 |
| Čínská lidová republika | SHANXI JUXIAN GRAPHITE NEW MATERIALS CO., LTD. | C 758 |
| Čínská lidová republika | SHANXI SINSAGE CARBON MATERIAL TECHNOLOGY CO., LTD. | C 759 |
| Čínská lidová republika | TIANJIN KIMWAN CARBON TECHNOLOGY AND DEVELOPMENT CO., LTD | C 760 |
| Čínská lidová republika | XINGHE COUNTY MUZI CARBON CO., LTD | C 762 |

Země

Název

Doplňkový kód TARIC

Čínská lidová republika

ANSHAN CARBON CO., LTD.

C 735

Čínská lidová republika

ASAHI FINE CARBON DALIAN CO., LTD.

C 736

Čínská lidová republika

DALIAN JINGYI CARBON CO., LTD

C 738

Čínská lidová republika

DATONG YU LIN DE GRAPHITE NEW MATERIAL CO., LTD.

C 739

Čínská lidová republika

DECHANG SHIDA CARBON CO., LTD.

C 740

Čínská lidová republika

Fushun Jinly Petrochemical Carbon Co., Ltd.

C 741

Čínská lidová republika

FUSHUN ORIENTAL CARBON CO., LTD.

C 742

Čínská lidová republika

Fushun Xinxinda Furnace Charge Factory

C 743

Čínská lidová republika

Henan Sangraf Carbon Technologies Co., Limited

C 744

Čínská lidová republika

Jiangsu Jianglong New Energy Technology Co., Ltd

C 746

Čínská lidová republika

JILIN CARBON CO., LTD

C 747

Čínská lidová republika

Jilin City Chengxin Carbon Co., Ltd.

C 748

Čínská lidová republika

JILIN CITY ZHAOCHEN CARBON CO., LTD.

C 749

Čínská lidová republika

Kaifeng Pingmei New Carbon Materials Technology Co., Ltd

C 750

Čínská lidová republika

LIAONING SINCERE CARBON NEW MATERIAL CO., LTD

C 751

Čínská lidová republika

LIAOYANG CARBON CO., LTD.

C 752

Čínská lidová republika

LIAOYANG SHOUSHAN CARBON FACTORY

C 753

Čínská lidová republika

LINGHAI HONGFENG CARBON PRODUCTS CO., LTD

C 754

Čínská lidová republika

MEISHAN SHIDA NEW MATERIAL CO., LTD.

C 755

Čínská lidová republika

SHANDONG ASAHI GRAPHITE NEW MATERIAL TECHNOLOGY CO., LTD.

C 756

Čínská lidová republika

SHANDONG BASAN GRAPHITE NEW MATERIAL PLANT

C 757

Čínská lidová republika

SHANXI JUXIAN GRAPHITE NEW MATERIALS CO., LTD.

C 758

Čínská lidová republika

SHANXI SINSAGE CARBON MATERIAL TECHNOLOGY CO., LTD.

C 759

Čínská lidová republika

TIANJIN KIMWAN CARBON TECHNOLOGY AND DEVELOPMENT CO., LTD

C 760

Čínská lidová republika

XINGHE COUNTY MUZI CARBON CO., LTD

C 762

---

ROZHODNUTÍ

| 15.10.2021 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 366/109 |
| --- | --- | --- | --- |

15.10.2021

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 366/109

---

PROVÁDĚCÍ ROZHODNUTÍ KOMISE (EU) 2021/1813

ze dne 14. října 2021,

kterým se mění prováděcí rozhodnutí (EU) 2019/436, pokud jde o harmonizované normy pro pozemní zařízení pro letadla, jeřáby, těžební nástroje a jiná strojní zařízení vypracované na podporu směrnice Evropského parlamentu a Rady 2006/42/ES, a kterým se zrušuje prováděcí rozhodnutí Komise (EU) 2015/27

(Text s významem pro EHP)

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1025/2012 ze dne 25. října 2012 o evropské normalizaci, změně směrnic Rady 89/686/EHS a 93/15/EHS a směrnic Evropského parlamentu a Rady 94/9/ES, 94/25/ES, 95/16/ES, 97/23/ES, 98/34/ES, 2004/22/ES, 2007/23/ES, 2009/23/ES a 2009/105/ES, a kterým se ruší rozhodnutí Rady 87/95/EHS a rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1673/2006/ES (1), a zejména na čl. 10 odst. 6 uvedeného nařízení,

s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 2006/42/ES ze dne 17. května 2006 o strojních zařízeních a o změně směrnice 95/16/ES (2), a zejména na čl. 7 odst. 3 a článek 10 uvedené směrnice,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | V souladu s článkem 7 směrnice 2006/42/ES se strojní zařízení vyrobené v souladu s harmonizovanou normou, na niž byl zveřejněn odkaz v Úředním věstníku Evropské unie, považuje za splňující základní požadavky na ochranu zdraví a bezpečnost podle takové harmonizované normy. |
| --- | --- |

(1)

V souladu s článkem 7 směrnice 2006/42/ES se strojní zařízení vyrobené v souladu s harmonizovanou normou, na niž byl zveřejněn odkaz v Úředním věstníku Evropské unie, považuje za splňující základní požadavky na ochranu zdraví a bezpečnost podle takové harmonizované normy.

| (2) | Dopisem M/396 ze dne 19. prosince 2006 (dále jen „žádost“) požádala Komise Evropský výbor pro normalizaci (dále jen „CEN“) a Evropský výbor pro normalizaci v elektrotechnice (dále jen „Cenelec“) o vypracování, revizi a dokončení prací týkajících se harmonizovaných norem na podporu směrnice 2006/42/ES s cílem zohlednit změny zavedené uvedenou směrnicí ve srovnání se směrnicí Evropského parlamentu a Rady 98/37/ES (3). |
| --- | --- |

(2)

Dopisem M/396 ze dne 19. prosince 2006 (dále jen „žádost“) požádala Komise Evropský výbor pro normalizaci (dále jen „CEN“) a Evropský výbor pro normalizaci v elektrotechnice (dále jen „Cenelec“) o vypracování, revizi a dokončení prací týkajících se harmonizovaných norem na podporu směrnice 2006/42/ES s cílem zohlednit změny zavedené uvedenou směrnicí ve srovnání se směrnicí Evropského parlamentu a Rady 98/37/ES (3).

| (3) | Na základě žádosti vypracoval CEN nové harmonizované normy EN 1459-5:2020 o požadavcích na bezpečnost pro rozhraní pro připojení u vysokozdvižných vozíků s proměnným vyložením a EN 16808:2020 o požadavcích na bezpečnost pro ruční výtahy v naftovém, petrochemickém a plynárenském průmyslu. |
| --- | --- |

(3)

Na základě žádosti vypracoval CEN nové harmonizované normy EN 1459-5:2020 o požadavcích na bezpečnost pro rozhraní pro připojení u vysokozdvižných vozíků s proměnným vyložením a EN 16808:2020 o požadavcích na bezpečnost pro ruční výtahy v naftovém, petrochemickém a plynárenském průmyslu.

| (4) | Na základě žádosti výbory CEN a Cenelec provedly revizi stávajících harmonizovaných norem, na něž byly zveřejněny odkazy v řadě C Úředního věstníku Evropské unie ve sdělení Komise 2018/C092/01 (4), aby je přizpůsobily technologickému pokroku. To vedlo k přijetí těchto nových harmonizovaných norem: EN 12312-7:2020 se zvláštními požadavky na pozemní zařízení pro letadla; EN 13586:2020 o požadavcích na přístup k jeřábům; EN 15011:2020 o mostových a portálových jeřábech; EN 15571:2020 o požadavcích na bezpečnost pro stroje na opracování povrchu přírodního kamene; EN 16564:2020 o požadavcích na řezací/frézovací stroje, včetně číslicově řízených; EN 1804-1:2020 o sekcích výztuží a obecných požadavcích pro hydraulické mechanizované výztuže; EN 1804-2:2020 o stojkách a válcích pro hydraulické mechanizované výztuže; EN 1804-3:2020 o hydraulických a elektrohydraulických ovládacích systémech pro hydraulické mechanizované výztuže; EN 1837:2020 o integrovaném osvětlení strojů; EN 1974:2020 o bezpečnostních a hygienických požadavcích pro potravinářské stroje; EN 81-40:2020 o schodišťových výtazích a šikmých zvedacích plošinách pro dopravu osob s omezenou pohyblivostí; EN 1175:2020 o elektrickém a elektronickém vybavení motorových vozíků; EN 12312-3:2017+A1:2020 o pojízdných pásových dopravnících; EN ISO 16092-2:2020 o bezpečnostních požadavcích pro mechanické lisy; EN ISO 16092-4:2020 o bezpečnostních požadavcích pro pneumatické lisy; EN 16307-1:2020 s dodatečnými požadavky pro manipulační vozíky s vlastním pohonem, jiné než vozíky bez řidiče, vozíky s proměnným vyložením a vozíky k přepravě nákladů; EN 16808:2020 o ručních výtazích; EN ISO 19085-10:2019/A11:2020 o tesařských kotoučových pilách pro staveniště; EN ISO 20430:2020 o vstřikovacích tvářecích strojích; EN IEC 62841-2-6:2020 o zvláštních požadavcích na ruční kladiva se změnou v normě EN IEC 62841-2-6:2020/A11:2020; jakož i EN ISO 11553-1:2020 o bezpečnostních požadavcích pro laser se změnou v normě EN ISO 11553-1:2020/A11:2020. |
| --- | --- |

(4)

Na základě žádosti výbory CEN a Cenelec provedly revizi stávajících harmonizovaných norem, na něž byly zveřejněny odkazy v řadě C Úředního věstníku Evropské unie ve sdělení Komise 2018/C092/01 (4), aby je přizpůsobily technologickému pokroku. To vedlo k přijetí těchto nových harmonizovaných norem: EN 12312-7:2020 se zvláštními požadavky na pozemní zařízení pro letadla; EN 13586:2020 o požadavcích na přístup k jeřábům; EN 15011:2020 o mostových a portálových jeřábech; EN 15571:2020 o požadavcích na bezpečnost pro stroje na opracování povrchu přírodního kamene; EN 16564:2020 o požadavcích na řezací/frézovací stroje, včetně číslicově řízených; EN 1804-1:2020 o sekcích výztuží a obecných požadavcích pro hydraulické mechanizované výztuže; EN 1804-2:2020 o stojkách a válcích pro hydraulické mechanizované výztuže; EN 1804-3:2020 o hydraulických a elektrohydraulických ovládacích systémech pro hydraulické mechanizované výztuže; EN 1837:2020 o integrovaném osvětlení strojů; EN 1974:2020 o bezpečnostních a hygienických požadavcích pro potravinářské stroje; EN 81-40:2020 o schodišťových výtazích a šikmých zvedacích plošinách pro dopravu osob s omezenou pohyblivostí; EN 1175:2020 o elektrickém a elektronickém vybavení motorových vozíků; EN 12312-3:2017+A1:2020 o pojízdných pásových dopravnících; EN ISO 16092-2:2020 o bezpečnostních požadavcích pro mechanické lisy; EN ISO 16092-4:2020 o bezpečnostních požadavcích pro pneumatické lisy; EN 16307-1:2020 s dodatečnými požadavky pro manipulační vozíky s vlastním pohonem, jiné než vozíky bez řidiče, vozíky s proměnným vyložením a vozíky k přepravě nákladů; EN 16808:2020 o ručních výtazích; EN ISO 19085-10:2019/A11:2020 o tesařských kotoučových pilách pro staveniště; EN ISO 20430:2020 o vstřikovacích tvářecích strojích; EN IEC 62841-2-6:2020 o zvláštních požadavcích na ruční kladiva se změnou v normě EN IEC 62841-2-6:2020/A11:2020; jakož i EN ISO 11553-1:2020 o bezpečnostních požadavcích pro laser se změnou v normě EN ISO 11553-1:2020/A11:2020.

| (5) | Kromě toho na základě žádosti výbory CEN a Cenelec provedly revizi normy EN 12999:2011+A2:2018, na niž je uveden odkaz v příloze I prováděcího rozhodnutí Komise (EU) 2019/436 (5), která se promítla v normě EN 12999:2020 o nakládacích jeřábech, a to s cílem přizpůsobit ji technologickému pokroku. |
| --- | --- |

(5)

Kromě toho na základě žádosti výbory CEN a Cenelec provedly revizi normy EN 12999:2011+A2:2018, na niž je uveden odkaz v příloze I prováděcího rozhodnutí Komise (EU) 2019/436 (5), která se promítla v normě EN 12999:2020 o nakládacích jeřábech, a to s cílem přizpůsobit ji technologickému pokroku.

| (6) | Výbory CEN a Cenelec rovněž pozměnily normy EN 16851:2017 o systémech lehkých jeřábů a EN 16486:2014 o zhutňovačích, na něž byly zveřejněny odkazy ve sdělení 2018/C092/01, na normy EN 16851:2017+A1:2020 o systémech lehkých jeřábů a 16486:2014+A1:2020 o zhutňovačích. |
| --- | --- |

(6)

Výbory CEN a Cenelec rovněž pozměnily normy EN 16851:2017 o systémech lehkých jeřábů a EN 16486:2014 o zhutňovačích, na něž byly zveřejněny odkazy ve sdělení 2018/C092/01, na normy EN 16851:2017+A1:2020 o systémech lehkých jeřábů a 16486:2014+A1:2020 o zhutňovačích.

| (7) | Komise společně s výbory CEN a Cenelec vyhodnotila, zda jsou normy, které tyto výbory vypracovaly, zrevidovaly a změnily, v souladu s dotčenou žádostí. |
| --- | --- |

(7)

Komise společně s výbory CEN a Cenelec vyhodnotila, zda jsou normy, které tyto výbory vypracovaly, zrevidovaly a změnily, v souladu s dotčenou žádostí.

| (8) | Harmonizované normy, které vypracovaly, zrevidovaly a změnily výbory CEN a Cenelec na základě žádosti, splňují požadavky na bezpečnost, jichž se mají týkat a které jsou stanoveny ve směrnici 2006/42/ES. Je proto vhodné odkazy na tyto normy zveřejnit spolu s odkazy na jejich pozměňující nebo opravné normy v Úředním věstníku Evropské unie. |
| --- | --- |

(8)

Harmonizované normy, které vypracovaly, zrevidovaly a změnily výbory CEN a Cenelec na základě žádosti, splňují požadavky na bezpečnost, jichž se mají týkat a které jsou stanoveny ve směrnici 2006/42/ES. Je proto vhodné odkazy na tyto normy zveřejnit spolu s odkazy na jejich pozměňující nebo opravné normy v Úředním věstníku Evropské unie.

| (9) | Odkaz na normu EN 474-1:2006+A4:2013 byl zveřejněn v Úředním věstníku Evropské unie s omezením, a to prováděcím rozhodnutím Komise (EU) 2015/27 (6), které vylučuje předpoklad shody stanovený normou ve vztahu k základním požadavkům na ochranu zdraví a bezpečnost 1.2.2 a 3.2.1 přílohy I směrnice 2006/42/ES. |
| --- | --- |

(9)

Odkaz na normu EN 474-1:2006+A4:2013 byl zveřejněn v Úředním věstníku Evropské unie s omezením, a to prováděcím rozhodnutím Komise (EU) 2015/27 (6), které vylučuje předpoklad shody stanovený normou ve vztahu k základním požadavkům na ochranu zdraví a bezpečnost 1.2.2 a 3.2.1 přílohy I směrnice 2006/42/ES.

| (10) | Norma EN 474-1:2006+A4:2013 se zrušuje ke dni 19. září 2020, jak je stanoveno v prováděcím rozhodnutí (EU) 2019/436. Je proto vhodné prováděcí rozhodnutí (EU) 2015/27 zrušit. |
| --- | --- |

(10)

Norma EN 474-1:2006+A4:2013 se zrušuje ke dni 19. září 2020, jak je stanoveno v prováděcím rozhodnutí (EU) 2019/436. Je proto vhodné prováděcí rozhodnutí (EU) 2015/27 zrušit.

| (11) | CEN tuto normu zdokonalil ve verzi EN 474-1:2006+A5:2018. Nová verze však nevyřešila obavy týkající se viditelnosti způsobené vzájemným působením normy EN 474-1:2006+A5:2018 s částí 5 řady EN 474, která zahrnuje specifické požadavky na hydraulická rýpadla. Norma EN 474-1:2006+A5:2018 proto ne zcela splňuje základní požadavky na ochranu zdraví a bezpečnost stanovené v bodech 1.2.2 a 3.2.1 přílohy I směrnice 2006/42/ES. Harmonizovaná norma byla v Úředním věstníku Evropské unie zveřejněna prováděcím rozhodnutím (EU) 2019/436 s novým omezením týkajícím se jejího použití, pokud jde o požadavky na hydraulická lopatová rýpadla podle normy EN 474-5:2006+A3:2013. |
| --- | --- |

(11)

CEN tuto normu zdokonalil ve verzi EN 474-1:2006+A5:2018. Nová verze však nevyřešila obavy týkající se viditelnosti způsobené vzájemným působením normy EN 474-1:2006+A5:2018 s částí 5 řady EN 474, která zahrnuje specifické požadavky na hydraulická rýpadla. Norma EN 474-1:2006+A5:2018 proto ne zcela splňuje základní požadavky na ochranu zdraví a bezpečnost stanovené v bodech 1.2.2 a 3.2.1 přílohy I směrnice 2006/42/ES. Harmonizovaná norma byla v Úředním věstníku Evropské unie zveřejněna prováděcím rozhodnutím (EU) 2019/436 s novým omezením týkajícím se jejího použití, pokud jde o požadavky na hydraulická lopatová rýpadla podle normy EN 474-5:2006+A3:2013.

| (12) | Výbor CEN pokračoval ve zdokonalování normy EN 474-1 a předložil pozměněnou verzi harmonizované normy EN 474-1:2006+A6:2019. Komise společně s výbory CEN a Cenelec posoudila, zda norma EN 474-1:2006+A6:2019 splňuje základní požadavky na ochranu zdraví a bezpečnost stanovené v bodech 1.2.2 a 3.2.1 přílohy I směrnice 2006/42/ES, a dospěla k závěru, že omezení normy z důvodu obav ohledně viditelnosti by mohlo být zrušeno. |
| --- | --- |

(12)

Výbor CEN pokračoval ve zdokonalování normy EN 474-1 a předložil pozměněnou verzi harmonizované normy EN 474-1:2006+A6:2019. Komise společně s výbory CEN a Cenelec posoudila, zda norma EN 474-1:2006+A6:2019 splňuje základní požadavky na ochranu zdraví a bezpečnost stanovené v bodech 1.2.2 a 3.2.1 přílohy I směrnice 2006/42/ES, a dospěla k závěru, že omezení normy z důvodu obav ohledně viditelnosti by mohlo být zrušeno.

| (13) | Při zkoumání normy EN 474-1 však zástupci výboru zřízeného podle článku 22 směrnice 2006/42/ES vyjádřili nové obavy, pokud jde o rychlý spojovací mechanismus stanovený v příloze B.2 normy, který umožňuje připojení různých nástrojů ke strojům pro zemní práce. Členské státy zaznamenaly zejména vysoký počet vážných zranění a smrtelných nehod v důsledku nesprávného uzamčení nástrojů a absence aktivního výstražného systému nebo aktivního monitorovacího systému pro obsluhu při využívání stroje s nesprávně připojenými nástroji, jako jsou lžíce pro rýpadla, drapáky, vibrační desky. Počet nehod je obzvláště výrazný u některých strojů, jako jsou např. lopatová rýpadla, u nichž se pravidelně denně mění různé mechanizované nástroje. |
| --- | --- |

(13)

Při zkoumání normy EN 474-1 však zástupci výboru zřízeného podle článku 22 směrnice 2006/42/ES vyjádřili nové obavy, pokud jde o rychlý spojovací mechanismus stanovený v příloze B.2 normy, který umožňuje připojení různých nástrojů ke strojům pro zemní práce. Členské státy zaznamenaly zejména vysoký počet vážných zranění a smrtelných nehod v důsledku nesprávného uzamčení nástrojů a absence aktivního výstražného systému nebo aktivního monitorovacího systému pro obsluhu při využívání stroje s nesprávně připojenými nástroji, jako jsou lžíce pro rýpadla, drapáky, vibrační desky. Počet nehod je obzvláště výrazný u některých strojů, jako jsou např. lopatová rýpadla, u nichž se pravidelně denně mění různé mechanizované nástroje.

| (14) | Po přezkoumání normy EN 474-1:2006+A6:2019 dospěla Komise k závěru, že norma nesplňuje základní požadavek na ochranu zdraví a bezpečnost stanovený v bodech 1.2.2 a 3.2.1 přílohy I směrnice 2006/42/ES, konkrétně požadavek na zajištění bezpečnosti, a že řidič může se strojním zařízením a jeho nástroji pracovat v podmínkách jejich předpokládaného použití při plné bezpečnosti pro řidiče a ohrožené osoby. EN 474-1:2006+A6:2019 by proto měla být zveřejněna v Úředním věstníku Evropské unie s omezením, pokud je použita v kombinaci s požadavky části normy EN 474-4:2006+A2:2012 pro rýpadlo-nakladače a normy EN 474-5:2006+A3:2013 pro hydraulická lopatová rýpadla. |
| --- | --- |

(14)

Po přezkoumání normy EN 474-1:2006+A6:2019 dospěla Komise k závěru, že norma nesplňuje základní požadavek na ochranu zdraví a bezpečnost stanovený v bodech 1.2.2 a 3.2.1 přílohy I směrnice 2006/42/ES, konkrétně požadavek na zajištění bezpečnosti, a že řidič může se strojním zařízením a jeho nástroji pracovat v podmínkách jejich předpokládaného použití při plné bezpečnosti pro řidiče a ohrožené osoby. EN 474-1:2006+A6:2019 by proto měla být zveřejněna v Úředním věstníku Evropské unie s omezením, pokud je použita v kombinaci s požadavky části normy EN 474-4:2006+A2:2012 pro rýpadlo-nakladače a normy EN 474-5:2006+A3:2013 pro hydraulická lopatová rýpadla.

| (15) | Harmonizovaná norma EN 62841-4-1:2020 o zvláštních požadavcích na ruční řetězové pily zavedla významné změny specifikací stanovených v harmonizované normě EN 60745-2-13:2009. Ruční řetězové pily, na něž se vztahují normy EN 62841-4-1:2020 a EN 60745-2-13:2009, jsou strojními zařízeními uvedenými v příloze IV směrnice 2006/42/ES, která musí dodržovat přísnější certifikační postup zahrnující oznámený subjekt, pokud neexistuje harmonizovaná norma obsahující všechny příslušné základní požadavky na ochranu zdraví a bezpečnost. Vzhledem k tomu, že konstrukce řetězových pil, na něž se vztahuje harmonizovaná norma EN 62841-4-1:2020, musí být podstatně změněna a že harmonizovaná norma EN 60745-2-13:2009 přestane po 3. září 2022 poskytovat předpoklad shody, nemusí být řada výrobců schopna tuto lhůtu dodržet. Je proto vhodné výjimečně odložit datum zrušení harmonizované normy EN 60745-2-13:2009 o dalších osm měsíců. Položka týkající se harmonizované normy EN 60745-2-13:2019 v příloze III prováděcího rozhodnutí (EU) 2019/436 by proto měla být odpovídajícím způsobem změněna. |
| --- | --- |

(15)

Harmonizovaná norma EN 62841-4-1:2020 o zvláštních požadavcích na ruční řetězové pily zavedla významné změny specifikací stanovených v harmonizované normě EN 60745-2-13:2009. Ruční řetězové pily, na něž se vztahují normy EN 62841-4-1:2020 a EN 60745-2-13:2009, jsou strojními zařízeními uvedenými v příloze IV směrnice 2006/42/ES, která musí dodržovat přísnější certifikační postup zahrnující oznámený subjekt, pokud neexistuje harmonizovaná norma obsahující všechny příslušné základní požadavky na ochranu zdraví a bezpečnost. Vzhledem k tomu, že konstrukce řetězových pil, na něž se vztahuje harmonizovaná norma EN 62841-4-1:2020, musí být podstatně změněna a že harmonizovaná norma EN 60745-2-13:2009 přestane po 3. září 2022 poskytovat předpoklad shody, nemusí být řada výrobců schopna tuto lhůtu dodržet. Je proto vhodné výjimečně odložit datum zrušení harmonizované normy EN 60745-2-13:2009 o dalších osm měsíců. Položka týkající se harmonizované normy EN 60745-2-13:2019 v příloze III prováděcího rozhodnutí (EU) 2019/436 by proto měla být odpovídajícím způsobem změněna.

| (16) | Odkaz na harmonizovanou normu EN ISO 3743-2:2019 o metodách pro speciální dozvukové zkušební místnosti byl prováděcím rozhodnutím Komise 2021/377 (7) zahrnut do přílohy I prováděcího rozhodnutí (EU) 2019/436. Předchozí verze této normy, EN ISO 3743-2:2009, však byla zveřejněna sdělením 2018/C092/01 a nebyla zrušena. Jelikož norma EN ISO 3743-2:2009 již neodpovídá současnému stavu, je třeba odkaz na ni v Úředním věstníku Evropské unie zrušit. Aby měli výrobci dostatek času připravit se na použití normy EN ISO 3743-2:2019, je nezbytné odložit zrušení normy EN ISO 3743-2:2009. |
| --- | --- |

(16)

Odkaz na harmonizovanou normu EN ISO 3743-2:2019 o metodách pro speciální dozvukové zkušební místnosti byl prováděcím rozhodnutím Komise 2021/377 (7) zahrnut do přílohy I prováděcího rozhodnutí (EU) 2019/436. Předchozí verze této normy, EN ISO 3743-2:2009, však byla zveřejněna sdělením 2018/C092/01 a nebyla zrušena. Jelikož norma EN ISO 3743-2:2009 již neodpovídá současnému stavu, je třeba odkaz na ni v Úředním věstníku Evropské unie zrušit. Aby měli výrobci dostatek času připravit se na použití normy EN ISO 3743-2:2019, je nezbytné odložit zrušení normy EN ISO 3743-2:2009.

| (17) | Příloha I prováděcího rozhodnutí (EU) 2019/436 obsahuje odkazy na harmonizované normy, jež zakládají předpoklad shody se směrnicí 2006/42/ES, a příloha II uvedeného prováděcího rozhodnutí obsahuje odkazy na harmonizované normy zakládající předpoklad shody s omezeními. Aby se zajistilo uvedení odkazů na harmonizované normy vypracované na podporu směrnice 2006/42/ES v jednom aktu, měly by být odkazy na normy, které výbory CEN a Cenelec nahradily, zrevidovaly nebo pozměnily, začleněny do prováděcího rozhodnutí (EU) 2019/436. |
| --- | --- |

(17)

Příloha I prováděcího rozhodnutí (EU) 2019/436 obsahuje odkazy na harmonizované normy, jež zakládají předpoklad shody se směrnicí 2006/42/ES, a příloha II uvedeného prováděcího rozhodnutí obsahuje odkazy na harmonizované normy zakládající předpoklad shody s omezeními. Aby se zajistilo uvedení odkazů na harmonizované normy vypracované na podporu směrnice 2006/42/ES v jednom aktu, měly by být odkazy na normy, které výbory CEN a Cenelec nahradily, zrevidovaly nebo pozměnily, začleněny do prováděcího rozhodnutí (EU) 2019/436.

| (18) | Příloha III prováděcího rozhodnutí (EU) 2019/436 obsahuje odkazy na harmonizované normy vypracované na podporu směrnice 2006/42/ES, které se v řadě C Úředního věstníku Evropské unie zrušují od dat stanovených v uvedené příloze. |
| --- | --- |

(18)

Příloha III prováděcího rozhodnutí (EU) 2019/436 obsahuje odkazy na harmonizované normy vypracované na podporu směrnice 2006/42/ES, které se v řadě C Úředního věstníku Evropské unie zrušují od dat stanovených v uvedené příloze.

| (19) | Výsledkem práce výborů CEN a Cenelec na základě dotčené žádosti bylo nahrazení, revize či pozměnění těchto harmonizovaných norem zveřejněných v řadě C Úředního věstníku Evropské unie: EN 12312-7:2005+A1:2009, EN 13155:2003+A2:2009, EN 13586:2004+A1:2008, EN 15011:2011+A1:2014, EN 15571:2014, EN 15746-2:2010+A1:2011, EN 1804-1:2001+A1:2010, EN 1804-2:2001+A1:2010, EN 1804-3:2006+A1:2010, EN 1837:1999+A1:2009, EN 1974:1998+A1:2009, EN 60745-2-6:2010, EN IEC 62841-2-6:2020, EN ISO 11553-1:2008, EN ISO 11553-1:2020, EN 1175-1:1998+A1:2010, EN 1175-2:1998+A1:2010, EN 1175-3:1998+A1:2010, EN 12312-3:2017, EN 13411-1:2002+A1:2008, EN 13411-2:2001+A1:2008, EN 13411-3:2004+A1:2008, EN 13411-4:2011, EN 13411-5:2003+A1:2008, EN 13411-6:2004+A1:2008, EN 13411-7:2006+A1:2008, EN 13411-8:2011, EN 16307-1:2013+A1:2015, EN 16486:2014, EN 201:2009 a EN 81-40:2008. Je proto nutné zrušit odkazy na tyto normy v Úředním věstníku Evropské unie zahrnutím těchto odkazů do přílohy III prováděcího rozhodnutí (EU) 2019/436. |
| --- | --- |

(19)

Výsledkem práce výborů CEN a Cenelec na základě dotčené žádosti bylo nahrazení, revize či pozměnění těchto harmonizovaných norem zveřejněných v řadě C Úředního věstníku Evropské unie: EN 12312-7:2005+A1:2009, EN 13155:2003+A2:2009, EN 13586:2004+A1:2008, EN 15011:2011+A1:2014, EN 15571:2014, EN 15746-2:2010+A1:2011, EN 1804-1:2001+A1:2010, EN 1804-2:2001+A1:2010, EN 1804-3:2006+A1:2010, EN 1837:1999+A1:2009, EN 1974:1998+A1:2009, EN 60745-2-6:2010, EN IEC 62841-2-6:2020, EN ISO 11553-1:2008, EN ISO 11553-1:2020, EN 1175-1:1998+A1:2010, EN 1175-2:1998+A1:2010, EN 1175-3:1998+A1:2010, EN 12312-3:2017, EN 13411-1:2002+A1:2008, EN 13411-2:2001+A1:2008, EN 13411-3:2004+A1:2008, EN 13411-4:2011, EN 13411-5:2003+A1:2008, EN 13411-6:2004+A1:2008, EN 13411-7:2006+A1:2008, EN 13411-8:2011, EN 16307-1:2013+A1:2015, EN 16486:2014, EN 201:2009 a EN 81-40:2008. Je proto nutné zrušit odkazy na tyto normy v Úředním věstníku Evropské unie zahrnutím těchto odkazů do přílohy III prováděcího rozhodnutí (EU) 2019/436.

| (20) | Je rovněž třeba zrušit odkaz na harmonizovanou normu EN 12999:2011+A2:2018 zveřejněný prováděcím rozhodnutím (EU) 2019/436, jelikož uvedená norma byla zrevidována. Je proto vhodné vypustit tento odkaz z přílohy I uvedeného prováděcího rozhodnutí. |
| --- | --- |

(20)

Je rovněž třeba zrušit odkaz na harmonizovanou normu EN 12999:2011+A2:2018 zveřejněný prováděcím rozhodnutím (EU) 2019/436, jelikož uvedená norma byla zrevidována. Je proto vhodné vypustit tento odkaz z přílohy I uvedeného prováděcího rozhodnutí.

| (21) | Aby byl výrobcům poskytnut dostatek času připravit se na použití nových, zrevidovaných nebo pozměněných norem, je nezbytné odložit zrušení odkazů na harmonizované normy EN 12999:2011+A2:2018, EN 1175-1:1998+A1:2010, EN 1175-2:1998+A1:2010, EN 1175-3:1998+A1:2010, EN 12312-3:2017, EN 12312-7:2005+A1:2009, EN 13411-1:2002+A1:2008, EN 13411-2:2001+A1:2008, EN 13411-3:2004+A1:2008, EN 13411-4:2011, EN 13411-5:2003+A1:2008, EN 13411-6:2004+A1:2008, EN 13411-7:2006+A1:2008, EN 13411-8:2011, EN 13586:2004+A1:2008, EN 15011:2011+A1:2014, EN 16307-1:2013+A1:2015, EN 16486:2014, EN 16851:2017, EN 1804-1:2001+A1:2010, EN 1804-2:2001+A1:2010, EN 1804-3:2006+A1:2010, EN 1837:1999+A1:2009, EN 1974:1998+A1:2009, EN 201:2009, EN 60745-2-6:2010, EN 81-40:2008, EN ISO 11553-1:2008 a EN ISO 3743-2:2009. |
| --- | --- |

(21)

Aby byl výrobcům poskytnut dostatek času připravit se na použití nových, zrevidovaných nebo pozměněných norem, je nezbytné odložit zrušení odkazů na harmonizované normy EN 12999:2011+A2:2018, EN 1175-1:1998+A1:2010, EN 1175-2:1998+A1:2010, EN 1175-3:1998+A1:2010, EN 12312-3:2017, EN 12312-7:2005+A1:2009, EN 13411-1:2002+A1:2008, EN 13411-2:2001+A1:2008, EN 13411-3:2004+A1:2008, EN 13411-4:2011, EN 13411-5:2003+A1:2008, EN 13411-6:2004+A1:2008, EN 13411-7:2006+A1:2008, EN 13411-8:2011, EN 13586:2004+A1:2008, EN 15011:2011+A1:2014, EN 16307-1:2013+A1:2015, EN 16486:2014, EN 16851:2017, EN 1804-1:2001+A1:2010, EN 1804-2:2001+A1:2010, EN 1804-3:2006+A1:2010, EN 1837:1999+A1:2009, EN 1974:1998+A1:2009, EN 201:2009, EN 60745-2-6:2010, EN 81-40:2008, EN ISO 11553-1:2008 a EN ISO 3743-2:2009.

| (22) | Prováděcí rozhodnutí (EU) 2019/436 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno. |
| --- | --- |

(22)

Prováděcí rozhodnutí (EU) 2019/436 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno.

| (23) | Soulad s harmonizovanou normou zakládá předpoklad shody s odpovídajícími základními požadavky stanovenými v harmonizačních právních předpisech Unie ode dne zveřejnění odkazu na takovou normu v Úředním věstníku Evropské unie. Toto rozhodnutí by proto mělo vstoupit v platnost dnem vyhlášení, |
| --- | --- |

(23)

Soulad s harmonizovanou normou zakládá předpoklad shody s odpovídajícími základními požadavky stanovenými v harmonizačních právních předpisech Unie ode dne zveřejnění odkazu na takovou normu v Úředním věstníku Evropské unie. Toto rozhodnutí by proto mělo vstoupit v platnost dnem vyhlášení,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Prováděcí rozhodnutí (EU) 2019/436 se mění takto:

| 1) | příloha I se mění v souladu s přílohou I tohoto rozhodnutí; |
| --- | --- |

1)

příloha I se mění v souladu s přílohou I tohoto rozhodnutí;

| 2) | příloha II se mění v souladu s přílohou II tohoto rozhodnutí; |
| --- | --- |

2)

příloha II se mění v souladu s přílohou II tohoto rozhodnutí;

| 3) | příloha III se mění v souladu s přílohou III tohoto rozhodnutí. |
| --- | --- |

3)

příloha III se mění v souladu s přílohou III tohoto rozhodnutí.

Článek 2

Prováděcí rozhodnutí (EU) 2015/27 se zrušuje.

Článek 3

Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Bod 1 přílohy I se použije ode dne 15. dubna 2023.

V Bruselu dne 14. října 2021.

Za Komisi

předsedkyně

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  Úř. věst. L 316, 14.11.2012, s. 12.

1

(2)  
  Úř. věst. L 157, 9.6.2006, s. 24.

2

(3)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 98/37/ES ze dne 22. června 1998 o sbližování právních předpisů členských států týkajících se strojních zařízení (Úř. věst. L 207, 23.7.1998, s. 1).

3

(4)  Sdělení Komise v rámci provádění směrnice Evropského parlamentu a Rady 2006/42/ES o strojních zařízeních a o změně směrnice 95/16/ES (Zveřejnění názvů a odkazů harmonizovaných norem v rámci harmonizačního právního předpisu Unie) (Úř. věst. C 92, 9.3.2018, s. 1).

4

(5)  Prováděcí rozhodnutí Komise (EU) 2019/436 ze dne 18. března 2019 o harmonizovaných normách pro strojní zařízení vypracovaných na podporu směrnice Evropského parlamentu a Rady 2006/42/ES (Úř. věst. L 75, 19.3.2019, s. 108).

5

(6)  Prováděcí rozhodnutí Komise (EU) 2015/27 ze dne 7. ledna 2015 o zveřejnění odkazu s omezením na normu EN 474-1:2006+A4:2013 o strojích pro zemní práce v Úředním věstníku Evropské unie v souladu se směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2006/42/ES (Úř. věst. L 4, 8.1.2015, s. 24).

6

Úředním věstníku Evropské unie

(7)  Prováděcí rozhodnutí Komise (EU) 2021/377 ze dne 2. března 2021, kterým se mění prováděcí rozhodnutí (EU) 2019/436 o harmonizovaných normách pro strojní zařízení vypracovaných na podporu směrnice Evropského parlamentu a Rady 2006/42/ES (Úř. věst. L 72, 3.3.2021, s. 12).

7

---

PŘÍLOHA I

Příloha I se mění takto:

| 1) | řádek 10 se zrušuje; |
| --- | --- |

1)

řádek 10 se zrušuje;

| 2) | vkládá se nový řádek 10a, který zní:







  „10a. | EN 12999:2020
  Jeřáby – Nakládací jeřáby | C“; |
| --- | --- | --- | --- |

2)

vkládá se nový řádek 10a, který zní:

„10a.

EN 12999:2020

Jeřáby – Nakládací jeřáby

C“;

| 3) | doplňují se nové řádky, které znějí:







  „95. | EN 1837:2020
  Bezpečnost strojních zařízení – Integrované osvětlení strojů | B |
| --- | --- | --- | --- |
| 96. | EN ISO 11553-1:2020
  Bezpečnost strojních zařízení – Stroje pro laserové opracování – Část 1: Bezpečnostní požadavky pro laser (ISO 11553-1:2020)
  EN ISO 11553-1:2020/A11:2020 | B |
| 97. | EN 81-40:2020
  Bezpečnostní předpisy pro konstrukci a montáž výtahů – Zvláštní výtahy pro dopravu osob a nákladů – Část 40: Schodišťové výtahy a šikmé zvedací plošiny pro dopravu osob s omezenou pohyblivostí | C |
| 98. | EN 1175:2020
  Bezpečnost motorových vozíků – Elektrické/Elektronické vybavení | C |
| 99. | EN 1459-5:2020
  Terénní vozíky – Bezpečnostní požadavky a ověření – Část 5: Rozhraní pro připojení | C |
| 100. | EN 1804-1:2020
  Důlní stroje – Bezpečnostní požadavky na hydraulické mechanizované výztuže – Část 1: Sekce výztuží a obecné požadavky | C |
| 101. | EN 1804-2:2020
  Důlní stroje – Bezpečnostní požadavky na hydraulické mechanizované výztuže – Část 2: Stojky a válce | C |
| 102. | EN 1804-3:2020
  Důlní stroje – Bezpečnostní požadavky na hydraulické mechanizované výztuže – Část 3: Hydraulické a elektrohydraulické ovládací systémy | C |
| 103. | EN 1974:2020
  Potravinářské stroje – Nářezové stroje – Bezpečnostní a hygienické požadavky | C |
| 104. | EN 12312-3:2017+A1:2020
  Pozemní zařízení pro letadla – Zvláštní požadavky – Část 3: Pojízdné pásové dopravníky | C |
| 105. | EN 12312-7:2020
  Pozemní zařízení pro letadla – Zvláštní požadavky – Část 7: Zařízení k přemísťování letadel | C |
| 106. | EN 13586:2020
  Jeřáby – Přístupy | C |
| 107. | EN 15011:2020
  Jeřáby – Mostové a portálové jeřáby | C |
| 108. | EN 15571:2020
  Stroje a provozy pro dobývání a zpracování přírodního kamene – Bezpečnost – Požadavky pro stroje na opracování povrchu | C |
| 109. | EN ISO 16092-2:2020
  Bezpečnost obráběcích a tvářecích strojů – Lisy – Část 2: Bezpečnostní požadavky pro mechanické lisy (ISO 16092-2:2019) | C |
| 110. | EN ISO 16092-4:2020
  Bezpečnost obráběcích a tvářecích strojů – Lisy – Část 4: Bezpečnostní požadavky pro pneumatické lisy (ISO 16092-4:2019) | C |
| 111. | EN 16307-1:2020
  Manipulační vozíky – Bezpečnostní požadavky a ověření – Část 1: Dodatečné požadavky pro manipulační vozíky s vlastním pohonem, jiné než vozíky bez řidiče, vozíky s proměnným vyložením a vozíky k přepravě nákladů | C |
| 112. | EN 16486:2014+A1:2020
  Stroje na zhutňování odpadních materiálů nebo recyklovatelných částí – Zhutňovače – Bezpečnostní požadavky | C |
| 113. | EN 16564:2020
  Stroje a provozy pro dobývání a zpracování přírodního kamene – Bezpečnost – Požadavky pro řezací/frézovací stroje včetně číslicově řízených (NC/CNC) | C |
| 114. | EN 16808:2020
  Naftový, petrochemický a plynárenský průmysl – Bezpečnost strojů – Ruční výtahy | C |
| 115. | EN 16851:2017+A1:2020
  Jeřáby – Systémy lehkých jeřábů | C |
| 116. | EN ISO 19085-10:2019
  Dřevozpracující stroje – Bezpečnost – Část 10: Tesařské kotoučové pily pro staveniště (stavitelské pily) (ISO 19085-10:2018)
  EN ISO 19085-10:2019/A11:2020 | C |
| 117. | EN ISO 20430:2020
  Stroje pro zpracování plastů a pryže – Vstřikovací tvářecí stroje – Bezpečnostní požadavky (ISO 20430:2020) | C |
| 118. | EN IEC 62841-2-6:2020
  Elektromechanické ruční nářadí, přenosné nářadí a žací a zahradní stroje – Bezpečnost – Část 2-6: Zvláštní požadavky na ruční kladiva (IEC 62841-2-6:2020, modifikovaná)
  EN IEC 62841-2-6:2020/A11:2020 | C“. |

3)

doplňují se nové řádky, které znějí:

„95.

EN 1837:2020

Bezpečnost strojních zařízení – Integrované osvětlení strojů

B

96.

EN ISO 11553-1:2020

Bezpečnost strojních zařízení – Stroje pro laserové opracování – Část 1: Bezpečnostní požadavky pro laser (ISO 11553-1:2020)

EN ISO 11553-1:2020/A11:2020

B

97.

EN 81-40:2020

Bezpečnostní předpisy pro konstrukci a montáž výtahů – Zvláštní výtahy pro dopravu osob a nákladů – Část 40: Schodišťové výtahy a šikmé zvedací plošiny pro dopravu osob s omezenou pohyblivostí

C

98.

EN 1175:2020

Bezpečnost motorových vozíků – Elektrické/Elektronické vybavení

C

99.

EN 1459-5:2020

Terénní vozíky – Bezpečnostní požadavky a ověření – Část 5: Rozhraní pro připojení

C

100.

EN 1804-1:2020

Důlní stroje – Bezpečnostní požadavky na hydraulické mechanizované výztuže – Část 1: Sekce výztuží a obecné požadavky

C

101.

EN 1804-2:2020

Důlní stroje – Bezpečnostní požadavky na hydraulické mechanizované výztuže – Část 2: Stojky a válce

C

102.

EN 1804-3:2020

Důlní stroje – Bezpečnostní požadavky na hydraulické mechanizované výztuže – Část 3: Hydraulické a elektrohydraulické ovládací systémy

C

103.

EN 1974:2020

Potravinářské stroje – Nářezové stroje – Bezpečnostní a hygienické požadavky

C

104.

EN 12312-3:2017+A1:2020

Pozemní zařízení pro letadla – Zvláštní požadavky – Část 3: Pojízdné pásové dopravníky

C

105.

EN 12312-7:2020

Pozemní zařízení pro letadla – Zvláštní požadavky – Část 7: Zařízení k přemísťování letadel

C

106.

EN 13586:2020

Jeřáby – Přístupy

C

107.

EN 15011:2020

Jeřáby – Mostové a portálové jeřáby

C

108.

EN 15571:2020

Stroje a provozy pro dobývání a zpracování přírodního kamene – Bezpečnost – Požadavky pro stroje na opracování povrchu

C

109.

EN ISO 16092-2:2020

Bezpečnost obráběcích a tvářecích strojů – Lisy – Část 2: Bezpečnostní požadavky pro mechanické lisy (ISO 16092-2:2019)

C

110.

EN ISO 16092-4:2020

Bezpečnost obráběcích a tvářecích strojů – Lisy – Část 4: Bezpečnostní požadavky pro pneumatické lisy (ISO 16092-4:2019)

C

111.

EN 16307-1:2020

Manipulační vozíky – Bezpečnostní požadavky a ověření – Část 1: Dodatečné požadavky pro manipulační vozíky s vlastním pohonem, jiné než vozíky bez řidiče, vozíky s proměnným vyložením a vozíky k přepravě nákladů

C

112.

EN 16486:2014+A1:2020

Stroje na zhutňování odpadních materiálů nebo recyklovatelných částí – Zhutňovače – Bezpečnostní požadavky

C

113.

EN 16564:2020

Stroje a provozy pro dobývání a zpracování přírodního kamene – Bezpečnost – Požadavky pro řezací/frézovací stroje včetně číslicově řízených (NC/CNC)

C

114.

EN 16808:2020

Naftový, petrochemický a plynárenský průmysl – Bezpečnost strojů – Ruční výtahy

C

115.

EN 16851:2017+A1:2020

Jeřáby – Systémy lehkých jeřábů

C

116.

EN ISO 19085-10:2019

Dřevozpracující stroje – Bezpečnost – Část 10: Tesařské kotoučové pily pro staveniště (stavitelské pily) (ISO 19085-10:2018)

EN ISO 19085-10:2019/A11:2020

C

117.

EN ISO 20430:2020

Stroje pro zpracování plastů a pryže – Vstřikovací tvářecí stroje – Bezpečnostní požadavky (ISO 20430:2020)

C

118.

EN IEC 62841-2-6:2020

Elektromechanické ruční nářadí, přenosné nářadí a žací a zahradní stroje – Bezpečnost – Část 2-6: Zvláštní požadavky na ruční kladiva (IEC 62841-2-6:2020, modifikovaná)

EN IEC 62841-2-6:2020/A11:2020

C“.

---

PŘÍLOHA II

V příloze II se řádek 1 nahrazuje tímto:

| „1. | EN 474-1:2006+A6:2019
  Stroje pro zemní práce – Bezpečnost – Část 1: Obecné požadavky

  Poznámka: Pokud jde o přílohu B.2 – Rychloupínače, harmonizovaná norma EN 474-1:2006+A6:2019 nezakládá předpoklad shody se základními požadavky na ochranu zdraví a bezpečnost 1.2.2 a 3.2.1 přílohy I směrnice 2006/42/ES, je-li použita v kombinaci s požadavky normy EN 474-4:2006+A2:2012 pro rýpadlo-nakladače a normy EN 474-5:2006+A3:2013 pro hydraulická lopatová rýpadla. | C“. |
| --- | --- | --- |

„1.

EN 474-1:2006+A6:2019

Stroje pro zemní práce – Bezpečnost – Část 1: Obecné požadavky

Poznámka: Pokud jde o přílohu B.2 – Rychloupínače, harmonizovaná norma EN 474-1:2006+A6:2019 nezakládá předpoklad shody se základními požadavky na ochranu zdraví a bezpečnost 1.2.2 a 3.2.1 přílohy I směrnice 2006/42/ES, je-li použita v kombinaci s požadavky normy EN 474-4:2006+A2:2012 pro rýpadlo-nakladače a normy EN 474-5:2006+A3:2013 pro hydraulická lopatová rýpadla.

C“.

---

PŘÍLOHA III

Příloha III se mění takto:

| 1) | řádek 73 se nahrazuje tímto:








  „73. | EN 60745-2-13:2009
  Ruční elektromechanické nářadí – Bezpečnost – Část 2-13: Zvláštní požadavky na řetězové pily (IEC 60745-2-13:2006, modifikovaná)
  EN 60745-2-13:2009/A1:2010 | 3. května 2023 | C“; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

1)

řádek 73 se nahrazuje tímto:

„73.

EN 60745-2-13:2009

Ruční elektromechanické nářadí – Bezpečnost – Část 2-13: Zvláštní požadavky na řetězové pily (IEC 60745-2-13:2006, modifikovaná)

EN 60745-2-13:2009/A1:2010

3. května 2023

C“;

| 2) | doplňují se nové řádky, které znějí:








  „86. | EN 1175-1:1998+A1:2010
  Bezpečnost motorových vozíků – Požadavky na elektroinstalaci – Část 1: Všeobecné požadavky na elektrovozíky | 15. dubna 2023 | C |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 87. | EN 1175-2:1998+A1:2010
  Bezpečnost motorových vozíků – Požadavky na elektroinstalaci – Část 2: Všeobecné požadavky na motovozíky | 15. dubna 2023 | C |
| 88. | EN 1175-3:1998+A1:2010
  Bezpečnost motorových vozíků – Požadavky na elektroinstalaci – Část 3: Zvláštní požadavky na systémy přenosu elektrické energie motovozíků | 15. dubna 2023 | C |
| 89. | EN 12312-3:2017
  Pozemní zařízení pro letadla – Zvláštní požadavky – Část 3: Pojízdné pásové dopravníky | 15. dubna 2023 | C |
| 90. | EN 12312-7:2005+A1:2009
  Pozemní zařízení pro letadla – Zvláštní požadavky – Část 7: Zařízení pro přemísťování letadel | 15. dubna 2023 | C |
| 91. | EN 13411-1:2002+A1:2008
  Ukončení ocelových drátěných lan – Bezpečnost – Část 1: Očnice pro vázací prostředky z ocelových drátěných lan | 15. dubna 2023 | C |
| 92. | EN 13411-2:2001+A1:2008
  Ukončení ocelových drátěných lan – Bezpečnost – Část 2: Splétaná oka drátěných lan pro vázací prostředky | 15. dubna 2023 | C |
| 93. | EN 13411-3:2004+A1:2008
  Ukončení ocelových drátěných lan – Bezpečnost – Část 3: Objímky a zajištěné objímky | 15. dubna 2023 | C |
| 94. | EN 13411-4:2011
  Ukončení ocelových drátěných lan – Bezpečnost – Část 4: Zalévání kovem a pryskyřicí | 15. dubna 2023 | C |
| 95. | EN 13411-5:2003+A1:2008
  Ukončení ocelových drátěných lan – Bezpečnost – Část 5: Třmenové svorky pro zakončení drátěných lan | 15. dubna 2023 | C |
| 96. | EN 13411-6:2004+A1:2008
  Ukončení ocelových drátěných lan – Bezpečnost – Část 6: Nesymetrické klínové vidlicové objímky | 15. dubna 2023 | C |
| 97. | EN 13411-7:2006+A1:2008
  Ukončení ocelových drátěných lan – Bezpečnost – Část 7: Symetrické klínové vidlicové objímky | 15. dubna 2023 | C |
| 98. | EN 13411-8:2011
  Ukončení ocelových drátěných lan – Bezpečnost – Část 8: Kované koncovky a kování | 15. dubna 2023 | C |
| 99. | EN 13586:2004+A1:2008
  Jeřáby – Přístupy | 15. dubna 2023 | C |
| 100. | EN 15011:2011+A1:2014
  Jeřáby – Mostové a portálové jeřáby | 15. dubna 2023 | C |
| 101. | EN 16307-1:2013+A1:2015
  Manipulační vozíky – Bezpečnostní požadavky a ověření – Část 1: Dodatečné požadavky pro manipulační vozíky s vlastním pohonem, jiné než vozíky bez řidiče, vozíky s proměnným vyložením a vozíky k přepravě nákladů | 15. dubna 2023 | C |
| 102. | EN 16486:2014
  Stroje na zhutňování odpadních materiálů nebo recyklovatelných částí – Zhutňovače – Bezpečnostní požadavky | 15. dubna 2023 | C |
| 103. | EN 16851:2017
  Jeřáby – Systémy lehkých jeřábů | 15. dubna 2023 | C |
| 104. | EN 1804-1:2001+A1:2010
  Důlní stroje – Bezpečnostní požadavky na hydraulické mechanizované výztuže – Část 1: Sekce výztuží a obecné požadavky | 15. dubna 2023 | C |
| 105. | EN 1804-2:2001+A1:2010
  Důlní stroje – Bezpečnostní požadavky na hydraulické mechanizované výztuže – Část 2: Stojky a válce | 15. dubna 2023 | C |
| 106. | EN 1804-3:2006+A1:2010
  Důlní stroje – Bezpečnostní požadavky na hydraulické mechanizované výztuže – Část 3: Hydraulické ovládací systémy | 15. dubna 2023 | C |
| 107. | EN 1837:1999+A1:2009
  Bezpečnost strojních zařízení – Integrované osvětlení strojů | 15. dubna 2023 | B |
| 108. | EN 1974:1998+A1:2009
  Potravinářské stroje – Nářezové stroje – Bezpečnostní a hygienické požadavky | 15. dubna 2023 | C |
| 109. | EN 201:2009
  Stroje pro zpracování plastů a pryže – Vstřikovací stroje – Bezpečnostní požadavky | 15. dubna 2023 | C |
| 110. | EN 60745-2-6:2010
  Ruční elektromechanické nářadí – Bezpečnost – Část 2-6: Zvláštní požadavky na kladiva (IEC 60745-2-6:2003, modifikovaná + A1:2006) | 15. dubna 2023 | C |
| 111. | EN 81-40:2008
  Bezpečnostní předpisy pro konstrukci a montáž výtahů – Zvláštní výtahy pro dopravu osob a nákladů – Část 40: Schodišťové výtahy a šikmé zvedací plošiny pro dopravu osob s omezenou pohyblivostí | 15. dubna 2023 | C |
| 112. | EN ISO 11553-1:2008
  Bezpečnost strojních zařízení – Stroje pro laserové opracování – Část 1: Všeobecné bezpečnostní požadavky (ISO 11553-1:2005) | 15. dubna 2023 | C |
| 113. | EN ISO 3743-2:2009
  Akustika – Určování hladin akustického výkonu zdrojů hluku pomocí akustického tlaku – Technické metody pro malé přemístitelné zdroje v dozvukových polích – Část 2: Metody pro speciální dozvukové zkušební místnosti (ISO 3743-2:1994) | 15. dubna 2023 | B“ |

2)

doplňují se nové řádky, které znějí:

„86.

EN 1175-1:1998+A1:2010

Bezpečnost motorových vozíků – Požadavky na elektroinstalaci – Část 1: Všeobecné požadavky na elektrovozíky

15. dubna 2023

C

87.

EN 1175-2:1998+A1:2010

Bezpečnost motorových vozíků – Požadavky na elektroinstalaci – Část 2: Všeobecné požadavky na motovozíky

15. dubna 2023

C

88.

EN 1175-3:1998+A1:2010

Bezpečnost motorových vozíků – Požadavky na elektroinstalaci – Část 3: Zvláštní požadavky na systémy přenosu elektrické energie motovozíků

15. dubna 2023

C

89.

EN 12312-3:2017

Pozemní zařízení pro letadla – Zvláštní požadavky – Část 3: Pojízdné pásové dopravníky

15. dubna 2023

C

90.

EN 12312-7:2005+A1:2009

Pozemní zařízení pro letadla – Zvláštní požadavky – Část 7: Zařízení pro přemísťování letadel

15. dubna 2023

C

91.

EN 13411-1:2002+A1:2008

Ukončení ocelových drátěných lan – Bezpečnost – Část 1: Očnice pro vázací prostředky z ocelových drátěných lan

15. dubna 2023

C

92.

EN 13411-2:2001+A1:2008

Ukončení ocelových drátěných lan – Bezpečnost – Část 2: Splétaná oka drátěných lan pro vázací prostředky

15. dubna 2023

C

93.

EN 13411-3:2004+A1:2008

Ukončení ocelových drátěných lan – Bezpečnost – Část 3: Objímky a zajištěné objímky

15. dubna 2023

C

94.

EN 13411-4:2011

Ukončení ocelových drátěných lan – Bezpečnost – Část 4: Zalévání kovem a pryskyřicí

15. dubna 2023

C

95.

EN 13411-5:2003+A1:2008

Ukončení ocelových drátěných lan – Bezpečnost – Část 5: Třmenové svorky pro zakončení drátěných lan

15. dubna 2023

C

96.

EN 13411-6:2004+A1:2008

Ukončení ocelových drátěných lan – Bezpečnost – Část 6: Nesymetrické klínové vidlicové objímky

15. dubna 2023

C

97.

EN 13411-7:2006+A1:2008

Ukončení ocelových drátěných lan – Bezpečnost – Část 7: Symetrické klínové vidlicové objímky

15. dubna 2023

C

98.

EN 13411-8:2011

Ukončení ocelových drátěných lan – Bezpečnost – Část 8: Kované koncovky a kování

15. dubna 2023

C

99.

EN 13586:2004+A1:2008

Jeřáby – Přístupy

15. dubna 2023

C

100.

EN 15011:2011+A1:2014

Jeřáby – Mostové a portálové jeřáby

15. dubna 2023

C

101.

EN 16307-1:2013+A1:2015

Manipulační vozíky – Bezpečnostní požadavky a ověření – Část 1: Dodatečné požadavky pro manipulační vozíky s vlastním pohonem, jiné než vozíky bez řidiče, vozíky s proměnným vyložením a vozíky k přepravě nákladů

15. dubna 2023

C

102.

EN 16486:2014

Stroje na zhutňování odpadních materiálů nebo recyklovatelných částí – Zhutňovače – Bezpečnostní požadavky

15. dubna 2023

C

103.

EN 16851:2017

Jeřáby – Systémy lehkých jeřábů

15. dubna 2023

C

104.

EN 1804-1:2001+A1:2010

Důlní stroje – Bezpečnostní požadavky na hydraulické mechanizované výztuže – Část 1: Sekce výztuží a obecné požadavky

15. dubna 2023

C

105.

EN 1804-2:2001+A1:2010

Důlní stroje – Bezpečnostní požadavky na hydraulické mechanizované výztuže – Část 2: Stojky a válce

15. dubna 2023

C

106.

EN 1804-3:2006+A1:2010

Důlní stroje – Bezpečnostní požadavky na hydraulické mechanizované výztuže – Část 3: Hydraulické ovládací systémy

15. dubna 2023

C

107.

EN 1837:1999+A1:2009

Bezpečnost strojních zařízení – Integrované osvětlení strojů

15. dubna 2023

B

108.

EN 1974:1998+A1:2009

Potravinářské stroje – Nářezové stroje – Bezpečnostní a hygienické požadavky

15. dubna 2023

C

109.

EN 201:2009

Stroje pro zpracování plastů a pryže – Vstřikovací stroje – Bezpečnostní požadavky

15. dubna 2023

C

110.

EN 60745-2-6:2010

Ruční elektromechanické nářadí – Bezpečnost – Část 2-6: Zvláštní požadavky na kladiva (IEC 60745-2-6:2003, modifikovaná + A1:2006)

15. dubna 2023

C

111.

EN 81-40:2008

Bezpečnostní předpisy pro konstrukci a montáž výtahů – Zvláštní výtahy pro dopravu osob a nákladů – Část 40: Schodišťové výtahy a šikmé zvedací plošiny pro dopravu osob s omezenou pohyblivostí

15. dubna 2023

C

112.

EN ISO 11553-1:2008

Bezpečnost strojních zařízení – Stroje pro laserové opracování – Část 1: Všeobecné bezpečnostní požadavky (ISO 11553-1:2005)

15. dubna 2023

C

113.

EN ISO 3743-2:2009

Akustika – Určování hladin akustického výkonu zdrojů hluku pomocí akustického tlaku – Technické metody pro malé přemístitelné zdroje v dozvukových polích – Část 2: Metody pro speciální dozvukové zkušební místnosti (ISO 3743-2:1994)

15. dubna 2023

B“

---