# Jurnalul Oficial L 364/2021

| | ISSN 1977-0782 |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | L 364 |
| | |
| Ediţia în limba română | Legislaţie | Anul 6413 octombrie 2021 |

ISSN 1977-0782

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

L 364

Ediţia în limba română

Legislaţie

Anul 6413 octombrie 2021

---

| Cuprins | | II   Acte fără caracter legislativ | Pagina |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAMENTE |
| | * | Regulamentul (UE) 2021/1804 al Comisiei din 12 octombrie 2021 de modificare a anexei II la Regulamentul (CE) nr. 396/2005 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește limita maximă de reziduuri de bentazon din mazărea păstăi (
  1
  ) | 1 |
| | * | Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2021/1805 al Comisiei din 12 octombrie 2021 de instituire a unei taxe antidumping definitive la importurile de sârmă laminată originară din Republica Populară Chineză, în urma unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor în conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din Regulamentul (UE) 2016/1036 al Parlamentului European și al Consiliului | 14 |

Cuprins

II   Acte fără caracter legislativ

Pagina

REGULAMENTE

*

Regulamentul (UE) 2021/1804 al Comisiei din 12 octombrie 2021 de modificare a anexei II la Regulamentul (CE) nr. 396/2005 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește limita maximă de reziduuri de bentazon din mazărea păstăi (
  1
  )

1

1

*

Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2021/1805 al Comisiei din 12 octombrie 2021 de instituire a unei taxe antidumping definitive la importurile de sârmă laminată originară din Republica Populară Chineză, în urma unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor în conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din Regulamentul (UE) 2016/1036 al Parlamentului European și al Consiliului

14

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text cu relevanță pentru SEE. |

---

(1)   Text cu relevanță pentru SEE.

1

| RO | Actele ale căror titluri sunt tipărite cu caractere drepte sunt acte de gestionare curentă adoptate în cadrul politicii agricole şi care au, în general, o perioadă de valabilitate limitată.
  Titlurile celorlalte acte sunt tipărite cu caractere aldine şi sunt precedate de un asterisc. |
| --- | --- |

RO

Actele ale căror titluri sunt tipărite cu caractere drepte sunt acte de gestionare curentă adoptate în cadrul politicii agricole şi care au, în general, o perioadă de valabilitate limitată.

Titlurile celorlalte acte sunt tipărite cu caractere aldine şi sunt precedate de un asterisc.

---

II Acte fără caracter legislativ

REGULAMENTE

| 13.10.2021 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 364/1 |
| --- | --- | --- | --- |

13.10.2021

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 364/1

---

REGULAMENTUL (UE) 2021/1804 AL COMISIEI

din 12 octombrie 2021

de modificare a anexei II la Regulamentul (CE) nr. 396/2005 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește limita maximă de reziduuri de bentazon din mazărea păstăi

(Text cu relevanță pentru SEE)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 396/2005 al Parlamentului European și al Consiliului din 23 februarie 2005 privind conținuturile maxime aplicabile reziduurilor de pesticide din sau de pe produse alimentare și hrana de origine vegetală și animală pentru animale și de modificare a Directivei 91/414/CEE (1), în special articolul 14 alineatul (1) litera (a),

întrucât:

| (1) | Limitele maxime de reziduuri (LMR) pentru bentazon au fost stabilite în anexa II la Regulamentul (CE) nr. 396/2005. |
| --- | --- |

(1)

Limitele maxime de reziduuri (LMR) pentru bentazon au fost stabilite în anexa II la Regulamentul (CE) nr. 396/2005.

| (2) | În contextul unei proceduri de autorizare a utilizării pe mazărea păstăi a unui produs de protecție a plantelor care conține substanța activă bentazon, a fost transmisă, în temeiul articolului 6 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 396/2005, o cerere de modificare a LMR existentă. |
| --- | --- |

(2)

În contextul unei proceduri de autorizare a utilizării pe mazărea păstăi a unui produs de protecție a plantelor care conține substanța activă bentazon, a fost transmisă, în temeiul articolului 6 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 396/2005, o cerere de modificare a LMR existentă.

| (3) | În conformitate cu articolul 8 din Regulamentul (CE) nr. 396/2005, cererea a fost evaluată de statul membru în cauză, iar raportul de evaluare a fost înaintat Comisiei. |
| --- | --- |

(3)

În conformitate cu articolul 8 din Regulamentul (CE) nr. 396/2005, cererea a fost evaluată de statul membru în cauză, iar raportul de evaluare a fost înaintat Comisiei.

| (4) | Autoritatea Europeană pentru Siguranța Alimentară (denumită în continuare „autoritatea”) a evaluat cererea și raportul de evaluare, analizând în special riscurile pentru consumatori și, după caz, pentru animale și a emis un aviz motivat privind LMR-urile propuse (2). Autoritatea a transmis respectivul aviz solicitantului, Comisiei și statelor membre și l-a pus la dispoziția publicului. |
| --- | --- |

(4)

Autoritatea Europeană pentru Siguranța Alimentară (denumită în continuare „autoritatea”) a evaluat cererea și raportul de evaluare, analizând în special riscurile pentru consumatori și, după caz, pentru animale și a emis un aviz motivat privind LMR-urile propuse (2). Autoritatea a transmis respectivul aviz solicitantului, Comisiei și statelor membre și l-a pus la dispoziția publicului.

| (5) | Autoritatea a concluzionat că toate cerințele privind datele au fost îndeplinite și că modificarea LMR cerută de solicitant este admisibilă în ceea ce privește siguranța consumatorilor, pe baza unei evaluări a expunerii consumatorilor pentru 27 de grupuri specifice de consumatori din Europa. Autoritatea a ținut seama de cele mai recente informații privind proprietățile toxicologice ale substanței. Nici expunerea pe toată durata vieții la această substanță prin intermediul consumului tuturor produselor alimentare care pot să o conțină, nici expunerea pe termen scurt ca urmare a unui consum mare de mazăre păstăi nu au indicat existența unui risc de depășire a dozei zilnice acceptabile sau a dozei acute de referință. |
| --- | --- |

(5)

Autoritatea a concluzionat că toate cerințele privind datele au fost îndeplinite și că modificarea LMR cerută de solicitant este admisibilă în ceea ce privește siguranța consumatorilor, pe baza unei evaluări a expunerii consumatorilor pentru 27 de grupuri specifice de consumatori din Europa. Autoritatea a ținut seama de cele mai recente informații privind proprietățile toxicologice ale substanței. Nici expunerea pe toată durata vieții la această substanță prin intermediul consumului tuturor produselor alimentare care pot să o conțină, nici expunerea pe termen scurt ca urmare a unui consum mare de mazăre păstăi nu au indicat existența unui risc de depășire a dozei zilnice acceptabile sau a dozei acute de referință.

| (6) | Pe baza avizului motivat al autorității și ținând seama de factorii relevanți pentru subiectul în cauză, modificarea propusă a LMR îndeplinește cerințele prevăzute la articolul 14 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 396/2005. |
| --- | --- |

(6)

Pe baza avizului motivat al autorității și ținând seama de factorii relevanți pentru subiectul în cauză, modificarea propusă a LMR îndeplinește cerințele prevăzute la articolul 14 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 396/2005.

| (7) | Prin urmare, Regulamentul (CE) nr. 396/2005 trebuie modificat în consecință. |
| --- | --- |

(7)

Prin urmare, Regulamentul (CE) nr. 396/2005 trebuie modificat în consecință.

| (8) | Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului permanent pentru plante, animale, produse alimentare și hrană pentru animale, |
| --- | --- |

(8)

Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului permanent pentru plante, animale, produse alimentare și hrană pentru animale,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Anexa II la Regulamentul (CE) nr. 396/2005 se modifică în conformitate cu anexa la prezentul regulament.

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 12 octombrie 2021.

Pentru Comisie

Președintele

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  JO L 70, 16.3.2005, p. 1.

1

(2)  Rapoarte științifice ale EFSA disponibile online: http://www.efsa.europa.eu:

2

Reasoned opinion on the modification of the existing maximum residue levels for bentazone in beans and peas with and without pods [Aviz motivat privind modificarea limitelor maxime de reziduuri existente pentru bentazon din fasole și mazăre cu și fără păstăi]. EFSA Journal 2021;19(1):6376.

Reasoned opinion on the modification of the existing maximum residue levels for bentazone in beans and peas with and without pods

EFSA Journal

---

ANEXĂ

În anexa II la Regulamentul (CE) nr. 396/2005, coloana pentru bentazon se înlocuiește cu următorul text:

„Reziduuri de pesticide și limite maxime de reziduuri (mg/kg)

| Număr de cod | Grupe și exemple de produse individuale cărora li se aplică LMR (
   (1) | Bentazon [sumă de bentazon, sărurile sale și 6-hidroxibentazon (liber și conjugat) și 8-hidroxibentazon (liber și conjugat), exprimată ca bentazon] (R) |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| 0100000 | FRUCTE PROASPETE sau CONGELATE; FRUCTE NUCIFERE | 0,03  (*1) |
| 0110000 | Fructe citrice | |
| 0110010 | Grepfruturi | |
| 0110020 | Portocale | |
| 0110030 | Lămâi | |
| 0110040 | Lămâi verzi „lime” | |
| 0110050 | Mandarine | |
| 0110990 | Altele (2) | |
| 0120000 | Fructe nucifere | |
| 0120010 | Migdale | |
| 0120020 | Nuci de Brazilia | |
| 0120030 | Caju | |
| 0120040 | Castane | |
| 0120050 | Nuci de cocos | |
| 0120060 | Alune | |
| 0120070 | Nuci de Macadamia | |
| 0120080 | Nuci de Pecan | |
| 0120090 | Semințe de pin dulce | |
| 0120100 | Fistic | |
| 0120110 | Nuci comune | |
| 0120990 | Altele (2) | |
| 0130000 | Fructe sămânțoase | |
| 0130010 | Mere | |
| 0130020 | Pere | |
| 0130030 | Gutui | |
| 0130040 | Moșmoni | |
| 0130050 | Moșmoni japonezi | |
| 0130990 | Altele (2) | |
| 0140000 | Fructe sâmburoase | |
| 0140010 | Caise | |
| 0140020 | Cireșe (dulci) | |
| 0140030 | Piersici | |
| 0140040 | Prune | |
| 0140990 | Altele (2) | |
| 0150000 | Bace și fructe mici | |
| 0151000 | (a) | struguri |

Număr de cod

Grupe și exemple de produse individuale cărora li se aplică LMR (
   (1)

Bentazon [sumă de bentazon, sărurile sale și 6-hidroxibentazon (liber și conjugat) și 8-hidroxibentazon (liber și conjugat), exprimată ca bentazon] (R)

(1)

(2)

(3)

0100000

FRUCTE PROASPETE sau CONGELATE; FRUCTE NUCIFERE

0,03  (*1)

0110000

Fructe citrice

0110010

Grepfruturi

0110020

Portocale

0110030

Lămâi

0110040

Lămâi verzi „lime”

0110050

Mandarine

0110990

Altele (2)

0120000

Fructe nucifere

0120010

Migdale

0120020

Nuci de Brazilia

0120030

Caju

0120040

Castane

0120050

Nuci de cocos

0120060

Alune

0120070

Nuci de Macadamia

0120080

Nuci de Pecan

0120090

Semințe de pin dulce

0120100

Fistic

0120110

Nuci comune

0120990

Altele (2)

0130000

Fructe sămânțoase

0130010

Mere

0130020

Pere

0130030

Gutui

0130040

Moșmoni

0130050

Moșmoni japonezi

0130990

Altele (2)

0140000

Fructe sâmburoase

0140010

Caise

0140020

Cireșe (dulci)

0140030

Piersici

0140040

Prune

0140990

Altele (2)

0150000

Bace și fructe mici

0151000

(a)

struguri

0151010

Struguri de masă

0151020

Struguri de vin

0152000

| (b) | căpșuni |
| --- | --- |

(b)

căpșuni

0153000

| (c) | fructe de rug |
| --- | --- |

(c)

fructe de rug

0153010

Mure

0153020

Mure de câmp

0153030

Zmeură (galbenă și roșie)

0153990

Altele (2)

0154000

| (d) | alte bace și fructe mici |
| --- | --- |

(d)

alte bace și fructe mici

0154010

Afine

0154020

Merișoare

0154030

Coacăze (albe, negre și roșii)

0154040

Agrișe (galbene, roșii și verzi)

0154050

Măceșe

0154060

Dude (albe și negre)

0154070

Păducel spaniol

0154080

Boabe de soc

0154990

Altele (2)

0160000

Fructe diverse cu

0161000

| (a) | coajă comestibilă |
| --- | --- |

(a)

coajă comestibilă

0161010

Curmale

0161020

Smochine

0161030

Măsline de masă

0161040

Kumquat

0161050

Carambola

0161060

Kaki

0161070

Prună de Java

0161990

Altele (2)

0162000

| (b) | coajă necomestibilă, mici |
| --- | --- |

(b)

coajă necomestibilă, mici

0162010

Kiwi (galbeni, roșii, verzi)

0162020

Litchi

0162030

Fructele pasiunii/maracuja

0162040

Smochine indiene/limba soacrei

0162050

Chrysophyllum cainito

0162060

Plaqueminier/kaki de Virginia

0162990

Altele (2)

0163000

| (c) | coajă necomestibilă, mari |
| --- | --- |

(c)

coajă necomestibilă, mari

0163010

Avocado

0163020

Banane

0163030

Mango

0163040

Papaia

0163050

Granate/rodii

0163060

Cherimoya

0163070

Guave

0163080

Ananas

0163090

Fructele arborelui de pâine

0163100

Durian

0163110

Graviola

0163990

Altele (2)

0200000

LEGUME PROASPETE sau CONGELATE

0210000

Legume rădăcinoase și cu tuberculi

0211000

| (a) | cartofi |
| --- | --- |

(a)

cartofi

0,15

0212000

| (b) | legume rădăcinoase și cu tuberculi tropicale |
| --- | --- |

(b)

legume rădăcinoase și cu tuberculi tropicale

0,03  (*1)

0212010

Rădăcini de cassava/manioc

0212020

Cartofi dulci

0212030

Igname

0212040

Arorut

0212990

Altele (2)

0213000

| (c) | alte legume rădăcinoase și cu tuberculi cu excepția sfeclei de zahăr |
| --- | --- |

(c)

alte legume rădăcinoase și cu tuberculi cu excepția sfeclei de zahăr

0,03  (*1)

0213010

Sfecle

0213020

Morcovi

0213030

Țeline de rădăcină

0213040

Hrean

0213050

Topinamburi

0213060

Păstârnaci

0213070

Rădăcina de pătrunjel/pătrunjel rădăcină

0213080

Ridichi

0213090

Barba-caprei

0213100

Varză-nap/gulie furajeră

0213110

Napi

0213990

Altele (2)

0220000

Legume bulboase

0220010

Usturoi

0,06

0220020

Ceapă

0,1

0220030

Ceapă eșalotă

0,06

0220040

Ceapă de primăvară/ceapă verde și ceapă de tuns

0,03  (*1)

0220990

Altele (2)

0,03  (*1)

0230000

Legume fructoase

0231000

| (a) | solanacee și malvacee |
| --- | --- |

(a)

solanacee și malvacee

0,03  (*1)

0231010

Tomate

0231020

Ardei dulci/gogoșari

0231030

Pătlăgele vinete/vinete

0231040

Bame

0231990

Altele (2)

0232000

| (b) | cucurbitacee cu coajă comestibilă |
| --- | --- |

(b)

cucurbitacee cu coajă comestibilă

0,03  (*1)

0232010

Castraveți

0232020

Cornișoni

0232030

Dovlecei

0232990

Altele (2)

0233000

| (c) | cucurbitacee cu coajă necomestibilă |
| --- | --- |

(c)

cucurbitacee cu coajă necomestibilă

0,03  (*1)

0233010

Pepeni galbeni

0233020

Dovleci

0233030

Pepeni verzi

0233990

Altele (2)

0234000

| (d) | porumb dulce |
| --- | --- |

(d)

porumb dulce

0,3

0239000

| (e) | alte legume fructoase |
| --- | --- |

(e)

alte legume fructoase

0,03  (*1)

0240000

Legume din familia Brassicaceae (cu excepția rădăcinilor și a culturilor de frunze tinere din familia Brassicaceae)

0,03  (*1)

0241000

| (a) | varză cu inflorescență |
| --- | --- |

(a)

varză cu inflorescență

0241010

Broccoli

0241020

Conopidă

0241990

Altele (2)

0242000

| (b) | varză cu căpățână |
| --- | --- |

(b)

varză cu căpățână

0242010

Varză de Bruxelles

0242020

Varză cu căpățână

0242990

Altele (2)

0243000

| (c) | brasicacee cu frunze |
| --- | --- |

(c)

brasicacee cu frunze

0243010

Varză chinezească/petsai

0243020

Kale

0243990

Altele (2)

0244000

| (d) | gulii |
| --- | --- |

(d)

gulii

0250000

Legume cu frunze, plante aromatice și flori comestibile

0251000

| (a) | lăptuci și plante pentru salate |
| --- | --- |

(a)

lăptuci și plante pentru salate

0,03  (*1)

0251010

Salata mielului/fetică

0251020

Lăptuci

0251030

Scarolă/cicoare cu frunze întregi

0251040

Creson și alți germeni și lăstari

0251050

Barbarea verna

0251060

Rucolă

0251070

Muștar vânăt

0251080

Plante de cultură cu frunze tinere (inclusiv specii din familia Brassicaceae)

0251990

Altele (2)

0252000

| (b) | spanac și frunze similare |
| --- | --- |

(b)

spanac și frunze similare

0,03  (*1)

0252010

Spanac

0252020

Iarbă-grasă

0252030

Sfeclă de pețiol/frunze de sfeclă

0252990

Altele (2)

0253000

| (c) | frunze de viță-de-vie și specii similare |
| --- | --- |

(c)

frunze de viță-de-vie și specii similare

0,03  (*1)

0254000

| (d) | năsturel |
| --- | --- |

(d)

năsturel

0,03  (*1)

0255000

| (e) | cicori witloof/andive |
| --- | --- |

(e)

cicori witloof/andive

0,03  (*1)

0256000

| (f) | plante aromatice și flori comestibile |
| --- | --- |

(f)

plante aromatice și flori comestibile

10

0256010

Asmățui

0256020

Arpagic

0256030

Frunze de țelină

0256040

Pătrunjel

0256050

Salvie

0256060

Rozmarin

0256070

Cimbru

0256080

Busuioc și flori comestibile

0256090

Frunze de dafin

0256100

Tarhon

0256990

Altele (2)

0260000

Leguminoase

0260010

Fasole (păstăi)

0,3

0260020

Fasole (boabe)

0,05

0260030

Mazăre (păstăi)

0,8

0260040

Mazăre (boabe)

0,05

0260050

Linte

0,05

0260990

Altele (2)

0,03  (*1)

0270000

Legume cu tulpină

0,03  (*1)

0270010

Sparanghel

0270020

Cardon

0270030

Țelină

0270040

Fenicul de Florența

0270050

Anghinare

0270060

Praz

0270070

Rubarbă

0270080

Lăstari de bambus

0270090

Miez de palmier

0270990

Altele (2)

0280000

Ciuperci, mușchi și licheni

0,03  (*1)

0280010

Ciuperci de cultură

0280020

Ciuperci sălbatice

0280990

Mușchi și licheni

0290000

Alge și organisme procariote

0,03  (*1)

0300000

LEGUMINOASE

0300010

Fasole

0,1

0300020

Linte

0,03  (*1)

0300030

Mazăre

1

0300040

Lupin/boabe de lupin

0,03  (*1)

0300990

Altele (2)

0,03  (*1)

0400000

SEMINȚE ȘI FRUCTE OLEAGINOASE

0401000

Semințe oleaginoase

0401010

Semințe de in

0,2

0401020

Arahide/alune de pământ

0,05

0401030

Semințe de mac

0,2

0401040

Semințe de susan

0,03  (*1)

0401050

Semințe de floarea-soarelui

0,03  (*1)

0401060

Semințe de rapiță

0,03  (*1)

0401070

Soia

0,2

0401080

Semințe de muștar

0,03  (*1)

0401090

Semințe de bumbac

0,03  (*1)

0401100

Semințe de dovleac

0,03  (*1)

0401110

Semințe de șofrănaș

0,03  (*1)

0401120

Semințe de limba-mielului

0,03  (*1)

0401130

Semințe de camelină

0,03  (*1)

0401140

Semințe de cânepă

0,03  (*1)

0401150

Ricin

0,03  (*1)

0401990

Altele (2)

0,03  (*1)

0402000

Fructe oleaginoase

0,03  (*1)

0402010

Măsline pentru ulei

0402020

Sâmburi de palmier pentru ulei

0402030

Fructe de palmier pentru ulei

0402040

Capoc

0402990

Altele (2)

0500000

CEREALE

0500010

Orz

0,1

0500020

Hrișca și alte pseudocereale

0,03  (*1)

0500030

Porumb

0,2

0500040

Mei comun

0,08

0500050

Ovăz

0,1

0500060

Orez

0,1

0500070

Secară

0,1

0500080

Sorg

0,1

0500090

Grâu

0,1

0500990

Altele (2)

0,03  (*1)

0600000

CEAIURI, CAFEA, INFUZII, CACAO ȘI ROȘCOVE

0610000

Ceaiuri

0,1  (*1)

0620000

Boabe de cafea

0,1  (*1)

0630000

Infuzii din

0631000

| (a) | flori |
| --- | --- |

(a)

flori

0,1  (*1)

0631010

Mușețel

0631020

Hibiscus

0631030

Trandafir

0631040

Iasomie

0631050

Tei pucios

0631990

Altele (2)

0632000

| (b) | frunze și plante aromatice |
| --- | --- |

(b)

frunze și plante aromatice

0,3  (*1)

0632010

Căpșun

0632020

Rooibos

0632030

Maté

0632990

Altele (2)

0633000

| (c) | rădăcini |
| --- | --- |

(c)

rădăcini

0,1  (*1)

0633010

Valeriană

0633020

Ginseng

0633990

Altele (2)

0639000

| (d) | orice alte părți ale plantei |
| --- | --- |

(d)

orice alte părți ale plantei

0,1  (*1)

0640000

Boabe de cacao

0,1  (*1)

0650000

Roșcove

0,1  (*1)

0700000

HAMEI

0,1  (*1)

0800000

CONDIMENTE

0810000

Condimente din semințe

0,1  (*1)

0810010

Anason

0810020

Chimen negru

0810030

Țelină

0810040

Coriandru

0810050

Chimen

0810060

Mărar

0810070

Fenicul

0810080

Schinduf

0810090

Nucșoară

0810990

Altele (2)

0820000

Condimente din fructe

0,1  (*1)

0820010

Piper de Jamaica

0820020

Piper Sichuan

0820030

Chimen

0820040

Cardamom

0820050

Fructe de ienupăr

0820060

Piper boabe (alb, negru și verde)

0820070

Vanilie

0820080

Tamarin

0820990

Altele (2)

0830000

Condimente din scoarță

0,1  (*1)

0830010

Scorțișoară

0830990

Altele (2)

0840000

Condimente din rădăcini sau rizomi

0840010

Lemn-dulce

0,1  (*1)

0840020

Ghimber (10)

0840030

Șofran de India/curcuma

0,1  (*1)

0840040

Hrean (11)

0840990

Altele (2)

0,1  (*1)

0850000

Condimente din muguri

0,1  (*1)

0850010

Cuișoare

0850020

Capere

0850990

Altele (2)

0860000

Condimente din pistiluri de flori

0,1  (*1)

0860010

Șofran

0860990

Altele (2)

0870000

Condimente din arile

0,1  (*1)

0870010

Mirodenie din coaja uscată a nucșoarei

0870990

Altele (2)

0900000

PLANTE UTILIZATE ÎN PRODUCȚIA ZAHĂRULUI

0,03  (*1)

0900010

Sfeclă de zahăr

0900020

Trestie de zahăr

0900030

Rădăcini de cicoare

0900990

Altele (2)

1000000

PRODUSE DE ORIGINE ANIMALĂ - ANIMALE TERESTRE

1010000

Produse obținute din

1011000

| (a) | porcine |
| --- | --- |

(a)

porcine

1011010

Mușchi

0,02  (*1)

1011020

Grăsime

0,02

1011030

Ficat

0,02  (*1)

1011040

Rinichi

0,02

1011050

Organe comestibile (altele decât ficatul și rinichii)

0,02

1011990

Altele (2)

0,02

1012000

| (b) | bovine |
| --- | --- |

(b)

bovine

1012010

Mușchi

0,02  (*1)

1012020

Grăsime

0,03

1012030

Ficat

0,03  (*1)

1012040

Rinichi

0,15

1012050

Organe comestibile (altele decât ficatul și rinichii)

0,15

1012990

Altele (2)

0,15

1013000

| (c) | ovine |
| --- | --- |

(c)

ovine

1013010

Mușchi

0,02  (*1)

1013020

Grăsime

0,03

1013030

Ficat

0,04  (*1)

1013040

Rinichi

0,15

1013050

Organe comestibile (altele decât ficatul și rinichii)

0,15

1013990

Altele (2)

0,15

1014000

| (d) | caprine |
| --- | --- |

(d)

caprine

1014010

Mușchi

0,02  (*1)

1014020

Grăsime

0,03

1014030

Ficat

0,05  (*1)

1014040

Rinichi

0,15

1014050

Organe comestibile (altele decât ficatul și rinichii)

0,15

1014990

Altele (2)

0,15

1015000

| (e) | ecvidee |
| --- | --- |

(e)

ecvidee

1015010

Mușchi

0,02  (*1)

1015020

Grăsime

0,03

1015030

Ficat

0,05  (*1)

1015040

Rinichi

0,15

1015050

Organe comestibile (altele decât ficatul și rinichii)

0,15

1015990

Altele (2)

0,15

1016000

| (f) | păsări de curte |
| --- | --- |

(f)

păsări de curte

0,02  (*1)

1016010

Mușchi

1016020

Grăsime

1016030

Ficat

1016040

Rinichi

1016050

Organe comestibile (altele decât ficatul și rinichii)

1016990

Altele (2)

1017000

| (g) | alte animale terestre de crescătorie |
| --- | --- |

(g)

alte animale terestre de crescătorie

1017010

Mușchi

0,02  (*1)

1017020

Grăsime

0,03

1017030

Ficat

0,05  (*1)

1017040

Rinichi

0,15

1017050

Organe comestibile (altele decât ficatul și rinichii)

0,15

1017990

Altele (2)

0,15

1020000

Lapte

1020010

Bovine

0,02  (*1)

1020020

Ovine

0,03  (*1)

1020030

Caprine

0,03  (*1)

1020040

Cai

0,03  (*1)

1020990

Altele (2)

0,03  (*1)

1030000

Ouă de păsări

0,02  (*1)

1030010

Găini

1030020

Rațe

1030030

Gâște

1030040

Prepelițe

1030990

Altele (2)

1040000

Miere și alte produse apicole (7)

0,05  (*1)

1050000

Amfibieni și reptile

0,02  (*1)

1060000

Animale nevertebrate terestre

0,02  (*1)

1070000

Animale vertebrate sălbatice terestre

0,02  (*1)

1100000

PRODUSE DE ORIGINE ANIMALĂ - PEȘTI, PRODUSE PE BAZĂ DE PEȘTE ȘI ORICE ALTE PRODUSE PESCĂREȘTI DE MARE SAU DE APĂ DULCE (8)

1200000

PRODUSE SAU PĂRȚI DIN ACESTEA UTILIZATE EXCLUSIV PENTRU PRODUCȚIA HRANEI PENTRU ANIMALE (8)

1300000

PRODUSE ALIMENTARE PRELUCRATE (9)

Bentazon [sumă de bentazon, sărurile sale și 6-hidroxibentazon (liber și conjugat) și 8-hidroxibentazon (liber și conjugat), exprimată ca bentazon] (R)

| (R) | Definiția reziduului diferă pentru următoarele combinații pesticid – număr de cod: Bentazon — codurile 1010000 până la 1070000, cu excepția 1040000: Sumă de bentazon, sărurile sale și 6-hidroxibentazon (liber și conjugat), exprimată ca bentazon” |
| --- | --- |

(R)

Definiția reziduului diferă pentru următoarele combinații pesticid – număr de cod: Bentazon — codurile 1010000 până la 1070000, cu excepția 1040000: Sumă de bentazon, sărurile sale și 6-hidroxibentazon (liber și conjugat), exprimată ca bentazon”

---

(*1)  Indică limita inferioară de cuantificare analitică

*1

(1)  Pentru lista completă cu produse de origine vegetală și animală cărora li se aplică LMR-urile, vă rugăm să consultați anexa I

1

---

| 13.10.2021 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 364/14 |
| --- | --- | --- | --- |

13.10.2021

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 364/14

---

REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) 2021/1805 AL COMISIEI

din 12 octombrie 2021

de instituire a unei taxe antidumping definitive la importurile de sârmă laminată originară din Republica Populară Chineză, în urma unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor în conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din Regulamentul (UE) 2016/1036 al Parlamentului European și al Consiliului

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (UE) 2016/1036 al Parlamentului European și al Consiliului din 8 iunie 2016 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea țărilor care nu sunt membre ale Uniunii Europene (1) (denumit în continuare „regulamentul de bază”), în special articolul 11 alineatul (2),

întrucât:

1.   PROCEDURA

PROCEDURA

1.1.   Măsuri în vigoare

Măsuri în vigoare

| (1) | Prin Regulamentul (CE) nr. 703/2009 (2), Consiliul a instituit o taxă antidumping definitivă la importurile de sârmă laminată originară din Republica Populară Chineză (denumită în continuare „măsurile inițiale”). Ancheta care a condus la instituirea măsurilor inițiale va fi denumită în continuare „ancheta inițială”. |
| --- | --- |

(1)

Prin Regulamentul (CE) nr. 703/2009 (2), Consiliul a instituit o taxă antidumping definitivă la importurile de sârmă laminată originară din Republica Populară Chineză (denumită în continuare „măsurile inițiale”). Ancheta care a condus la instituirea măsurilor inițiale va fi denumită în continuare „ancheta inițială”.

2

| (2) | Prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2015/1846 (3), Comisia Europeană a reinstituit măsuri antidumping definitive la importurile de sârmă laminată originară din Republica Populară Chineză, în urma unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor (denumită în continuare „reexaminarea anterioară efectuată în perspectiva expirării măsurilor”). |
| --- | --- |

(2)

Prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2015/1846 (3), Comisia Europeană a reinstituit măsuri antidumping definitive la importurile de sârmă laminată originară din Republica Populară Chineză, în urma unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor (denumită în continuare „reexaminarea anterioară efectuată în perspectiva expirării măsurilor”).

3

| (3) | Măsurile impuse au luat forma unei taxe ad valorem la nivel național de 24 %, în timp ce un grup de societăți (denumit în continuare „grupul Valin”) au beneficiat de un nivel individual al taxei de 7,9 %. |
| --- | --- |

(3)

Măsurile impuse au luat forma unei taxe ad valorem la nivel național de 24 %, în timp ce un grup de societăți (denumit în continuare „grupul Valin”) au beneficiat de un nivel individual al taxei de 7,9 %.

ad valorem

1.2.   Cererea de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor

Cererea de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor

| (4) | În urma publicării unui aviz de expirare iminentă (4), Comisia Europeană (denumită în continuare „Comisia”) a primit o cerere de reexaminare în temeiul articolului 11 alineatul (2) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(4)

În urma publicării unui aviz de expirare iminentă (4), Comisia Europeană (denumită în continuare „Comisia”) a primit o cerere de reexaminare în temeiul articolului 11 alineatul (2) din regulamentul de bază.

4

| (5) | Cererea de reexaminare a fost depusă la data de 14 iulie 2020 de către Asociația Europeană a Oțelului („EUROFER”) (denumită în continuare „solicitantul”), în numele unor producători din Uniune care reprezintă aproximativ 60 % din producția totală de sârmă laminată din Uniune. Cererea de reexaminare s-a bazat pe faptul că expirarea măsurilor ar determina, probabil, reapariția dumpingului și a prejudiciului pentru industria Uniunii. |
| --- | --- |

(5)

Cererea de reexaminare a fost depusă la data de 14 iulie 2020 de către Asociația Europeană a Oțelului („EUROFER”) (denumită în continuare „solicitantul”), în numele unor producători din Uniune care reprezintă aproximativ 60 % din producția totală de sârmă laminată din Uniune. Cererea de reexaminare s-a bazat pe faptul că expirarea măsurilor ar determina, probabil, reapariția dumpingului și a prejudiciului pentru industria Uniunii.

1.3.   Deschiderea unei reexaminări în perspectiva expirării măsurilor

Deschiderea unei reexaminări în perspectiva expirării măsurilor

| (6) | Întrucât a stabilit, în urma consultării comitetului înființat în temeiul articolului 15 alineatul (1) din regulamentul de bază, că există suficiente elemente de probă pentru deschiderea unei reexaminări în perspectiva expirării măsurilor, la 14 octombrie 2020, Comisia a deschis o reexaminare în perspectiva expirării măsurilor în privința importurilor de sârmă laminată originară din Republica Populară Chineză (denumită în continuare „țara în cauză”), în temeiul articolului 11 alineatul (2) din regulamentul de bază. Comisia a publicat un aviz de deschidere în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene (5) (denumit în continuare „avizul de deschidere”). |
| --- | --- |

(6)

Întrucât a stabilit, în urma consultării comitetului înființat în temeiul articolului 15 alineatul (1) din regulamentul de bază, că există suficiente elemente de probă pentru deschiderea unei reexaminări în perspectiva expirării măsurilor, la 14 octombrie 2020, Comisia a deschis o reexaminare în perspectiva expirării măsurilor în privința importurilor de sârmă laminată originară din Republica Populară Chineză (denumită în continuare „țara în cauză”), în temeiul articolului 11 alineatul (2) din regulamentul de bază. Comisia a publicat un aviz de deschidere în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene (5) (denumit în continuare „avizul de deschidere”).

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

5

1.3.1.   Perioada anchetei de reexaminare și perioada examinată

Perioada anchetei de reexaminare și perioada examinată

| (7) | Perioada anchetei de reexaminare (denumită în continuare „PAR”) s-a derulat între 1 iulie 2019 și 30 iunie 2020. Examinarea tendințelor relevante pentru evaluarea probabilității unei continuări sau reapariții a prejudiciului a vizat perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2017 și sfârșitul perioadei anchetei de reexaminare (denumită în continuare „perioada examinată”). |
| --- | --- |

(7)

Perioada anchetei de reexaminare (denumită în continuare „PAR”) s-a derulat între 1 iulie 2019 și 30 iunie 2020. Examinarea tendințelor relevante pentru evaluarea probabilității unei continuări sau reapariții a prejudiciului a vizat perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2017 și sfârșitul perioadei anchetei de reexaminare (denumită în continuare „perioada examinată”).

1.3.2.   Părțile interesate

Părțile interesate

| (8) | În avizul de deschidere, părțile interesate au fost invitate să contacteze Comisia în vederea participării la anchetă. În plus, Comisia a informat în mod special solicitantul, alți producători cunoscuți din Uniune, producătorii cunoscuți din RPC și autoritățile din RPC, importatorii, utilizatorii și comercianții despre care se cunoaște că sunt interesați de deschiderea anchetei de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor și i-a invitat să participe la aceasta. |
| --- | --- |

(8)

În avizul de deschidere, părțile interesate au fost invitate să contacteze Comisia în vederea participării la anchetă. În plus, Comisia a informat în mod special solicitantul, alți producători cunoscuți din Uniune, producătorii cunoscuți din RPC și autoritățile din RPC, importatorii, utilizatorii și comercianții despre care se cunoaște că sunt interesați de deschiderea anchetei de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor și i-a invitat să participe la aceasta.

| (9) | Părțile interesate au avut ocazia de a prezenta observații cu privire la deschiderea reexaminării în perspectiva expirării măsurilor și de a solicita o audiere în fața Comisiei și/sau a consilierului-auditor pentru proceduri comerciale. Nicio parte interesată nu a prezentat observații și nu a solicitat o audiere. |
| --- | --- |

(9)

Părțile interesate au avut ocazia de a prezenta observații cu privire la deschiderea reexaminării în perspectiva expirării măsurilor și de a solicita o audiere în fața Comisiei și/sau a consilierului-auditor pentru proceduri comerciale. Nicio parte interesată nu a prezentat observații și nu a solicitat o audiere.

1.3.3.   Eșantionarea

Eșantionarea

| (10) | În avizul de deschidere, Comisia a afirmat că ar putea constitui un eșantion de părți interesate, în conformitate cu articolul 17 din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(10)

În avizul de deschidere, Comisia a afirmat că ar putea constitui un eșantion de părți interesate, în conformitate cu articolul 17 din regulamentul de bază.

1.3.3.1.   Eșantionarea producătorilor din Uniune

| (11) | La 14 octombrie 2020, Comisia a informat părțile interesate că a ales în mod provizoriu un eșantion de producători din Uniune. Ea a selectat eșantionul pe baza dimensiunii producției de produs similar în perioada anchetei de reexaminare. Acest eșantion a fost format din 4 producători din Uniune. Producătorii din Uniune incluși în eșantion reprezentau aproape 25 % din volumul total estimat al producției de produs similar din Uniune și au asigurat, de asemenea, o bună distribuție geografică. În conformitate cu articolul 17 alineatul (2) din regulamentul de bază, Comisia a invitat părțile interesate să prezinte observații cu privire la eșantionul provizoriu. Nu s-au primit observații în termenul de 7 zile de la notificarea eșantionului provizoriu și, prin urmare, eșantionul provizoriu a fost confirmat. Eșantionul este reprezentativ pentru industria din Uniune. |
| --- | --- |

(11)

La 14 octombrie 2020, Comisia a informat părțile interesate că a ales în mod provizoriu un eșantion de producători din Uniune. Ea a selectat eșantionul pe baza dimensiunii producției de produs similar în perioada anchetei de reexaminare. Acest eșantion a fost format din 4 producători din Uniune. Producătorii din Uniune incluși în eșantion reprezentau aproape 25 % din volumul total estimat al producției de produs similar din Uniune și au asigurat, de asemenea, o bună distribuție geografică. În conformitate cu articolul 17 alineatul (2) din regulamentul de bază, Comisia a invitat părțile interesate să prezinte observații cu privire la eșantionul provizoriu. Nu s-au primit observații în termenul de 7 zile de la notificarea eșantionului provizoriu și, prin urmare, eșantionul provizoriu a fost confirmat. Eșantionul este reprezentativ pentru industria din Uniune.

1.3.3.2.   Eșantionarea importatorilor

| (12) | Pentru a decide dacă eșantionarea era necesară și, în caz afirmativ, pentru a selecta un eșantion, Comisia a solicitat unor importatori neafiliați să furnizeze informațiile specificate în avizul de deschidere. |
| --- | --- |

(12)

Pentru a decide dacă eșantionarea era necesară și, în caz afirmativ, pentru a selecta un eșantion, Comisia a solicitat unor importatori neafiliați să furnizeze informațiile specificate în avizul de deschidere.

| (13) | Niciunul dintre importatorii cunoscuți care au fost contactați nu s-a manifestat și nu a răspuns la formularul privind eșantionarea. |
| --- | --- |

(13)

Niciunul dintre importatorii cunoscuți care au fost contactați nu s-a manifestat și nu a răspuns la formularul privind eșantionarea.

1.3.3.3.   Eșantionarea producătorilor-exportatori din RPC

| (14) | Pentru a decide dacă eșantionarea era necesară și, în caz afirmativ, pentru a selecta un eșantion, Comisia a solicitat tuturor producătorilor cunoscuți din RPC ai produsului care face obiectul reexaminării să furnizeze informațiile specificate în avizul de deschidere. În plus, Comisia a solicitat Misiunii Republicii Populare Chineze pe lângă Uniunea Europeană să identifice și/sau să contacteze alți producători, dacă există, care ar putea fi interesați să participe la anchetă. |
| --- | --- |

(14)

Pentru a decide dacă eșantionarea era necesară și, în caz afirmativ, pentru a selecta un eșantion, Comisia a solicitat tuturor producătorilor cunoscuți din RPC ai produsului care face obiectul reexaminării să furnizeze informațiile specificate în avizul de deschidere. În plus, Comisia a solicitat Misiunii Republicii Populare Chineze pe lângă Uniunea Europeană să identifice și/sau să contacteze alți producători, dacă există, care ar putea fi interesați să participe la anchetă.

| (15) | Nu s-a prezentat nicio societate din RPC în termenul stabilit. Prin urmare, Comisia a informat autoritățile din RPC prin nota verbală din 29 octombrie 2020 că intenționează să recurgă la utilizarea datelor disponibile în temeiul articolului 18 din regulamentul de bază în contextul analizării continuării și/sau reapariției dumpingului. Autoritățile din RPC nu au răspuns. |
| --- | --- |

(15)

Nu s-a prezentat nicio societate din RPC în termenul stabilit. Prin urmare, Comisia a informat autoritățile din RPC prin nota verbală din 29 octombrie 2020 că intenționează să recurgă la utilizarea datelor disponibile în temeiul articolului 18 din regulamentul de bază în contextul analizării continuării și/sau reapariției dumpingului. Autoritățile din RPC nu au răspuns.

1.3.4.   Chestionare și vizite de verificare

Chestionare și vizite de verificare

| (16) | Comisia a trimis un chestionar guvernului chinez (denumit în continuare „GC”). GC nu a furnizat niciun răspuns la chestionar. |
| --- | --- |

(16)

Comisia a trimis un chestionar guvernului chinez (denumit în continuare „GC”). GC nu a furnizat niciun răspuns la chestionar.

| (17) | Fără a aduce atingere aplicării articolului 18 din regulamentul de bază, Comisia a verificat toate informațiile pe care le-a considerat necesare pentru a determina probabilitatea continuării sau a reapariției dumpingului și a prejudiciului, precum și interesul Uniunii. |
| --- | --- |

(17)

Fără a aduce atingere aplicării articolului 18 din regulamentul de bază, Comisia a verificat toate informațiile pe care le-a considerat necesare pentru a determina probabilitatea continuării sau a reapariției dumpingului și a prejudiciului, precum și interesul Uniunii.

| (18) | De asemenea, Comisia a trimis chestionare producătorilor din Uniune incluși în eșantion și unui utilizator care s-a manifestat. Același chestionar fusese pus la dispoziție online în ziua deschiderii procedurii. |
| --- | --- |

(18)

De asemenea, Comisia a trimis chestionare producătorilor din Uniune incluși în eșantion și unui utilizator care s-a manifestat. Același chestionar fusese pus la dispoziție online în ziua deschiderii procedurii.

| (19) | Comisia a primit răspunsuri la chestionar de la cei patru producători din Uniune incluși în eșantion, de la asociația producătorilor din Uniune și de la un utilizator. |
| --- | --- |

(19)

Comisia a primit răspunsuri la chestionar de la cei patru producători din Uniune incluși în eșantion, de la asociația producătorilor din Uniune și de la un utilizator.

| (20) | Având în vedere pandemia de COVID-19 și măsurile de izolare puse în aplicare de diferite state membre, precum și de diferite țări terțe, Comisia nu a putut efectua, în temeiul articolului 16 din regulamentul de bază, vizite de verificare la sediul următoarelor entități juridice cooperante. |
| --- | --- |

(20)

Având în vedere pandemia de COVID-19 și măsurile de izolare puse în aplicare de diferite state membre, precum și de diferite țări terțe, Comisia nu a putut efectua, în temeiul articolului 16 din regulamentul de bază, vizite de verificare la sediul următoarelor entități juridice cooperante.

Producători din Uniune

Producători din Uniune

| — | Saarstahl AG, Germania |
| --- | --- |

—

Saarstahl AG, Germania

| — | Riva Acier S.A.S., Franța |
| --- | --- |

—

Riva Acier S.A.S., Franța

| — | Moravia Steel a.s., Republica Cehă |
| --- | --- |

—

Moravia Steel a.s., Republica Cehă

| — | Ferriere Nord S.p.A., Italia |
| --- | --- |

—

Ferriere Nord S.p.A., Italia

Utilizator

Utilizator

| — | AGRATI France S.A.S., Franța |
| --- | --- |

—

AGRATI France S.A.S., Franța

| (21) | Prin urmare, Comisia a considerat că informațiile transmise în mod corespunzător de către părți (cum ar fi răspunsurile la chestionar sau răspunsurile la scrisorile de clarificare) sunt în conformitate cu Avizul din 16 martie 2020 privind consecințele epidemiei de COVID-19 asupra anchetelor antidumping și antisubvenții (6). |
| --- | --- |

(21)

Prin urmare, Comisia a considerat că informațiile transmise în mod corespunzător de către părți (cum ar fi răspunsurile la chestionar sau răspunsurile la scrisorile de clarificare) sunt în conformitate cu Avizul din 16 martie 2020 privind consecințele epidemiei de COVID-19 asupra anchetelor antidumping și antisubvenții (6).

6

2.   PRODUSUL CARE FACE OBIECTUL REEXAMINĂRII ȘI PRODUSUL SIMILAR

PRODUSUL CARE FACE OBIECTUL REEXAMINĂRII ȘI PRODUSUL SIMILAR

2.1.   Produsul care face obiectul reexaminării

Produsul care face obiectul reexaminării

| (22) | Produsul care face obiectul reexaminării este același cu produsul care a făcut obiectul anchetei inițiale și al reexaminării anterioare efectuate în perspectiva expirării măsurilor, și anume bare și tije, laminate la cald, rulate în spire nearanjate, din fier, oțeluri nealiate sau oțeluri aliate altele decât oțeluri inoxidabile, originare din Republica Populară Chineză, încadrate în prezent la codurile NC 7213 10 00, 7213 20 00, 7213 91 10, 7213 91 20, 7213 91 41, 7213 91 49, 7213 91 70, 7213 91 90, 7213 99 10, 7213 99 90, 7227 10 00, 7227 20 00, 7227 90 10, 7227 90 50 și 7227 90 95 (denumite în continuare „produsul care face obiectul reexaminării”). |
| --- | --- |

(22)

Produsul care face obiectul reexaminării este același cu produsul care a făcut obiectul anchetei inițiale și al reexaminării anterioare efectuate în perspectiva expirării măsurilor, și anume bare și tije, laminate la cald, rulate în spire nearanjate, din fier, oțeluri nealiate sau oțeluri aliate altele decât oțeluri inoxidabile, originare din Republica Populară Chineză, încadrate în prezent la codurile NC 7213 10 00, 7213 20 00, 7213 91 10, 7213 91 20, 7213 91 41, 7213 91 49, 7213 91 70, 7213 91 90, 7213 99 10, 7213 99 90, 7227 10 00, 7227 20 00, 7227 90 10, 7227 90 50 și 7227 90 95 (denumite în continuare „produsul care face obiectul reexaminării”).

2.2.   Produsul similar

Produsul similar

| (23) | Astfel cum s-a stabilit în ancheta inițială, precum și în reexaminarea anterioară efectuată în perspectiva expirării măsurilor, prezenta anchetă de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor a confirmat faptul că următoarele produse au aceleași caracteristici fizice, chimice și tehnice de bază, precum și aceleași utilizări de bază:






  — | produsul care face obiectul reexaminării; |
| --- | --- | --- |

(23)

Astfel cum s-a stabilit în ancheta inițială, precum și în reexaminarea anterioară efectuată în perspectiva expirării măsurilor, prezenta anchetă de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor a confirmat faptul că următoarele produse au aceleași caracteristici fizice, chimice și tehnice de bază, precum și aceleași utilizări de bază:

—

produsul care face obiectul reexaminării;

| — | produsul fabricat și vândut pe piața internă din RPC; |
| --- | --- |

—

produsul fabricat și vândut pe piața internă din RPC;

| — | produsul fabricat și vândut în Uniune de către industria Uniunii. |
| --- | --- |

—

produsul fabricat și vândut în Uniune de către industria Uniunii.

| (24) | Aceste produse sunt considerate, prin urmare, produse similare în sensul articolului 1 alineatul (4) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(24)

Aceste produse sunt considerate, prin urmare, produse similare în sensul articolului 1 alineatul (4) din regulamentul de bază.

| (25) | La 17 iunie 2021, Comisia a comunicat faptele și considerațiile esențiale pe baza cărora intenționa să mențină taxele antidumping în vigoare. Tuturor părților li s-a acordat o perioadă în cursul căreia au putut formula observații cu privire la această comunicare. |
| --- | --- |

(25)

La 17 iunie 2021, Comisia a comunicat faptele și considerațiile esențiale pe baza cărora intenționa să mențină taxele antidumping în vigoare. Tuturor părților li s-a acordat o perioadă în cursul căreia au putut formula observații cu privire la această comunicare.

| (26) | Doar Eurofer a transmis observații. Acesta a fost de acord cu concluziile la care a ajuns Comisia. |
| --- | --- |

(26)

Doar Eurofer a transmis observații. Acesta a fost de acord cu concluziile la care a ajuns Comisia.

3.   DUMPINGUL

DUMPINGUL

| (27) | În conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază, Comisia a examinat dacă expirarea măsurilor în vigoare ar putea conduce la o continuare sau la o reapariție a dumpingului din partea RPC. |
| --- | --- |

(27)

În conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază, Comisia a examinat dacă expirarea măsurilor în vigoare ar putea conduce la o continuare sau la o reapariție a dumpingului din partea RPC.

3.1.   Procedura de stabilire a valorii normale în temeiul articolului 2 alineatul (6a) din regulamentul de bază

Procedura de stabilire a valorii normale în temeiul articolului 2 alineatul (6a) din regulamentul de bază

| (28) | Având în vedere elementele de probă suficiente disponibile la inițierea anchetei care indicau existența unor distorsiuni semnificative în sensul articolului 2 alineatul (6a) litera (b) din regulamentul de bază, Comisia a deschis ancheta în temeiul articolului 2 alineatul (6a) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(28)

Având în vedere elementele de probă suficiente disponibile la inițierea anchetei care indicau existența unor distorsiuni semnificative în sensul articolului 2 alineatul (6a) litera (b) din regulamentul de bază, Comisia a deschis ancheta în temeiul articolului 2 alineatul (6a) din regulamentul de bază.

| (29) | Prin urmare, pentru a colecta datele necesare pentru eventuala aplicare a articolului 2 alineatul (6a) din regulamentul de bază, Comisia a invitat, în avizul de deschidere, producătorii din RPC să furnizeze informațiile cu privire la factorii de producție utilizați pentru fabricarea produsului care face obiectul reexaminării. Niciun producător nu a prezentat informațiile solicitate în anexa III la avizul de deschidere. |
| --- | --- |

(29)

Prin urmare, pentru a colecta datele necesare pentru eventuala aplicare a articolului 2 alineatul (6a) din regulamentul de bază, Comisia a invitat, în avizul de deschidere, producătorii din RPC să furnizeze informațiile cu privire la factorii de producție utilizați pentru fabricarea produsului care face obiectul reexaminării. Niciun producător nu a prezentat informațiile solicitate în anexa III la avizul de deschidere.

| (30) | Pentru a obține informațiile pe care le-a considerat necesare pentru ancheta sa cu privire la presupusele distorsiuni semnificative, Comisia a trimis un chestionar inclusiv către GC. În plus, la punctul 5.3.2 din avizul de deschidere, Comisia a invitat toate părțile interesate să își prezinte punctele de vedere și să furnizeze informații și documente justificative referitoare la aplicarea articolului 2 alineatul (6a) din regulamentul de bază, în termen de 37 de zile de la data publicării avizului de deschidere în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene. În termenul stabilit nu s-a primit niciun răspuns la chestionar din partea GC și nicio observație privind aplicarea articolului 2 alineatul (6a) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(30)

Pentru a obține informațiile pe care le-a considerat necesare pentru ancheta sa cu privire la presupusele distorsiuni semnificative, Comisia a trimis un chestionar inclusiv către GC. În plus, la punctul 5.3.2 din avizul de deschidere, Comisia a invitat toate părțile interesate să își prezinte punctele de vedere și să furnizeze informații și documente justificative referitoare la aplicarea articolului 2 alineatul (6a) din regulamentul de bază, în termen de 37 de zile de la data publicării avizului de deschidere în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene. În termenul stabilit nu s-a primit niciun răspuns la chestionar din partea GC și nicio observație privind aplicarea articolului 2 alineatul (6a) din regulamentul de bază.

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

| (31) | În avizul de deschidere, Comisia a precizat, de asemenea, că, având în vedere elementele de probă disponibile, ar putea fi necesar să selecteze o țară reprezentativă adecvată în conformitate cu articolul 2 alineatul (6a) litera (a) din regulamentul de bază, în scopul stabilirii valorii normale bazate pe prețuri sau valori de referință nedistorsionate. |
| --- | --- |

(31)

În avizul de deschidere, Comisia a precizat, de asemenea, că, având în vedere elementele de probă disponibile, ar putea fi necesar să selecteze o țară reprezentativă adecvată în conformitate cu articolul 2 alineatul (6a) litera (a) din regulamentul de bază, în scopul stabilirii valorii normale bazate pe prețuri sau valori de referință nedistorsionate.

| (32) | La 25 noiembrie 2020, Comisia a emis o primă notă la dosar (denumită în continuare „prima notă la dosar”), prin care solicită opiniile părților interesate cu privire la sursele relevante pe care Comisia le poate utiliza pentru stabilirea valorii normale, în conformitate cu articolul 2 alineatul (6a) litera (e) a doua liniuță din regulamentul de bază. În nota respectivă, Comisia a furnizat o listă a tuturor factorilor de producție – cum ar fi materialele, energia și forța de muncă – utilizați de producătorii-exportatori la fabricarea produsului care face obiectul reexaminării. În plus, pe baza criteriilor de alegere a prețurilor sau a valorilor de referință nedistorsionate, Comisia a identificat trei țări reprezentative posibile: Thailanda, Turcia și Peru. |
| --- | --- |

(32)

La 25 noiembrie 2020, Comisia a emis o primă notă la dosar (denumită în continuare „prima notă la dosar”), prin care solicită opiniile părților interesate cu privire la sursele relevante pe care Comisia le poate utiliza pentru stabilirea valorii normale, în conformitate cu articolul 2 alineatul (6a) litera (e) a doua liniuță din regulamentul de bază. În nota respectivă, Comisia a furnizat o listă a tuturor factorilor de producție – cum ar fi materialele, energia și forța de muncă – utilizați de producătorii-exportatori la fabricarea produsului care face obiectul reexaminării. În plus, pe baza criteriilor de alegere a prețurilor sau a valorilor de referință nedistorsionate, Comisia a identificat trei țări reprezentative posibile: Thailanda, Turcia și Peru.

| (33) | Comisia a invitat părțile interesate să își prezinte observațiile. S-au primit observații numai din partea solicitantului, care a prezentat argumente împotriva utilizării Turciei ca țară reprezentativă. Solicitantul a susținut, de asemenea, că Peru ar fi cea mai bună alegere pentru țara reprezentativă. |
| --- | --- |

(33)

Comisia a invitat părțile interesate să își prezinte observațiile. S-au primit observații numai din partea solicitantului, care a prezentat argumente împotriva utilizării Turciei ca țară reprezentativă. Solicitantul a susținut, de asemenea, că Peru ar fi cea mai bună alegere pentru țara reprezentativă.

| (34) | Comisia a abordat aceste observații în a doua notă la dosar din 7 ianuarie 2021 (7) (denumită în continuare „a doua notă la dosar”). De asemenea, Comisia a stabilit lista factorilor de producție și a concluzionat că, în această etapă, Peru este țara reprezentativă cea mai adecvată în temeiul articolului 2 alineatul (6a) litera (a) prima liniuță din regulamentul de bază. Comisia a informat, de asemenea, părțile interesate că va stabili costurile de vânzare, cheltuieli administrative și alte costuri generale (denumite în continuare „costurile VAG”), precum și profiturile, pe baza informațiilor referitoare la societatea Corporación Aceros Arequipa S.A., (denumită în continuare „Aceros Arequipa”), un producător din țara reprezentativă. Comisia a invitat părțile interesate să își prezinte observațiile. Comisia nu a primit nicio observație prin care să se opună alegerii Peru ca țară reprezentativă. |
| --- | --- |

(34)

Comisia a abordat aceste observații în a doua notă la dosar din 7 ianuarie 2021 (7) (denumită în continuare „a doua notă la dosar”). De asemenea, Comisia a stabilit lista factorilor de producție și a concluzionat că, în această etapă, Peru este țara reprezentativă cea mai adecvată în temeiul articolului 2 alineatul (6a) litera (a) prima liniuță din regulamentul de bază. Comisia a informat, de asemenea, părțile interesate că va stabili costurile de vânzare, cheltuieli administrative și alte costuri generale (denumite în continuare „costurile VAG”), precum și profiturile, pe baza informațiilor referitoare la societatea Corporación Aceros Arequipa S.A., (denumită în continuare „Aceros Arequipa”), un producător din țara reprezentativă. Comisia a invitat părțile interesate să își prezinte observațiile. Comisia nu a primit nicio observație prin care să se opună alegerii Peru ca țară reprezentativă.

7

3.2.   Lipsa cooperării din partea Republicii Populare Chineze

Lipsa cooperării din partea Republicii Populare Chineze

| (35) | Astfel cum se menționează în considerentul 15, niciun producător-exportator chinez nu a cooperat la anchetă. |
| --- | --- |

(35)

Astfel cum se menționează în considerentul 15, niciun producător-exportator chinez nu a cooperat la anchetă.

| (36) | Nici GC nu a cooperat cu Comisia în cadrul prezentei anchete. Mai precis, GC nu a furnizat niciun răspuns la chestionar și nici nu a abordat elementele de probă din dosar furnizate de către solicitant, inclusiv „Documentul de lucru al serviciilor Comisiei privind distorsiunile semnificative din economia Republicii Populare Chineze în scopul anchetelor în materie de apărare comercială” (denumit în continuare „raportul”) (8). Într-adevăr, în temeiul articolului 2 alineatul (6a) litera (c) din regulamentul de bază, Comisia a emis raportul în care sunt colectate informații privind existența unei intervenții substanțiale a statului la mai multe niveluri ale economiei, inclusiv distorsiuni specifice în ceea ce privește numeroși factori-cheie de producție (printre care terenurile, energia, capitalul, materiile prime și forța de muncă), precum și sectoare specifice (printre care cel siderurgic și cel chimic). Raportul a fost inclus în dosarul anchetei în etapa de deschidere a acesteia. Cererea de reexaminare conținea, de asemenea, unele elemente de probă relevante care au completat raportul. Părțile interesate au fost invitate să infirme, să comenteze sau să completeze elementele de probă din dosarul de anchetă la momentul deschiderii acesteia. |
| --- | --- |

(36)

Nici GC nu a cooperat cu Comisia în cadrul prezentei anchete. Mai precis, GC nu a furnizat niciun răspuns la chestionar și nici nu a abordat elementele de probă din dosar furnizate de către solicitant, inclusiv „Documentul de lucru al serviciilor Comisiei privind distorsiunile semnificative din economia Republicii Populare Chineze în scopul anchetelor în materie de apărare comercială” (denumit în continuare „raportul”) (8). Într-adevăr, în temeiul articolului 2 alineatul (6a) litera (c) din regulamentul de bază, Comisia a emis raportul în care sunt colectate informații privind existența unei intervenții substanțiale a statului la mai multe niveluri ale economiei, inclusiv distorsiuni specifice în ceea ce privește numeroși factori-cheie de producție (printre care terenurile, energia, capitalul, materiile prime și forța de muncă), precum și sectoare specifice (printre care cel siderurgic și cel chimic). Raportul a fost inclus în dosarul anchetei în etapa de deschidere a acesteia. Cererea de reexaminare conținea, de asemenea, unele elemente de probă relevante care au completat raportul. Părțile interesate au fost invitate să infirme, să comenteze sau să completeze elementele de probă din dosarul de anchetă la momentul deschiderii acesteia.

8

| (37) | Prin notele verbale din 29 octombrie 2020 și 23 noiembrie 2020, Comisia a informat GC că, din cauza lipsei de cooperare din partea exportatorilor/producătorilor din RPC și a absenței unui răspuns la chestionar sau a unor observații din partea GC, intenționa să își bazeze constatările pe datele disponibile, în conformitate cu articolul 18 din regulamentul de bază. Comisia a subliniat, de asemenea, că o constatare bazată pe datele disponibile ar putea fi mai puțin favorabilă părții în cauză și a invitat GC să prezinte observații. Nu s-au transmis observații. |
| --- | --- |

(37)

Prin notele verbale din 29 octombrie 2020 și 23 noiembrie 2020, Comisia a informat GC că, din cauza lipsei de cooperare din partea exportatorilor/producătorilor din RPC și a absenței unui răspuns la chestionar sau a unor observații din partea GC, intenționa să își bazeze constatările pe datele disponibile, în conformitate cu articolul 18 din regulamentul de bază. Comisia a subliniat, de asemenea, că o constatare bazată pe datele disponibile ar putea fi mai puțin favorabilă părții în cauză și a invitat GC să prezinte observații. Nu s-au transmis observații.

| (38) | Prin urmare, pe această bază, în conformitate cu articolul 18 alineatul (1) din regulamentul de bază, constatările cu privire la probabilitatea continuării sau reapariției dumpingului prezentate mai jos au fost stabilite pe baza datelor disponibile. În special, Comisia s-a bazat pe informațiile conținute în cererea de reexaminare și în observațiile prezentate de părțile interesate, combinate cu alte surse de informații, cum ar fi statisticile comerciale privind importurile și exporturile [de exemplu, Eurostat și Global Trade Atlas (denumit în continuare „GTA”) (9)], precum și baze de date precum Dun & Bradstreet (10) și Orbis Bureau van Dijk (11). |
| --- | --- |

(38)

Prin urmare, pe această bază, în conformitate cu articolul 18 alineatul (1) din regulamentul de bază, constatările cu privire la probabilitatea continuării sau reapariției dumpingului prezentate mai jos au fost stabilite pe baza datelor disponibile. În special, Comisia s-a bazat pe informațiile conținute în cererea de reexaminare și în observațiile prezentate de părțile interesate, combinate cu alte surse de informații, cum ar fi statisticile comerciale privind importurile și exporturile [de exemplu, Eurostat și Global Trade Atlas (denumit în continuare „GTA”) (9)], precum și baze de date precum Dun & Bradstreet (10) și Orbis Bureau van Dijk (11).

9

10

11

3.3.   Valoarea normală

Valoarea normală

| (39) | În cadrul anchetelor recente privind sectorul siderurgic din RPC (12), Comisia a constatat existența unor distorsiuni semnificative în sensul articolului 2 alineatul (6a) litera (b) din regulamentul de bază. Comisia a concluzionat în această anchetă că, pe baza elementelor de probă disponibile, aplicarea articolului 2 alineatul (6a) din regulamentul de bază era, de asemenea, adecvată. |
| --- | --- |

(39)

În cadrul anchetelor recente privind sectorul siderurgic din RPC (12), Comisia a constatat existența unor distorsiuni semnificative în sensul articolului 2 alineatul (6a) litera (b) din regulamentul de bază. Comisia a concluzionat în această anchetă că, pe baza elementelor de probă disponibile, aplicarea articolului 2 alineatul (6a) din regulamentul de bază era, de asemenea, adecvată.

12

| (40) | În cadrul anchetelor respective, Comisia a constatat că există o intervenție substanțială a statului în RPC, ceea ce duce la o distorsionare a alocării efective a resurselor în conformitate cu principiile pieței (13). În special, Comisia a concluzionat că, în sectorul siderurgic, care este principala materie primă pentru fabricarea produsului care face obiectul reexaminării, nu numai că o mare parte a întreprinderilor se află, în continuare, în proprietatea GC în sensul articolului 2 alineatul (6a) litera (b) prima liniuță din regulamentul de bază (14), dar GC este, de asemenea, în măsură să intervină în procesul de stabilire a prețurilor și a costurilor prin prezența statului în cadrul firmelor, în sensul articolului 2 alineatul (6a) litera (b) a doua liniuță din regulamentul de bază (15). Comisia a constatat, de asemenea, că prezența și intervenția statului pe piețele financiare, precum și în ceea ce privește aprovizionarea cu materii prime și factori de producție au un efect suplimentar de distorsionare a pieței. Într-adevăr, în ansamblu, sistemul de planificare din RPC are ca rezultat faptul că resursele sunt concentrate în sectoarele desemnate de GC ca fiind strategice sau importante din punct de vedere politic, în loc să fie alocate în concordanță cu forțele pieței (16). De asemenea, Comisia a concluzionat că legislația chineză privind falimentul și proprietatea nu funcționează în mod corespunzător, în sensul articolului 2 alineatul (6a) litera (b) a patra liniuță din regulamentul de bază, ceea ce generează, astfel, distorsiuni în special atunci când întreprinderi insolvente sunt menținute pe linia de plutire și când sunt atribuite drepturi de folosință a terenurilor în RPC (17). În aceeași ordine de idei, Comisia a constatat distorsiuni ale costurilor salariale în sectorul siderurgic în sensul articolului 2 alineatul (6a) litera (b) a cincea liniuță din regulamentul de bază (18), precum și distorsiuni pe piețele financiare în sensul articolului 2 alineatul (6a) litera (b) a șasea liniuță din regulamentul de bază, în special în ceea ce privește accesul la capital al actorilor corporativi din RPC (19). |
| --- | --- |

(40)

În cadrul anchetelor respective, Comisia a constatat că există o intervenție substanțială a statului în RPC, ceea ce duce la o distorsionare a alocării efective a resurselor în conformitate cu principiile pieței (13). În special, Comisia a concluzionat că, în sectorul siderurgic, care este principala materie primă pentru fabricarea produsului care face obiectul reexaminării, nu numai că o mare parte a întreprinderilor se află, în continuare, în proprietatea GC în sensul articolului 2 alineatul (6a) litera (b) prima liniuță din regulamentul de bază (14), dar GC este, de asemenea, în măsură să intervină în procesul de stabilire a prețurilor și a costurilor prin prezența statului în cadrul firmelor, în sensul articolului 2 alineatul (6a) litera (b) a doua liniuță din regulamentul de bază (15). Comisia a constatat, de asemenea, că prezența și intervenția statului pe piețele financiare, precum și în ceea ce privește aprovizionarea cu materii prime și factori de producție au un efect suplimentar de distorsionare a pieței. Într-adevăr, în ansamblu, sistemul de planificare din RPC are ca rezultat faptul că resursele sunt concentrate în sectoarele desemnate de GC ca fiind strategice sau importante din punct de vedere politic, în loc să fie alocate în concordanță cu forțele pieței (16). De asemenea, Comisia a concluzionat că legislația chineză privind falimentul și proprietatea nu funcționează în mod corespunzător, în sensul articolului 2 alineatul (6a) litera (b) a patra liniuță din regulamentul de bază, ceea ce generează, astfel, distorsiuni în special atunci când întreprinderi insolvente sunt menținute pe linia de plutire și când sunt atribuite drepturi de folosință a terenurilor în RPC (17). În aceeași ordine de idei, Comisia a constatat distorsiuni ale costurilor salariale în sectorul siderurgic în sensul articolului 2 alineatul (6a) litera (b) a cincea liniuță din regulamentul de bază (18), precum și distorsiuni pe piețele financiare în sensul articolului 2 alineatul (6a) litera (b) a șasea liniuță din regulamentul de bază, în special în ceea ce privește accesul la capital al actorilor corporativi din RPC (19).

13

14

15

16

17

18

19

| (41) | La fel ca în anchetele anterioare referitoare la sectorul siderurgic din RPC, Comisia a analizat, în prezenta anchetă, dacă este adecvat sau nu să utilizeze prețurile și costurile interne din RPC, dată fiind existența unor distorsiuni semnificative în sensul articolului 2 alineatul (6a) litera (b) din regulamentul de bază. Această analiză a Comisiei s-a bazat pe elementele de probă disponibile la dosar, inclusiv pe elementele de probă cuprinse cerere și în raport, care au fost obținute din surse disponibile în mod public. Această analiză a inclus examinarea intervențiilor substanțiale ale statului în economia RPC în general, dar și a situației specifice a pieței din sectorul relevant, inclusiv a produsului care face obiectul reexaminării. Comisia a completat în continuare aceste elemente de probă cu propriile cercetări privind diferitele criterii relevante pentru a confirma existența unor distorsiuni semnificative în RPC, astfel cum au constatat și anchetele sale anterioare în această privință. |
| --- | --- |

(41)

La fel ca în anchetele anterioare referitoare la sectorul siderurgic din RPC, Comisia a analizat, în prezenta anchetă, dacă este adecvat sau nu să utilizeze prețurile și costurile interne din RPC, dată fiind existența unor distorsiuni semnificative în sensul articolului 2 alineatul (6a) litera (b) din regulamentul de bază. Această analiză a Comisiei s-a bazat pe elementele de probă disponibile la dosar, inclusiv pe elementele de probă cuprinse cerere și în raport, care au fost obținute din surse disponibile în mod public. Această analiză a inclus examinarea intervențiilor substanțiale ale statului în economia RPC în general, dar și a situației specifice a pieței din sectorul relevant, inclusiv a produsului care face obiectul reexaminării. Comisia a completat în continuare aceste elemente de probă cu propriile cercetări privind diferitele criterii relevante pentru a confirma existența unor distorsiuni semnificative în RPC, astfel cum au constatat și anchetele sale anterioare în această privință.

| (42) | Cererea conținea informații privind efectele distorsionante ale celui de al 13-lea plan cincinal pentru industria siderurgică asupra industriei siderurgice. În plus, în cerere s-au menționat constatările Departamentului de Comerț al SUA cu privire la industria siderurgică (20). În plus, în cerere s-a subliniat rolul PCC în întreprinderile deținute de stat (21) și efectele distorsionante ale subvențiilor, astfel cum au fost raportate în Raportul de țară al FMI nr. 17/248 și în trei documente ale Camerei de Comerț a UE: raportul anual 2016/2017, „China Manufacturing 2025” și Documentul de poziție al întreprinderilor europene din China 2016/2017. În cerere s-a afirmat, de asemenea, că factorii de producție utilizați pentru fabricarea sârmei laminate sunt, în esență, aceiași cu cei utilizați pentru fabricarea de produse plate laminate la cald („HRF”) din oțel nealiat. Prin urmare, cererea a citat constatările făcute de Comisie în Regulamentul (UE) 2017/969 (22) cu privire la subvențiile pentru producătorii de HRF În cerere s-a adăugat faptul că constatările privind subvențiile denaturante au fost confirmate, de asemenea, de un raport ThinkDesk (23). Cererea a enumerat, în special, distorsiunile privind drepturile de folosință asupra terenului, energia (electricitatea), împrumuturile preferențiale și alte forme de sprijin financiar și forța de muncă. În plus, ea a enumerat distorsiunile de pe piața cocsului și a cărbunelui cocsificabil, a minereului de fier și a fierului vechi, precum și a feroaliajelor. În cele din urmă, cererea a menționat efectele distorsionante ale sprijinului fiscal pentru industria siderurgică și standardele de mediu scăzute din China. |
| --- | --- |

(42)

Cererea conținea informații privind efectele distorsionante ale celui de al 13-lea plan cincinal pentru industria siderurgică asupra industriei siderurgice. În plus, în cerere s-au menționat constatările Departamentului de Comerț al SUA cu privire la industria siderurgică (20). În plus, în cerere s-a subliniat rolul PCC în întreprinderile deținute de stat (21) și efectele distorsionante ale subvențiilor, astfel cum au fost raportate în Raportul de țară al FMI nr. 17/248 și în trei documente ale Camerei de Comerț a UE: raportul anual 2016/2017, „China Manufacturing 2025” și Documentul de poziție al întreprinderilor europene din China 2016/2017. În cerere s-a afirmat, de asemenea, că factorii de producție utilizați pentru fabricarea sârmei laminate sunt, în esență, aceiași cu cei utilizați pentru fabricarea de produse plate laminate la cald („HRF”) din oțel nealiat. Prin urmare, cererea a citat constatările făcute de Comisie în Regulamentul (UE) 2017/969 (22) cu privire la subvențiile pentru producătorii de HRF În cerere s-a adăugat faptul că constatările privind subvențiile denaturante au fost confirmate, de asemenea, de un raport ThinkDesk (23). Cererea a enumerat, în special, distorsiunile privind drepturile de folosință asupra terenului, energia (electricitatea), împrumuturile preferențiale și alte forme de sprijin financiar și forța de muncă. În plus, ea a enumerat distorsiunile de pe piața cocsului și a cărbunelui cocsificabil, a minereului de fier și a fierului vechi, precum și a feroaliajelor. În cele din urmă, cererea a menționat efectele distorsionante ale sprijinului fiscal pentru industria siderurgică și standardele de mediu scăzute din China.

20

21

China Manufacturing 2025

22

23

| (43) | Astfel cum se precizează la considerentul 37, GC nu a prezentat observații și nu a furnizat dovezi care să susțină sau să respingă dovezile existente la dosarul cazului, inclusiv raportul, precum și dovezile suplimentare furnizate de reclamant, cu privire la existența unor distorsiuni semnificative și/sau la adecvarea aplicării articolului 2 alineatul (6a) din regulamentul de bază în cazul de față. |
| --- | --- |

(43)

Astfel cum se precizează la considerentul 37, GC nu a prezentat observații și nu a furnizat dovezi care să susțină sau să respingă dovezile existente la dosarul cazului, inclusiv raportul, precum și dovezile suplimentare furnizate de reclamant, cu privire la existența unor distorsiuni semnificative și/sau la adecvarea aplicării articolului 2 alineatul (6a) din regulamentul de bază în cazul de față.

| (44) | La fel ca în anchetele anterioare referitoare la sectorul siderurgic din RPC, Comisia a analizat dacă este adecvat sau nu să utilizeze prețurile și costurile interne din RPC, dată fiind existența unor distorsiuni semnificative în sensul articolului 2 alineatul (6a) litera (b) din regulamentul de bază. Această analiză a Comisiei s-a bazat pe elementele de probă disponibile la dosar, inclusiv pe elementele de probă cuprinse în raport, care au fost obținute din surse disponibile în mod public. Această analiză a inclus examinarea intervențiilor substanțiale ale statului în economia RPC în general, dar și a situației specifice a pieței din sectorul relevant, inclusiv a produsului care face obiectul reexaminării. Comisia a completat în continuare aceste elemente de probă cu propriile cercetări privind diferitele criterii relevante pentru a confirma existența unor distorsiuni semnificative în RPC, astfel cum au constatat și anchetele sale anterioare în această privință. |
| --- | --- |

(44)

La fel ca în anchetele anterioare referitoare la sectorul siderurgic din RPC, Comisia a analizat dacă este adecvat sau nu să utilizeze prețurile și costurile interne din RPC, dată fiind existența unor distorsiuni semnificative în sensul articolului 2 alineatul (6a) litera (b) din regulamentul de bază. Această analiză a Comisiei s-a bazat pe elementele de probă disponibile la dosar, inclusiv pe elementele de probă cuprinse în raport, care au fost obținute din surse disponibile în mod public. Această analiză a inclus examinarea intervențiilor substanțiale ale statului în economia RPC în general, dar și a situației specifice a pieței din sectorul relevant, inclusiv a produsului care face obiectul reexaminării. Comisia a completat în continuare aceste elemente de probă cu propriile cercetări privind diferitele criterii relevante pentru a confirma existența unor distorsiuni semnificative în RPC, astfel cum au constatat și anchetele sale anterioare în această privință.

| (45) | Sectorul oțelului, care este principala materie primă pentru fabricarea de sârmă laminată, continuă, în mod special, să se afle în mare parte în proprietatea GC. Mulți dintre cei mai mari producători sunt în proprietatea statului. Unii dintre aceștia sunt menționați în mod specific în „Planul de ajustare și modernizare a industriei siderurgice pentru perioada 2016-2020”. De exemplu, societatea chineză deținută de stat Shanxi Taiyuan Iron & Steel Co. Ltd. (denumită în continuare „Tisco”) menționează pe site-ul său web că este „un supergigant al sectorului siderurgic” care „a evoluat într-un complex producător de fontă și oțel de dimensiuni extraordinare, care este integrat în activitățile de minerit, de producție, de prelucrare, de livrare și de comercializare a fierului și a oțelului (24)”. Baosteel este o altă întreprindere chineză majoră deținută de stat care este implicată în fabricarea oțelului și care face parte din grupul consolidat recent China Baowu Steel Group Co. Ltd. (anterior Baosteel Group și Wuhan Iron & Steel) (25). Deși se estimează că raportul nominal dintre numărul de IDS și numărul de societăți private este aproape egal, dintre cei cinci producători chinezi de oțel clasați printre primii 10 producători de oțel ca mărime din lume, patru sunt IDS (26). Totodată, în timp ce primii zece producători au reprezentat doar aproximativ 36 % din producția industrială totală în 2016, GC a stabilit în același an obiectivul de a concentra până în 2025 între 60 % și 70 % din producția de oțel la aproximativ zece întreprinderi de mari dimensiuni (27). Această intenție a fost reiterată de GC în aprilie 2019, când s-a anunțat lansarea unor orientări privind consolidarea industriei siderurgice (28). Această consolidare poate atrage după sine fuziuni forțate între societăți private profitabile și IDS neperformante (29). Având în vedere că niciun exportator chinez de sârme laminate nu a cooperat, nu se poate determina proporția exactă a producătorilor de sârme laminate privați și a celor deținuți de stat. Cu toate acestea, ancheta a arătat că, în sectorul sârmei laminate, o serie de mari producători sunt întreprinderi deținute de stat, printre care Baoshan, Shougang, Hesteel, Jiangsu Shagang și Anshan Iron and Steel Group. |
| --- | --- |

(45)

Sectorul oțelului, care este principala materie primă pentru fabricarea de sârmă laminată, continuă, în mod special, să se afle în mare parte în proprietatea GC. Mulți dintre cei mai mari producători sunt în proprietatea statului. Unii dintre aceștia sunt menționați în mod specific în „Planul de ajustare și modernizare a industriei siderurgice pentru perioada 2016-2020”. De exemplu, societatea chineză deținută de stat Shanxi Taiyuan Iron & Steel Co. Ltd. (denumită în continuare „Tisco”) menționează pe site-ul său web că este „un supergigant al sectorului siderurgic” care „a evoluat într-un complex producător de fontă și oțel de dimensiuni extraordinare, care este integrat în activitățile de minerit, de producție, de prelucrare, de livrare și de comercializare a fierului și a oțelului (24)”. Baosteel este o altă întreprindere chineză majoră deținută de stat care este implicată în fabricarea oțelului și care face parte din grupul consolidat recent China Baowu Steel Group Co. Ltd. (anterior Baosteel Group și Wuhan Iron & Steel) (25). Deși se estimează că raportul nominal dintre numărul de IDS și numărul de societăți private este aproape egal, dintre cei cinci producători chinezi de oțel clasați printre primii 10 producători de oțel ca mărime din lume, patru sunt IDS (26). Totodată, în timp ce primii zece producători au reprezentat doar aproximativ 36 % din producția industrială totală în 2016, GC a stabilit în același an obiectivul de a concentra până în 2025 între 60 % și 70 % din producția de oțel la aproximativ zece întreprinderi de mari dimensiuni (27). Această intenție a fost reiterată de GC în aprilie 2019, când s-a anunțat lansarea unor orientări privind consolidarea industriei siderurgice (28). Această consolidare poate atrage după sine fuziuni forțate între societăți private profitabile și IDS neperformante (29). Având în vedere că niciun exportator chinez de sârme laminate nu a cooperat, nu se poate determina proporția exactă a producătorilor de sârme laminate privați și a celor deținuți de stat. Cu toate acestea, ancheta a arătat că, în sectorul sârmei laminate, o serie de mari producători sunt întreprinderi deținute de stat, printre care Baoshan, Shougang, Hesteel, Jiangsu Shagang și Anshan Iron and Steel Group.

24

25

26

27

28

29

| (46) | În ceea ce privește faptul că GC este în măsură să intervină în ceea ce privește stabilirea prețurilor și a costurilor prin prezența statului în cadrul firmelor, în sensul articolului 2 alineatul (6a) litera (b) a doua liniuță din regulamentul de bază, ancheta a stabilit existența unor legături personale între producătorii produsului care face obiectul reexaminării și PCC, cum ar fi faptul că membri ai CCP se aflau în conducerea superioară sau printre membrii consiliului de administrație ai mai multor societăți care produc sârmă laminată, printre care HBIS Group, Jiangsu Shagang, Anshan Iron and Steel Group, Baoshan (Baosteel) și Shougang. |
| --- | --- |

(46)

În ceea ce privește faptul că GC este în măsură să intervină în ceea ce privește stabilirea prețurilor și a costurilor prin prezența statului în cadrul firmelor, în sensul articolului 2 alineatul (6a) litera (b) a doua liniuță din regulamentul de bază, ancheta a stabilit existența unor legături personale între producătorii produsului care face obiectul reexaminării și PCC, cum ar fi faptul că membri ai CCP se aflau în conducerea superioară sau printre membrii consiliului de administrație ai mai multor societăți care produc sârmă laminată, printre care HBIS Group, Jiangsu Shagang, Anshan Iron and Steel Group, Baoshan (Baosteel) și Shougang.

| (47) | Atât întreprinderile publice, cât și cele private din sectorul sârmei laminate fac obiectul supravegherii și al orientărilor în materie de politici. Următoarele exemple ilustrează tendința menționată de intervenție din ce în ce mai mare a GC în sectorul sârmei laminate. Mulți producători de sârmă laminată evidențiază în mod explicit pe site-urile lor web activități de consolidare a partidului, au membri de partid în conducerea societății și își subliniază afilierea la PCC. Ancheta a evidențiat activități de consolidare a partidului organizate în cadrul mai multor societăți producătoare de sârmă laminată, printre care HBIS Group (Hesteel), care a subliniat pe site-ul său web importanța comitetului de partid în funcționarea societății. Jiangsu Shagang este o altă societate producătoare de sârmă laminată care explică: „De la înființarea sa, în urmă cu 45 de ani, Shagang a continuat să își aprofundeze cunoștințele, depunând eforturi pentru a integra lucrările de consolidare a partidului în organizarea sa generală de dezvoltare a întreprinderii și transformând avantajul organizației partidului în avantajul competitiv și în avantajul de dezvoltare al întreprinderii” și, în continuare: „În prezent, Comitetul de partid al Shagang are 16 sucursale de partid generale și 66 de sucursale de partid, iar numărul membrilor de partid reprezintă peste 14 % din numărul total de angajați (30)”. Anshan Iron and Steel Group face trimitere la importanța activităților de consolidare a partidului în felul următor: „În mod concret, este necesar să se respecte și să se consolideze conducerea cuprinzătoare a Partidului și ca aceasta să se reflecte în sfera extinsă a membrilor Partidului și în conștientizarea ideologică a cadrelor, în întregul domeniu de activitate și de conducere al întreprinderii, în întregul proces de guvernanță corporativă, precum și în toate etapele reformei și dezvoltării întreprinderii (31)”. Un alt articol rezumă activitățile de consolidare a partidului organizate de Anshan după cum urmează: „Prioritatea sucursalei de partid este de a deservi nivelul central și de a implica membrii partidului. Începând din acest an, sucursala de partid a aprofundat programul «Proiectul membrilor Partidului Comunist», a exploatat potențialul intern al angajaților și a depus eforturi susținute pentru a-i ajuta pe angajați să își aducă contribuția la îndeplinirea atribuțiilor. Ei au elaborat, în total, 12 «proiecte ale membrilor Partidului Comunist», care au soluționat în mod eficace principalele probleme tehnice care limitează producția; au fost furnizate 160 de sugestii de raționalizare, iar 2 metode avansate de operare au fost clasificate ca metode avansate de operare la nivelul grupului” (32). Baoshan (Baosteel) descrie activitățile de consolidare a partidului după cum urmează: „Își asumă responsabilitatea principală de a gestiona partidul în mod strict și cuprinzător; Conduc activitatea ideologică și politică a societății, activitatea de pe frontul comun, construirea unei civilizații spirituale, construirea unei culturi corporative și a structurilor colective, cum ar fi sindicatele și Liga Tineretului Comunist; Conduc construcția unui guvern orientat de partid și onest, sprijină comitetele de disciplină să-și îndeplinească în mod eficace responsabilitățile de supraveghere (33)”. Comitetul partidului îndeplinește, de asemenea, un rol important la Shougang: „Comitetul Partidului din Shougang înțelege în totalitate considerațiile lui Xi Jinping cu privire la socialismul cu caracteristici chineze în noua eră, pune în aplicare pe deplin spiritul celui de al 19-lea Congres național al partidului, insistă asupra stabilirii direcției, a gestionării situației generale și a asigurării punerii în aplicare, acordând pe deplin un rol de lider comitetului de partid, care conduce peste 40 000 de membri ai partidului în cadrul grupului și se concentrează pe consolidarea partidului în toate aspectele activității (34)”. |
| --- | --- |

(47)

Atât întreprinderile publice, cât și cele private din sectorul sârmei laminate fac obiectul supravegherii și al orientărilor în materie de politici. Următoarele exemple ilustrează tendința menționată de intervenție din ce în ce mai mare a GC în sectorul sârmei laminate. Mulți producători de sârmă laminată evidențiază în mod explicit pe site-urile lor web activități de consolidare a partidului, au membri de partid în conducerea societății și își subliniază afilierea la PCC. Ancheta a evidențiat activități de consolidare a partidului organizate în cadrul mai multor societăți producătoare de sârmă laminată, printre care HBIS Group (Hesteel), care a subliniat pe site-ul său web importanța comitetului de partid în funcționarea societății. Jiangsu Shagang este o altă societate producătoare de sârmă laminată care explică: „De la înființarea sa, în urmă cu 45 de ani, Shagang a continuat să își aprofundeze cunoștințele, depunând eforturi pentru a integra lucrările de consolidare a partidului în organizarea sa generală de dezvoltare a întreprinderii și transformând avantajul organizației partidului în avantajul competitiv și în avantajul de dezvoltare al întreprinderii” și, în continuare: „În prezent, Comitetul de partid al Shagang are 16 sucursale de partid generale și 66 de sucursale de partid, iar numărul membrilor de partid reprezintă peste 14 % din numărul total de angajați (30)”. Anshan Iron and Steel Group face trimitere la importanța activităților de consolidare a partidului în felul următor: „În mod concret, este necesar să se respecte și să se consolideze conducerea cuprinzătoare a Partidului și ca aceasta să se reflecte în sfera extinsă a membrilor Partidului și în conștientizarea ideologică a cadrelor, în întregul domeniu de activitate și de conducere al întreprinderii, în întregul proces de guvernanță corporativă, precum și în toate etapele reformei și dezvoltării întreprinderii (31)”. Un alt articol rezumă activitățile de consolidare a partidului organizate de Anshan după cum urmează: „Prioritatea sucursalei de partid este de a deservi nivelul central și de a implica membrii partidului. Începând din acest an, sucursala de partid a aprofundat programul «Proiectul membrilor Partidului Comunist», a exploatat potențialul intern al angajaților și a depus eforturi susținute pentru a-i ajuta pe angajați să își aducă contribuția la îndeplinirea atribuțiilor. Ei au elaborat, în total, 12 «proiecte ale membrilor Partidului Comunist», care au soluționat în mod eficace principalele probleme tehnice care limitează producția; au fost furnizate 160 de sugestii de raționalizare, iar 2 metode avansate de operare au fost clasificate ca metode avansate de operare la nivelul grupului” (32). Baoshan (Baosteel) descrie activitățile de consolidare a partidului după cum urmează: „Își asumă responsabilitatea principală de a gestiona partidul în mod strict și cuprinzător; Conduc activitatea ideologică și politică a societății, activitatea de pe frontul comun, construirea unei civilizații spirituale, construirea unei culturi corporative și a structurilor colective, cum ar fi sindicatele și Liga Tineretului Comunist; Conduc construcția unui guvern orientat de partid și onest, sprijină comitetele de disciplină să-și îndeplinească în mod eficace responsabilitățile de supraveghere (33)”. Comitetul partidului îndeplinește, de asemenea, un rol important la Shougang: „Comitetul Partidului din Shougang înțelege în totalitate considerațiile lui Xi Jinping cu privire la socialismul cu caracteristici chineze în noua eră, pune în aplicare pe deplin spiritul celui de al 19-lea Congres național al partidului, insistă asupra stabilirii direcției, a gestionării situației generale și a asigurării punerii în aplicare, acordând pe deplin un rol de lider comitetului de partid, care conduce peste 40 000 de membri ai partidului în cadrul grupului și se concentrează pe consolidarea partidului în toate aspectele activității (34)”.

30

31

32

33

34

| (48) | În plus, în sectorul sârmei laminate sunt în vigoare politici discriminatorii în favoarea producătorilor interni sau care influențează în alt mod piața în sensul articolului 2 alineatul (6a) litera (b) a treia liniuță din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(48)

În plus, în sectorul sârmei laminate sunt în vigoare politici discriminatorii în favoarea producătorilor interni sau care influențează în alt mod piața în sensul articolului 2 alineatul (6a) litera (b) a treia liniuță din regulamentul de bază.

| (49) | Chiar dacă sectorul sârmei laminate este un sector specializat și chiar dacă în cursul anchetei nu s-a putut identifica niciun document de politică specific care să îndrume în mod special dezvoltarea sectorului sârmei laminate ca atare, acesta beneficiază de îndrumare și intervenție din partea statului în ceea ce privește principala materie primă necesară pentru producția de sârmă laminată, și anume fierul și oțelul nealiat.
  Industria siderurgică este considerată de GC ca fiind o industrie-cheie (35). Acest lucru este confirmat de numeroasele planuri, directive și alte documente axate pe oțel, care sunt emise la nivel național, regional și municipal, precum „Planul de ajustare și modernizare a industriei siderurgice pentru perioada 2016-2020”, valabil în perioada de anchetă. Acest plan arăta că industria siderurgică este „un sector important, fundamental al economiei chineze, o piatră de temelie a națiunii (36)
  ”. Principalele sarcini și obiective stabilite în acest plan acoperă toate aspectele legate de dezvoltarea industriei (37). Cel de al 13-lea plan cincinal privind dezvoltarea economică și socială (38), aplicabil în perioada de anchetă, prevedea sprijinirea întreprinderilor producătoare de tipuri de produse din oțel de înaltă calitate (39). De asemenea, acesta se axează pe obținerea calității, durabilității și fiabilității produselor, prin sprijinirea întreprinderilor care utilizează tehnologii legate de producția nepoluantă a oțelului, laminarea de precizie și îmbunătățirea calității (40). „Catalogul de îndrumare în ceea ce privește restructurarea industriei (versiunea 2011) (modificat în 2013)”
   (41) (denumit în continuare „catalogul”) plasează sectorul oțelului în rândul sectoarelor industriale încurajate. |
| --- | --- |

(49)

Chiar dacă sectorul sârmei laminate este un sector specializat și chiar dacă în cursul anchetei nu s-a putut identifica niciun document de politică specific care să îndrume în mod special dezvoltarea sectorului sârmei laminate ca atare, acesta beneficiază de îndrumare și intervenție din partea statului în ceea ce privește principala materie primă necesară pentru producția de sârmă laminată, și anume fierul și oțelul nealiat.

Industria siderurgică este considerată de GC ca fiind o industrie-cheie (35). Acest lucru este confirmat de numeroasele planuri, directive și alte documente axate pe oțel, care sunt emise la nivel național, regional și municipal, precum „Planul de ajustare și modernizare a industriei siderurgice pentru perioada 2016-2020”, valabil în perioada de anchetă. Acest plan arăta că industria siderurgică este „un sector important, fundamental al economiei chineze, o piatră de temelie a națiunii (36)
  ”. Principalele sarcini și obiective stabilite în acest plan acoperă toate aspectele legate de dezvoltarea industriei (37). Cel de al 13-lea plan cincinal privind dezvoltarea economică și socială (38), aplicabil în perioada de anchetă, prevedea sprijinirea întreprinderilor producătoare de tipuri de produse din oțel de înaltă calitate (39). De asemenea, acesta se axează pe obținerea calității, durabilității și fiabilității produselor, prin sprijinirea întreprinderilor care utilizează tehnologii legate de producția nepoluantă a oțelului, laminarea de precizie și îmbunătățirea calității (40). „Catalogul de îndrumare în ceea ce privește restructurarea industriei (versiunea 2011) (modificat în 2013)”
   (41) (denumit în continuare „catalogul”) plasează sectorul oțelului în rândul sectoarelor industriale încurajate.

35

36

37

38

39

40

41

| (50) | Cealaltă materie primă importantă utilizată pentru fabricarea sârmei laminate este fierul. Minereul de fier a fost inclus în Planul național privind resursele minerale pentru perioada 2016-2020 în cursul perioadei de anchetă. Planul avea în vedere, printre altele, „asigurarea concentrării întreprinderilor și dezvoltarea unor mine mari și mijlocii competitive pe piață”, „asigurarea orientării resurselor locale astfel încât acestea să se concentreze asupra grupurilor miniere de mari dimensiuni”, „reducerea sarcinii asupra întreprinderilor producătoare de minereu de fier, creșterea competitivității întreprinderilor naționale producătoare de minereu de fier” și „controlul adecvat al dezvoltării minelor de minereu de fier cu adâncime de 1 000 de metri și a minelor de minereu de fier de mici dimensiuni”. |
| --- | --- |

(50)

Cealaltă materie primă importantă utilizată pentru fabricarea sârmei laminate este fierul. Minereul de fier a fost inclus în Planul național privind resursele minerale pentru perioada 2016-2020 în cursul perioadei de anchetă. Planul avea în vedere, printre altele, „asigurarea concentrării întreprinderilor și dezvoltarea unor mine mari și mijlocii competitive pe piață”, „asigurarea orientării resurselor locale astfel încât acestea să se concentreze asupra grupurilor miniere de mari dimensiuni”, „reducerea sarcinii asupra întreprinderilor producătoare de minereu de fier, creșterea competitivității întreprinderilor naționale producătoare de minereu de fier” și „controlul adecvat al dezvoltării minelor de minereu de fier cu adâncime de 1 000 de metri și a minelor de minereu de fier de mici dimensiuni”.

| (51) | Minereul de fier este menționat, de asemenea, în cel de-al 13-lea plan cincinal privind oțelul pentru perioada 2016-2020, care a fost în vigoare în perioada anchetei de reexaminare. Planul are în vedere, în ceea ce privește minereul de fier: „sprijinirea în continuare a lucrărilor de explorare în principalele zone minerale interne, [...] sprijinirea unei serii de întreprinderi naționale existente și foarte competitive din sectorul minereului de fier, datorită unei dezvoltări mai ample și intensificate [...], precum și consolidarea rolului bazelor de resurse minerale interne în ceea ce privește securitatea (aprovizionării)”. |
| --- | --- |

(51)

Minereul de fier este menționat, de asemenea, în cel de-al 13-lea plan cincinal privind oțelul pentru perioada 2016-2020, care a fost în vigoare în perioada anchetei de reexaminare. Planul are în vedere, în ceea ce privește minereul de fier: „sprijinirea în continuare a lucrărilor de explorare în principalele zone minerale interne, [...] sprijinirea unei serii de întreprinderi naționale existente și foarte competitive din sectorul minereului de fier, datorită unei dezvoltări mai ample și intensificate [...], precum și consolidarea rolului bazelor de resurse minerale interne în ceea ce privește securitatea (aprovizionării)”.

| (52) | Minereul de fier este clasificat ca industrie strategică emergentă („ISE”) și, prin urmare, face obiectul celui de-al 13-lea plan cincinal privind ISE. Minereul de fier, fonta brută și feroaliajele sunt, de asemenea, enumerate în Catalogul îndrumător al NDRC pentru adaptarea industriei 2019. Feroaliajele sunt menționate în Catalogul îndrumător MIIT 2018 pentru dezvoltarea și transferul industriei. |
| --- | --- |

(52)

Minereul de fier este clasificat ca industrie strategică emergentă („ISE”) și, prin urmare, face obiectul celui de-al 13-lea plan cincinal privind ISE. Minereul de fier, fonta brută și feroaliajele sunt, de asemenea, enumerate în Catalogul îndrumător al NDRC pentru adaptarea industriei 2019. Feroaliajele sunt menționate în Catalogul îndrumător MIIT 2018 pentru dezvoltarea și transferul industriei.

| (53) | După cum reiese din exemplele de mai sus privind oțelul, fierul și feroaliajele, care reprezintă materii prime importante pentru producția de sârmă laminată, GC îndrumă, de asemenea, dezvoltarea sectorului sârmei laminate în conformitate cu o gamă largă de directive și de instrumente de politică și controlează practic toate aspectele legate de dezvoltarea și de funcționarea acestui sector. Astfel, industria sârmei laminate beneficiază de îndrumare și de intervenție din partea statului în ceea ce privește principala materie primă necesară pentru producția de sârmă laminată, și anume fierul și oțelul nealiat. |
| --- | --- |

(53)

După cum reiese din exemplele de mai sus privind oțelul, fierul și feroaliajele, care reprezintă materii prime importante pentru producția de sârmă laminată, GC îndrumă, de asemenea, dezvoltarea sectorului sârmei laminate în conformitate cu o gamă largă de directive și de instrumente de politică și controlează practic toate aspectele legate de dezvoltarea și de funcționarea acestui sector. Astfel, industria sârmei laminate beneficiază de îndrumare și de intervenție din partea statului în ceea ce privește principala materie primă necesară pentru producția de sârmă laminată, și anume fierul și oțelul nealiat.

| (54) | Pe lângă cele de mai sus, producătorii de sârmă laminată beneficiază, de asemenea, de subvenții de stat, ceea ce indică în mod clar interesul statului pentru acest sector. În cursul anchetei, Comisia a stabilit că o serie de producători de sârmă laminată au beneficiat de subvenții directe de stat, inclusiv HBIS Group (42), Jiangsu Shagang (43), Anshan Iron and Steel Group (44), Baoshan/Baosteel (45) și Shougang (46). |
| --- | --- |

(54)

Pe lângă cele de mai sus, producătorii de sârmă laminată beneficiază, de asemenea, de subvenții de stat, ceea ce indică în mod clar interesul statului pentru acest sector. În cursul anchetei, Comisia a stabilit că o serie de producători de sârmă laminată au beneficiat de subvenții directe de stat, inclusiv HBIS Group (42), Jiangsu Shagang (43), Anshan Iron and Steel Group (44), Baoshan/Baosteel (45) și Shougang (46).

42

43

44

45

46

| (55) | În concluzie, GC a luat măsuri pentru a determina operatorii să respecte obiectivele politicii publice de a sprijini sectoarele industriale încurajate, inclusiv producția de oțel, de fier și de feroaliaje ca principale materii prime utilizate la fabricarea sârmei laminate. Astfel de măsuri împiedică forțele pieței să funcționeze în mod liber. |
| --- | --- |

(55)

În concluzie, GC a luat măsuri pentru a determina operatorii să respecte obiectivele politicii publice de a sprijini sectoarele industriale încurajate, inclusiv producția de oțel, de fier și de feroaliaje ca principale materii prime utilizate la fabricarea sârmei laminate. Astfel de măsuri împiedică forțele pieței să funcționeze în mod liber.

| (56) | Prezenta anchetă nu a evidențiat niciun element de probă care să indice că aplicarea discriminatorie sau inadecvată a legislației privind falimentul și proprietatea în conformitate cu articolul 2 alineatul (6a) litera (b) a patra liniuță din regulamentul de bază în sectorul sârmei laminate menționat mai sus, în considerentul 40, nu i-ar afecta pe producătorii produsului care face obiectul reexaminării. |
| --- | --- |

(56)

Prezenta anchetă nu a evidențiat niciun element de probă care să indice că aplicarea discriminatorie sau inadecvată a legislației privind falimentul și proprietatea în conformitate cu articolul 2 alineatul (6a) litera (b) a patra liniuță din regulamentul de bază în sectorul sârmei laminate menționat mai sus, în considerentul 40, nu i-ar afecta pe producătorii produsului care face obiectul reexaminării.

| (57) | Sectorul sârmei laminate este, de asemenea, afectat de distorsiuni ale costurilor salariale în sensul articolului 2 alineatul (6a) litera (b) a cincea liniuță din regulamentul de bază, astfel cum s-a menționat, de asemenea, în considerentul 40 de mai sus. Aceste distorsiuni afectează sectorul atât direct (în contextul fabricării produsului care face obiectul reexaminării sau a principalilor factori de producție), cât și indirect (în contextul accesului la capitalul sau la factorii de producție ai societăților care sunt supuse aceluiași sistem de muncă în RPC) (47). |
| --- | --- |

(57)

Sectorul sârmei laminate este, de asemenea, afectat de distorsiuni ale costurilor salariale în sensul articolului 2 alineatul (6a) litera (b) a cincea liniuță din regulamentul de bază, astfel cum s-a menționat, de asemenea, în considerentul 40 de mai sus. Aceste distorsiuni afectează sectorul atât direct (în contextul fabricării produsului care face obiectul reexaminării sau a principalilor factori de producție), cât și indirect (în contextul accesului la capitalul sau la factorii de producție ai societăților care sunt supuse aceluiași sistem de muncă în RPC) (47).

47

| (58) | În plus, în cadrul prezentei anchete nu a fost prezentat niciun element de probă care să demonstreze că sectorul sârmei laminate nu este afectat de intervenția statului în sistemul financiar în sensul articolului 2 alineatul (6a) litera (b) a șasea liniuță din regulamentul de bază, astfel cum s-a menționat, de asemenea, în considerentul 40 de mai sus. Prin urmare, intervenția substanțială a statului în sistemul financiar conduce la afectarea gravă a condițiilor pieței la toate nivelurile. |
| --- | --- |

(58)

În plus, în cadrul prezentei anchete nu a fost prezentat niciun element de probă care să demonstreze că sectorul sârmei laminate nu este afectat de intervenția statului în sistemul financiar în sensul articolului 2 alineatul (6a) litera (b) a șasea liniuță din regulamentul de bază, astfel cum s-a menționat, de asemenea, în considerentul 40 de mai sus. Prin urmare, intervenția substanțială a statului în sistemul financiar conduce la afectarea gravă a condițiilor pieței la toate nivelurile.

| (59) | În cele din urmă, Comisia reamintește că, pentru a produce sârmă laminată, este necesară o serie de factori de producție. Atunci când producătorii de sârmă laminată cumpără/contractează acești factori de producție, prețurile pe care le-au plătit (și care sunt înregistrate drept costuri ale acestora) sunt expuse acelorași distorsiuni sistemice menționate anterior. De exemplu, furnizorii de factori de producție angajează forță de muncă supusă distorsiunilor, aceștia pot împrumuta fonduri care sunt supuse distorsiunilor care afectează sectorul financiar/alocarea de capital și fac obiectul sistemului de planificare care se aplică la toate nivelurile administrației publice și în toate sectoarele. |
| --- | --- |

(59)

În cele din urmă, Comisia reamintește că, pentru a produce sârmă laminată, este necesară o serie de factori de producție. Atunci când producătorii de sârmă laminată cumpără/contractează acești factori de producție, prețurile pe care le-au plătit (și care sunt înregistrate drept costuri ale acestora) sunt expuse acelorași distorsiuni sistemice menționate anterior. De exemplu, furnizorii de factori de producție angajează forță de muncă supusă distorsiunilor, aceștia pot împrumuta fonduri care sunt supuse distorsiunilor care afectează sectorul financiar/alocarea de capital și fac obiectul sistemului de planificare care se aplică la toate nivelurile administrației publice și în toate sectoarele.

| (60) | În consecință, pe lângă faptul că prețurile de vânzare de sârmă laminată pe piața internă nu sunt adecvate pentru a fi utilizate în sensul articolului 2 alineatul (6a) litera (a) din regulamentul de bază, sunt afectate toate costurile factorilor de producție (inclusiv ale materiilor prime, energiei, terenurilor, finanțării, forței de muncă etc.), deoarece formarea prețurilor acestora este afectată de intervenții substanțiale ale statului, astfel cum se descrie în părțile A și B ale raportului. Într-adevăr, intervențiile statului descrise în legătură cu alocarea de capitaluri, terenurile, forța de muncă, energia și materiile prime sunt prezente în întreaga RPC. Aceasta înseamnă, de exemplu, că un factor de producție care a fost, în sine, produs în RPC prin combinarea unei serii de factori de producție este expus unor distorsiuni semnificative. Același raționament este valabil, de asemenea, pentru factorii de producție ai factorilor de producție și așa mai departe. |
| --- | --- |

(60)

În consecință, pe lângă faptul că prețurile de vânzare de sârmă laminată pe piața internă nu sunt adecvate pentru a fi utilizate în sensul articolului 2 alineatul (6a) litera (a) din regulamentul de bază, sunt afectate toate costurile factorilor de producție (inclusiv ale materiilor prime, energiei, terenurilor, finanțării, forței de muncă etc.), deoarece formarea prețurilor acestora este afectată de intervenții substanțiale ale statului, astfel cum se descrie în părțile A și B ale raportului. Într-adevăr, intervențiile statului descrise în legătură cu alocarea de capitaluri, terenurile, forța de muncă, energia și materiile prime sunt prezente în întreaga RPC. Aceasta înseamnă, de exemplu, că un factor de producție care a fost, în sine, produs în RPC prin combinarea unei serii de factori de producție este expus unor distorsiuni semnificative. Același raționament este valabil, de asemenea, pentru factorii de producție ai factorilor de producție și așa mai departe.

| (61) | Nici GC, nici producătorii-exportatori nu au prezentat elemente de probă sau argumente contrare în cadrul prezentei anchete. |
| --- | --- |

(61)

Nici GC, nici producătorii-exportatori nu au prezentat elemente de probă sau argumente contrare în cadrul prezentei anchete.

| (62) | În concluzie, elementele de probă disponibile au arătat că prețurile sau costurile produsului care face obiectul reexaminării, inclusiv costurile materiilor prime, ale energiei și ale forței de muncă, nu sunt rezultatul forțelor de pe piața liberă, deoarece sunt afectate de intervenția substanțială a statului în sensul articolului 2 alineatul (6a) litera (b) din regulamentul de bază, astfel cum rezultă din impactul efectiv sau potențial al unuia sau al mai multor elemente relevante menționate. Având în vedere aceste elemente și în lipsa oricărei cooperări din partea GC, Comisia a concluzionat că nu este adecvat să se utilizeze prețurile și costurile interne pentru a stabili valoarea normală în acest caz. Prin urmare, Comisia a procedat la construirea valorii normale exclusiv pe baza costurilor de producție și de vânzare care reflectă prețuri sau valori de referință nedistorsionate, și anume, în acest caz, pe baza costurilor de producție și de vânzare corespunzătoare dintr-o țară reprezentativă adecvată, în conformitate cu articolul 2 alineatul (6a) litera (a) din regulamentul de bază, după cum se arată în secțiunea următoare. |
| --- | --- |

(62)

În concluzie, elementele de probă disponibile au arătat că prețurile sau costurile produsului care face obiectul reexaminării, inclusiv costurile materiilor prime, ale energiei și ale forței de muncă, nu sunt rezultatul forțelor de pe piața liberă, deoarece sunt afectate de intervenția substanțială a statului în sensul articolului 2 alineatul (6a) litera (b) din regulamentul de bază, astfel cum rezultă din impactul efectiv sau potențial al unuia sau al mai multor elemente relevante menționate. Având în vedere aceste elemente și în lipsa oricărei cooperări din partea GC, Comisia a concluzionat că nu este adecvat să se utilizeze prețurile și costurile interne pentru a stabili valoarea normală în acest caz. Prin urmare, Comisia a procedat la construirea valorii normale exclusiv pe baza costurilor de producție și de vânzare care reflectă prețuri sau valori de referință nedistorsionate, și anume, în acest caz, pe baza costurilor de producție și de vânzare corespunzătoare dintr-o țară reprezentativă adecvată, în conformitate cu articolul 2 alineatul (6a) litera (a) din regulamentul de bază, după cum se arată în secțiunea următoare.

3.3.1.   Țara reprezentativă

Țara reprezentativă

3.3.1.1.   Observații generale

| (63) | Alegerea țării reprezentative s-a bazat pe următoarele criterii, în conformitate cu articolul 2 alineatul (6a) din regulamentul de bază:






  — | un nivel de dezvoltare economică similar cu cel din RPC. În acest scop, Comisia a utilizat țări cu un venit național brut pe cap de locuitor similar cu cel din RPC, potrivit datelor din baza de date a Băncii Mondiale (48); |
| --- | --- | --- |

(63)

Alegerea țării reprezentative s-a bazat pe următoarele criterii, în conformitate cu articolul 2 alineatul (6a) din regulamentul de bază:

—

un nivel de dezvoltare economică similar cu cel din RPC. În acest scop, Comisia a utilizat țări cu un venit național brut pe cap de locuitor similar cu cel din RPC, potrivit datelor din baza de date a Băncii Mondiale (48);

48

| — | fabricarea produsului care face obiectul reexaminării în țara respectivă; |
| --- | --- |

—

fabricarea produsului care face obiectul reexaminării în țara respectivă;

| — | disponibilitatea datelor publice relevante în țara reprezentativă și |
| --- | --- |

—

disponibilitatea datelor publice relevante în țara reprezentativă și

| — | în cazul în care există mai multe țări reprezentative posibile, s-a acordat preferință, dacă a fost cazul, țării cu un nivel adecvat de protecție socială și a mediului. |
| --- | --- |

—

în cazul în care există mai multe țări reprezentative posibile, s-a acordat preferință, dacă a fost cazul, țării cu un nivel adecvat de protecție socială și a mediului.

| (64) | Astfel cum s-a explicat în secțiunea 3.1, Comisia a emis două note la dosar privind sursele de stabilire a valorii normale, informând părțile că intenționează să utilizeze Peru ca țară reprezentativă. |
| --- | --- |

(64)

Astfel cum s-a explicat în secțiunea 3.1, Comisia a emis două note la dosar privind sursele de stabilire a valorii normale, informând părțile că intenționează să utilizeze Peru ca țară reprezentativă.

3.3.1.2.   Surse utilizate pentru stabilirea costurilor nedistorsionate

| (65) | Pe baza deciziei de a utiliza Peru ca țară reprezentativă, Comisia a informat părțile interesate în a doua notă la dosar că va utiliza GTA (49) pentru a stabili costurile nedistorsionate ale majorității factorilor de producție. În plus, Comisia va utiliza date de la Agenția peruană de Supraveghere a Investițiilor în Energie și Minerit (Osinergmin) (50) pentru prețurile industriale ale gazelor naturale și ale energiei electrice, de la Agenția Națională de Supraveghere a Serviciilor Sanitare (Sunass) (51) pentru prețul utilizării în scop industrial a apei și de la OIM (52) pentru costul forței de muncă. De asemenea, Comisia a făcut trimitere la datele financiare ale societății peruane Aceros Arequipa (53) pentru a stabili costurile VAG nedistorsionate și profitul. |
| --- | --- |

(65)

Pe baza deciziei de a utiliza Peru ca țară reprezentativă, Comisia a informat părțile interesate în a doua notă la dosar că va utiliza GTA (49) pentru a stabili costurile nedistorsionate ale majorității factorilor de producție. În plus, Comisia va utiliza date de la Agenția peruană de Supraveghere a Investițiilor în Energie și Minerit (Osinergmin) (50) pentru prețurile industriale ale gazelor naturale și ale energiei electrice, de la Agenția Națională de Supraveghere a Serviciilor Sanitare (Sunass) (51) pentru prețul utilizării în scop industrial a apei și de la OIM (52) pentru costul forței de muncă. De asemenea, Comisia a făcut trimitere la datele financiare ale societății peruane Aceros Arequipa (53) pentru a stabili costurile VAG nedistorsionate și profitul.

49

50

51

52

53

3.3.2.   Costuri și valori de referință nedistorsionate

Costuri și valori de referință nedistorsionate

3.3.2.1.   Datele utilizate pentru construirea valorii normale

| (66) | Comisia a întocmit o listă de factori de producție și surse destinate a fi utilizate pentru toți factorii de producție, cum ar fi materialele, energia și forța de muncă utilizate la fabricarea produsului care face obiectul reexaminării de către producătorii-exportatori. Comisia nu a primit observații referitoare la lista factorilor de producție. |
| --- | --- |

(66)

Comisia a întocmit o listă de factori de producție și surse destinate a fi utilizate pentru toți factorii de producție, cum ar fi materialele, energia și forța de muncă utilizate la fabricarea produsului care face obiectul reexaminării de către producătorii-exportatori. Comisia nu a primit observații referitoare la lista factorilor de producție.

| (67) | Având în vedere informațiile disponibile în dosar, pe baza cererii de reexaminare și a informațiilor ulterioare prezentate de solicitant, au fost identificați următorii factori de producție și, după caz, codurile SA corespunzătoare:

  Tabelul 1


  Factori de producție și surse de informații









  Factor de producție | Codurile SA | Valoare
  (RMB) | Unitate |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Materii prime | | | |
| Țagle – semifabricate din fier sau din oțeluri nealiate | 7207 11
  7207 20 | 3,23
  3,23 | kg |
| Forța de muncă | | | |
| Salariile forței de muncă în sectorul de producție | [N/A] | 23,684 | Ore |
| Energie | | | |
| Energie electrică | [N/A] | 0,441-0,492 (54) | kWh |
| Gaze naturale | [N/A] | 0,733–0,819 (55) | m3 |
| Apă | [N/A] | 4,84 | m3 |
| Subprodus/deșeuri | | | |
| Deșeuri și resturi | 7204 10
  7204 41
  7204 29
  7204 49 | 2,39
  2,39
  2,82
  1,96 | kg |

(67)

Având în vedere informațiile disponibile în dosar, pe baza cererii de reexaminare și a informațiilor ulterioare prezentate de solicitant, au fost identificați următorii factori de producție și, după caz, codurile SA corespunzătoare:

Tabelul 1

Tabelul 1

Factori de producție și surse de informații

Factori de producție și surse de informații

Factor de producție

Codurile SA

Valoare

(RMB)

Unitate

Materii prime

Materii prime

Țagle – semifabricate din fier sau din oțeluri nealiate

7207 11

7207 20

3,23

3,23

kg

Forța de muncă

Forța de muncă

Salariile forței de muncă în sectorul de producție

[N/A]

23,684

Ore

Energie

Energie

Energie electrică

[N/A]

0,441-0,492 (54)

54

kWh

Gaze naturale

[N/A]

0,733–0,819 (55)

55

m3

3

Apă

[N/A]

4,84

m3

3

Subprodus/deșeuri

Subprodus/deșeuri

Deșeuri și resturi

7204 10

7204 41

7204 29

7204 49

2,39

2,39

2,82

1,96

kg

3.3.2.2.   Materii prime și resturi

| (68) | Astfel cum s-a explicat în prima notă la dosar, informațiile de care dispune Comisia în cererea de reexaminare și în anchetele anterioare efectuate în perspectiva expirării măsurilor și în anchetele inițiale indică faptul că producătorii chinezi de sârmă laminată au, în general, două procese distincte pentru a produce sârmă laminată. Primul este procesul integrat de furnal, prin care o întreprindere produce țagle din materii prime, care sunt ulterior reprelucrate în sârmă laminată. Al doilea este procesul pentru cuptor cu arc electric care nu începe cu materiile prime, ci cu țaglele, care sunt reprelucrate în sârmă laminată. În lipsa cooperării din partea oricărui producător chinez de sârmă laminată și având în vedere disponibilitatea informațiilor și a datelor, Comisia și-a bazat analiza factorilor de producție numai pe procesul de producție neintegrat, începând cu țaglele. |
| --- | --- |

(68)

Astfel cum s-a explicat în prima notă la dosar, informațiile de care dispune Comisia în cererea de reexaminare și în anchetele anterioare efectuate în perspectiva expirării măsurilor și în anchetele inițiale indică faptul că producătorii chinezi de sârmă laminată au, în general, două procese distincte pentru a produce sârmă laminată. Primul este procesul integrat de furnal, prin care o întreprindere produce țagle din materii prime, care sunt ulterior reprelucrate în sârmă laminată. Al doilea este procesul pentru cuptor cu arc electric care nu începe cu materiile prime, ci cu țaglele, care sunt reprelucrate în sârmă laminată. În lipsa cooperării din partea oricărui producător chinez de sârmă laminată și având în vedere disponibilitatea informațiilor și a datelor, Comisia și-a bazat analiza factorilor de producție numai pe procesul de producție neintegrat, începând cu țaglele.

| (69) | Pentru materiile prime și resturi, Comisia s-a bazat pe prețurile de import în Peru. Prețul de import în țara reprezentativă a fost stabilit ca media ponderată a prețurilor unitare ale importurilor din toate țările terțe, cu excepția RPC (56). Comisia a decis să excludă importurile din China în Peru din cauza existenței unor distorsiuni semnificative în conformitate cu articolul 2 alineatul (6a) litera (b) din regulamentul de bază. Având în vedere că nu există nicio dovadă care să arate că aceleași distorsiuni nu afectează și produsele destinate exportului, Comisia a considerat că aceleași distorsiuni au afectat prețurile de export. |
| --- | --- |

(69)

Pentru materiile prime și resturi, Comisia s-a bazat pe prețurile de import în Peru. Prețul de import în țara reprezentativă a fost stabilit ca media ponderată a prețurilor unitare ale importurilor din toate țările terțe, cu excepția RPC (56). Comisia a decis să excludă importurile din China în Peru din cauza existenței unor distorsiuni semnificative în conformitate cu articolul 2 alineatul (6a) litera (b) din regulamentul de bază. Având în vedere că nu există nicio dovadă care să arate că aceleași distorsiuni nu afectează și produsele destinate exportului, Comisia a considerat că aceleași distorsiuni au afectat prețurile de export.

56

| (70) | Pentru un tip de țagle (cod SA 7207 11) și două tipuri de resturi (codurile SA 7204 10 și 7204 41), în perioada anchetei de reexaminare, în Peru nu au existat importuri sau au fost importate cantități nesemnificative. Aceasta înseamnă fie că nu a existat niciun preț de import, fie că prețul de import a fost nereprezentativ din cauza cantităților mici importate. Pentru a stabili un preț nedistorsionat pentru acești factori de producție, Comisia a examinat în ce măsură nivelurile prețurilor diferă între cele două tipuri de țagle și, respectiv, între cele patru tipuri de resturi. În acest sens, Comisia a analizat prețurile de import ale acestor materii prime în mai multe alte țări, cum ar fi Brazilia, Rusia, Canada și Ucraina, precum și datele utilizate de solicitant în cererea sa de reexaminare. |
| --- | --- |

(70)

Pentru un tip de țagle (cod SA 7207 11) și două tipuri de resturi (codurile SA 7204 10 și 7204 41), în perioada anchetei de reexaminare, în Peru nu au existat importuri sau au fost importate cantități nesemnificative. Aceasta înseamnă fie că nu a existat niciun preț de import, fie că prețul de import a fost nereprezentativ din cauza cantităților mici importate. Pentru a stabili un preț nedistorsionat pentru acești factori de producție, Comisia a examinat în ce măsură nivelurile prețurilor diferă între cele două tipuri de țagle și, respectiv, între cele patru tipuri de resturi. În acest sens, Comisia a analizat prețurile de import ale acestor materii prime în mai multe alte țări, cum ar fi Brazilia, Rusia, Canada și Ucraina, precum și datele utilizate de solicitant în cererea sa de reexaminare.

| (71) | În medie, nu a existat nicio diferență semnificativă nici între prețurile celor două tipuri de țagle, nici între prețurile celor patru tipuri de resturi. În plus, în timp ce prețul de import al țaglelor clasificate la codul SA 7207 11 era mai ridicat decât cel al țaglelor clasificate la codul SA 7207 20 în unele țări, el a fost mai mic în altele. Aceleași diferențe de preț au fost observate pentru cele patru tipuri de resturi. În plus, informațiile de care dispune Comisia cu privire la cantitățile utilizate pentru diferitele tipuri de țagle sau resturi de către producătorii-exportatori ai produsului care face obiectul reexaminării nu au permis diferențierea între subtipuri. Informațiile furnizate de solicitant în cererea sa de reexaminare și în observațiile ulterioare arată cantitățile totale utilizate pentru ambele tipuri de țagle luate împreună și pentru diferitele tipuri de resturi luate împreună. |
| --- | --- |

(71)

În medie, nu a existat nicio diferență semnificativă nici între prețurile celor două tipuri de țagle, nici între prețurile celor patru tipuri de resturi. În plus, în timp ce prețul de import al țaglelor clasificate la codul SA 7207 11 era mai ridicat decât cel al țaglelor clasificate la codul SA 7207 20 în unele țări, el a fost mai mic în altele. Aceleași diferențe de preț au fost observate pentru cele patru tipuri de resturi. În plus, informațiile de care dispune Comisia cu privire la cantitățile utilizate pentru diferitele tipuri de țagle sau resturi de către producătorii-exportatori ai produsului care face obiectul reexaminării nu au permis diferențierea între subtipuri. Informațiile furnizate de solicitant în cererea sa de reexaminare și în observațiile ulterioare arată cantitățile totale utilizate pentru ambele tipuri de țagle luate împreună și pentru diferitele tipuri de resturi luate împreună.

| (72) | Având în vedere fluctuațiile de preț și faptul că, în medie, prețurile de import au fost similare pentru cele două tipuri de țagle și pentru cele patru tipuri de resturi, Comisia a decis să utilizeze numai prețurile țaglelor și resturilor care au fost importate în cantități semnificative în Peru în cursul perioadei anchetei de reexaminare. Aceasta înseamnă că prețul pentru țagle a fost stabilit pe baza prețului pentru țaglele clasificate la codul SA 7207 20, iar prețul pentru resturi a reprezentat o medie a prețului pentru deșeurile clasificate la codurile SA 7204 29 și 7204 49. |
| --- | --- |

(72)

Având în vedere fluctuațiile de preț și faptul că, în medie, prețurile de import au fost similare pentru cele două tipuri de țagle și pentru cele patru tipuri de resturi, Comisia a decis să utilizeze numai prețurile țaglelor și resturilor care au fost importate în cantități semnificative în Peru în cursul perioadei anchetei de reexaminare. Aceasta înseamnă că prețul pentru țagle a fost stabilit pe baza prețului pentru țaglele clasificate la codul SA 7207 20, iar prețul pentru resturi a reprezentat o medie a prețului pentru deșeurile clasificate la codurile SA 7204 29 și 7204 49.

| (73) | Comisia a încercat să stabilească prețul nedistorsionat al materiilor prime utilizate în producția de sârmă laminată, astfel cum au fost livrate la poarta fabricii producătorului-exportator. Prin urmare, ea a aplicat taxa la import din țara reprezentativă fiecărei țări de origine. În mod normal, prețurile de transport intern ar trebui, de asemenea, să fie adăugate la aceste prețuri de import. Cu toate acestea, având în vedere constatarea din secțiunea 3.5, precum și natura prezentei anchete de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor, care se concentrează asupra determinării continuării dumpingului în perioada anchetei de reexaminare sau a posibilității de reapariție a acestuia, și nu asupra amplorii exacte a acestuia, Comisia a decis că ajustările pentru transportul intern erau inutile. Astfel de ajustări ar conduce doar la creșterea valorii normale și, prin urmare, a marjei de dumping. |
| --- | --- |

(73)

Comisia a încercat să stabilească prețul nedistorsionat al materiilor prime utilizate în producția de sârmă laminată, astfel cum au fost livrate la poarta fabricii producătorului-exportator. Prin urmare, ea a aplicat taxa la import din țara reprezentativă fiecărei țări de origine. În mod normal, prețurile de transport intern ar trebui, de asemenea, să fie adăugate la aceste prețuri de import. Cu toate acestea, având în vedere constatarea din secțiunea 3.5, precum și natura prezentei anchete de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor, care se concentrează asupra determinării continuării dumpingului în perioada anchetei de reexaminare sau a posibilității de reapariție a acestuia, și nu asupra amplorii exacte a acestuia, Comisia a decis că ajustările pentru transportul intern erau inutile. Astfel de ajustări ar conduce doar la creșterea valorii normale și, prin urmare, a marjei de dumping.

| (74) | Costurile materiilor prime (de exemplu, alte subproduse decât resturile) cu un impact neglijabil în ceea ce privește costurile au fost incluse în costurile materiilor prime, ca procent din deșeuri și resturi. Conform informațiilor din cererea de reexaminare, costurile reale ale acestor alte materii prime au reprezentat o parte neglijabilă din totalul costurilor reale de fabricație. În plus, consumabilele au fost exprimate ca procent din costurile materiilor prime totale și au fost aplicate costurilor nedistorsionate ale materiilor prime totale. |
| --- | --- |

(74)

Costurile materiilor prime (de exemplu, alte subproduse decât resturile) cu un impact neglijabil în ceea ce privește costurile au fost incluse în costurile materiilor prime, ca procent din deșeuri și resturi. Conform informațiilor din cererea de reexaminare, costurile reale ale acestor alte materii prime au reprezentat o parte neglijabilă din totalul costurilor reale de fabricație. În plus, consumabilele au fost exprimate ca procent din costurile materiilor prime totale și au fost aplicate costurilor nedistorsionate ale materiilor prime totale.

3.3.2.3.   Forța de muncă

| (75) | Pentru a stabili valoarea de referință pentru costurile forței de muncă, Comisia a utilizat statisticile OIM care au furnizat date privind numărul mediu săptămânal de ore lucrate efectiv per angajat și câștigurile salariale lunare ale angajaților din industria prelucrătoare în cursul perioadei anchetei de reexaminare (57). Folosind aceste date, Comisia a calculat un salariu orar în producție, la care s-au adăugat costuri suplimentare legate de forța de muncă (contribuții la sistemul de asigurări sociale și de șomaj plătite de angajator) (58). |
| --- | --- |

(75)

Pentru a stabili valoarea de referință pentru costurile forței de muncă, Comisia a utilizat statisticile OIM care au furnizat date privind numărul mediu săptămânal de ore lucrate efectiv per angajat și câștigurile salariale lunare ale angajaților din industria prelucrătoare în cursul perioadei anchetei de reexaminare (57). Folosind aceste date, Comisia a calculat un salariu orar în producție, la care s-au adăugat costuri suplimentare legate de forța de muncă (contribuții la sistemul de asigurări sociale și de șomaj plătite de angajator) (58).

57

58

3.3.2.4.   Energie

| (76) | Pentru a stabili valoarea de referință pentru costurile gazelor și energiei electrice, Comisia a utilizat prețurile de referință stabilite de Osinergmin. |
| --- | --- |

(76)

Pentru a stabili valoarea de referință pentru costurile gazelor și energiei electrice, Comisia a utilizat prețurile de referință stabilite de Osinergmin.

| (77) | Prețurile de referință pentru gazele naturale sunt stabilite de Osinergmin lunar și sunt ușor accesibile pe site-ul său internet (59). |
| --- | --- |

(77)

Prețurile de referință pentru gazele naturale sunt stabilite de Osinergmin lunar și sunt ușor accesibile pe site-ul său internet (59).

59

| (78) | Prețurile de referință pentru energia electrică depind de zona în care este furnizată energia electrică. Conform raportului său anual, producția societății Aceros Arequipa este concentrată la uzina societății din Pisco (Ica). Prețurile maxime ale energiei electrice percepute de către întreprinderea de energie electrică din Pisco sunt, de asemenea, stabilite de Osinergmin și sunt ușor accesibile. Informațiile au fost suficient de detaliate pentru a permite identificarea prețului energiei electrice și a prețului pentru utilizarea sistemului de distribuție plătite lunar de utilizatorii industriali (60). |
| --- | --- |

(78)

Prețurile de referință pentru energia electrică depind de zona în care este furnizată energia electrică. Conform raportului său anual, producția societății Aceros Arequipa este concentrată la uzina societății din Pisco (Ica). Prețurile maxime ale energiei electrice percepute de către întreprinderea de energie electrică din Pisco sunt, de asemenea, stabilite de Osinergmin și sunt ușor accesibile. Informațiile au fost suficient de detaliate pentru a permite identificarea prețului energiei electrice și a prețului pentru utilizarea sistemului de distribuție plătite lunar de utilizatorii industriali (60).

60

| (79) | Prețul apei pentru utilizatorii industriali, practicat de societatea locală din Pisco (Emapisco), se bazează pe prețurile de referință stabilite de Sunass în raportul său pentru perioada 2018-2023, disponibil online (61). |
| --- | --- |

(79)

Prețul apei pentru utilizatorii industriali, practicat de societatea locală din Pisco (Emapisco), se bazează pe prețurile de referință stabilite de Sunass în raportul său pentru perioada 2018-2023, disponibil online (61).

61

3.3.2.5.   Cheltuielile indirecte de producție, costurile VAG, profiturile și deprecierea

| (80) | Pentru a stabili o valoare nedistorsionată a cheltuielilor indirecte de producție și având în vedere absența cooperării din partea producătorilor-exportatori chinezi, Comisia a utilizat datele disponibile în conformitate cu articolul 18 din regulamentul de bază. Prin urmare, pe baza datelor producătorilor din Uniune furnizate de solicitant, Comisia a stabilit raportul dintre cheltuielile generale de producție și costurile directe de producție. Acest procent a fost aplicat ulterior la valoarea nedistorsionată a costului direct de fabricație pentru a obține valoarea nedistorsionată a cheltuielilor indirecte de producție. |
| --- | --- |

(80)

Pentru a stabili o valoare nedistorsionată a cheltuielilor indirecte de producție și având în vedere absența cooperării din partea producătorilor-exportatori chinezi, Comisia a utilizat datele disponibile în conformitate cu articolul 18 din regulamentul de bază. Prin urmare, pe baza datelor producătorilor din Uniune furnizate de solicitant, Comisia a stabilit raportul dintre cheltuielile generale de producție și costurile directe de producție. Acest procent a fost aplicat ulterior la valoarea nedistorsionată a costului direct de fabricație pentru a obține valoarea nedistorsionată a cheltuielilor indirecte de producție.

| (81) | Pentru a stabili o sumă nedistorsionată și rezonabilă pentru costurile VAG și profit, Comisia s-a bazat pe datele financiare pentru 2019 referitoare la Aceros Arequipa, astfel cum au fost raportate în conturile auditate ale societății (62). |
| --- | --- |

(81)

Pentru a stabili o sumă nedistorsionată și rezonabilă pentru costurile VAG și profit, Comisia s-a bazat pe datele financiare pentru 2019 referitoare la Aceros Arequipa, astfel cum au fost raportate în conturile auditate ale societății (62).

62

3.3.2.6.   Calcularea valorii normale

| (82) | Pe baza celor de mai sus, Comisia a construit valoarea normală la nivelul franco fabrică în conformitate cu articolul 2 alineatul (6a) litera (a) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(82)

Pe baza celor de mai sus, Comisia a construit valoarea normală la nivelul franco fabrică în conformitate cu articolul 2 alineatul (6a) litera (a) din regulamentul de bază.

| (83) | În primul rând, Comisia a stabilit costurile de producție nedistorsionate. În lipsa cooperării din partea producătorilor-exportatori, Comisia a utilizat informațiile furnizate de solicitant în cererea de reexaminare și referitoare la utilizarea fiecărui factor de producție (materiale, energie electrică și forță de muncă) la fabricarea de sârmă laminată. Comisia a înmulțit factorii legați de utilizare cu costurile nedistorsionate unitare observate în țara reprezentativă Peru. |
| --- | --- |

(83)

În primul rând, Comisia a stabilit costurile de producție nedistorsionate. În lipsa cooperării din partea producătorilor-exportatori, Comisia a utilizat informațiile furnizate de solicitant în cererea de reexaminare și referitoare la utilizarea fiecărui factor de producție (materiale, energie electrică și forță de muncă) la fabricarea de sârmă laminată. Comisia a înmulțit factorii legați de utilizare cu costurile nedistorsionate unitare observate în țara reprezentativă Peru.

| (84) | Odată ce a fost stabilit costul de producție nedistorsionat, Comisia a adăugat cheltuielile generale de producție, costurile VAG și profitul, astfel cum se menționează în secțiunea 3.3.2.5. Cheltuielile generale de producție au fost stabilite pe baza datelor furnizate de solicitant. Costurile VAG și profitul au fost determinate pe baza situațiilor financiare ale Aceros Arequipa. Comisia a adăugat următoarele elemente la costurile nedistorsionate de producție:






  — | cheltuielile generale de producție, care au reprezentat în total 12-18 % din costurile directe de producție (63), |
| --- | --- | --- |

(84)

Odată ce a fost stabilit costul de producție nedistorsionat, Comisia a adăugat cheltuielile generale de producție, costurile VAG și profitul, astfel cum se menționează în secțiunea 3.3.2.5. Cheltuielile generale de producție au fost stabilite pe baza datelor furnizate de solicitant. Costurile VAG și profitul au fost determinate pe baza situațiilor financiare ale Aceros Arequipa. Comisia a adăugat următoarele elemente la costurile nedistorsionate de producție:

—

cheltuielile generale de producție, care au reprezentat în total 12-18 % din costurile directe de producție (63),

63

| — | costurile VAG și alte costuri, care au reprezentat 11,03 % din costul vânzărilor pentru Aceros Arequipa și |
| --- | --- |

—

costurile VAG și alte costuri, care au reprezentat 11,03 % din costul vânzărilor pentru Aceros Arequipa și

| — | profiturile, care s-au ridicat la 11,14 % din CMV, astfel cum au fost obținute de Aceros Arequipa, au fost aplicate costurilor totale nedistorsionate de producție. |
| --- | --- |

—

profiturile, care s-au ridicat la 11,14 % din CMV, astfel cum au fost obținute de Aceros Arequipa, au fost aplicate costurilor totale nedistorsionate de producție.

| (85) | Pe această bază, Comisia a construit valoarea normală la nivel franco fabrică, în conformitate cu articolul 2 alineatul (6a) litera (a) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(85)

Pe această bază, Comisia a construit valoarea normală la nivel franco fabrică, în conformitate cu articolul 2 alineatul (6a) litera (a) din regulamentul de bază.

3.3.3.   Continuarea dumpingului

Continuarea dumpingului

| (86) | În absența cooperării din partea producătorilor-exportatori chinezi, determinarea prețului de export s-a bazat pe datele disponibile, în conformitate cu articolul 18 din regulamentul de bază. Comisia a încercat să utilizeze informațiile statistice disponibile furnizate de Eurostat pentru a determina prețurile de export. |
| --- | --- |

(86)

În absența cooperării din partea producătorilor-exportatori chinezi, determinarea prețului de export s-a bazat pe datele disponibile, în conformitate cu articolul 18 din regulamentul de bază. Comisia a încercat să utilizeze informațiile statistice disponibile furnizate de Eurostat pentru a determina prețurile de export.

| (87) | Cu toate acestea, conform Eurostat, doar 75 de tone de sârmă laminată au fost importate din RPC în cursul perioadei anchetei de reexaminare, ceea ce reprezintă mai puțin de 1 % din totalul importurilor. Această cantitate este neglijabilă având în vedere consumul total al Uniunii (18 826 155 de tone). Din acest motiv, Comisia a concluzionat că aceste volume mici nu oferă o bază suficientă pentru continuarea unei analize a dumpingului. Prin urmare, Comisia și-a concentrat ancheta asupra probabilității reapariției dumpingului în cazul în care s-ar permite expirarea măsurilor. |
| --- | --- |

(87)

Cu toate acestea, conform Eurostat, doar 75 de tone de sârmă laminată au fost importate din RPC în cursul perioadei anchetei de reexaminare, ceea ce reprezintă mai puțin de 1 % din totalul importurilor. Această cantitate este neglijabilă având în vedere consumul total al Uniunii (18 826 155 de tone). Din acest motiv, Comisia a concluzionat că aceste volume mici nu oferă o bază suficientă pentru continuarea unei analize a dumpingului. Prin urmare, Comisia și-a concentrat ancheta asupra probabilității reapariției dumpingului în cazul în care s-ar permite expirarea măsurilor.

3.4.   Probabilitatea de reapariție a dumpingului

Probabilitatea de reapariție a dumpingului

| (88) | Având în vedere cele menționate în considerentele 86 și 87 de mai sus, Comisia a analizat în continuare dacă există elemente de probă privind probabilitatea reapariției dumpingului în cazul expirării măsurilor. În acest sens, au fost analizate următoarele elemente: prețul de export al sârmei laminate din RPC către restul lumii, capacitatea de producție din RPC și capacitatea neutilizată, comportamentul exportatorilor chinezi pe alte piețe și atractivitatea pieței Uniunii. |
| --- | --- |

(88)

Având în vedere cele menționate în considerentele 86 și 87 de mai sus, Comisia a analizat în continuare dacă există elemente de probă privind probabilitatea reapariției dumpingului în cazul expirării măsurilor. În acest sens, au fost analizate următoarele elemente: prețul de export al sârmei laminate din RPC către restul lumii, capacitatea de producție din RPC și capacitatea neutilizată, comportamentul exportatorilor chinezi pe alte piețe și atractivitatea pieței Uniunii.

3.5.   Comparație între valoarea normală și prețul de export practicat față de restul lumii

Comparație între valoarea normală și prețul de export practicat față de restul lumii

| (89) | Întrucât producătorii-exportatori chinezi nu au cooperat, Comisia a trebuit să se bazeze pe datele disponibile, în conformitate cu articolul 18 din regulamentul de bază, pentru a stabili prețurile de export din RPC către piețele altor țări terțe. În lipsa oricăror altor informații fiabile, Comisia a utilizat datele privind exporturile din GTA. |
| --- | --- |

(89)

Întrucât producătorii-exportatori chinezi nu au cooperat, Comisia a trebuit să se bazeze pe datele disponibile, în conformitate cu articolul 18 din regulamentul de bază, pentru a stabili prețurile de export din RPC către piețele altor țări terțe. În lipsa oricăror altor informații fiabile, Comisia a utilizat datele privind exporturile din GTA.

| (90) | Potrivit GTA, peste 3 699 934 de tone de sârmă laminată au fost exportate la nivel mondial de către RPC în cursul perioadei anchetei de reexaminare. Aceasta reprezintă aproape 20 % din consumul total al Uniunii în aceeași perioadă. Tabelul 2 de mai jos sintetizează cifrele pentru cele mai mari cinci țări în ceea ce privește volumul exporturilor din China, reprezentând aproape 65 % din totalul exporturilor chineze efectuate în cursul perioadei anchetei de reexaminare.

  Tabelul 2


  Exporturile de sârmă laminată din RPC către restul lumii (volum în tone și prețuri, EUR/tonă)












  Țara | Volumul în 2018 | Prețul mediu în 2018 | Volumul în 2019 | Prețul mediu în 2019 | Volumul în PAR | Prețul mediu în PAR |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Coreea de Sud | 816 301 | 498 | 902 953 | 461 | 849 193 | 446 |
| Thailanda | 724 536 | 496 | 643 022 | 466 | 633 517 | 455 |
| Indonezia | 470 161 | 523 | 407 158 | 498 | 411 668 | 470 |
| Vietnam | 472 460 | 500 | 393 555 | 482 | 301 005 | 471 |
| Filipine | 714 053 | 471 | 373 321 | 447 | 187 523 | 449 |
| Sursă: GTA |

(90)

Potrivit GTA, peste 3 699 934 de tone de sârmă laminată au fost exportate la nivel mondial de către RPC în cursul perioadei anchetei de reexaminare. Aceasta reprezintă aproape 20 % din consumul total al Uniunii în aceeași perioadă. Tabelul 2 de mai jos sintetizează cifrele pentru cele mai mari cinci țări în ceea ce privește volumul exporturilor din China, reprezentând aproape 65 % din totalul exporturilor chineze efectuate în cursul perioadei anchetei de reexaminare.

Tabelul 2

Tabelul 2

Exporturile de sârmă laminată din RPC către restul lumii (volum în tone și prețuri, EUR/tonă)

Exporturile de sârmă laminată din RPC către restul lumii (volum în tone și prețuri, EUR/tonă)

Țara

Volumul în 2018

Prețul mediu în 2018

Volumul în 2019

Prețul mediu în 2019

Volumul în PAR

Prețul mediu în PAR

Coreea de Sud

816 301

498

902 953

461

849 193

446

Thailanda

724 536

496

643 022

466

633 517

455

Indonezia

470 161

523

407 158

498

411 668

470

Vietnam

472 460

500

393 555

482

301 005

471

Filipine

714 053

471

373 321

447

187 523

449

Sursă: GTA

Sursă:

| (91) | Prețul mediu de export constatat în cursul perioadei anchetei de reexaminare pentru fiecare dintre țările menționate anterior a fost cu peste 40 % mai mic decât valoarea normală stabilită în considerentul 85. Aceasta a indicat că, în cazul în care importurile din RPC ar ajunge în Uniune la acest nivel, vânzările respective s-ar efectua la prețuri care fac obiectul unui dumping semnificativ. |
| --- | --- |

(91)

Prețul mediu de export constatat în cursul perioadei anchetei de reexaminare pentru fiecare dintre țările menționate anterior a fost cu peste 40 % mai mic decât valoarea normală stabilită în considerentul 85. Aceasta a indicat că, în cazul în care importurile din RPC ar ajunge în Uniune la acest nivel, vânzările respective s-ar efectua la prețuri care fac obiectul unui dumping semnificativ.

| (92) | Cifrele arată, de asemenea, că volumele exporturilor chineze au scăzut în ultimii ani, în concordanță cu volumul exporturilor și cererea de la nivel mondial. Cu toate acestea, astfel cum se explică în secțiunea 3.5.1 de mai jos, capacitatea neutilizată depășește cu mult cererea locală din RPC, în timp ce comunicate de presă recente indică faptul că cererea globală pentru produsul care face obiectul reexaminării este în creștere și va crește în continuare în anul următor (64). În plus, RPC rămâne printre primele zece țări cu cele mai scăzute prețuri de export pentru sârma laminată. |
| --- | --- |

(92)

Cifrele arată, de asemenea, că volumele exporturilor chineze au scăzut în ultimii ani, în concordanță cu volumul exporturilor și cererea de la nivel mondial. Cu toate acestea, astfel cum se explică în secțiunea 3.5.1 de mai jos, capacitatea neutilizată depășește cu mult cererea locală din RPC, în timp ce comunicate de presă recente indică faptul că cererea globală pentru produsul care face obiectul reexaminării este în creștere și va crește în continuare în anul următor (64). În plus, RPC rămâne printre primele zece țări cu cele mai scăzute prețuri de export pentru sârma laminată.

64

| (93) | În cele din urmă, articolele de presă din 2021 sugerează că există o divergență tot mai mare între piața internă chineză și piața de export. În timp ce cererea locală încetinește, scăzând prețurile locale, piața de export devine din ce în ce mai atractivă pentru producătorii chinezi (65). |
| --- | --- |

(93)

În cele din urmă, articolele de presă din 2021 sugerează că există o divergență tot mai mare între piața internă chineză și piața de export. În timp ce cererea locală încetinește, scăzând prețurile locale, piața de export devine din ce în ce mai atractivă pentru producătorii chinezi (65).

65

3.5.1.   Capacitatea de producție și capacitatea neutilizată din RPC

Capacitatea de producție și capacitatea neutilizată din RPC

| (94) | Pe baza informațiilor furnizate de solicitant, printre care datele furnizate de Mysteel (66), producția chineză de sârmă laminată se situează, în prezent, la un nivel mai ridicat decât la momentul ultimei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor. Producția a crescut din 2016 până la un nivel de producție cuprins între 155 și 165 de milioane de tone în 2019, ceea ce reprezintă de peste opt ori mai mult decât producția totală a Uniunii. |
| --- | --- |

(94)

Pe baza informațiilor furnizate de solicitant, printre care datele furnizate de Mysteel (66), producția chineză de sârmă laminată se situează, în prezent, la un nivel mai ridicat decât la momentul ultimei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor. Producția a crescut din 2016 până la un nivel de producție cuprins între 155 și 165 de milioane de tone în 2019, ceea ce reprezintă de peste opt ori mai mult decât producția totală a Uniunii.

66

| (95) | Producătorii chinezi au o capacitate neutilizată estimată de aproximativ 90 de milioane de tone, conform cererii de reexaminare. Solicitantul subliniază că o mare parte din capacitate provine de la întreprinderile nou intrate pe piața sârmei laminate din RPC. Având în vedere supracapacitatea mare, aceste întreprinderi nou-venite se vor îndrepta din ce în ce mai mult spre piața de export, în special având în vedere scăderea cererii locale, astfel cum se menționează în considerentul 93 de mai sus. Din cauza lipsei de cooperare a Chinei, a fost dificil să se obțină informații suplimentare cu privire la acest aspect. Cu toate acestea, având în vedere nivelurile ridicate de producție menționate în considerentul anterior în comparație cu cifrele de la nivel european și mondial, RPC ar putea influența cu ușurință piețele internaționale, chiar și fără a-și folosi capacitatea neutilizată. |
| --- | --- |

(95)

Producătorii chinezi au o capacitate neutilizată estimată de aproximativ 90 de milioane de tone, conform cererii de reexaminare. Solicitantul subliniază că o mare parte din capacitate provine de la întreprinderile nou intrate pe piața sârmei laminate din RPC. Având în vedere supracapacitatea mare, aceste întreprinderi nou-venite se vor îndrepta din ce în ce mai mult spre piața de export, în special având în vedere scăderea cererii locale, astfel cum se menționează în considerentul 93 de mai sus. Din cauza lipsei de cooperare a Chinei, a fost dificil să se obțină informații suplimentare cu privire la acest aspect. Cu toate acestea, având în vedere nivelurile ridicate de producție menționate în considerentul anterior în comparație cu cifrele de la nivel european și mondial, RPC ar putea influența cu ușurință piețele internaționale, chiar și fără a-și folosi capacitatea neutilizată.

3.5.2.   Atractivitatea pieței Uniunii

Atractivitatea pieței Uniunii

| (96) | Având în vedere nivelul ridicat al prețurilor de pe piața Uniunii comparativ cu prețurile de vânzare ale Chinei observate în alte țări terțe, după cum se indică în tabelul 2, piața Uniunii este considerată atractivă pentru producătorii chinezi. Existența măsurilor de protecție pe multe piețe de export sporește și mai mult atractivitatea pieței Uniunii (67). Astfel, se poate preconiza în mod rezonabil că exporturile chineze vor reîncepe a fi efectuate, în volume considerabile, pe piața Uniunii în cazul în care s-ar permite expirarea măsurilor. În acest sens, ar trebui reamintit faptul că, înainte de instituirea măsurilor inițiale, în 2008, volumul vânzărilor chineze pe piața Uniunii s-a ridicat la 1,1 milioane de tone, în comparație cu volumul de 75 de tone din perioada anchetei de reexaminare. |
| --- | --- |

(96)

Având în vedere nivelul ridicat al prețurilor de pe piața Uniunii comparativ cu prețurile de vânzare ale Chinei observate în alte țări terțe, după cum se indică în tabelul 2, piața Uniunii este considerată atractivă pentru producătorii chinezi. Existența măsurilor de protecție pe multe piețe de export sporește și mai mult atractivitatea pieței Uniunii (67). Astfel, se poate preconiza în mod rezonabil că exporturile chineze vor reîncepe a fi efectuate, în volume considerabile, pe piața Uniunii în cazul în care s-ar permite expirarea măsurilor. În acest sens, ar trebui reamintit faptul că, înainte de instituirea măsurilor inițiale, în 2008, volumul vânzărilor chineze pe piața Uniunii s-a ridicat la 1,1 milioane de tone, în comparație cu volumul de 75 de tone din perioada anchetei de reexaminare.

67

3.6.   Concluzie privind probabilitatea reapariției dumpingului

Concluzie privind probabilitatea reapariției dumpingului

| (97) | Având în vedere cele de mai sus, Comisia a concluzionat că este probabil ca dumpingul să reapară în cazul în care s-ar permite ca măsurile antidumping să expire. În special, nivelul valorii normale stabilite pentru RPC, nivelul prețurilor de export practicate de RPC pe piețele țărilor terțe, atractivitatea pieței Uniunii și disponibilitatea unei capacități de producție semnificative în RPC indică o probabilitate mare de reapariție a dumpingului în cazul expirării măsurilor actuale. |
| --- | --- |

(97)

Având în vedere cele de mai sus, Comisia a concluzionat că este probabil ca dumpingul să reapară în cazul în care s-ar permite ca măsurile antidumping să expire. În special, nivelul valorii normale stabilite pentru RPC, nivelul prețurilor de export practicate de RPC pe piețele țărilor terțe, atractivitatea pieței Uniunii și disponibilitatea unei capacități de producție semnificative în RPC indică o probabilitate mare de reapariție a dumpingului în cazul expirării măsurilor actuale.

4.   PREJUDICIU

PREJUDICIU

4.1.   Definirea industriei din Uniune și a producției din Uniune

Definirea industriei din Uniune și a producției din Uniune

| (98) | Produsul similar a fost fabricat de 62 de producători din Uniune în cursul perioadei examinate. Aceștia constituie „industria din Uniune” în sensul articolului 4 alineatul (1) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(98)

Produsul similar a fost fabricat de 62 de producători din Uniune în cursul perioadei examinate. Aceștia constituie „industria din Uniune” în sensul articolului 4 alineatul (1) din regulamentul de bază.

| (99) | Producția totală a Uniunii în perioada anchetei de reexaminare a fost stabilită la aproximativ 18,3 milioane de tone. Comisia a stabilit această cifră pe baza tuturor informațiilor disponibile cu privire la industria din Uniune, precum datele furnizate de către solicitant (68). Conform explicațiilor de la considerentul 11, patru producători din Uniune au fost selectați în eșantion, reprezentând aproape 25 % din producția totală a produsului similar în Uniune. |
| --- | --- |

(99)

Producția totală a Uniunii în perioada anchetei de reexaminare a fost stabilită la aproximativ 18,3 milioane de tone. Comisia a stabilit această cifră pe baza tuturor informațiilor disponibile cu privire la industria din Uniune, precum datele furnizate de către solicitant (68). Conform explicațiilor de la considerentul 11, patru producători din Uniune au fost selectați în eșantion, reprezentând aproape 25 % din producția totală a produsului similar în Uniune.

68

| (100) | Comisia a constatat că o parte a producției totale a producătorilor din Uniune a fost destinată pieței captive, astfel cum se arată în tabelul 3 de mai jos. Piața captivă a crescut în cursul perioadei examinate cu 5 puncte procentuale, ceea ce reprezintă 13,5 % din consumul Uniunii în perioada anchetei de reexaminare. Comisia a examinat anumiți indicatori economici referitori la industria din Uniune, doar pe baza datelor privind piața liberă. Acești indicatori sunt: volumul vânzărilor și prețurile de vânzare pe piața Uniunii; cota de piață; volumul și prețurile exporturilor și rentabilitatea. Pentru alți indicatori, cum ar fi producția, capacitatea, productivitatea, ocuparea forței de muncă și salariile, cifrele menționate mai jos se referă la întreaga activitate și, prin urmare, nu a fost justificată separarea cifrelor. |
| --- | --- |

(100)

Comisia a constatat că o parte a producției totale a producătorilor din Uniune a fost destinată pieței captive, astfel cum se arată în tabelul 3 de mai jos. Piața captivă a crescut în cursul perioadei examinate cu 5 puncte procentuale, ceea ce reprezintă 13,5 % din consumul Uniunii în perioada anchetei de reexaminare. Comisia a examinat anumiți indicatori economici referitori la industria din Uniune, doar pe baza datelor privind piața liberă. Acești indicatori sunt: volumul vânzărilor și prețurile de vânzare pe piața Uniunii; cota de piață; volumul și prețurile exporturilor și rentabilitatea. Pentru alți indicatori, cum ar fi producția, capacitatea, productivitatea, ocuparea forței de muncă și salariile, cifrele menționate mai jos se referă la întreaga activitate și, prin urmare, nu a fost justificată separarea cifrelor.

4.2.   Consumul din Uniune

Consumul din Uniune

| (101) | Comisia a stabilit consumul la nivelul Uniunii pe baza (a) datelor Eurofer privind vânzările în Uniune de produs similar ale industriei din Uniune, verificate încrucișat cu producătorii din Uniune incluși în eșantion; și (b) importurilor de produs care face obiectul reexaminării din toate țările terțe, astfel cum au fost raportate către Eurostat. |
| --- | --- |

(101)

Comisia a stabilit consumul la nivelul Uniunii pe baza (a) datelor Eurofer privind vânzările în Uniune de produs similar ale industriei din Uniune, verificate încrucișat cu producătorii din Uniune incluși în eșantion; și (b) importurilor de produs care face obiectul reexaminării din toate țările terțe, astfel cum au fost raportate către Eurostat.

| (102) | Consumul Uniunii a evoluat după cum urmează:

  Tabelul 3


  Consumul la nivelul Uniunii (tone)
   (69) | 2017 | 2018 | 2019 | PAR |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Consum total la nivelul Uniunii | 20 365 727 | 21 318 592 | 20 219 432 | 18 821 504 |
| Indice (2017 = 100) | 100 | 105 | 99 | 92 |
| Piața captivă | 2 426 375 | 2 724 231 | 2 535 896 | 2 545 577 |
| Indice (2017 = 100) | 100 | 112 | 105 | 105 |
| Piața liberă | 17 939 352 | 18 594 360 | 17 683 536 | 16 275 927 |
| Indice (2017 = 100) | 100 | 104 | 99 | 91 |
| Sursă: Eurofer și Eurostat |

(102)

Consumul Uniunii a evoluat după cum urmează:

Tabelul 3

Tabelul 3

Consumul la nivelul Uniunii (tone)
   (69)

Consumul la nivelul Uniunii (tone)

69

2017

2018

2019

PAR

Consum total la nivelul Uniunii

20 365 727

21 318 592

20 219 432

18 821 504

Indice (2017 = 100)

Indice

100

105

99

92

Piața captivă

2 426 375

2 724 231

2 535 896

2 545 577

Indice (2017 = 100)

Indice

100

112

105

105

Piața liberă

17 939 352

18 594 360

17 683 536

16 275 927

Indice (2017 = 100)

Indice

100

104

99

91

Sursă: Eurofer și Eurostat

Sursă

| (103) | În cursul perioadei examinate, consumul la nivelul Uniunii pe piața liberă a scăzut cu 9 %. O analiză detaliată arată că, în perioada 2017-2018, consumul de pe piața liberă din Uniune a crescut cu 4 %, de la aproximativ 17,9 la 18,6 milioane de tone, înainte de a scădea în 2019 cu 5 % și de a scădea și mai mult, în perioada anchetei de reexaminare, cu 8 puncte procentuale, ajungând la 16,3 milioane de tone. Consumul total al Uniunii a urmat o tendință similară, cu o creștere în 2018, urmată de o scădere în 2019, continuată în perioada anchetei de reexaminare ca urmare a pandemiei de COVID-19 care a cauzat o reducere a consumului total de sârmă laminată, în special în industria automobilelor și în industria construcțiilor. |
| --- | --- |

(103)

În cursul perioadei examinate, consumul la nivelul Uniunii pe piața liberă a scăzut cu 9 %. O analiză detaliată arată că, în perioada 2017-2018, consumul de pe piața liberă din Uniune a crescut cu 4 %, de la aproximativ 17,9 la 18,6 milioane de tone, înainte de a scădea în 2019 cu 5 % și de a scădea și mai mult, în perioada anchetei de reexaminare, cu 8 puncte procentuale, ajungând la 16,3 milioane de tone. Consumul total al Uniunii a urmat o tendință similară, cu o creștere în 2018, urmată de o scădere în 2019, continuată în perioada anchetei de reexaminare ca urmare a pandemiei de COVID-19 care a cauzat o reducere a consumului total de sârmă laminată, în special în industria automobilelor și în industria construcțiilor.

4.3.   Importurile provenite din țara în cauză

Importurile provenite din țara în cauză

4.3.1.   Volumul și cota de piață a importurilor din țara în cauză

Volumul și cota de piață a importurilor din țara în cauză

| (104) | Comisia a stabilit volumul importurilor pe baza datelor furnizate de Eurostat. Cota de piață a importurilor a fost stabilită pe baza consumului din Uniune, astfel cum a fost stabilit în considerentul 102. |
| --- | --- |

(104)

Comisia a stabilit volumul importurilor pe baza datelor furnizate de Eurostat. Cota de piață a importurilor a fost stabilită pe baza consumului din Uniune, astfel cum a fost stabilit în considerentul 102.

| (105) | Importurile din țara în cauză au evoluat după cum urmează:

  Tabelul 4


  Volumul importurilor (tone) și cota de piață
   (70) | 2017 | 2018 | 2019 | PAR |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Volumul importurilor originare din țara vizată (tone) | 556 | 44 | 47 | 75 |
| Indice (2017 = 100) | 100 | 8 | 8 | 14 |
| Cota de piață (%) | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 |
| Sursă: Eurostat |

(105)

Importurile din țara în cauză au evoluat după cum urmează:

Tabelul 4

Tabelul 4

Volumul importurilor (tone) și cota de piață
   (70)

Volumul importurilor (tone) și cota de piață

70

2017

2018

2019

PAR

Volumul importurilor originare din țara vizată (tone)

556

44

47

75

Indice (2017 = 100)

Indice

100

8

8

14

Cota de piață (%)

0,0

0,0

0,0

0,0

Sursă: Eurostat

Sursă

| (106) | Deși importurile din China reprezentau 5 % din piață și 1,1 milioane de tone în perioada anchetei inițiale, acestea, pe baza informațiilor de la Eurostat, au dispărut practic de pe piața Uniunii. Astfel, importurile din RPC au scăzut de la 556 la 75 de tone pe parcursul perioadei luate în considerare. |
| --- | --- |

(106)

Deși importurile din China reprezentau 5 % din piață și 1,1 milioane de tone în perioada anchetei inițiale, acestea, pe baza informațiilor de la Eurostat, au dispărut practic de pe piața Uniunii. Astfel, importurile din RPC au scăzut de la 556 la 75 de tone pe parcursul perioadei luate în considerare.

| (107) | Societatea cu un nivel al taxei de 7,9 % este afiliată grupului Arcelor Mittal și, potrivit reclamanților, nu mai produce cantități semnificative de sârmă laminată. Cu toate acestea, și ceilalți producători-exportatori chinezi au încetat să mai vândă în Uniune. Piața sârmei laminate pare să fie foarte sensibilă la preț, iar creșterea cu 24 % a prețului, cauzată de taxa antidumping în vigoare, a făcut ca exportatorii chinezi să își piardă interesul față de piața Uniunii. |
| --- | --- |

(107)

Societatea cu un nivel al taxei de 7,9 % este afiliată grupului Arcelor Mittal și, potrivit reclamanților, nu mai produce cantități semnificative de sârmă laminată. Cu toate acestea, și ceilalți producători-exportatori chinezi au încetat să mai vândă în Uniune. Piața sârmei laminate pare să fie foarte sensibilă la preț, iar creșterea cu 24 % a prețului, cauzată de taxa antidumping în vigoare, a făcut ca exportatorii chinezi să își piardă interesul față de piața Uniunii.

4.3.2.   Prețurile importurilor din țara în cauză și subcotarea prețurilor

Prețurile importurilor din țara în cauză și subcotarea prețurilor

| (108) | Având în vedere volumele foarte scăzute de importuri din RPC, prețurile acestor importuri nu au putut fi analizate în mod concludent. |
| --- | --- |

(108)

Având în vedere volumele foarte scăzute de importuri din RPC, prețurile acestor importuri nu au putut fi analizate în mod concludent.

| (109) | Având în vedere lipsa de cooperare din partea producătorilor-exportatori din RPC și cantitățile foarte mici importate în Uniune din RPC, nu au putut fi stabilite prețuri de import fiabile în cursul perioadei anchetei de reexaminare și, prin urmare, nu a fost posibil să se realizeze un calcul precis al nivelului subcotării prețurilor. În aceste circumstanțe, Comisia a stabilit subcotarea prețurilor pentru importurile din RPC în cursul perioadei anchetei de reexaminare comparând:






  1. | prețurile medii ponderate de vânzare percepute de producătorii din Uniune incluși în eșantion de la clienții neafiliați de pe piața Uniunii, ajustate la nivelul franco-fabrică și |
| --- | --- | --- |

(109)

Având în vedere lipsa de cooperare din partea producătorilor-exportatori din RPC și cantitățile foarte mici importate în Uniune din RPC, nu au putut fi stabilite prețuri de import fiabile în cursul perioadei anchetei de reexaminare și, prin urmare, nu a fost posibil să se realizeze un calcul precis al nivelului subcotării prețurilor. În aceste circumstanțe, Comisia a stabilit subcotarea prețurilor pentru importurile din RPC în cursul perioadei anchetei de reexaminare comparând:

1.

prețurile medii ponderate de vânzare percepute de producătorii din Uniune incluși în eșantion de la clienții neafiliați de pe piața Uniunii, ajustate la nivelul franco-fabrică și

| 2. | prețurile medii ponderate corespunzătoare ale produsului care face obiectul reexaminării fabricat în RPC și vândut în restul lumii, stabilite pe o bază CIF, cu ajustări corespunzătoare pentru costurile ulterioare importului. În lipsa altor informații, aceste costuri au fost estimate la 1 % din valoarea CIF (71). |
| --- | --- |

2.

prețurile medii ponderate corespunzătoare ale produsului care face obiectul reexaminării fabricat în RPC și vândut în restul lumii, stabilite pe o bază CIF, cu ajustări corespunzătoare pentru costurile ulterioare importului. În lipsa altor informații, aceste costuri au fost estimate la 1 % din valoarea CIF (71).

71

| (110) | Rezultatul comparației a fost exprimat ca procent din cifra de afaceri înregistrată de producătorii din cadrul Uniunii incluși în eșantion în perioada anchetei de reexaminare. Acest rezultat a indicat o marjă de subcotare medie ponderată pentru țara în cauză de 4,5 %. Prin urmare, este de așteptat un nivel de subcotare similar pe piața Uniunii, în cazul în care s-ar permite expirarea măsurilor. |
| --- | --- |

(110)

Rezultatul comparației a fost exprimat ca procent din cifra de afaceri înregistrată de producătorii din cadrul Uniunii incluși în eșantion în perioada anchetei de reexaminare. Acest rezultat a indicat o marjă de subcotare medie ponderată pentru țara în cauză de 4,5 %. Prin urmare, este de așteptat un nivel de subcotare similar pe piața Uniunii, în cazul în care s-ar permite expirarea măsurilor.

4.4.   Importurile din țările terțe, altele decât RPC

Importurile din țările terțe, altele decât RPC

| (111) | Importurile produsului care face obiectul reexaminării din alte țări terțe decât RPC au provenit în principal din Turcia, Rusia, Belarus și Elveția. |
| --- | --- |

(111)

Importurile produsului care face obiectul reexaminării din alte țări terțe decât RPC au provenit în principal din Turcia, Rusia, Belarus și Elveția.

| (112) | Volumul (agregat) al importurilor, precum și cota de piață și tendințele prețurilor pentru importurile produsului care face obiectul reexaminării din alte țări terțe au evoluat după cum urmează:

  Tabelul 5


  Importurile din țări terțe











  Țara | | 2017 | 2018 | 2019 | PAR |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Turcia | Volum (în tone) | 441 408 | 921 060 | 458 996 | 329 613 |
| Indice (2017 = 100) | 100 | 209 | 104 | 75 |
| Cota de piață pe piața liberă (%) | 2,5 | 5,0 | 2,6 | 2,0 |
| Indice (2017 = 100) | 100 | 201 | 105 | 82 |
| Preț mediu (EUR/tonă) | 468 | 513 | 475 | 473 |
| Indice (2017 = 100) | 100 | 110 | 101 | 101 |
| Rusia | Volum (în tone) | 349 011 | 368 158 | 249 488 | 331 194 |
| Indice (2017 = 100) | 100 | 105 | 71 | 95 |
| Cota de piață pe piața liberă (%) | 1,9 | 2,0 | 1,4 | 2,0 |
| Indice (2017 = 100) | 100 | 102 | 73 | 105 |
| Preț mediu (EUR/tonă) | 444 | 497 | 464 | 434 |
| Indice (2017 = 100) | 100 | 112 | 104 | 98 |
| Belarus | Volum (în tone) | 282 422 | 195 380 | 243 772 | 257 688 |
| Indice (2017 = 100) | 100 | 69 | 86 | 91 |
| Cota de piață pe piața liberă (%) | 1,6 | 1,1 | 1,4 | 1,6 |
| Indice (2017 = 100) | 100 | 67 | 88 | 101 |
| Preț mediu (EUR/tonă) | 425 | 519 | 478 | 459 |
| Indice (2017 = 100) | 100 | 122 | 112 | 108 |
| Alte țări terțe | Volum (în tone) | 1 142 592 | 1 192 067 | 1 024 468 | 1 111 213 |
| Indice (2017 = 100) | 100 | 104 | 90 | 97 |
| Cota de piață pe piața liberă (%) | 6,4 | 6,4 | 5,8 | 6,8 |
| Indice (2017 = 100) | 100 | 101 | 91 | 107 |
| Preț mediu (EUR/tonă) | 519 | 595 | 550 | 516 |
| Indice (2017 = 100) | 100 | 115 | 106 | 99 |
| Totalul tuturor țărilor terțe cu excepția RPC | Volum (în tone) | 2 215 433 | 2 676 664 | 1 976 724 | 2 029 708 |
| Indice (2017 = 100) | 100 | 121 | 89 | 92 |
| Cota de piață pe piața liberă (%) | 12,3 | 14,4 | 11,2 | 12,5 |
| Indice (2017 = 100) | 100 | 117 | 91 | 101 |
| Preț mediu (EUR/tonă) | 485 | 548 | 513 | 488 |
| Indice (2017 = 100) | 100 | 113 | 106 | 101 |
| Sursă: Eurostat |

(112)

Volumul (agregat) al importurilor, precum și cota de piață și tendințele prețurilor pentru importurile produsului care face obiectul reexaminării din alte țări terțe au evoluat după cum urmează:

Tabelul 5

Tabelul 5

Importurile din țări terțe

Importurile din țări terțe

Țara

2017

2018

2019

PAR

Turcia

Volum (în tone)

441 408

921 060

458 996

329 613

Indice (2017 = 100)

Indice

100

209

104

75

Cota de piață pe piața liberă (%)

2,5

5,0

2,6

2,0

Indice (2017 = 100)

Indice

100

201

105

82

Preț mediu (EUR/tonă)

468

513

475

473

Indice (2017 = 100)

Indice

100

110

101

101

Rusia

Volum (în tone)

349 011

368 158

249 488

331 194

Indice (2017 = 100)

Indice

100

105

71

95

Cota de piață pe piața liberă (%)

1,9

2,0

1,4

2,0

Indice (2017 = 100)

Indice

100

102

73

105

Preț mediu (EUR/tonă)

444

497

464

434

Indice (2017 = 100)

Indice

100

112

104

98

Belarus

Volum (în tone)

282 422

195 380

243 772

257 688

Indice (2017 = 100)

Indice

100

69

86

91

Cota de piață pe piața liberă (%)

1,6

1,1

1,4

1,6

Indice (2017 = 100)

Indice

100

67

88

101

Preț mediu (EUR/tonă)

425

519

478

459

Indice (2017 = 100)

Indice

100

122

112

108

Alte țări terțe

Volum (în tone)

1 142 592

1 192 067

1 024 468

1 111 213

Indice (2017 = 100)

Indice

100

104

90

97

Cota de piață pe piața liberă (%)

6,4

6,4

5,8

6,8

Indice (2017 = 100)

Indice

100

101

91

107

Preț mediu (EUR/tonă)

519

595

550

516

Indice (2017 = 100)

Indice

100

115

106

99

Totalul tuturor țărilor terțe cu excepția RPC

Volum (în tone)

2 215 433

2 676 664

1 976 724

2 029 708

Indice (2017 = 100)

Indice

100

121

89

92

Cota de piață pe piața liberă (%)

12,3

14,4

11,2

12,5

Indice (2017 = 100)

Indice

100

117

91

101

Preț mediu (EUR/tonă)

485

548

513

488

Indice (2017 = 100)

Indice

100

113

106

101

Sursă: Eurostat

Sursă:

| (113) | Importurile totale de produs care face obiectul reexaminării din alte țări terțe decât țara în cauză au scăzut cu 8 % (de la 2,21 la 2,03 milioane de tone) în cursul perioadei examinate, urmând aceeași tendință descendentă a consumului de pe piața liberă din Uniune ca cea menționată în tabelul 3. Cu toate acestea, țările terțe și-au menținut, în cursul perioadei examinate, cota de piață pe piața liberă în mare măsură din cauza prețurilor constant mai mici decât prețurile practicate de industria din Uniune, a cărei cotă de piață pe piața liberă a scăzut în aceeași perioadă, astfel cum se menționează în tabelul 7. |
| --- | --- |

(113)

Importurile totale de produs care face obiectul reexaminării din alte țări terțe decât țara în cauză au scăzut cu 8 % (de la 2,21 la 2,03 milioane de tone) în cursul perioadei examinate, urmând aceeași tendință descendentă a consumului de pe piața liberă din Uniune ca cea menționată în tabelul 3. Cu toate acestea, țările terțe și-au menținut, în cursul perioadei examinate, cota de piață pe piața liberă în mare măsură din cauza prețurilor constant mai mici decât prețurile practicate de industria din Uniune, a cărei cotă de piață pe piața liberă a scăzut în aceeași perioadă, astfel cum se menționează în tabelul 7.

4.5.   Situația economică a industriei Uniunii

Situația economică a industriei Uniunii

4.5.1.   Observații generale

Observații generale

| (114) | Evaluarea situației economice a industriei Uniunii a implicat o evaluare a tuturor indicatorilor economici care influențează situația industriei Uniunii în cursul perioadei examinate. |
| --- | --- |

(114)

Evaluarea situației economice a industriei Uniunii a implicat o evaluare a tuturor indicatorilor economici care influențează situația industriei Uniunii în cursul perioadei examinate.

| (115) | Astfel cum s-a menționat în considerentul 11, pentru evaluarea situației economice a industriei Uniunii s-a recurs la eșantionare. |
| --- | --- |

(115)

Astfel cum s-a menționat în considerentul 11, pentru evaluarea situației economice a industriei Uniunii s-a recurs la eșantionare.

| (116) | În scopul determinării prejudiciului, Comisia a făcut distincție între indicatorii de prejudiciu macroeconomici și cei microeconomici. Comisia a evaluat indicatorii macroeconomici pe baza datelor conținute în răspunsul Eurofer privind vânzările în Uniune de produs similar ale industriei din Uniune, verificate încrucișat cu producătorii din Uniune incluși în eșantion. Comisia a evaluat indicatorii microeconomici pe baza datelor referitoare la producătorii din cadrul Uniunii incluși în eșantion, care au fost furnizate în răspunsurile la chestionar. Ambele seturi de date au fost considerate reprezentative pentru situația economică a industriei Uniunii. |
| --- | --- |

(116)

În scopul determinării prejudiciului, Comisia a făcut distincție între indicatorii de prejudiciu macroeconomici și cei microeconomici. Comisia a evaluat indicatorii macroeconomici pe baza datelor conținute în răspunsul Eurofer privind vânzările în Uniune de produs similar ale industriei din Uniune, verificate încrucișat cu producătorii din Uniune incluși în eșantion. Comisia a evaluat indicatorii microeconomici pe baza datelor referitoare la producătorii din cadrul Uniunii incluși în eșantion, care au fost furnizate în răspunsurile la chestionar. Ambele seturi de date au fost considerate reprezentative pentru situația economică a industriei Uniunii.

| (117) | Indicatorii macroeconomici sunt: producția, capacitatea de producție, rata de utilizare a capacității, volumul vânzărilor, cota de piață, creșterea, ocuparea forței de muncă, productivitatea, amploarea marjei de dumping și redresarea în urma practicilor de dumping anterioare. |
| --- | --- |

(117)

Indicatorii macroeconomici sunt: producția, capacitatea de producție, rata de utilizare a capacității, volumul vânzărilor, cota de piață, creșterea, ocuparea forței de muncă, productivitatea, amploarea marjei de dumping și redresarea în urma practicilor de dumping anterioare.

| (118) | Indicatorii microeconomici sunt: prețurile unitare medii, costul unitar, costul cu forța de muncă, stocurile, profitabilitatea, fluxul de numerar, investițiile, randamentul investițiilor și capacitatea de a mobiliza capitaluri. |
| --- | --- |

(118)

Indicatorii microeconomici sunt: prețurile unitare medii, costul unitar, costul cu forța de muncă, stocurile, profitabilitatea, fluxul de numerar, investițiile, randamentul investițiilor și capacitatea de a mobiliza capitaluri.

4.5.2.   Indicatorii macroeconomici (72)

Indicatorii macroeconomici

72

4.5.2.1.   Producția, capacitatea de producție și gradul de utilizare a capacității

| (119) | Producția totală a Uniunii, capacitatea de producție și rata de utilizare a capacității de producție au evoluat în perioada luată în considerare după cum urmează:

  Tabelul 6


  Producția, capacitatea de producție și gradul de utilizare a capacității de producție | 2017 | 2018 | 2019 | PAR |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Volumul producției (tone) | 20 101 565 | 20 670 532 | 19 942 245 | 18 298 579 |
| Indice (2017 = 100) | 100 | 103 | 99 | 91 |
| Capacitatea de producție (în tone) | 25 860 247 | 25 875 427 | 26 941 347 | 27 300 050 |
| Indice (2017 = 100) | 100 | 100 | 104 | 106 |
| Rata de utilizare a capacității (%) | 78 | 80 | 74 | 67 |
| Indice (2017 = 100) | 100 | 103 | 95 | 86 |
| Sursă: Eurofer și producătorii din Uniune incluși în eșantion |

(119)

Producția totală a Uniunii, capacitatea de producție și rata de utilizare a capacității de producție au evoluat în perioada luată în considerare după cum urmează:

Tabelul 6

Tabelul 6

Producția, capacitatea de producție și gradul de utilizare a capacității de producție

Producția, capacitatea de producție și gradul de utilizare a capacității de producție

2017

2018

2019

PAR

Volumul producției (tone)

20 101 565

20 670 532

19 942 245

18 298 579

Indice (2017 = 100)

Indice

100

103

99

91

Capacitatea de producție (în tone)

25 860 247

25 875 427

26 941 347

27 300 050

Indice (2017 = 100)

Indice

100

100

104

106

Rata de utilizare a capacității (%)

78

80

74

67

Indice (2017 = 100)

Indice

100

103

95

86

Sursă: Eurofer și producătorii din Uniune incluși în eșantion

Sursă

| (120) | Volumul producției a crescut pentru prima dată în 2018, ca urmare a creșterii pieței captive. Acesta a scăzut în 2019 și în perioada de anchetă, urmând o tendință similară cu scăderea consumului din Uniune ca urmare a pandemiei de COVID-19, care a cauzat o reducere a consumului total de sârmă laminată. Volumul producției a scăzut cu 9 % pe parcursul perioadei anchetei de reexaminare. |
| --- | --- |

(120)

Volumul producției a crescut pentru prima dată în 2018, ca urmare a creșterii pieței captive. Acesta a scăzut în 2019 și în perioada de anchetă, urmând o tendință similară cu scăderea consumului din Uniune ca urmare a pandemiei de COVID-19, care a cauzat o reducere a consumului total de sârmă laminată. Volumul producției a scăzut cu 9 % pe parcursul perioadei anchetei de reexaminare.

| (121) | Capacitatea de producție a înregistrat o creștere pe parcursul perioadei examinate. Având în vedere că volumul producției a scăzut în ansamblu și capacitatea de producție a înregistrat o creștere, gradul de utilizare a capacității de producție prezintă o tendință descendentă (-14 %) în perioada examinată. |
| --- | --- |

(121)

Capacitatea de producție a înregistrat o creștere pe parcursul perioadei examinate. Având în vedere că volumul producției a scăzut în ansamblu și capacitatea de producție a înregistrat o creștere, gradul de utilizare a capacității de producție prezintă o tendință descendentă (-14 %) în perioada examinată.

4.5.2.2.   Volumul vânzărilor și cota de piață

| (122) | Volumul vânzărilor și cota de piață a industriei Uniunii au evoluat pe parcursul perioadei examinate astfel:

  Tabelul 7


  Volumul vânzărilor și cota de piață | 2017 | 2018 | 2019 | PAR |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Volumul total al vânzărilor în Uniune – atât pe piața liberă, cât și pe cea captivă (tone) | 18 149 739 | 18 641 884 | 18 242 661 | 16 791 721 |
| Indice (2017 = 100) | 100 | 103 | 101 | 93 |
| Vânzări și utilizări pe piața captivă | 2 426 375 | 2 724 231 | 2 535 896 | 2 545 577 |
| Indice (2017 = 100) | 100 | 112 | 105 | 105 |
| Vânzările și utilizarea pe piața captivă ca procent din totalul vânzărilor pe piață | 13,4 | 14,6 | 13,9 | 15,2 |
| Indice (2017 = 100) | 100 | 109 | 104 | 113 |
| Vânzări pe piața liberă | 15 723 364 | 15 917 652 | 15 706 766 | 14 246 144 |
| Indice (2017 = 100) | 100 | 101 | 100 | 91 |
| Cota de piață a vânzărilor pe piața liberă (%) | 87,6 | 85,6 | 88,8 | 87,5 |
| Indice (2017 = 100) | 100 | 98 | 101 | 100 |
| Sursă: Eurofer și producătorii din Uniune incluși în eșantion |

(122)

Volumul vânzărilor și cota de piață a industriei Uniunii au evoluat pe parcursul perioadei examinate astfel:

Tabelul 7

Tabelul 7

Volumul vânzărilor și cota de piață

Volumul vânzărilor și cota de piață

2017

2018

2019

PAR

Volumul total al vânzărilor în Uniune – atât pe piața liberă, cât și pe cea captivă (tone)

18 149 739

18 641 884

18 242 661

16 791 721

Indice (2017 = 100)

Indice

100

103

101

93

Vânzări și utilizări pe piața captivă

2 426 375

2 724 231

2 535 896

2 545 577

Indice (2017 = 100)

Indice

100

112

105

105

Vânzările și utilizarea pe piața captivă ca procent din totalul vânzărilor pe piață

13,4

14,6

13,9

15,2

Indice (2017 = 100)

Indice

100

109

104

113

Vânzări pe piața liberă

15 723 364

15 917 652

15 706 766

14 246 144

Indice (2017 = 100)

Indice

100

101

100

91

Cota de piață a vânzărilor pe piața liberă (%)

87,6

85,6

88,8

87,5

Indice (2017 = 100)

Indice

100

98

101

100

Sursă: Eurofer și producătorii din Uniune incluși în eșantion

Sursă

| (123) | Volumul total al vânzărilor în UE a înregistrat o tendință descendentă în cursul perioadei examinate (-7 %), în pofida creșterii cu 3 % în perioada 2017-2018. |
| --- | --- |

(123)

Volumul total al vânzărilor în UE a înregistrat o tendință descendentă în cursul perioadei examinate (-7 %), în pofida creșterii cu 3 % în perioada 2017-2018.

| (124) | Volumul total al vânzărilor industriei Uniunii pe piața liberă a scăzut cu aproape 1,5 milioane de tone pe parcursul perioadei examinate. În condițiile în care consumul atinsese cel mai înalt nivel în 2018 (+3 %), acesta înregistra deja o tendință descendentă (-2 %), care a continuat atât în 2019, cât și pe parcursul perioadei anchetei de reexaminare. Volumul total al vânzărilor pe piața liberă a UE a scăzut cu 9 %. |
| --- | --- |

(124)

Volumul total al vânzărilor industriei Uniunii pe piața liberă a scăzut cu aproape 1,5 milioane de tone pe parcursul perioadei examinate. În condițiile în care consumul atinsese cel mai înalt nivel în 2018 (+3 %), acesta înregistra deja o tendință descendentă (-2 %), care a continuat atât în 2019, cât și pe parcursul perioadei anchetei de reexaminare. Volumul total al vânzărilor pe piața liberă a UE a scăzut cu 9 %.

| (125) | Cota de piață a vânzărilor pe piața liberă ale industriei din Uniune a rămas relativ stabilă în cursul perioadei examinate. După ce cota vânzărilor pe piața liberă a crescut cu 1 % în perioada 2017-2019, ea a scăzut cu 1,3 puncte procentuale în perioada anchetei de reexaminare. |
| --- | --- |

(125)

Cota de piață a vânzărilor pe piața liberă ale industriei din Uniune a rămas relativ stabilă în cursul perioadei examinate. După ce cota vânzărilor pe piața liberă a crescut cu 1 % în perioada 2017-2019, ea a scăzut cu 1,3 puncte procentuale în perioada anchetei de reexaminare.

4.5.2.3.   Creștere

| (126) | În contextul scăderii consumului, industria Uniunii a înregistrat pierderi nu numai în ceea ce privește volumul vânzărilor în UE, ci și cota de piață pierdută pe piața liberă. În consecință, industria din Uniune nu a înregistrat creștere economică în perioada examinată. |
| --- | --- |

(126)

În contextul scăderii consumului, industria Uniunii a înregistrat pierderi nu numai în ceea ce privește volumul vânzărilor în UE, ci și cota de piață pierdută pe piața liberă. În consecință, industria din Uniune nu a înregistrat creștere economică în perioada examinată.

4.5.2.4.   Ocuparea forței de muncă și productivitatea

| (127) | Ocuparea forței de muncă și productivitatea au evoluat pe parcursul perioadei examinate după cum urmează:

  Tabelul 8


  Ocuparea forței de muncă și productivitatea | 2017 | 2018 | 2019 | PAR |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Numărul de angajați | 10 271 | 10 530 | 11 125 | 10 853 |
| Indice (2017 = 100) | 100 | 103 | 108 | 106 |
| Productivitatea (unitate/salariat) | 1 957 | 1 963 | 1 793 | 1 686 |
| Indice (2017 = 100) | 100 | 100 | 92 | 86 |
| Sursă: Eurofer și producătorii din Uniune incluși în eșantion |

(127)

Ocuparea forței de muncă și productivitatea au evoluat pe parcursul perioadei examinate după cum urmează:

Tabelul 8

Tabelul 8

Ocuparea forței de muncă și productivitatea

Ocuparea forței de muncă și productivitatea

2017

2018

2019

PAR

Numărul de angajați

10 271

10 530

11 125

10 853

Indice (2017 = 100)

Indice

100

103

108

106

Productivitatea (unitate/salariat)

1 957

1 963

1 793

1 686

Indice (2017 = 100)

Indice

100

100

92

86

Sursă: Eurofer și producătorii din Uniune incluși în eșantion

Sursă

| (128) | Industria din Uniune a reușit să mențină și chiar să crească numărul de angajați implicați în fabricarea produsului care face obiectul reexaminării, care a crescut cu 6 % între 2017 și perioada anchetei de reexaminare. |
| --- | --- |

(128)

Industria din Uniune a reușit să mențină și chiar să crească numărul de angajați implicați în fabricarea produsului care face obiectul reexaminării, care a crescut cu 6 % între 2017 și perioada anchetei de reexaminare.

| (129) | Productivitatea forței de muncă a industriei din Uniune, măsurată ca producție (tone) pe angajat, a urmat o tendință descendentă în cursul perioadei examinate (-14 %) ca urmare a pandemiei de COVID-19 care a cauzat o reducere a volumului total al producției de sârmă laminată. Scăderea considerabilă a productivității se explică prin scăderea mai mare a volumului producției, care este legată, de asemenea, de scăderea vânzărilor și a cererii de produse ale industriei din Uniune, în comparație cu creșterea numărului de angajați. |
| --- | --- |

(129)

Productivitatea forței de muncă a industriei din Uniune, măsurată ca producție (tone) pe angajat, a urmat o tendință descendentă în cursul perioadei examinate (-14 %) ca urmare a pandemiei de COVID-19 care a cauzat o reducere a volumului total al producției de sârmă laminată. Scăderea considerabilă a productivității se explică prin scăderea mai mare a volumului producției, care este legată, de asemenea, de scăderea vânzărilor și a cererii de produse ale industriei din Uniune, în comparație cu creșterea numărului de angajați.

4.5.2.5.   Amploarea marjei de dumping și redresarea în urma practicilor anterioare de dumping

| (130) | Marja de dumping stabilită pentru țara în cauză în ancheta inițială a fost cu mult peste nivelul de minimis. Astfel cum s-a explicat mai sus, nu au existat importuri din țara în cauză care să facă obiectul unui dumping pe parcursul perioadei examinate și, prin urmare, dimensiunea marjei de dumping nu a putut fi evaluată. |
| --- | --- |

(130)

Marja de dumping stabilită pentru țara în cauză în ancheta inițială a fost cu mult peste nivelul de minimis. Astfel cum s-a explicat mai sus, nu au existat importuri din țara în cauză care să facă obiectul unui dumping pe parcursul perioadei examinate și, prin urmare, dimensiunea marjei de dumping nu a putut fi evaluată.

de minimis

| (131) | În cadrul reexaminării anterioare efectuate în perspectiva expirării măsurilor, s-a concluzionat că industria din Uniune a rămas în mod substanțial fragilă și a suferit un prejudiciu. În cursul perioadei examinate în cadrul prezentei anchete de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor, industria din Uniune a prezentat semne de redresare în urma efectelor practicilor de dumping anterioare, dar toți indicatorii principali de prejudiciu, după ce au rămas relativ stabili în perioada 2017-2019, au scăzut în perioada anchetei de reexaminare, urmând o tendință similară cu scăderea consumului din Uniune ca urmare a pandemiei de COVID-19. Prin urmare, industria din Uniune rămâne foarte vulnerabilă la efectele prejudiciabile ale oricăror importuri care fac obiectul unui dumping pe piața Uniunii și, în cazul în care măsurile ar fi abrogate, impactul dumpingului preconizat asupra industriei din Uniune ar fi semnificativ, pe baza scăderii prețurilor exporturilor din RPC către țările terțe, astfel cum se menționează în considerentele 90 și 91. |
| --- | --- |

(131)

În cadrul reexaminării anterioare efectuate în perspectiva expirării măsurilor, s-a concluzionat că industria din Uniune a rămas în mod substanțial fragilă și a suferit un prejudiciu. În cursul perioadei examinate în cadrul prezentei anchete de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor, industria din Uniune a prezentat semne de redresare în urma efectelor practicilor de dumping anterioare, dar toți indicatorii principali de prejudiciu, după ce au rămas relativ stabili în perioada 2017-2019, au scăzut în perioada anchetei de reexaminare, urmând o tendință similară cu scăderea consumului din Uniune ca urmare a pandemiei de COVID-19. Prin urmare, industria din Uniune rămâne foarte vulnerabilă la efectele prejudiciabile ale oricăror importuri care fac obiectul unui dumping pe piața Uniunii și, în cazul în care măsurile ar fi abrogate, impactul dumpingului preconizat asupra industriei din Uniune ar fi semnificativ, pe baza scăderii prețurilor exporturilor din RPC către țările terțe, astfel cum se menționează în considerentele 90 și 91.

4.5.3.   Indicatorii microeconomici (73)

Indicatorii microeconomici

73

4.5.3.1.   Prețurile și factorii care influențează prețurile

| (132) | Pe parcursul perioadei examinate, prețurile de vânzare unitare medii practicate față de clienți neafiliați din Uniune și costul mediu de producție unitar al producătorilor din Uniune incluși în eșantion au evoluat după cum urmează:

  Tabelul 9


  Prețurile de vânzare din Uniune | 2017 | 2018 | 2019 | PAR |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Prețurile unitare de vânzare medii pe piața liberă (EUR/tonă) | 529 | 604 | 560 | 521 |
| Indice (2017 = 100) | 100 | 114 | 106 | 98 |
| Costul unitar de producție (EUR/tonă) | 523 | 564 | 591 | 575 |
| Indice (2017 = 100) | 100 | 108 | 113 | 110 |
| Sursă: Producătorii din Uniune incluși în eșantion |

(132)

Pe parcursul perioadei examinate, prețurile de vânzare unitare medii practicate față de clienți neafiliați din Uniune și costul mediu de producție unitar al producătorilor din Uniune incluși în eșantion au evoluat după cum urmează:

Tabelul 9

Tabelul 9

Prețurile de vânzare din Uniune

Prețurile de vânzare din Uniune

2017

2018

2019

PAR

Prețurile unitare de vânzare medii pe piața liberă (EUR/tonă)

529

604

560

521

Indice (2017 = 100)

Indice

100

114

106

98

Costul unitar de producție (EUR/tonă)

523

564

591

575

Indice (2017 = 100)

Indice

100

108

113

110

Sursă: Producătorii din Uniune incluși în eșantion

Sursă

| (133) | În cursul perioadei examinate, prețurile de vânzare pe piața Uniunii practicate către părți neafiliate (piața liberă) au scăzut cu 2 %. O analiză detaliată arată că, în perioada 2017-2018, prețurile de vânzare au crescut cu 14 %, înainte de a scădea în 2019 cu 8 puncte procentuale și de a scădea în continuare, cu 8 puncte procentuale, în perioada anchetei de reexaminare. Creșterea prețurilor de vânzare a urmat până în 2019, într-o anumită măsură, evoluția costului de producție, care a crescut cu 13 % în perioada 2017-2019, rămânând însă peste prețul mediu de vânzare. În perioada anchetei de reexaminare, costul de producție a scăzut cu 3 puncte procentuale. În ansamblu, în cursul perioadei examinate, prețul mediu de vânzare a scăzut cu 2 %, în timp ce costul de producție a crescut cu 10 %, prin urmare industria din Uniune nu a fost în măsură să crească prețul de vânzare pentru a acoperi creșterea costului de producție. |
| --- | --- |

(133)

În cursul perioadei examinate, prețurile de vânzare pe piața Uniunii practicate către părți neafiliate (piața liberă) au scăzut cu 2 %. O analiză detaliată arată că, în perioada 2017-2018, prețurile de vânzare au crescut cu 14 %, înainte de a scădea în 2019 cu 8 puncte procentuale și de a scădea în continuare, cu 8 puncte procentuale, în perioada anchetei de reexaminare. Creșterea prețurilor de vânzare a urmat până în 2019, într-o anumită măsură, evoluția costului de producție, care a crescut cu 13 % în perioada 2017-2019, rămânând însă peste prețul mediu de vânzare. În perioada anchetei de reexaminare, costul de producție a scăzut cu 3 puncte procentuale. În ansamblu, în cursul perioadei examinate, prețul mediu de vânzare a scăzut cu 2 %, în timp ce costul de producție a crescut cu 10 %, prin urmare industria din Uniune nu a fost în măsură să crească prețul de vânzare pentru a acoperi creșterea costului de producție.

4.5.3.2.   Costurile forței de muncă

| (134) | Costurile medii cu forța de muncă ale producătorilor din Uniune incluși în eșantion au evoluat pe parcursul perioadei examinate după cum urmează:

  Tabelul 10


  Costurile medii cu forța de muncă per angajat | 2017 | 2018 | 2019 | PAR |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Costuri medii cu forța de muncă pe angajat (EUR) | 56 548 | 59 747 | 58 983 | 56 665 |
| Indice (2017 = 100) | 100 | 106 | 104 | 100 |
| Sursă: Producătorii din Uniune incluși în eșantion |

(134)

Costurile medii cu forța de muncă ale producătorilor din Uniune incluși în eșantion au evoluat pe parcursul perioadei examinate după cum urmează:

Tabelul 10

Tabelul 10

Costurile medii cu forța de muncă per angajat

Costurile medii cu forța de muncă per angajat

2017

2018

2019

PAR

Costuri medii cu forța de muncă pe angajat (EUR)

56 548

59 747

58 983

56 665

Indice (2017 = 100)

Indice

100

106

104

100

Sursă: Producătorii din Uniune incluși în eșantion

Sursă

| (135) | Costurile medii cu forța de muncă per angajat au crescut mai întâi, între 2017 și 2018, pentru ca apoi să scadă progresiv în 2019 și în perioada anchetei de reexaminare. În mod global, între 2017 și perioada anchetei de reexaminare, costurile medii cu forța de muncă per angajat au rămas stabile. |
| --- | --- |

(135)

Costurile medii cu forța de muncă per angajat au crescut mai întâi, între 2017 și 2018, pentru ca apoi să scadă progresiv în 2019 și în perioada anchetei de reexaminare. În mod global, între 2017 și perioada anchetei de reexaminare, costurile medii cu forța de muncă per angajat au rămas stabile.

4.5.3.3.   Stocuri

| (136) | Nivelurile stocurilor producătorilor din cadrul Uniunii incluși în eșantion au evoluat în perioada examinată după cum urmează:

  Tabelul 11


  Stocurile | 2017 | 2018 | 2019 | PAR |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Stocuri finale (tone) | 363 501 | 444 814 | 417 212 | 420 511 |
| Indice (2017 = 100) | 100 | 122 | 115 | 116 |
| Stocurile finale ca procentaj din producție | 6,8 | 8,2 | 8,3 | 9,5 |
| Indice (2017 = 100) | 100 | 122 | 123 | 140 |
| Sursă: Producătorii din Uniune incluși în eșantion |

(136)

Nivelurile stocurilor producătorilor din cadrul Uniunii incluși în eșantion au evoluat în perioada examinată după cum urmează:

Tabelul 11

Tabelul 11

Stocurile

Stocurile

2017

2018

2019

PAR

Stocuri finale (tone)

363 501

444 814

417 212

420 511

Indice (2017 = 100)

Indice

100

122

115

116

Stocurile finale ca procentaj din producție

6,8

8,2

8,3

9,5

Indice (2017 = 100)

Indice

100

122

123

140

Sursă: Producătorii din Uniune incluși în eșantion

Sursă

| (137) | Stocurile industriei din Uniune au crescut între 2017 și perioada anchetei de reexaminare, rămânând totuși în mod constant sub 10 % din volumul producției anuale pentru întreaga perioadă examinată. Creșterea considerabilă, cu 40 %, a stocurilor, exprimată ca procent din producție, observată din 2017 până la perioada anchetei de reexaminare, urmează, într-o anumită măsură, scăderea volumului producției, astfel cum se menționează în considerentul 120, producătorii din UE nefiind în măsură să își vândă producția, având în vedere tendința descendentă similară a consumului global din Uniune, astfel cum se menționează în considerentul 103. |
| --- | --- |

(137)

Stocurile industriei din Uniune au crescut între 2017 și perioada anchetei de reexaminare, rămânând totuși în mod constant sub 10 % din volumul producției anuale pentru întreaga perioadă examinată. Creșterea considerabilă, cu 40 %, a stocurilor, exprimată ca procent din producție, observată din 2017 până la perioada anchetei de reexaminare, urmează, într-o anumită măsură, scăderea volumului producției, astfel cum se menționează în considerentul 120, producătorii din UE nefiind în măsură să își vândă producția, având în vedere tendința descendentă similară a consumului global din Uniune, astfel cum se menționează în considerentul 103.

4.5.3.4.   Rentabilitatea, fluxul de numerar, investițiile, randamentul investițiilor și capacitatea de a mobiliza capitaluri

| (138) | Rentabilitatea, fluxul de lichidități, investițiile și randamentul investițiilor producătorilor din Uniune incluși în eșantion au evoluat pe parcursul perioadei examinate după cum urmează:

  Tabelul 12


  Rentabilitatea, fluxul de numerar, investițiile și randamentul investițiilor | 2017 | 2018 | 2019 | PAR |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Rentabilitatea vânzărilor în Uniune către clienți neafiliați (% din cifra de afaceri corespunzătoare vânzărilor) | 1,2 | 6,5 | -5,4 | -10,4 |
| Indice (2017 = 100) | 100 | 530 | - 546 | - 952 |
| Flux de numerar (EUR) | 62 999 177 | 158 497 581 | -32 609 909 | -73 869 927 |
| Indice (2017 = 100) | 100 | 252 | - 152 | - 217 |
| Investiții (EUR) | 57 591 654 | 50 424 514 | 76 852 470 | 65 369 090 |
| Indice (2017 = 100) | 100 | 88 | 133 | 114 |
| Randamentul investițiilor (%) | 1,4 | 8,1 | -5,5 | -8,5 |
| Indice (2017 = 100) | 100 | 576 | - 495 | - 705 |
| Sursă: Producătorii din Uniune incluși în eșantion |

(138)

Rentabilitatea, fluxul de lichidități, investițiile și randamentul investițiilor producătorilor din Uniune incluși în eșantion au evoluat pe parcursul perioadei examinate după cum urmează:

Tabelul 12

Tabelul 12

Rentabilitatea, fluxul de numerar, investițiile și randamentul investițiilor

Rentabilitatea, fluxul de numerar, investițiile și randamentul investițiilor

2017

2018

2019

PAR

Rentabilitatea vânzărilor în Uniune către clienți neafiliați (% din cifra de afaceri corespunzătoare vânzărilor)

1,2

6,5

-5,4

-10,4

Indice (2017 = 100)

Indice

100

530

- 546

- 952

Flux de numerar (EUR)

62 999 177

158 497 581

-32 609 909

-73 869 927

Indice (2017 = 100)

Indice

100

252

- 152

- 217

Investiții (EUR)

57 591 654

50 424 514

76 852 470

65 369 090

Indice (2017 = 100)

Indice

100

88

133

114

Randamentul investițiilor (%)

1,4

8,1

-5,5

-8,5

Indice (2017 = 100)

Indice

100

576

- 495

- 705

Sursă: Producătorii din Uniune incluși în eșantion

Sursă

| (139) | Comisia a stabilit rentabilitatea producătorilor din Uniune incluși în eșantion prin exprimarea profitului net înainte de impozitare, realizat din vânzările produsului similar către clienți neafiliați din Uniune, ca procent din cifra de afaceri corespunzătoare vânzărilor respective. |
| --- | --- |

(139)

Comisia a stabilit rentabilitatea producătorilor din Uniune incluși în eșantion prin exprimarea profitului net înainte de impozitare, realizat din vânzările produsului similar către clienți neafiliați din Uniune, ca procent din cifra de afaceri corespunzătoare vânzărilor respective.

| (140) | Rentabilitatea a crescut mai întâi în 2018, ca urmare a creșterii prețurilor de vânzare către părți neafiliate (piața liberă) la un nivel care depășește creșterea costului de producție. Ea a scăzut în 2019 și, ulterior, în perioada anchetei de reexaminare, urmând o tendință similară cu scăderea prețurilor de vânzare, astfel cum se explică în considerentul 133. Marja de profit negativă a industriei din Uniune înregistrată în 2019 și pe parcursul întregii perioade examinate se datorează faptului că nivelul costului unitar de producție a continuat să fie mai mare decât prețul mediu de vânzare. După cum s-a putut observa în tabelul 9 de mai sus, în perioada anchetei de reexaminare diferența dintre costul unitar de producție și prețul mediu de vânzare a crescut și mai mult. În ansamblu, reducerea consumului de sârmă laminată din Uniune ca urmare a pandemiei de COVID-19 și, într-o anumită măsură, din cauza concurenței pe piață din partea importurilor din alte țări terțe efectuate, în mod constant, la prețuri mai mici decât prețurile practicate de industria din Uniune, nu a permis industriei din Uniune să stabilească prețuri de vânzare la un nivel care să permită cel puțin acoperirea costului de producție. |
| --- | --- |

(140)

Rentabilitatea a crescut mai întâi în 2018, ca urmare a creșterii prețurilor de vânzare către părți neafiliate (piața liberă) la un nivel care depășește creșterea costului de producție. Ea a scăzut în 2019 și, ulterior, în perioada anchetei de reexaminare, urmând o tendință similară cu scăderea prețurilor de vânzare, astfel cum se explică în considerentul 133. Marja de profit negativă a industriei din Uniune înregistrată în 2019 și pe parcursul întregii perioade examinate se datorează faptului că nivelul costului unitar de producție a continuat să fie mai mare decât prețul mediu de vânzare. După cum s-a putut observa în tabelul 9 de mai sus, în perioada anchetei de reexaminare diferența dintre costul unitar de producție și prețul mediu de vânzare a crescut și mai mult. În ansamblu, reducerea consumului de sârmă laminată din Uniune ca urmare a pandemiei de COVID-19 și, într-o anumită măsură, din cauza concurenței pe piață din partea importurilor din alte țări terțe efectuate, în mod constant, la prețuri mai mici decât prețurile practicate de industria din Uniune, nu a permis industriei din Uniune să stabilească prețuri de vânzare la un nivel care să permită cel puțin acoperirea costului de producție.

| (141) | Fluxul de numerar net reprezintă capacitatea producătorilor din cadrul Uniunii de a-și autofinanța activitățile. Fluxul net de lichidități a evoluat în mare măsură în concordanță cu rentabilitatea și s-a îmbunătățit inițial în 2018, înainte de a scădea substanțial în 2019 și în perioada anchetei de reexaminare, când rentabilitatea a fost la cel mai scăzut nivel din perioada examinată. |
| --- | --- |

(141)

Fluxul de numerar net reprezintă capacitatea producătorilor din cadrul Uniunii de a-și autofinanța activitățile. Fluxul net de lichidități a evoluat în mare măsură în concordanță cu rentabilitatea și s-a îmbunătățit inițial în 2018, înainte de a scădea substanțial în 2019 și în perioada anchetei de reexaminare, când rentabilitatea a fost la cel mai scăzut nivel din perioada examinată.

| (142) | Investițiile au crescut ușor, cu 14 %, în cursul perioadei examinate, ceea ce demonstrează și mai mult situația financiară dificilă a industriei din Uniune. |
| --- | --- |

(142)

Investițiile au crescut ușor, cu 14 %, în cursul perioadei examinate, ceea ce demonstrează și mai mult situația financiară dificilă a industriei din Uniune.

| (143) | Randamentul investițiilor reprezintă profitul exprimat ca procent din valoarea contabilă netă a investițiilor. Acesta a avut o evoluție negativă pe parcursul perioadei examinate, de la 1,4 % în 2017 ajungând la -8,5 % în cursul perioadei anchetei de reexaminare. Această evoluție este rezultatul scăderii rentabilității la nivelul industriei Uniunii. |
| --- | --- |

(143)

Randamentul investițiilor reprezintă profitul exprimat ca procent din valoarea contabilă netă a investițiilor. Acesta a avut o evoluție negativă pe parcursul perioadei examinate, de la 1,4 % în 2017 ajungând la -8,5 % în cursul perioadei anchetei de reexaminare. Această evoluție este rezultatul scăderii rentabilității la nivelul industriei Uniunii.

4.6.   Concluzie privind prejudiciul

Concluzie privind prejudiciul

| (144) | Majoritatea indicatorilor macroeconomici au relevat o tendință negativă în cursul perioadei examinate, cum ar fi producția, gradul de utilizare a capacității de producție, volumul vânzărilor pe piața UE, cota de piață și productivitatea. O ușoară tendință pozitivă a fost înregistrată numai în ceea ce privește capacitatea și ocuparea forței de muncă. În mod similar, majoritatea indicatorilor microeconomici au relevat o tendință negativă în cursul perioadei examinate, cum ar fi prețurile de vânzare pe piața liberă a UE, costurile de producție, rentabilitatea, stocurile finale, fluxul de lichidități și randamentul investițiilor. O tendință pozitivă a fost înregistrată numai în ceea ce privește investițiile, după ce producătorii incluși în eșantion au realizat investiții în vederea menținerii competitivității și a urmăririi celor mai recente evoluții ale produselor. Aceiași indicatori de prejudiciu au înregistrat o evoluție negativă și în contextul analizării perioadei 2017-2019, și anume înainte de începutul pandemiei de COVID-19. |
| --- | --- |

(144)

Majoritatea indicatorilor macroeconomici au relevat o tendință negativă în cursul perioadei examinate, cum ar fi producția, gradul de utilizare a capacității de producție, volumul vânzărilor pe piața UE, cota de piață și productivitatea. O ușoară tendință pozitivă a fost înregistrată numai în ceea ce privește capacitatea și ocuparea forței de muncă. În mod similar, majoritatea indicatorilor microeconomici au relevat o tendință negativă în cursul perioadei examinate, cum ar fi prețurile de vânzare pe piața liberă a UE, costurile de producție, rentabilitatea, stocurile finale, fluxul de lichidități și randamentul investițiilor. O tendință pozitivă a fost înregistrată numai în ceea ce privește investițiile, după ce producătorii incluși în eșantion au realizat investiții în vederea menținerii competitivității și a urmăririi celor mai recente evoluții ale produselor. Aceiași indicatori de prejudiciu au înregistrat o evoluție negativă și în contextul analizării perioadei 2017-2019, și anume înainte de începutul pandemiei de COVID-19.

| (145) | În plus, concurența din partea importurilor din țări terțe, altele decât țara în cauză, și presiunea asupra prețurilor au deteriorat și mai mult situația rentabilității industriei din Uniune, care a avut o marjă de profit negativă, de -10,4 %, în perioada anchetei de reexaminare. Fluxul de lichidități și randamentul investițiilor s-au deteriorat, de asemenea, ceea ce a creat dificultăți pentru industria din Uniune în ceea ce privește atragerea capitalului și creșterea. |
| --- | --- |

(145)

În plus, concurența din partea importurilor din țări terțe, altele decât țara în cauză, și presiunea asupra prețurilor au deteriorat și mai mult situația rentabilității industriei din Uniune, care a avut o marjă de profit negativă, de -10,4 %, în perioada anchetei de reexaminare. Fluxul de lichidități și randamentul investițiilor s-au deteriorat, de asemenea, ceea ce a creat dificultăți pentru industria din Uniune în ceea ce privește atragerea capitalului și creșterea.

| (146) | Pe baza celor de mai sus, Comisia a concluzionat că industria din Uniune a suferit un prejudiciu important în sensul articolului 3 alineatul (5) din regulamentul de bază în perioada anchetei de reexaminare. |
| --- | --- |

(146)

Pe baza celor de mai sus, Comisia a concluzionat că industria din Uniune a suferit un prejudiciu important în sensul articolului 3 alineatul (5) din regulamentul de bază în perioada anchetei de reexaminare.

| (147) | Comisia a verificat dacă există o legătură de cauzalitate între importurile din țara în cauză și prejudiciul suferit de industria din Uniune. |
| --- | --- |

(147)

Comisia a verificat dacă există o legătură de cauzalitate între importurile din țara în cauză și prejudiciul suferit de industria din Uniune.

| (148) | Volumul importurilor din țara în cauză a rămas la un nivel neglijabil pe parcursul perioadei examinate. |
| --- | --- |

(148)

Volumul importurilor din țara în cauză a rămas la un nivel neglijabil pe parcursul perioadei examinate.

| (149) | În același timp, importurile la prețuri scăzute din alte țări terțe decât țara în cauză, cum ar fi Turcia, Rusia și Belarus, au exercitat o presiune puternică asupra prețurilor industriei din Uniune. Spre exemplificare, prețul mediu de vânzare al industriei din Uniune către clienți neafiliați în perioada anchetei de reexaminare a fost de 521 EUR/tonă, în timp ce prețul mediu de vânzare al produselor importate din Turcia a fost de 473 EUR/tonă și de 434 EUR/tonă pentru produsele importate din Rusia. |
| --- | --- |

(149)

În același timp, importurile la prețuri scăzute din alte țări terțe decât țara în cauză, cum ar fi Turcia, Rusia și Belarus, au exercitat o presiune puternică asupra prețurilor industriei din Uniune. Spre exemplificare, prețul mediu de vânzare al industriei din Uniune către clienți neafiliați în perioada anchetei de reexaminare a fost de 521 EUR/tonă, în timp ce prețul mediu de vânzare al produselor importate din Turcia a fost de 473 EUR/tonă și de 434 EUR/tonă pentru produsele importate din Rusia.

| (150) | Având în vedere cele de mai sus, Comisia a concluzionat că prejudiciul important suferit de industria din Uniune nu ar fi putut să fie cauzat de importurile din RPC având în vedere volumul foarte limitat al acestora. |
| --- | --- |

(150)

Având în vedere cele de mai sus, Comisia a concluzionat că prejudiciul important suferit de industria din Uniune nu ar fi putut să fie cauzat de importurile din RPC având în vedere volumul foarte limitat al acestora.

| (151) | Prin urmare, Comisia a examinat în continuare probabilitatea reapariției prejudiciului cauzat inițial de importurile care fac obiectul unui dumping din RPC, în cazul în care măsurile ar fi abrogate. |
| --- | --- |

(151)

Prin urmare, Comisia a examinat în continuare probabilitatea reapariției prejudiciului cauzat inițial de importurile care fac obiectul unui dumping din RPC, în cazul în care măsurile ar fi abrogate.

5.   PROBABILITATEA REAPARIȚIEI PREJUDICIULUI CAUZAT INIȚIAL DE IMPORTURILE CARE FAC OBIECTUL UNUI DUMPING DIN RPC ÎN CAZUL ABROGĂRII MĂSURILOR

PROBABILITATEA REAPARIȚIEI PREJUDICIULUI CAUZAT INIȚIAL DE IMPORTURILE CARE FAC OBIECTUL UNUI DUMPING DIN RPC ÎN CAZUL ABROGĂRII MĂSURILOR

| (152) | Comisia a concluzionat, în considerentul 146, că industria din Uniune a suferit un prejudiciu important în perioada anchetei de reexaminare. Comisia a concluzionat, de asemenea, în considerentul 150, că prejudiciul suferit de industria din Uniune în cursul perioadei anchetei de reexaminare nu ar fi putut fi cauzat de importurile la prețuri de dumping din RPC, din cauza volumului foarte limitat al acestora. Prin urmare, în conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază, Comisia a analizat dacă ar exista probabilitatea reapariției prejudiciului cauzat inițial de importurile care fac obiectul unui dumping din RPC, în cazul în care s-ar permite expirarea măsurilor. |
| --- | --- |

(152)

Comisia a concluzionat, în considerentul 146, că industria din Uniune a suferit un prejudiciu important în perioada anchetei de reexaminare. Comisia a concluzionat, de asemenea, în considerentul 150, că prejudiciul suferit de industria din Uniune în cursul perioadei anchetei de reexaminare nu ar fi putut fi cauzat de importurile la prețuri de dumping din RPC, din cauza volumului foarte limitat al acestora. Prin urmare, în conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază, Comisia a analizat dacă ar exista probabilitatea reapariției prejudiciului cauzat inițial de importurile care fac obiectul unui dumping din RPC, în cazul în care s-ar permite expirarea măsurilor.

| (153) | În această privință, Comisia a examinat capacitatea de producție și capacitatea neutilizată din țara în cauză, relația dintre prețurile de export către țări terțe și nivelul prețurilor din Uniune și impactul importurilor potențiale și al nivelurilor prețurilor unor astfel de importuri din aceste țări asupra situației industriei din Uniune, în cazul în care s-ar permite expirarea măsurilor. |
| --- | --- |

(153)

În această privință, Comisia a examinat capacitatea de producție și capacitatea neutilizată din țara în cauză, relația dintre prețurile de export către țări terțe și nivelul prețurilor din Uniune și impactul importurilor potențiale și al nivelurilor prețurilor unor astfel de importuri din aceste țări asupra situației industriei din Uniune, în cazul în care s-ar permite expirarea măsurilor.

5.1.   Capacitatea neutilizată din RPC și atractivitatea pieței Uniunii

Capacitatea neutilizată din RPC și atractivitatea pieței Uniunii

| (154) | Astfel cum s-a menționat deja în considerentele 94 și 95, producătorii-exportatori din RPC dispun de capacități neutilizate semnificative, care împreună depășesc substanțial volumele de producție actuale și cererea internă din această țară (74), iar această capacitate neutilizată ar putea fi folosită pentru fabricarea produsului care face obiectul reexaminării în vederea exportului în Uniune, în cazul în care s-ar permite expirarea măsurilor. Cantitățile care ar putea fi exportate de producătorii-exportatori chinezi sunt semnificative în comparație cu dimensiunea pieței UE. Într-adevăr, capacitățile neutilizate sunt echivalente cu aproximativ de 5 ori consumul total al Uniunii în perioada anchetei de reexaminare. |
| --- | --- |

(154)

Astfel cum s-a menționat deja în considerentele 94 și 95, producătorii-exportatori din RPC dispun de capacități neutilizate semnificative, care împreună depășesc substanțial volumele de producție actuale și cererea internă din această țară (74), iar această capacitate neutilizată ar putea fi folosită pentru fabricarea produsului care face obiectul reexaminării în vederea exportului în Uniune, în cazul în care s-ar permite expirarea măsurilor. Cantitățile care ar putea fi exportate de producătorii-exportatori chinezi sunt semnificative în comparație cu dimensiunea pieței UE. Într-adevăr, capacitățile neutilizate sunt echivalente cu aproximativ de 5 ori consumul total al Uniunii în perioada anchetei de reexaminare.

74

| (155) | Astfel cum s-a menționat în considerentul 91 și tabelul 2, producătorii-exportatori chinezi au exportat către principalele lor piețe terțe la prețuri de dumping, care sunt în medie cu 10-15 % mai mici decât prețurile medii de vânzare ale producătorilor din Uniune pe piața Uniunii. Prin urmare, luând în considerare nivelul de preț al exporturilor din RPC către alte piețe terțe, este posibil ca exportul către Uniune să fie mult mai atractiv pentru exportatorii din RPC. În consecință, se poate preconiza în mod rezonabil că, în cazul abrogării măsurilor, producătorii-exportatori chinezi ar începe din nou să exporte volume mari ale produsului care face obiectul reexaminării către Uniune. Această preconizare este întărită și de disponibilitatea unei capacități neutilizate semnificative în RPC. |
| --- | --- |

(155)

Astfel cum s-a menționat în considerentul 91 și tabelul 2, producătorii-exportatori chinezi au exportat către principalele lor piețe terțe la prețuri de dumping, care sunt în medie cu 10-15 % mai mici decât prețurile medii de vânzare ale producătorilor din Uniune pe piața Uniunii. Prin urmare, luând în considerare nivelul de preț al exporturilor din RPC către alte piețe terțe, este posibil ca exportul către Uniune să fie mult mai atractiv pentru exportatorii din RPC. În consecință, se poate preconiza în mod rezonabil că, în cazul abrogării măsurilor, producătorii-exportatori chinezi ar începe din nou să exporte volume mari ale produsului care face obiectul reexaminării către Uniune. Această preconizare este întărită și de disponibilitatea unei capacități neutilizate semnificative în RPC.

5.2.   Impactul importurilor potențiale din RPC asupra situației industriei din Uniune în cazul expirării măsurilor

Impactul importurilor potențiale din RPC asupra situației industriei din Uniune în cazul expirării măsurilor

| (156) | Astfel cum s-a explicat în secțiunea 4.3.2, Comisia a efectuat o analiză a subcotării prețurilor în absența măsurilor antidumping, pentru a stabili în ce mod importurile din RPC ar afecta industria din Uniune în cazul abrogării măsurilor. |
| --- | --- |

(156)

Astfel cum s-a explicat în secțiunea 4.3.2, Comisia a efectuat o analiză a subcotării prețurilor în absența măsurilor antidumping, pentru a stabili în ce mod importurile din RPC ar afecta industria din Uniune în cazul abrogării măsurilor.

| (157) | Comisia a observat în considerentul 110 că din calculul subcotării prețurilor a rezultat o marjă de subcotare medie ponderată de 4,5 %. |
| --- | --- |

(157)

Comisia a observat în considerentul 110 că din calculul subcotării prețurilor a rezultat o marjă de subcotare medie ponderată de 4,5 %.

| (158) | În plus, Comisia a realizat o simulare pentru a evalua mai bine impactul probabil al importurilor din RPC asupra situației financiare a industriei din Uniune. Au fost modelate două scenarii, și anume o creștere bruscă a importurilor din RPC (i) fără a afecta prețurile de vânzare către clienții neafiliați de către industria din Uniune și (ii) o scădere a prețurilor de vânzare în Uniune ca urmare a creșterii concurenței. În plus, pentru a determina costul ipotetic de producție, Comisia a luat în considerare ponderea costurilor fixe în costurile totale de producție ale producătorilor din Uniune incluși în eșantion. |
| --- | --- |

(158)

În plus, Comisia a realizat o simulare pentru a evalua mai bine impactul probabil al importurilor din RPC asupra situației financiare a industriei din Uniune. Au fost modelate două scenarii, și anume o creștere bruscă a importurilor din RPC (i) fără a afecta prețurile de vânzare către clienții neafiliați de către industria din Uniune și (ii) o scădere a prețurilor de vânzare în Uniune ca urmare a creșterii concurenței. În plus, pentru a determina costul ipotetic de producție, Comisia a luat în considerare ponderea costurilor fixe în costurile totale de producție ale producătorilor din Uniune incluși în eșantion.

| (159) | În acest sens, Comisia a presupus că consumul la nivelul Uniunii ar rămâne același ca în perioada anchetei de reexaminare, și anume de 18,8 milioane de tone, și că producătorii-exportatori din RPC ar exporta în Uniune cantități care corespund unei cote de piață de 5 % pentru RPC, la fel ca în cursul PA inițiale, și anume 0,94 milioane de tone. |
| --- | --- |

(159)

În acest sens, Comisia a presupus că consumul la nivelul Uniunii ar rămâne același ca în perioada anchetei de reexaminare, și anume de 18,8 milioane de tone, și că producătorii-exportatori din RPC ar exporta în Uniune cantități care corespund unei cote de piață de 5 % pentru RPC, la fel ca în cursul PA inițiale, și anume 0,94 milioane de tone.

| (160) | Comisia a presupus, de asemenea, că 20 % din totalul importurilor din RPC ar afecta industria din Uniune, iar restul de 80 % ar afecta importurile din alte țări terțe. Simularea s-a bazat pe datele prezentate de producătorii din Uniune incluși în eșantion și este o abordare foarte conservatoare, luând în considerare faptul că prețurile medii de vânzare ale importurilor din alte țări terțe se situează sub prețul mediu de vânzare practicat de industria din Uniune. Acest lucru înseamnă că importurile care fac obiectul unui dumping ale produsului care face obiectul reexaminării din RPC ar câștiga, cel mai probabil, mai întâi o parte din cota de piață a industriei din Uniune în detrimentul acesteia, înainte de a acapara cota de piață a exporturilor din alte țări terțe către Uniune. Chiar și în această ipoteză prudentă, industria din Uniune ar suferi pierderi de până la 23 %, astfel cum se ilustrează în continuare. În orice altă ipoteză (de exemplu, 50 %-50 %), pierderile ar fi mult mai mari, ceea ce ar duce la o deteriorare și mai accentuată a profitabilității industriei din Uniune. |
| --- | --- |

(160)

Comisia a presupus, de asemenea, că 20 % din totalul importurilor din RPC ar afecta industria din Uniune, iar restul de 80 % ar afecta importurile din alte țări terțe. Simularea s-a bazat pe datele prezentate de producătorii din Uniune incluși în eșantion și este o abordare foarte conservatoare, luând în considerare faptul că prețurile medii de vânzare ale importurilor din alte țări terțe se situează sub prețul mediu de vânzare practicat de industria din Uniune. Acest lucru înseamnă că importurile care fac obiectul unui dumping ale produsului care face obiectul reexaminării din RPC ar câștiga, cel mai probabil, mai întâi o parte din cota de piață a industriei din Uniune în detrimentul acesteia, înainte de a acapara cota de piață a exporturilor din alte țări terțe către Uniune. Chiar și în această ipoteză prudentă, industria din Uniune ar suferi pierderi de până la 23 %, astfel cum se ilustrează în continuare. În orice altă ipoteză (de exemplu, 50 %-50 %), pierderile ar fi mult mai mari, ceea ce ar duce la o deteriorare și mai accentuată a profitabilității industriei din Uniune.

| (161) | În primul scenariu, și anume menținerea acelorași prețuri de vânzare ca în cursul perioadei anchetei de reexaminare, profitabilitatea industriei din Uniune ar scădea cu 72 % sau cu 7,5 puncte procentuale, și anume de la -10,4 % la -17,9 %. |
| --- | --- |

(161)

În primul scenariu, și anume menținerea acelorași prețuri de vânzare ca în cursul perioadei anchetei de reexaminare, profitabilitatea industriei din Uniune ar scădea cu 72 % sau cu 7,5 puncte procentuale, și anume de la -10,4 % la -17,9 %.

| (162) | În cel de al doilea scenariu, s-a constatat că efectul unei scăderi a prețurilor poate fi extrem de dăunător. În cazul unei scăderi a prețurilor din Uniune la nivelul prețurilor de export din RPC către țări terțe (prețul CIF la frontiera UE calculat la 499 EUR/tonă), profitul ar scădea de la -10,4 % la -23,2 %. |
| --- | --- |

(162)

În cel de al doilea scenariu, s-a constatat că efectul unei scăderi a prețurilor poate fi extrem de dăunător. În cazul unei scăderi a prețurilor din Uniune la nivelul prețurilor de export din RPC către țări terțe (prețul CIF la frontiera UE calculat la 499 EUR/tonă), profitul ar scădea de la -10,4 % la -23,2 %.

| (163) | În ambele scenarii, impactul unei creșteri bruște a importurilor din China la prețuri scăzute ar agrava considerabil prejudiciul deja suferit de industria din Uniune. |
| --- | --- |

(163)

În ambele scenarii, impactul unei creșteri bruște a importurilor din China la prețuri scăzute ar agrava considerabil prejudiciul deja suferit de industria din Uniune.

| (164) | Pe această bază și luând act de situația fragilă actuală a industriei Uniunii, Comisia a concluzionat că absența măsurilor ar conduce, după toate probabilitățile, la o creștere semnificativă a importurilor care fac obiectul unui dumping din RPC la prețuri prejudiciabile, iar situația deja precară a industriei din Uniune s-ar deteriora, prin urmare, drastic, periclitând chiar supraviețuirea acesteia. |
| --- | --- |

(164)

Pe această bază și luând act de situația fragilă actuală a industriei Uniunii, Comisia a concluzionat că absența măsurilor ar conduce, după toate probabilitățile, la o creștere semnificativă a importurilor care fac obiectul unui dumping din RPC la prețuri prejudiciabile, iar situația deja precară a industriei din Uniune s-ar deteriora, prin urmare, drastic, periclitând chiar supraviețuirea acesteia.

| (165) | Pe baza celor de mai sus, Comisia a concluzionat că există probabilitatea de reapariție a prejudiciului cauzat inițial de importurile din RPC în cazul în care s-ar abroga măsurile. |
| --- | --- |

(165)

Pe baza celor de mai sus, Comisia a concluzionat că există probabilitatea de reapariție a prejudiciului cauzat inițial de importurile din RPC în cazul în care s-ar abroga măsurile.

6.   INTERESUL UNIUNII

INTERESUL UNIUNII

| (166) | În conformitate cu articolul 21 din regulamentul de bază, Comisia a analizat dacă menținerea măsurilor antidumping existente ar fi împotriva interesului Uniunii în ansamblu. Identificarea interesului Uniunii s-a bazat pe evaluarea diferitelor interese implicate, inclusiv cele ale industriei din Uniune, ale importatorilor, ale distribuitorilor și ale utilizatorilor. |
| --- | --- |

(166)

În conformitate cu articolul 21 din regulamentul de bază, Comisia a analizat dacă menținerea măsurilor antidumping existente ar fi împotriva interesului Uniunii în ansamblu. Identificarea interesului Uniunii s-a bazat pe evaluarea diferitelor interese implicate, inclusiv cele ale industriei din Uniune, ale importatorilor, ale distribuitorilor și ale utilizatorilor.

| (167) | Toate părțile interesate au avut posibilitatea de a-și exprima punctul de vedere în temeiul articolului 21 alineatul (2) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(167)

Toate părțile interesate au avut posibilitatea de a-și exprima punctul de vedere în temeiul articolului 21 alineatul (2) din regulamentul de bază.

6.1.   Interesul industriei Uniunii

Interesul industriei Uniunii

| (168) | Deși măsurile antidumping în vigoare au împiedicat, într-o mare măsură, intrarea pe piața Uniunii a importurilor care fac obiectul unui dumping din RPC, industria din Uniune a suferit un prejudiciu important în perioada anchetei de reexaminare, iar situația sa este fragilă, după cum o confirmă tendințele negative ale indicatorilor de prejudiciu. |
| --- | --- |

(168)

Deși măsurile antidumping în vigoare au împiedicat, într-o mare măsură, intrarea pe piața Uniunii a importurilor care fac obiectul unui dumping din RPC, industria din Uniune a suferit un prejudiciu important în perioada anchetei de reexaminare, iar situația sa este fragilă, după cum o confirmă tendințele negative ale indicatorilor de prejudiciu.

| (169) | Pe baza celor de mai sus, Comisia a stabilit că există o mare probabilitate de reapariție a prejudiciului cauzat inițial de importurile din RPC, în cazul în care ar expira măsurile. Intrarea unor volume substanțiale de importuri care fac obiectul unui dumping din RPC ar cauza un prejudiciu suplimentar industriei din Uniune. Acest lucru ar duce la înrăutățirea situației economice deja foarte fragile a industriei din Uniune și ar amenința viabilitatea acesteia. |
| --- | --- |

(169)

Pe baza celor de mai sus, Comisia a stabilit că există o mare probabilitate de reapariție a prejudiciului cauzat inițial de importurile din RPC, în cazul în care ar expira măsurile. Intrarea unor volume substanțiale de importuri care fac obiectul unui dumping din RPC ar cauza un prejudiciu suplimentar industriei din Uniune. Acest lucru ar duce la înrăutățirea situației economice deja foarte fragile a industriei din Uniune și ar amenința viabilitatea acesteia.

| (170) | Prin urmare, Comisia a concluzionat că menținerea măsurilor antidumping împotriva RPC este în interesul industriei Uniunii. |
| --- | --- |

(170)

Prin urmare, Comisia a concluzionat că menținerea măsurilor antidumping împotriva RPC este în interesul industriei Uniunii.

6.2.   Interesul importatorilor neafiliați, al comercianților și al utilizatorilor

Interesul importatorilor neafiliați, al comercianților și al utilizatorilor

| (171) | Comisia a contactat toți importatorii neafiliați, comercianții și utilizatorii cunoscuți. Astfel cum s-a menționat în considerentul 19, Comisia a primit un răspuns la chestionar completat de un utilizator. Acest utilizator a explicat că piața are nevoie de o anumită stabilitate a prețurilor și, prin urmare, ea nu își poate permite impactul destabilizator al importurilor care fac obiectul unui dumping. |
| --- | --- |

(171)

Comisia a contactat toți importatorii neafiliați, comercianții și utilizatorii cunoscuți. Astfel cum s-a menționat în considerentul 19, Comisia a primit un răspuns la chestionar completat de un utilizator. Acest utilizator a explicat că piața are nevoie de o anumită stabilitate a prețurilor și, prin urmare, ea nu își poate permite impactul destabilizator al importurilor care fac obiectul unui dumping.

| (172) | În plus, în reexaminarea anterioară efectuată în perspectiva expirării măsurilor și în ancheta inițială, analiza interesului Uniunii nu a indicat nici un efect negativ al măsurilor asupra importatorilor, comercianților și utilizatorilor, nici că impactul general posibil al instituirii măsurilor asupra activității utilizatorilor ar fi foarte limitat. În primul rând, marea majoritate a utilizatorilor achiziționează sârma laminată din surse care nu sunt de origine chineză și care sunt numeroase. În al doilea rând, impactul potențial al instituirii măsurilor ar trebui să fie examinat ținând seama de produsele din aval, care beneficiază de o valoare adăugată ridicată. Ținând cont de aceste aspecte, se concluzionează că menținerea măsurilor nu ar avea un impact negativ asupra situației actuale a utilizatorilor. |
| --- | --- |

(172)

În plus, în reexaminarea anterioară efectuată în perspectiva expirării măsurilor și în ancheta inițială, analiza interesului Uniunii nu a indicat nici un efect negativ al măsurilor asupra importatorilor, comercianților și utilizatorilor, nici că impactul general posibil al instituirii măsurilor asupra activității utilizatorilor ar fi foarte limitat. În primul rând, marea majoritate a utilizatorilor achiziționează sârma laminată din surse care nu sunt de origine chineză și care sunt numeroase. În al doilea rând, impactul potențial al instituirii măsurilor ar trebui să fie examinat ținând seama de produsele din aval, care beneficiază de o valoare adăugată ridicată. Ținând cont de aceste aspecte, se concluzionează că menținerea măsurilor nu ar avea un impact negativ asupra situației actuale a utilizatorilor.

| (173) | Astfel, nu au existat indicii potrivit cărora menținerea măsurilor ar avea un impact negativ semnificativ asupra importatorilor și a utilizatorilor, care ar depăși impactul pozitiv al măsurilor asupra industriei din Uniune. |
| --- | --- |

(173)

Astfel, nu au existat indicii potrivit cărora menținerea măsurilor ar avea un impact negativ semnificativ asupra importatorilor și a utilizatorilor, care ar depăși impactul pozitiv al măsurilor asupra industriei din Uniune.

6.3.   Concluzie privind interesul Uniunii

Concluzie privind interesul Uniunii

| (174) | Având în vedere cele de mai sus, Comisia a concluzionat că nu există motive imperioase legate de interesul Uniunii împotriva menținerii măsurilor existente asupra importurilor de produs care face obiectul reexaminării originar din RPC. |
| --- | --- |

(174)

Având în vedere cele de mai sus, Comisia a concluzionat că nu există motive imperioase legate de interesul Uniunii împotriva menținerii măsurilor existente asupra importurilor de produs care face obiectul reexaminării originar din RPC.

7.   MĂSURILE ANTIDUMPING

MĂSURILE ANTIDUMPING

| (175) | Pe baza concluziilor la care a ajuns Comisia cu privire la continuarea dumpingului, la reapariția prejudiciului cauzat inițial de importurile care fac obiectul unui dumping din țările în cauză, precum și la interesul Uniunii, Comisia a constatat că măsurile antidumping privind importurile de sârmă laminată din RPC ar trebui menținute. |
| --- | --- |

(175)

Pe baza concluziilor la care a ajuns Comisia cu privire la continuarea dumpingului, la reapariția prejudiciului cauzat inițial de importurile care fac obiectul unui dumping din țările în cauză, precum și la interesul Uniunii, Comisia a constatat că măsurile antidumping privind importurile de sârmă laminată din RPC ar trebui menținute.

| (176) | Nivelurile taxelor antidumping specificate în prezentul regulament în mod individual pentru întreprinderi se aplică exclusiv importurilor produsului care face obiectul reexaminării originar din RPC și fabricat de entitățile juridice menționate. Importurile de produs care face obiectul reexaminării fabricat de orice altă societate care nu este menționată în mod specific în partea dispozitivă a prezentului regulament, inclusiv de entitățile afiliate societăților menționate în mod specific, trebuie să facă obiectul taxei aplicabile „tuturor celorlalte societăți”. Acestea nu trebuie să facă obiectul niciunuia dintre nivelurile individuale ale taxei antidumping. |
| --- | --- |

(176)

Nivelurile taxelor antidumping specificate în prezentul regulament în mod individual pentru întreprinderi se aplică exclusiv importurilor produsului care face obiectul reexaminării originar din RPC și fabricat de entitățile juridice menționate. Importurile de produs care face obiectul reexaminării fabricat de orice altă societate care nu este menționată în mod specific în partea dispozitivă a prezentului regulament, inclusiv de entitățile afiliate societăților menționate în mod specific, trebuie să facă obiectul taxei aplicabile „tuturor celorlalte societăți”. Acestea nu trebuie să facă obiectul niciunuia dintre nivelurile individuale ale taxei antidumping.

| (177) | O societate poate cere aplicarea acestor niveluri individuale ale taxei antidumping în cazul în care schimbă ulterior denumirea entității sale. Cererea trebuie să fie adresată Comisiei (75). Cererea trebuie să conțină toate informațiile relevante care să permită demonstrarea faptului că modificarea nu afectează dreptul societății de a beneficia de nivelul taxei care i se aplică. |
| --- | --- |

(177)

O societate poate cere aplicarea acestor niveluri individuale ale taxei antidumping în cazul în care schimbă ulterior denumirea entității sale. Cererea trebuie să fie adresată Comisiei (75). Cererea trebuie să conțină toate informațiile relevante care să permită demonstrarea faptului că modificarea nu afectează dreptul societății de a beneficia de nivelul taxei care i se aplică.

75

| (178) | Toate părțile interesate au fost informate cu privire la faptele și considerațiile esențiale pe baza cărora se intenționează să se recomande menținerea măsurilor existente aplicabile importurilor de produs care face obiectul reexaminării originar din RPC. Părților li s-a acordat, de asemenea, un termen pentru a-și prezenta observațiile cu privire la prezenta comunicare. Toate observațiile primite au fost examinate de către Comisie. |
| --- | --- |

(178)

Toate părțile interesate au fost informate cu privire la faptele și considerațiile esențiale pe baza cărora se intenționează să se recomande menținerea măsurilor existente aplicabile importurilor de produs care face obiectul reexaminării originar din RPC. Părților li s-a acordat, de asemenea, un termen pentru a-și prezenta observațiile cu privire la prezenta comunicare. Toate observațiile primite au fost examinate de către Comisie.

| (179) | Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt în conformitate cu avizul comitetului înființat în temeiul articolului 15 alineatul (1) din Regulamentul (UE) 2016/1036. |
| --- | --- |

(179)

Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt în conformitate cu avizul comitetului înființat în temeiul articolului 15 alineatul (1) din Regulamentul (UE) 2016/1036.

| (180) | Potrivit articolului 109 din Regulamentul (UE) 2018/1046 (76), în cazul în care un cuantum trebuie rambursat în urma unei hotărâri a Curții de Justiție a Uniunii Europene, rata dobânzii este rata aplicată de Banca Centrală Europeană principalelor sale operațiuni de refinanțare, astfel cum este publicată în seria C a Jurnalului Oficial al Uniunii Europene, în prima zi calendaristică a fiecărei luni, |
| --- | --- |

(180)

Potrivit articolului 109 din Regulamentul (UE) 2018/1046 (76), în cazul în care un cuantum trebuie rambursat în urma unei hotărâri a Curții de Justiție a Uniunii Europene, rata dobânzii este rata aplicată de Banca Centrală Europeană principalelor sale operațiuni de refinanțare, astfel cum este publicată în seria C a Jurnalului Oficial al Uniunii Europene, în prima zi calendaristică a fiecărei luni,

76

Jurnalului Oficial al Uniunii Europene

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

(1)   Se instituie o taxă antidumping definitivă asupra importurilor de bare și tije, laminate la cald, rulate în spire nearanjate, din fier, oțeluri nealiate sau oțeluri aliate altele decât oțeluri inoxidabile, originare din Republica Populară Chineză, încadrate în prezent la codurile NC 7213 10 00, 7213 20 00, 7213 91 10, 7213 91 20, 7213 91 41, 7213 91 49, 7213 91 70, 7213 91 90, 7213 99 10, 7213 99 90, 7227 10 00, 7227 20 00, 7227 90 10, 7227 90 50 și 7227 90 95.

(2)   Se stabilește după cum urmează nivelul taxei antidumping definitive aplicabile prețului net franco-frontiera Uniunii, înainte de vămuire, pentru produsele descrise la alineatul (1), fabricate de următoarele societăți:

| Societatea | Taxă antidumping | Cod adițional TARIC |
| --- | --- | --- |
| Grupul Valin | 7,9 % | A930 |
| Toate celelalte societăți | 24,0 % | A999 |

Societatea

Taxă antidumping

Cod adițional TARIC

Grupul Valin

7,9 %

A930

Toate celelalte societăți

24,0 %

A999

(3)   Aplicarea nivelului individual al taxei stabilit pentru societatea menționată la alineatul (2) este condiționată de prezentarea către autoritățile vamale din statele membre a unei facturi comerciale valabile, pe care trebuie să figureze o declarație datată și semnată de un reprezentant al entității care a emis factura în cauză, identificat prin numele și funcția sa, redactată după cum urmează: „Subsemnatul, certific faptul că [volum] de sârmă laminată, vândută pentru export către Uniunea Europeană și făcând obiectul prezentei facturi, a fost fabricată de către (numele și adresa societății) (cod adițional TARIC) din Republica Populară Chineză. Declar că informațiile furnizate în prezenta factură sunt complete și corecte.” În cazul în care nu se prezintă o astfel de factură, se aplică nivelul taxei aplicabil pentru „toate celelalte societăți”.

(4)   În cazul în care nu se prevede altfel, se aplică dispozițiile în vigoare în materie de drepturi vamale.

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 12 octombrie 2021.

Pentru Comisie

Președintele

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  JO L 176, 30.6.2016, p. 21.

1

(2)  Regulamentul (CE) nr. 703/2009 al Consiliului din 27 iulie 2009 de instituire a unei taxe antidumping definitive și de percepere cu titlu definitiv a taxei provizorii instituite la importurile de sârmă laminată originare din Republica Populară Chineză și de închidere a procedurii antidumping privind importurile de sârmă laminată originare din Republica Moldova și din Turcia (JO L 203, 5.8.2009, p. 1).

2

(3)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2015/1846 al Comisiei din 14 octombrie 2015 de instituire a unei taxe antidumping definitive la importurile de sârmă laminată originară din Republica Populară Chineză, în urma unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor în temeiul articolului 11 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1225/2009 al Consiliului (JO L 268, 15.10.2015, p. 9).

3

(4)  Aviz privind expirarea iminentă a anumitor măsuri antidumping (JO C 35, 3.2.2020, p. 3).

4

(5)  Aviz de deschidere a unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor antidumping aplicabile importurilor de sârmă laminată originară din Republica Populară Chineză (JO C 342, 14.10.2020, p. 23).

5

(6)  Aviz privind consecințele epidemiei de COVID-19 asupra anchetelor antidumping și antisubvenții (JO C 86, 16.3.2020, p. 6).

6

(7)  Această notă era o versiune revizuită a celei de a doua note din 22 decembrie 2020, întrucât, din cauza unei erori administrative, prima versiune nu luase în considerare, din greșeală, observațiile solicitantului.

7

(8)  Documentul de lucru al serviciilor Comisiei intitulat „
  Commission staff working document on significant distortions in the economy of the People’s Republic of China for the purposes of trade defence investigations
  ” (Documentul de lucru al serviciilor Comisiei privind distorsiunile semnificative din economia Republicii Populare Chineze în scopul anchetelor în materie de apărare comercială) din 20.12.2017, SWD(2017) 483 final.

8

Commission staff working document on significant distortions in the economy of the People’s Republic of China for the purposes of trade defence investigations

(9)  https://www.gtis.com/gta/secure/htscty_wta.cfm

9

(10)  https://www.dnb.com/

10

(11)  https://orbis4.bvdinfo.com/version-201866/orbis/Companies

11

(12)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2021/635 al Comisiei din 16 aprilie 2021 de instituire a unei taxe antidumping definitive la importurile de anumite tuburi și țevi sudate din fier sau oțel nealiat originare din Belarus, Republica Populară Chineză și Rusia, ca urmare a unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor, în temeiul articolului 11 alineatul (2) din Regulamentul (UE) 2016/1036 al Parlamentului European și al Consiliului (JO L 132, 19.4.2021, p. 145) și Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2020/508 al Comisiei din 7 aprilie 2020 de instituire a unei taxe antidumping provizorii la importurile de anumite foi și rulouri din oțel inoxidabil laminate la cald originare din Indonezia, din Republica Populară Chineză și din Taiwan (JO L 110, 8.4.2020, p. 3).

12

(13)  A se vedea Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2021/635, considerentele 149 și 150, și Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2020/508, considerentele 158 și 159.

13

(14)  A se vedea Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2021/635, considerentele 115-118, și Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2020/508 al Comisiei, considerentele 122-127.

14

(15)  A se vedea Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2021/635, considerentele 119-122, și Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2020/508, considerentele 128-132: În timp ce dreptul de a numi și de a revoca personalul de conducere-cheie din cadrul întreprinderilor deținute de stat (IDS) de către autoritățile de stat relevante, în conformitate cu legislația chineză, poate fi considerat ca reflectând drepturile de proprietate corespunzătoare, celulele PCC din cadrul întreprinderilor deținute de stat și private reprezintă un alt canal important prin care statul poate interveni în deciziile comerciale. Conform dreptului societăților comerciale din RPC, în fiecare societate trebuie să se înființeze câte o organizație PCC (care să cuprindă cel puțin trei membri ai PCC, astfel cum se specifică în Constituția PCC), iar societatea trebuie să ofere condițiile necesare pentru desfășurarea activităților organizației de partid. Se pare că, în trecut, această cerință nu a fost urmată sau aplicată cu strictețe în toate cazurile. Cu toate acestea, cel puțin din 2016, PCC și-a consolidat pretențiile de a controla deciziile comerciale în cadrul IDS, ca o chestiune de principiu politic. Se raportează că PCC exercită presiuni asupra societăților private pentru ca acestea să acorde prioritate „patriotismului” și să urmeze disciplina de partid. În 2017 s-a raportat că există celule de partid în 70 % dintre cele aproximativ 1,86 milioane de societăți private, exercitându-se o presiune tot mai mare ca organizațiile PCC să aibă ultimul cuvânt în procesul decizional din cadrul întreprinderilor respective. Aceste norme se aplică la scară largă, în întreaga economie chineză, în toate sectoarele, inclusiv producătorilor de produse din sârmă laminată și furnizorilor de factori de producție ai acestora.

15

(16)  A se vedea Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2021/635 al Comisiei, considerentele 123-129 și Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2020/508 al Comisiei, considerentele 133-138.

16

(17)  A se vedea Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2021/635 al Comisiei, considerentele 130-133 și Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2020/508 al Comisiei, considerentele 139-142.

17

(18)  A se vedea Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2021/635 al Comisiei, considerentele 134-135 și Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2020/508 al Comisiei, considerentele 143-144.

18

(19)  A se vedea Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2021/635 al Comisiei, considerentele 136-145 și Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2020/508 al Comisiei, considerentele 145-154.

19

(20)  În cerere a fost citat documentul Departamentului de comerț al Statelor Unite ale Americii, China’s status as a non-market economy („Statutul Chinei ca țară fără economie de piață”), A-570-053, 26 octombrie 2017, p. 57.

20

China’s status as a non-market economy

(21)  În cerere a fost citat articolul din Financial Times: China’s Communist Party writes itself into company law, („Partidul Comunist din China intervine în dreptul societăților comerciale”) 14 august 2017.

21

China’s Communist Party writes itself into company law

(22)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2017/969 al Comisiei din 8 iunie 2017 de instituire a unor taxe compensatorii definitive la importurile de anumite produse plate laminate la cald din fier, din oțel nealiat sau din alte oțeluri aliate, originare din Republica Populară Chineză și de modificare a Regulamentului de punere în aplicare (UE) 2017/649 al Comisiei de instituire a unei taxe antidumping definitive asupra importurilor de anumite produse plate laminate la cald din fier, din oțel nealiat sau din alte oțeluri aliate, originare din Republica Populară Chineză (JO L 146, 9.6.2017, p. 17).

22

(23)  Raportul ThinkDesk, Analysis of state-business interaction and subsidization in the hot-rolled flat (HRF) segment of the Chinese steel industry („Analiza interacțiunii stat-întreprinderi și a subvenționării din cadrul segmentului produselor plate laminate la cald al industriei siderurgice din China”), 28 februarie 2016.

23

Analysis of state-business interaction and subsidization in the hot-rolled flat (HRF) segment of the Chinese steel industry

(24)  TISCO, Company profile, http://en.tisco.com.cn/CompanyProfile/20151027095855836705.html (link accesat ultima dată la 2 martie 2020).

24

Company profile

(25)  Baowu, Company profile, http://www.baowugroup.com/en/contents/5273/102759.html (link accesat ultima dată la 6 mai 2021)

25

Company profile

(26)  Raport – capitolul 14, p. 358: 51 % întreprinderi private și 49 % IDS în ceea ce privește producția și 44 % IDS și 56 % întreprinderi private în ceea ce privește capacitatea.

26

(27)  Disponibil la: www.gov.cn/zhengce/content/2016-02/04/content_5039353.htm (link accesat ultima dată la 6 mai 2021); https://policycn.com/policy_ticker/higher-expectations-for-large-scale-steel-enterprise/?iframe=1&secret=c8uthafuthefra4e (link accesat ultima dată la 6 mai 2021) și www.xinhuanet.com/english/2019-04/23/c_138001574.htm (link accesat ultima dată la 6 mai 2021).

27

(28)  Disponibil la http://www.xinhuanet.com/english/2019-04/23/c_138001574.htm (link accesat ultima dată la 6 mai 2021) și http://www.jjckb.cn/2019-04/23/c_137999653.htm (link accesat ultima dată la 6 mai 2021).

28

(29)  Astfel cum s-a întâmplat cu fuziunea dintre întreprinderea privată Rizhao și IDS Shandong Iron and Steel din 2009. A se vedea Beijing steel report, p. 58 și preluarea pachetului majoritar de acțiuni ale Magang Steel de către China Baowu Steel Group în iunie 2019; a se vedea https://www.ft.com/content/a7c93fae-85bc-11e9-a028-86cea8523dc2 (link accesat ultima dată la 6 mai 2021).

29

Beijing steel report

(30)  A se vedea raportul pentru presă al Xinhua Network: „Grupul Shagang: Consolidarea partidului conduce la progrese de înaltă calitate și creează un model pentru consolidarea partidului în întreprinderile din afara sectorului public”, 25 decembrie 2020, http://www.js.xinhuanet.com/2020-12/25/c_1126907346.htm (link consultat ultima dată la 6 mai 2021).

30

(31)  A se vedea articolul de pe site-ul internet al Anshan: „
  Anshan Iron and Steel builds and strengthens the party building work model
  ” („Anshan Iron and Steel dezvoltă și consolidează modelul activităților de construcție a partidului”), 13 iunie 2018: http://www.ansteelgroup.com/ddjs/2020-03-26-02-58-29/3167-2020-04-26-02-24-53 (link consultat ultima dată la 6 mai 2021).

31

Anshan Iron and Steel builds and strengthens the party building work model

(32)  A se vedea articolul publicat pe site-ul internet al Anshan: „
  Keep employees’ passion for entrepreneurship
  ” („Menținerea pasiunii angajaților pentru spiritul antreprenorial”), 14 ianuarie 2019: http://www.ansteelgroup.com/ddjs/2020-03-26-02-58-29/3166-bczggscydjq (link consultat ultima dată la 6 mai 2021).

32

Keep employees’ passion for entrepreneurship

(33)  A se vedea statutul Baoshan, articolul 133.4: http://static.sse.com.cn//disclosure/listedinfo/announcement/c/2021-01-08/600019_20210108_8.pdf (link consultat ultima dată la 6 mai 2021).

33

(34)  A se vedea site-ul Shougang: https://www.shougang.com.cn/sgweb/html/ddjs/ (link consultat ultima dată la 6 mai 2021).

34

(35)  Raportul, partea III, capitolul 14, p. 346 și următoarele.

35

(36)  Introducere la Planul de ajustare și modernizare a industriei siderurgice.

36

(37)  Raportul – capitolul 14, p. 347.

37

(38)  Al 13-lea plan cincinal pentru dezvoltare economică și socială al Republicii Populare Chineze (2016-2020), disponibil la adresa https://en.ndrc.gov.cn/newsrelease_8232/201612/P020191101481868235378.pdf (link consultat ultima dată la 6 mai 2021).

38

(39)  Raportul – capitolul 14, p. 349.

39

(40)  Raportul – capitolul 14, p. 352.

40

(41)  Catalogul de îndrumare în ceea ce privește restructurarea industriei (versiunea 2011) (modificat în 2013) emis prin Ordinul nr. 9 al Comisiei naționale pentru dezvoltare și reformă la 27 martie 2011, și modificat în conformitate cu Decizia Comisiei naționale pentru dezvoltare și reformă cu privire la modificarea clauzelor relevante ale Catalogului de îndrumare în ceea ce privește restructurarea industriei (versiunea 2011) emisă prin Ordinul nr. 21 al Comisiei naționale pentru dezvoltare și reformă la 16 februarie 2013.

41

(42)  A se vedea raportul anual pentru 2018, pagina 66: http://pdf.dfcfw.com/pdf/H2_AN201908201344693765_1.pdf

42

(43)  A se vedea raportul anual pentru 2019, paginile 62 și 67: https://www.shclearing.com/xxpl/cwbg/nb/202006/t20200630_705111.html

43

(44)  A se vedea raportul anual pentru 2019, pagina 93: https://www.shclearing.com/xxpl/cwbg/nb/202005/t20200529_691364.html și raportul anual pentru 2018, pagina 104: http://pdf.dfcfw.com/pdf/H2_AN201905011325247353_1.pdf

44

(45)  A se vedea raportul anual pentru 2019, paginile 181 și 187: http://static.cninfo.com.cn/finalpage/2020-04-29/1207654234.PDF

45

(46)  A se vedea raportul anual pentru 2019, paginile 121 și 129: https://www.shougang.com.cn/u/cms/www/202004/29163130go9a.pdf

46

(47)  A se vedea Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2021/635 al Comisiei, considerentele 134 și 135, și Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2020/508 al Comisiei, considerentele 143 și 144.

47

(48)  
  World Bank Open Data – Venituri medii-superioare, https://data.worldbank.org/income-level/upper-middle-income, link accesat ultima dată la 13 octombrie 2020.

48

World Bank Open Data

(49)  A se vedea considerentul 38.

49

(50)  https://www.osinergmin.gob.pe/seccion/institucional/regulacion-tarifaria/pliegos-tarifarios/electricidad, link accesat ultima dată la 20 ianuarie 2021, https://www.osinergmin.gob.pe/seccion/institucional/regulacion-tarifaria/pliegos-tarifarios/gas-natural, link accesat ultima dată la 20 ianuarie 2021.

50

(51)  https://www.sunass.gob.pe/prestadores/empresas-prestadoras/estudios-tarifarios/, link accesat ultima dată la 20 ianuarie 2021.

51

(52)  https://ilostat.ilo.org/topics/labour-costs/, link accesat ultima dată la 20 ianuarie 2021.

52

(53)  A se vedea considerentul 28.

53

(54)  Prețurile lunare se încadrează în aceste intervale.

54

(55)  Prețurile lunare se încadrează în aceste intervale.

55

(56)  În mod normal, sunt excluse, de asemenea, datele privind importurile în țara reprezentativă din țările care nu sunt membre ale OMC enumerate în anexa 1 la Regulamentul (UE) 2015/755 al Parlamentului European și al Consiliului (JO L 123, 19.5.2015, p. 33). Cu toate acestea, întrucât Peru nu a importat niciunul dintre factorii de producție din vreuna dintre țările menționate anterior în cursul perioadei anchetei de reexaminare, importurile din alte țări terțe au reprezentat 100 % din volumele totale importate în Peru pentru factorii de producție enumerați în tabelul 1.

56

(57)  https://ilostat.ilo.org/data/country-profiles/, link accesat ultima dată la 20 ianuarie 2021.

57

(58)  https://cdn.www.gob.pe/uploads/document/file/320807/IF-161-2018-MTPE-2-14.1.pdf p. 2 și https://www.oecd-ilibrary.org/docserver/9789264305823-en.pdf?expires=1611133368&id=id&accname=oid031827&checksum=AD488AE7705661410076E3EC1D21F9F5 p. 88, link accesat ultima dată la 20 ianuarie 2021.

58

(59)  https://www.osinergmin.gob.pe/seccion/institucional/regulacion-tarifaria/pliegos-tarifarios/gas-natural, link accesat ultima dată la 20 ianuarie 2021.

59

(60)  https://www.osinergmin.gob.pe/seccion/institucional/regulacion-tarifaria/pliegos-tarifarios/electricidad, link accesat ultima dată la 20 ianuarie 2021.

60

(61)  https://www.sunass.gob.pe/wp-content/uploads/2020/09/emapisco_fina_261218.pdf, link accesat ultima dată la 20 ianuarie 2021.

61

(62)  https://investors.acerosarequipa.com/storage/memorias/July2020/sk9JvC6DOo51hCmXhDQ2.pdf, link accesat ultima dată la 20 ianuarie 2021.

62

(63)  Aceste date sunt prezentate sub formă de intervale pentru a proteja confidențialitatea informațiilor comerciale sensibile, în temeiul articolului 19 din regulamentul de bază.

63

(64)  https://www.metalbulletin.com/Article/3972213/Search-results/FOCUS-Chinas-steel-exports-expected-to-rise-in-2021.html, link accesat ultima dată la 1 februarie 2021.

64

(65)  https://www.kallanish.com/en/steel-news/market-reports/article-details/chinese-wire-rod-exports-diverge-from-domestic-market-0121/, link accesat ultima dată la 1 februarie 2021.

65

(66)  https://www.mysteel.net/. Alte surse menționate de solicitant, precum CRU și Worldsteel, prezintă cifre similare.

66

(67)  De exemplu, Australia, Coreea de Sud, India, Indonezia, Mexic și Statele Unite au instituit măsuri împotriva sârmei laminate din RPC.

67

(68)  Volumul producției se bazează pe datele pentru UE-27, întrucât Regatul Unit a încetat să mai facă parte din Uniunea Europeană la 1 ianuarie 2021.

68

(69)  Consumul se bazează pe datele din UE-27, fără datele referitoare la Regatul Unit.

69

(70)  Volumul importurilor se bazează pe datele din UE-27, fără datele referitoare la Regatul Unit.

70

(71)  A se vedea Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2019/566 al Comisiei din 9 aprilie 2019 de instituire a unei taxe antidumping definitive la importurile de anumite accesorii de țevărie, originare din Federația Rusă, Republica Coreea și Malaysia în urma unei revizuiri efectuate în perspectiva expirării măsurilor în conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din Regulamentul (UE) 2016/1036 al Parlamentului European și al Consiliului și de închidere a anchetei privind importurile aceluiași produs originar din Republica Turcia (JO L 99, 10.4.2019, p. 9), considerentul 128.

71

(72)  Indicatorii macroeconomici se bazează pe datele din UE-27, fără datele referitoare la Regatul Unit.

72

(73)  Indicatorii microeconomici se bazează pe datele din UE-28, inclusiv Regatul Unit. Având în vedere că vânzările către Regatul Unit au reprezentat doar 1,5 % din producătorii din Uniune incluși în eșantion, concluziile privind prejudiciul important nu ar fi fost modificate.

73

(74)  Capacitatea neutilizată din RPC depășește de peste 5 ori consumul total la nivelul Uniunii de pe piața liberă din perioada anchetei de reexaminare.

74

(75)  Comisia Europeană, Direcția Generală Comerț, Direcția H, Rue de la Loi/Wetstraat 170, 1040 Bruxelles, Belgia.

75

(76)  Regulamentul (UE, Euratom) 2018/1046 al Parlamentului European și al Consiliului din 18 iulie 2018 privind normele financiare aplicabile bugetului general al Uniunii, de modificare a Regulamentelor (UE) nr. 1296/2013, (UE) nr. 1301/2013, (UE) nr. 1303/2013, (UE) nr. 1304/2013, (UE) nr. 1309/2013, (UE) nr. 1316/2013, (UE) nr. 223/2014, (UE) nr. 283/2014 și a Deciziei nr. 541/2014/UE și de abrogare a Regulamentului (UE, Euratom) nr. 966/2012 (JO L 193, 30.7.2018, p. 1).

76

---