# Uradni list L 364/2021

| | ISSN 1977-0804 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 364 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Letnik 6413. oktober 2021 |

ISSN 1977-0804

Uradni list

Evropske unije

L 364

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Letnik 6413. oktober 2021

---

| Vsebina | | II   Nezakonodajni akti | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | UREDBE |
| | * | Uredba Komisije (EU) 2021/1804 z dne 12. oktobra 2021 o spremembi Priloge II k Uredbi Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 396/2005 glede mejnih vrednosti ostankov za bentazon v grahu s stroki (
  1
  ) | 1 |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2021/1805 z dne 12. oktobra 2021 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve na uvoz valjane žice s poreklom iz Ljudske republike Kitajske po pregledu zaradi izteka ukrepa v skladu s členom 11(2) Uredbe (EU) 2016/1036 Evropskega parlamenta in Sveta | 14 |

Vsebina

II   Nezakonodajni akti

Stran

UREDBE

*

Uredba Komisije (EU) 2021/1804 z dne 12. oktobra 2021 o spremembi Priloge II k Uredbi Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 396/2005 glede mejnih vrednosti ostankov za bentazon v grahu s stroki (
  1
  )

1

1

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2021/1805 z dne 12. oktobra 2021 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve na uvoz valjane žice s poreklom iz Ljudske republike Kitajske po pregledu zaradi izteka ukrepa v skladu s členom 11(2) Uredbe (EU) 2016/1036 Evropskega parlamenta in Sveta

14

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP. |

---

(1)   Besedilo velja za EGP.

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

II Nezakonodajni akti

UREDBE

| 13.10.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | L 364/1 |
| --- | --- | --- | --- |

13.10.2021

SL

Uradni list Evropske unije

L 364/1

---

UREDBA KOMISIJE (EU) 2021/1804

z dne 12. oktobra 2021

o spremembi Priloge II k Uredbi Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 396/2005 glede mejnih vrednosti ostankov za bentazon v grahu s stroki

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 396/2005 z dne 23. februarja 2005 o mejnih vrednostih ostankov pesticidov v ali na hrani in krmi rastlinskega in živalskega izvora ter o spremembi Direktive Sveta 91/414/EGS (1) in zlasti člena 14(1)(a) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Mejne vrednosti ostankov (v nadaljnjem besedilu: MRL) za bentazon so bile določene v Prilogi II k Uredbi (ES) št. 396/2005. |
| --- | --- |

(1)

Mejne vrednosti ostankov (v nadaljnjem besedilu: MRL) za bentazon so bile določene v Prilogi II k Uredbi (ES) št. 396/2005.

| (2) | V okviru postopka za registracijo fitofarmacevtskega sredstva, ki vsebuje aktivno snov bentazon, za uporabo na grahu s stroki je bila v skladu s členom 6(1) Uredbe (ES) št. 396/2005 vložena vloga za spremembo obstoječe MRL. |
| --- | --- |

(2)

V okviru postopka za registracijo fitofarmacevtskega sredstva, ki vsebuje aktivno snov bentazon, za uporabo na grahu s stroki je bila v skladu s členom 6(1) Uredbe (ES) št. 396/2005 vložena vloga za spremembo obstoječe MRL.

| (3) | V skladu s členom 8 Uredbe (ES) št. 396/2005 je zadevna država članica vlogo ocenila in Komisiji poslala ocenjevalno poročilo. |
| --- | --- |

(3)

V skladu s členom 8 Uredbe (ES) št. 396/2005 je zadevna država članica vlogo ocenila in Komisiji poslala ocenjevalno poročilo.

| (4) | Evropska agencija za varnost hrane (v nadaljnjem besedilu: Agencija) je proučila vlogo in poročilo o oceni, zlasti glede tveganj za potrošnike in po potrebi za živali, ter predložila obrazloženo mnenje o predlagani MRL (2). Navedeno mnenje je poslala vložniku, Komisiji in državam članicam ter ga javno objavila. |
| --- | --- |

(4)

Evropska agencija za varnost hrane (v nadaljnjem besedilu: Agencija) je proučila vlogo in poročilo o oceni, zlasti glede tveganj za potrošnike in po potrebi za živali, ter predložila obrazloženo mnenje o predlagani MRL (2). Navedeno mnenje je poslala vložniku, Komisiji in državam članicam ter ga javno objavila.

| (5) | Agencija je ugotovila, da so izpolnjene vse zahteve po podatkih in da je sprememba MRL, ki jo zahteva vložnik, sprejemljiva z vidika varnosti potrošnikov na podlagi ocene izpostavljenosti potrošnikov za 27 posebnih skupin evropskih potrošnikov. Upoštevala je najnovejše informacije o toksikoloških značilnostih snovi. Niti pri vseživljenjski izpostavljenosti snovi z uživanjem vseh živil, ki bi to snov lahko vsebovala, niti pri kratkotrajni izpostavljenosti zaradi čezmernega uživanja graha s stroki ni bilo ugotovljeno tveganje, da se sprejemljivi dnevni vnos ali akutni referenčni odmerek preseže. |
| --- | --- |

(5)

Agencija je ugotovila, da so izpolnjene vse zahteve po podatkih in da je sprememba MRL, ki jo zahteva vložnik, sprejemljiva z vidika varnosti potrošnikov na podlagi ocene izpostavljenosti potrošnikov za 27 posebnih skupin evropskih potrošnikov. Upoštevala je najnovejše informacije o toksikoloških značilnostih snovi. Niti pri vseživljenjski izpostavljenosti snovi z uživanjem vseh živil, ki bi to snov lahko vsebovala, niti pri kratkotrajni izpostavljenosti zaradi čezmernega uživanja graha s stroki ni bilo ugotovljeno tveganje, da se sprejemljivi dnevni vnos ali akutni referenčni odmerek preseže.

| (6) | Iz obrazloženega mnenja Agencije in ob upoštevanju dejavnikov, ki vplivajo na odločitev, je razvidno, da predlagana sprememba MRL izpolnjuje zahteve iz člena 14(2) Uredbe (ES) št. 396/2005. |
| --- | --- |

(6)

Iz obrazloženega mnenja Agencije in ob upoštevanju dejavnikov, ki vplivajo na odločitev, je razvidno, da predlagana sprememba MRL izpolnjuje zahteve iz člena 14(2) Uredbe (ES) št. 396/2005.

| (7) | Uredbo (ES) št. 396/2005 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(7)

Uredbo (ES) št. 396/2005 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti.

| (8) | Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za rastline, živali, hrano in krmo – |
| --- | --- |

(8)

Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za rastline, živali, hrano in krmo –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Priloga II k Uredbi (ES) št. 396/2005 se spremeni v skladu s Prilogo k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 12. oktobra 2021

Za Komisijo

predsednica

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  UL L 70, 16.3.2005, str. 1.

1

(2)  Znanstvena poročila Agencije so na voljo na spletu: http://www.efsa.europa.eu:

2

„Reasoned opinion on the modification of the existing maximum residue levels for bentazone in beans and peas with and without pods“ (Obrazloženo mnenje o spremembi obstoječih mejnih vrednosti ostankov za bentazon v fižolu in grahu s stroki in brez strokov). EFSA Journal 2021;19(1):6376.

EFSA Journal

---

PRILOGA

V Prilogi II k Uredbi (ES) št. 396/2005 se stolpec za bentazon nadomesti z naslednjim:

„Ostanki pesticidov in mejne vrednosti ostankov (mg/kg)

| Številčna oznaka | Skupine in primeri posameznih proizvodov, za katere veljajo MRL
   (1) | Bentazon (vsota bentazona, njegovih soli in 6-hidroksi bentazona (prostega in konjugiranega) ter 8-hidroksi bentazona (prostega in konjugiranega), izražena kot bentazon) (R) |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| 0100000 | SVEŽE ALI ZAMRZNJENO SADJE; LUPINARJI | 0,03  (*1) |
| 0110000 | Citrusi | |
| 0110010 | Grenivke | |
| 0110020 | Pomaranče | |
| 0110030 | Limone | |
| 0110040 | Limete | |
| 0110050 | Mandarine | |
| 0110990 | Drugo (2) | |
| 0120000 | Lupinarji | |
| 0120010 | Mandeljni | |
| 0120020 | Brazilski oreški | |
| 0120030 | Indijski orehi | |
| 0120040 | Kostanj | |
| 0120050 | Kokosovi orehi | |
| 0120060 | Lešniki | |
| 0120070 | Oreški makadamije | |
| 0120080 | Pekani | |
| 0120090 | Pinjole | |
| 0120100 | Pistacije | |
| 0120110 | Orehi | |
| 0120990 | Drugo (2) | |
| 0130000 | Pečkato sadje | |
| 0130010 | Jabolka | |
| 0130020 | Hruške | |
| 0130030 | Kutine | |
| 0130040 | Nešplje | |
| 0130050 | Japonske nešplje | |
| 0130990 | Drugo (2) | |
| 0140000 | Koščičasto sadje | |
| 0140010 | Marelice | |
| 0140020 | Češnje | |
| 0140030 | Breskve | |
| 0140040 | Slive | |
| 0140990 | Drugo (2) | |
| 0150000 | Jagodičje in drobno sadje | |
| 0151000 | (a) | Grozdje |

Številčna oznaka

Skupine in primeri posameznih proizvodov, za katere veljajo MRL
   (1)

Bentazon (vsota bentazona, njegovih soli in 6-hidroksi bentazona (prostega in konjugiranega) ter 8-hidroksi bentazona (prostega in konjugiranega), izražena kot bentazon) (R)

(1)

(2)

(3)

0100000

SVEŽE ALI ZAMRZNJENO SADJE; LUPINARJI

0,03  (*1)

0110000

Citrusi

0110010

Grenivke

0110020

Pomaranče

0110030

Limone

0110040

Limete

0110050

Mandarine

0110990

Drugo (2)

0120000

Lupinarji

0120010

Mandeljni

0120020

Brazilski oreški

0120030

Indijski orehi

0120040

Kostanj

0120050

Kokosovi orehi

0120060

Lešniki

0120070

Oreški makadamije

0120080

Pekani

0120090

Pinjole

0120100

Pistacije

0120110

Orehi

0120990

Drugo (2)

0130000

Pečkato sadje

0130010

Jabolka

0130020

Hruške

0130030

Kutine

0130040

Nešplje

0130050

Japonske nešplje

0130990

Drugo (2)

0140000

Koščičasto sadje

0140010

Marelice

0140020

Češnje

0140030

Breskve

0140040

Slive

0140990

Drugo (2)

0150000

Jagodičje in drobno sadje

0151000

(a)

Grozdje

0151010

Namizno grozdje

0151020

Vinsko grozdje

0152000

| (b) | Jagode |
| --- | --- |

(b)

Jagode

0153000

| (c) | Rozgasto sadje |
| --- | --- |

(c)

Rozgasto sadje

0153010

Robide

0153020

Ostrožnice

0153030

Maline (rdeče in rumene)

0153990

Drugo (2)

0154000

| (d) | Drugo drobno sadje in jagodičje |
| --- | --- |

(d)

Drugo drobno sadje in jagodičje

0154010

Borovnice

0154020

Ameriške brusnice

0154030

Ribez (črni, rdeči in beli)

0154040

Kosmulje (zelene, rdeče in rumene)

0154050

Šipek

0154060

Murve (črne in bele)

0154070

Plodovi gloga azarol/sredozemske nešplje

0154080

Bezgove jagode

0154990

Drugo (2)

0160000

Mešano sadje

0161000

| (a) | Užitna lupina |
| --- | --- |

(a)

Užitna lupina

0161010

Dateljni

0161020

Fige

0161030

Namizne olive

0161040

Kumkvati

0161050

Karambole

0161060

Kakiji

0161070

Jamun

0161990

Drugo (2)

0162000

| (b) | Neužitna lupina, drobni plodovi |
| --- | --- |

(b)

Neužitna lupina, drobni plodovi

0162010

Kiviji/aktinidije (zeleni, rdeči, rumeni)

0162020

Liči

0162030

Pasijonke/marakuje

0162040

Plodovi opuncije/kaktusovi sadeži

0162050

Zvezdasta jabolka

0162060

Persimon/virginijski kaki

0162990

Drugo (2)

0163000

| (c) | Neužitna lupina, veliki plodovi |
| --- | --- |

(c)

Neužitna lupina, veliki plodovi

0163010

Avokado

0163020

Banane

0163030

Mango

0163040

Papaje

0163050

Granatna jabolka

0163060

Čirimoje

0163070

Gvave

0163080

Ananasi

0163090

Sadeži kruhovca

0163100

Durian

0163110

Plodovi trnaste anone

0163990

Drugo (2)

0200000

SVEŽA ALI ZAMRZNJENA ZELENJAVA

0210000

Zelenjava – korenovke in gomoljnice

0211000

| (a) | Krompir |
| --- | --- |

(a)

Krompir

0,15

0212000

| (b) | Tropske korenovke in gomoljnice |
| --- | --- |

(b)

Tropske korenovke in gomoljnice

0,03  (*1)

0212010

Gomolji kasave/manioka

0212020

Sladki krompir

0212030

Jam

0212040

Maranta

0212990

Drugo (2)

0213000

| (c) | Druge korenovke in gomoljnice razen sladkorne pese |
| --- | --- |

(c)

Druge korenovke in gomoljnice razen sladkorne pese

0,03  (*1)

0213010

Rdeča pesa

0213020

Korenje

0213030

Gomoljna zelena

0213040

Hren

0213050

Topinambur/laška repa

0213060

Pastinak

0213070

Koren peteršilja

0213080

Redkev

0213090

Beli koren/porovolistna kozja brada

0213100

Podzemna koleraba

0213110

Repa

0213990

Drugo (2)

0220000

Zelenjava – čebulnice

0220010

Česen

0,06

0220020

Čebula

0,1

0220030

Šalotka

0,06

0220040

Spomladanska čebula in zimski luk

0,03  (*1)

0220990

Drugo (2)

0,03  (*1)

0230000

Zelenjava – plodovke

0231000

| (a) | Razhudnikovke in slezenovke |
| --- | --- |

(a)

Razhudnikovke in slezenovke

0,03  (*1)

0231010

Paradižnik

0231020

Paprika

0231030

Jajčevci

0231040

Okra/jedilni oslez

0231990

Drugo (2)

0232000

| (b) | Bučnice z užitno lupino |
| --- | --- |

(b)

Bučnice z užitno lupino

0,03  (*1)

0232010

Kumare

0232020

Kumarice za vlaganje

0232030

Bučke

0232990

Drugo (2)

0233000

| (c) | Bučnice z neužitno lupino |
| --- | --- |

(c)

Bučnice z neužitno lupino

0,03  (*1)

0233010

Melone

0233020

Orjaške buče

0233030

Lubenice

0233990

Drugo (2)

0234000

| (d) | Sladka koruza |
| --- | --- |

(d)

Sladka koruza

0,3

0239000

| (e) | Druge plodovke |
| --- | --- |

(e)

Druge plodovke

0,03  (*1)

0240000

Kapusnice (razen korenin kapusnic in rastlin kapusnic z mladimi listi)

0,03  (*1)

0241000

| (a) | Cvetoče kapusnice |
| --- | --- |

(a)

Cvetoče kapusnice

0241010

Brokoli

0241020

Cvetača

0241990

Drugo (2)

0242000

| (b) | Glavnate kapusnice |
| --- | --- |

(b)

Glavnate kapusnice

0242010

Brstični ohrovt

0242020

Glavnato zelje

0242990

Drugo (2)

0243000

| (c) | Listnate kapusnice |
| --- | --- |

(c)

Listnate kapusnice

0243010

Kitajski kapus

0243020

Listnati ohrovt

0243990

Drugo (2)

0244000

| (d) | Kolerabice |
| --- | --- |

(d)

Kolerabice

0250000

Listna zelenjava, zelišča in užitni cvetovi

0251000

| (a) | Solata in solatnice |
| --- | --- |

(a)

Solata in solatnice

0,03  (*1)

0251010

Motovilec

0251020

Solata

0251030

Endivija/eskarijolka

0251040

Kreša ter drugi kalčki in poganjki

0251050

Rana barbica

0251060

Rukvica/rukola

0251070

Ogrščica

0251080

Rastline z mladimi listi (vključno z vrstami kapusnic)

0251990

Drugo (2)

0252000

| (b) | Špinača in podobni listi |
| --- | --- |

(b)

Špinača in podobni listi

0,03  (*1)

0252010

Špinača

0252020

Tolščakovke

0252030

Listi blitve

0252990

Drugo (2)

0253000

| (c) | Trtni listi in listi podobnih vrst |
| --- | --- |

(c)

Trtni listi in listi podobnih vrst

0,03  (*1)

0254000

| (d) | Vodna kreša |
| --- | --- |

(d)

Vodna kreša

0,03  (*1)

0255000

| (e) | Vitlof |
| --- | --- |

(e)

Vitlof

0,03  (*1)

0256000

| (f) | Zelišča in užitni cvetovi |
| --- | --- |

(f)

Zelišča in užitni cvetovi

10

0256010

Prava krebuljica

0256020

Drobnjak

0256030

Listi zelene

0256040

Peteršilj

0256050

Žajbelj

0256060

Rožmarin

0256070

Materina dušica

0256080

Bazilika in užitni cvetovi

0256090

Lovorovi listi

0256100

Pehtran

0256990

Drugo (2)

0260000

Stročnice

0260010

Fižol (s stroki)

0,3

0260020

Fižol v zrnju (brez strokov)

0,05

0260030

Grah (s stroki)

0,8

0260040

Grah (brez strokov)

0,05

0260050

Leča

0,05

0260990

Drugo (2)

0,03  (*1)

0270000

Stebelna zelenjava

0,03  (*1)

0270010

Šparglji/beluši

0270020

Kardij

0270030

Belušna zelena

0270040

Sladki komarček

0270050

Artičoke

0270060

Por

0270070

Rabarbara

0270080

Bambusovi vršički

0270090

Palmovi srčki

0270990

Drugo (2)

0280000

Gobe, mahovi in lišaji

0,03  (*1)

0280010

Gojene gobe

0280020

Gozdne gobe

0280990

Mahovi in lišaji

0290000

Alge in prokaritski organizmi

0,03  (*1)

0300000

STROČNICE

0300010

Fižol

0,1

0300020

Leča

0,03  (*1)

0300030

Grah

1

0300040

Bel volčji bob

0,03  (*1)

0300990

Drugo (2)

0,03  (*1)

0400000

OLJNICE – SEME IN PLODOVI OLJNIC

0401000

Semena oljnic

0401010

Lanena semena

0,2

0401020

Zemeljski oreški/arašidi

0,05

0401030

Mak

0,2

0401040

Sezamova semena

0,03  (*1)

0401050

Sončnična semena

0,03  (*1)

0401060

Semena oljne ogrščice

0,03  (*1)

0401070

Soja

0,2

0401080

Gorčična semena

0,03  (*1)

0401090

Bombaževo seme

0,03  (*1)

0401100

Bučna semena

0,03  (*1)

0401110

Semena navadnega rumenika

0,03  (*1)

0401120

Semena borage

0,03  (*1)

0401130

Seme navadnega rička

0,03  (*1)

0401140

Konopljina semena

0,03  (*1)

0401150

Semena kloščevca

0,03  (*1)

0401990

Drugo (2)

0,03  (*1)

0402000

Plodovi oljnic

0,03  (*1)

0402010

Olive za proizvodnjo olja

0402020

Koščice oljne palme

0402030

Plodovi oljne palme

0402040

Kapokovec

0402990

Drugo (2)

0500000

ŽITA

0500010

Ječmen

0,1

0500020

Ajda in druga neprava žita

0,03  (*1)

0500030

Koruza

0,2

0500040

Proso

0,08

0500050

Oves

0,1

0500060

Riž

0,1

0500070

Rž

0,1

0500080

Sirek

0,1

0500090

Pšenica

0,1

0500990

Drugo (2)

0,03  (*1)

0600000

ČAJI, KAVA, ZELIŠČNI ČAJI, KAKAV IN ROŽIČI

0610000

Čaji

0,1  (*1)

0620000

Kavna zrna

0,1  (*1)

0630000

Zeliščni čaji

0631000

| (a) | Cvetovi |
| --- | --- |

(a)

Cvetovi

0,1  (*1)

0631010

Kamilica

0631020

Hibiskus/oslez

0631030

Vrtnice

0631040

Jasmin

0631050

Lipa

0631990

Drugo (2)

0632000

| (b) | Listi in zelišča |
| --- | --- |

(b)

Listi in zelišča

0,3  (*1)

0632010

Jagoda

0632020

Rooibos

0632030

Mate

0632990

Drugo (2)

0633000

| (c) | Korenine |
| --- | --- |

(c)

Korenine

0,1  (*1)

0633010

Zdravilna špajka, baldrijan

0633020

Ginseng

0633990

Drugo (2)

0639000

| (d) | Kateri koli drugi deli rastline |
| --- | --- |

(d)

Kateri koli drugi deli rastline

0,1  (*1)

0640000

Kakavova zrna

0,1  (*1)

0650000

Rožiči

0,1  (*1)

0700000

HMELJ

0,1  (*1)

0800000

ZAČIMBE

0810000

Semena

0,1  (*1)

0810010

Janež

0810020

Črnika/črna kumina

0810030

Zelena

0810040

Koriander

0810050

Kumin/orientalska kumina/rimska kumina

0810060

Koper

0810070

Koromač/komarček

0810080

Božja rutica/sabljasti triplat

0810090

Muškatni orešček

0810990

Drugo (2)

0820000

Plodovi

0,1  (*1)

0820010

Piment

0820020

Sečuanski poper

0820030

Kumina

0820040

Kardamom

0820050

Brinove jagode

0820060

Poper (črni, zeleni in beli)

0820070

Vanilija

0820080

Tamarinda

0820990

Drugo (2)

0830000

Skorja

0,1  (*1)

0830010

Cimet

0830990

Drugo (2)

0840000

Korenine ali korenike

0840010

Sladki koren (likviricija)

0,1  (*1)

0840020

Ingver (10)

0840030

Kurkuma

0,1  (*1)

0840040

Hren (11)

0840990

Drugo (2)

0,1  (*1)

0850000

Brsti

0,1  (*1)

0850010

Nageljnove žbice/klinčki

0850020

Kapre

0850990

Drugo (2)

0860000

Cvetni pestiči

0,1  (*1)

0860010

Žafran

0860990

Drugo (2)

0870000

Semenski ovoj

0,1  (*1)

0870010

Muškatni cvet

0870990

Drugo (2)

0900000

SLADKORNE RASTLINE

0,03  (*1)

0900010

Koren sladkorne pese

0900020

Sladkorni trs

0900030

Koren cikorije

0900990

Drugo (2)

1000000

PROIZVODI ŽIVALSKEGA IZVORA – KOPENSKIH ŽIVALI

1010000

Proizvodi iz naslednjih živali

1011000

| (a) | Prašiči |
| --- | --- |

(a)

Prašiči

1011010

Mišičevje

0,02  (*1)

1011020

Maščevje

0,02

1011030

Jetra

0,02  (*1)

1011040

Ledvice

0,02

1011050

Užitna drobovina (razen jeter in ledvic)

0,02

1011990

Drugo (2)

0,02

1012000

| (b) | Govedo |
| --- | --- |

(b)

Govedo

1012010

Mišičevje

0,02  (*1)

1012020

Maščevje

0,03

1012030

Jetra

0,03  (*1)

1012040

Ledvice

0,15

1012050

Užitna drobovina (razen jeter in ledvic)

0,15

1012990

Drugo (2)

0,15

1013000

| (c) | Ovce |
| --- | --- |

(c)

Ovce

1013010

Mišičevje

0,02  (*1)

1013020

Maščevje

0,03

1013030

Jetra

0,04  (*1)

1013040

Ledvice

0,15

1013050

Užitna drobovina (razen jeter in ledvic)

0,15

1013990

Drugo (2)

0,15

1014000

| d) | Koze |
| --- | --- |

d)

Koze

1014010

Mišičevje

0,02  (*1)

1014020

Maščevje

0,03

1014030

Jetra

0,05  (*1)

1014040

Ledvice

0,15

1014050

Užitna drobovina (razen jeter in ledvic)

0,15

1014990

Drugo (2)

0,15

1015000

| (e) | Enoprsti kopitarji |
| --- | --- |

(e)

Enoprsti kopitarji

1015010

Mišičevje

0,02  (*1)

1015020

Maščevje

0,03

1015030

Jetra

0,05  (*1)

1015040

Ledvice

0,15

1015050

Užitna drobovina (razen jeter in ledvic)

0,15

1015990

Drugo (2)

0,15

1016000

| (f) | Perutnina |
| --- | --- |

(f)

Perutnina

0,02  (*1)

1016010

Mišičevje

1016020

Maščevje

1016030

Jetra

1016040

Ledvice

1016050

Užitna drobovina (razen jeter in ledvic)

1016990

Drugo (2)

1017000

| (g) | Druge gojene kopenske živali |
| --- | --- |

(g)

Druge gojene kopenske živali

1017010

Mišičevje

0,02  (*1)

1017020

Maščevje

0,03

1017030

Jetra

0,05  (*1)

1017040

Ledvice

0,15

1017050

Užitna drobovina (razen jeter in ledvic)

0,15

1017990

Drugo (2)

0,15

1020000

Mleko

1020010

Govedo

0,02  (*1)

1020020

Ovce

0,03  (*1)

1020030

Koze

0,03  (*1)

1020040

Konji

0,03  (*1)

1020990

Drugo (2)

0,03  (*1)

1030000

Ptičja jajca

0,02  (*1)

1030010

Kokoši

1030020

Race

1030030

Gosi

1030040

Prepelice

1030990

Drugo (2)

1040000

Med in drugi čebelarski proizvodi (7)

0,05  (*1)

1050000

Dvoživke in plazilci

0,02  (*1)

1060000

Kopenski nevretenčarji

0,02  (*1)

1070000

Divji kopenski vretenčarji

0,02  (*1)

1100000

PROIZVODI ŽIVALSKEGA IZVORA – RIBE, RIBJI PROIZVODI TER DRUGI MORSKI IN SLADKOVODNI ŽIVILSKI PROIZVODI (8)

1200000

PROIZVODI ALI DELI PROIZVODOV SAMO ZA ŽIVALSKO KRMO (8)

1300000

PREDELANI ŽIVILSKI PROIZVODI (9)

Bentazon (vsota bentazona, njegovih soli in 6-hidroksi bentazona (prostega in konjugiranega) ter 8-hidroksi bentazona (prostega in konjugiranega), izražena kot bentazon) (R)

| (R) | Opredelitev ostanka se razlikuje za naslednje kombinacije pesticid – številčna oznaka: bentazon – oznake od 1010000 do 1070000, razen 1040000: vsota bentazona, njegovih soli in 6-hidroksi bentazona (prostega in konjugiranega), izražena kot bentazon.“ |
| --- | --- |

(R)

Opredelitev ostanka se razlikuje za naslednje kombinacije pesticid – številčna oznaka: bentazon – oznake od 1010000 do 1070000, razen 1040000: vsota bentazona, njegovih soli in 6-hidroksi bentazona (prostega in konjugiranega), izražena kot bentazon.“

---

(*1)  Označuje spodnjo mejo analitskega določanja.

*1

(1)  Za popoln seznam proizvodov rastlinskega in živalskega izvora, za katere veljajo MRL, se je treba sklicevati na Prilogo I.

1

---

| 13.10.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | L 364/14 |
| --- | --- | --- | --- |

13.10.2021

SL

Uradni list Evropske unije

L 364/14

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2021/1805

z dne 12. oktobra 2021

o uvedbi dokončne protidampinške dajatve na uvoz valjane žice s poreklom iz Ljudske republike Kitajske po pregledu zaradi izteka ukrepa v skladu s členom 11(2) Uredbe (EU) 2016/1036 Evropskega parlamenta in Sveta

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2016/1036 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 8. junija 2016 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske unije (1) (v nadaljnjem besedilu: osnovna uredba), in zlasti člena 11(2) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

1.   POSTOPEK

POSTOPEK

1.1   Veljavni ukrepi

Veljavni ukrepi

| (1) | Svet je z Uredbo (ES) št. 703/2009 (2) uvedel dokončno protidampinško dajatev na uvoz valjane žice s poreklom iz Ljudske republike Kitajske (v nadaljnjem besedilu: prvotni ukrepi). Preiskava, zaradi katere so bili uvedeni prvotni ukrepi, se bo v nadaljnjem besedilu imenovala prvotna preiskava. |
| --- | --- |

(1)

Svet je z Uredbo (ES) št. 703/2009 (2) uvedel dokončno protidampinško dajatev na uvoz valjane žice s poreklom iz Ljudske republike Kitajske (v nadaljnjem besedilu: prvotni ukrepi). Preiskava, zaradi katere so bili uvedeni prvotni ukrepi, se bo v nadaljnjem besedilu imenovala prvotna preiskava.

2

| (2) | Evropska komisija je z Izvedbeno uredbo (EU) 2015/1846 (3) po pregledu zaradi izteka ukrepa (v nadaljnjem besedilu: prejšnji pregled zaradi izteka ukrepa) ponovno uvedla dokončne protidampinške ukrepe za uvoz valjane žice s poreklom iz Ljudske republike Kitajske. |
| --- | --- |

(2)

Evropska komisija je z Izvedbeno uredbo (EU) 2015/1846 (3) po pregledu zaradi izteka ukrepa (v nadaljnjem besedilu: prejšnji pregled zaradi izteka ukrepa) ponovno uvedla dokončne protidampinške ukrepe za uvoz valjane žice s poreklom iz Ljudske republike Kitajske.

3

| (3) | Uvedeni ukrepi so bili v obliki dajatve ad valorem s stopnjo v višini 24 %, ena skupina družb (Valin Group) pa je prejela individualno stopnjo dajatve v višini 7,9 %. |
| --- | --- |

(3)

Uvedeni ukrepi so bili v obliki dajatve ad valorem s stopnjo v višini 24 %, ena skupina družb (Valin Group) pa je prejela individualno stopnjo dajatve v višini 7,9 %.

ad valorem

1.2   Zahtevek za pregled zaradi izteka ukrepa

Zahtevek za pregled zaradi izteka ukrepa

| (4) | Evropska komisija (v nadaljnjem besedilu: Komisija) je po objavi obvestila o bližnjem izteku (4) prejela zahtevek za pregled v skladu s členom 11(2) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(4)

Evropska komisija (v nadaljnjem besedilu: Komisija) je po objavi obvestila o bližnjem izteku (4) prejela zahtevek za pregled v skladu s členom 11(2) osnovne uredbe.

4

| (5) | Zahtevek za pregled je 14. julija 2020 vložilo združenje evropskih jeklarjev Eurofer (v nadaljnjem besedilu: vložnik) v imenu proizvajalcev Unije, ki predstavljajo približno 60 % celotne proizvodnje valjane žice v Uniji. Zahtevek za pregled je bil utemeljen s tem, da bi iztek ukrepov verjetno povzročil ponovitev dampinga in škode za industrijo Unije. |
| --- | --- |

(5)

Zahtevek za pregled je 14. julija 2020 vložilo združenje evropskih jeklarjev Eurofer (v nadaljnjem besedilu: vložnik) v imenu proizvajalcev Unije, ki predstavljajo približno 60 % celotne proizvodnje valjane žice v Uniji. Zahtevek za pregled je bil utemeljen s tem, da bi iztek ukrepov verjetno povzročil ponovitev dampinga in škode za industrijo Unije.

1.3   Začetek pregleda zaradi izteka ukrepa

Začetek pregleda zaradi izteka ukrepa

| (6) | Komisija je po posvetovanju z odborom, ustanovljenim na podlagi člena 15(1) osnovne uredbe, ugotovila, da obstajajo zadostni dokazi za začetek pregleda zaradi izteka ukrepa, zato je 14. oktobra 2020 začela pregled zaradi izteka ukrepa v zvezi z uvozom valjane žice s poreklom iz Ljudske republike Kitajske na podlagi člena 11(2) osnovne uredbe. Obvestilo o začetku je objavila v Uradnem listu Evropske unije (5) (v nadaljnjem besedilu: obvestilo o začetku). |
| --- | --- |

(6)

Komisija je po posvetovanju z odborom, ustanovljenim na podlagi člena 15(1) osnovne uredbe, ugotovila, da obstajajo zadostni dokazi za začetek pregleda zaradi izteka ukrepa, zato je 14. oktobra 2020 začela pregled zaradi izteka ukrepa v zvezi z uvozom valjane žice s poreklom iz Ljudske republike Kitajske na podlagi člena 11(2) osnovne uredbe. Obvestilo o začetku je objavila v Uradnem listu Evropske unije (5) (v nadaljnjem besedilu: obvestilo o začetku).

Uradnem listu Evropske unije

5

1.3.1   Obdobje preiskave v zvezi s pregledom in obravnavano obdobje

Obdobje preiskave v zvezi s pregledom in obravnavano obdobje

| (7) | Obdobje preiskave v zvezi s pregledom (v nadaljnjem besedilu: OPP) je zajemalo obdobje od 1. julija 2019 do 30. junija 2020. Proučevanje gibanj, pomembnih za oceno verjetnosti nadaljevanja ali ponovitve škode, je zajelo obdobje od 1. januarja 2017 do konca obdobja preiskave v zvezi s pregledom (v nadaljnjem besedilu: obravnavano obdobje). |
| --- | --- |

(7)

Obdobje preiskave v zvezi s pregledom (v nadaljnjem besedilu: OPP) je zajemalo obdobje od 1. julija 2019 do 30. junija 2020. Proučevanje gibanj, pomembnih za oceno verjetnosti nadaljevanja ali ponovitve škode, je zajelo obdobje od 1. januarja 2017 do konca obdobja preiskave v zvezi s pregledom (v nadaljnjem besedilu: obravnavano obdobje).

1.3.2   Zainteresirane strani

Zainteresirane strani

| (8) | Komisija je v obvestilu o začetku zainteresirane strani pozvala, naj z njo stopijo v stik, če želijo sodelovati v preiskavi. Poleg tega je o začetku pregleda zaradi izteka ukrepa posebej obvestila vložnika, druge znane proizvajalce Unije, znane proizvajalce v LRK in organe LRK, znane uvoznike, uporabnike in trgovce, za katere je znano, da jih to zadeva, in jih povabila k sodelovanju. |
| --- | --- |

(8)

Komisija je v obvestilu o začetku zainteresirane strani pozvala, naj z njo stopijo v stik, če želijo sodelovati v preiskavi. Poleg tega je o začetku pregleda zaradi izteka ukrepa posebej obvestila vložnika, druge znane proizvajalce Unije, znane proizvajalce v LRK in organe LRK, znane uvoznike, uporabnike in trgovce, za katere je znano, da jih to zadeva, in jih povabila k sodelovanju.

| (9) | Zainteresirane strani so imele možnost, da predložijo pripombe o začetku pregleda zaradi izteka ukrepa in zahtevajo zaslišanje pred Komisijo in/ali pooblaščencem za zaslišanje v trgovinskih postopkih. Nobena zainteresirana stran ni predložila pripomb niti zahtevala zaslišanja. |
| --- | --- |

(9)

Zainteresirane strani so imele možnost, da predložijo pripombe o začetku pregleda zaradi izteka ukrepa in zahtevajo zaslišanje pred Komisijo in/ali pooblaščencem za zaslišanje v trgovinskih postopkih. Nobena zainteresirana stran ni predložila pripomb niti zahtevala zaslišanja.

1.3.3   Vzorčenje

Vzorčenje

| (10) | Komisija je v obvestilu o začetku navedla, da bo morda izbrala vzorec zainteresiranih strani v skladu s členom 17 osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(10)

Komisija je v obvestilu o začetku navedla, da bo morda izbrala vzorec zainteresiranih strani v skladu s členom 17 osnovne uredbe.

1.3.3.1   Vzorčenje proizvajalcev Unije

| (11) | Komisija je 14. oktobra 2020 zainteresirane strani obvestila, da je začasno izbrala vzorec proizvajalcev Unije. Izbrala ga je na podlagi obsega proizvodnje podobnega izdelka v obdobju preiskave v zvezi s pregledom. Vzorec je vključeval štiri proizvajalce Unije. Vzorčeni proizvajalci Unije so predstavljali skoraj 25 % ocenjenega celotnega obsega proizvodnje podobnega izdelka v Uniji, vzorec pa je zagotavljal tudi dobro geografsko razpršenost. Komisija je v skladu s členom 17(2) osnovne uredbe zainteresirane strani povabila k predložitvi pripomb o začasnem vzorcu. V roku sedmih dni od obvestila o začasnem vzorcu ni prejela nobenih pripomb, zato je bil začasni vzorec potrjen. Vzorec je reprezentativen za industrijo Unije. |
| --- | --- |

(11)

Komisija je 14. oktobra 2020 zainteresirane strani obvestila, da je začasno izbrala vzorec proizvajalcev Unije. Izbrala ga je na podlagi obsega proizvodnje podobnega izdelka v obdobju preiskave v zvezi s pregledom. Vzorec je vključeval štiri proizvajalce Unije. Vzorčeni proizvajalci Unije so predstavljali skoraj 25 % ocenjenega celotnega obsega proizvodnje podobnega izdelka v Uniji, vzorec pa je zagotavljal tudi dobro geografsko razpršenost. Komisija je v skladu s členom 17(2) osnovne uredbe zainteresirane strani povabila k predložitvi pripomb o začasnem vzorcu. V roku sedmih dni od obvestila o začasnem vzorcu ni prejela nobenih pripomb, zato je bil začasni vzorec potrjen. Vzorec je reprezentativen za industrijo Unije.

1.3.3.2   Vzorčenje uvoznikov

| (12) | Komisija je nepovezane uvoznike pozvala, naj predložijo informacije, določene v obvestilu o začetku, da bi se odločila, ali je vzorčenje potrebno, in da bi v tem primeru lahko izbrala vzorec. |
| --- | --- |

(12)

Komisija je nepovezane uvoznike pozvala, naj predložijo informacije, določene v obvestilu o začetku, da bi se odločila, ali je vzorčenje potrebno, in da bi v tem primeru lahko izbrala vzorec.

| (13) | Nobeden od znanih uvoznikov, s katerimi je bil vzpostavljen stik, se ni odzval in izpolnil obrazca za vzorčenje. |
| --- | --- |

(13)

Nobeden od znanih uvoznikov, s katerimi je bil vzpostavljen stik, se ni odzval in izpolnil obrazca za vzorčenje.

1.3.3.3   Vzorčenje proizvajalcev izvoznikov v LRK

| (14) | Da bi se Komisija lahko odločila, ali je vzorčenje potrebno, in da bi lahko v tem primeru izbrala vzorec, je vse znane proizvajalce izdelka, ki se pregleduje, iz LRK pozvala, naj zagotovijo informacije, določene v obvestilu o začetku. Poleg tega je predstavništvo Ljudske republike Kitajske pri Evropski uniji pozvala, naj opredeli morebitne druge proizvajalce, ki bi lahko bili zainteresirani za sodelovanje v preiskavi, in/ali z njimi vzpostavi stik. |
| --- | --- |

(14)

Da bi se Komisija lahko odločila, ali je vzorčenje potrebno, in da bi lahko v tem primeru izbrala vzorec, je vse znane proizvajalce izdelka, ki se pregleduje, iz LRK pozvala, naj zagotovijo informacije, določene v obvestilu o začetku. Poleg tega je predstavništvo Ljudske republike Kitajske pri Evropski uniji pozvala, naj opredeli morebitne druge proizvajalce, ki bi lahko bili zainteresirani za sodelovanje v preiskavi, in/ali z njimi vzpostavi stik.

| (15) | V roku se ni odzvala nobena družba iz LRK. Zato je Komisija z verbalno noto z dne 29. oktobra 2020 obvestila organe LRK, da namerava pri proučevanju nadaljevanja in/ali ponovitve dampinga uporabiti dostopna dejstva v skladu s členom 18 osnovne uredbe. Organi LRK se niso odzvali. |
| --- | --- |

(15)

V roku se ni odzvala nobena družba iz LRK. Zato je Komisija z verbalno noto z dne 29. oktobra 2020 obvestila organe LRK, da namerava pri proučevanju nadaljevanja in/ali ponovitve dampinga uporabiti dostopna dejstva v skladu s členom 18 osnovne uredbe. Organi LRK se niso odzvali.

1.3.4   Vprašalniki in preveritveni obiski

Vprašalniki in preveritveni obiski

| (16) | Komisija je vprašalnik poslala vladi LRK (v nadaljnjem besedilu: kitajska vlada). Kitajska vlada ni predložila izpolnjenega vprašalnika. |
| --- | --- |

(16)

Komisija je vprašalnik poslala vladi LRK (v nadaljnjem besedilu: kitajska vlada). Kitajska vlada ni predložila izpolnjenega vprašalnika.

| (17) | Komisija je brez poseganja v uporabo člena 18 osnovne uredbe preverila vse informacije, ki so bile po njenem mnenju potrebne za ugotovitev verjetnosti nadaljevanja ali ponovitve dampinga in škode ter za ugotovitev interesa Unije. |
| --- | --- |

(17)

Komisija je brez poseganja v uporabo člena 18 osnovne uredbe preverila vse informacije, ki so bile po njenem mnenju potrebne za ugotovitev verjetnosti nadaljevanja ali ponovitve dampinga in škode ter za ugotovitev interesa Unije.

| (18) | Vprašalnike je poslala tudi vzorčenim proizvajalcem Unije in enemu uporabniku, ki se je odzval. Isti vprašalniki so bili na dan začetka preiskave na voljo tudi na spletu. |
| --- | --- |

(18)

Vprašalnike je poslala tudi vzorčenim proizvajalcem Unije in enemu uporabniku, ki se je odzval. Isti vprašalniki so bili na dan začetka preiskave na voljo tudi na spletu.

| (19) | Komisija je izpolnjene vprašalnike prejela tudi od štirih vzorčenih proizvajalcev Unije, združenja proizvajalcev Unije in enega uporabnika. |
| --- | --- |

(19)

Komisija je izpolnjene vprašalnike prejela tudi od štirih vzorčenih proizvajalcev Unije, združenja proizvajalcev Unije in enega uporabnika.

| (20) | Zaradi izbruha COVID-19 in ukrepov omejitve gibanja, sprejetih v različnih državah članicah in različnih tretjih državah, Komisija ni mogla izvesti preveritvenih obiskov v skladu s členom 16 osnovne uredbe v prostorih naslednjih sodelujočih pravnih subjektov. |
| --- | --- |

(20)

Zaradi izbruha COVID-19 in ukrepov omejitve gibanja, sprejetih v različnih državah članicah in različnih tretjih državah, Komisija ni mogla izvesti preveritvenih obiskov v skladu s členom 16 osnovne uredbe v prostorih naslednjih sodelujočih pravnih subjektov.

Proizvajalci Unije

Proizvajalci Unije

| — | Saarstahl AG, Nemčija |
| --- | --- |

—

Saarstahl AG, Nemčija

| — | Riva Acier S.A.S., Francija |
| --- | --- |

—

Riva Acier S.A.S., Francija

| — | Moravia Steel a.s., Češka |
| --- | --- |

—

Moravia Steel a.s., Češka

| — | Ferriere Nord S.p.A., Italija |
| --- | --- |

—

Ferriere Nord S.p.A., Italija

Uporabnik

Uporabnik

| — | AGRATI France S.A.S., Francija |
| --- | --- |

—

AGRATI France S.A.S., Francija

| (21) | Komisija je zato menila, da so informacije, ki so jih ustrezno predložile strani (kot so izpolnjeni vprašalniki ali odgovori na pozive k dopolnitvi) v skladu z obvestilom z dne 16. marca 2020 o posledicah, ki jih ima izbruh COVID-19 na protidampinške in protisubvencijske preiskave (6). |
| --- | --- |

(21)

Komisija je zato menila, da so informacije, ki so jih ustrezno predložile strani (kot so izpolnjeni vprašalniki ali odgovori na pozive k dopolnitvi) v skladu z obvestilom z dne 16. marca 2020 o posledicah, ki jih ima izbruh COVID-19 na protidampinške in protisubvencijske preiskave (6).

6

2.   IZDELEK, KI SE PREGLEDUJE, IN PODOBNI IZDELEK

IZDELEK, KI SE PREGLEDUJE, IN PODOBNI IZDELEK

2.1   Izdelek, ki se pregleduje

Izdelek, ki se pregleduje

| (22) | Izdelek, ki se pregleduje, je enak kot v prvotni preiskavi in v prejšnjem pregledu zaradi izteka ukrepa, in sicer žica, vroče valjana, v ohlapnih kolobarjih, iz železa, nelegiranega jekla ali legiranega jekla, razen iz nerjavnega jekla, s poreklom iz Ljudske republike Kitajske, ki je trenutno uvrščena pod oznake KN 7213 10 00, 7213 20 00, 7213 91 10, 7213 91 20, 7213 91 41, 7213 91 49, 7213 91 70, 7213 91 90, 7213 99 10, 7213 99 90, 7227 10 00, 7227 20 00, 7227 90 10, 7227 90 50 in 7227 90 95 (v nadaljnjem besedilu: izdelek, ki se pregleduje). |
| --- | --- |

(22)

Izdelek, ki se pregleduje, je enak kot v prvotni preiskavi in v prejšnjem pregledu zaradi izteka ukrepa, in sicer žica, vroče valjana, v ohlapnih kolobarjih, iz železa, nelegiranega jekla ali legiranega jekla, razen iz nerjavnega jekla, s poreklom iz Ljudske republike Kitajske, ki je trenutno uvrščena pod oznake KN 7213 10 00, 7213 20 00, 7213 91 10, 7213 91 20, 7213 91 41, 7213 91 49, 7213 91 70, 7213 91 90, 7213 99 10, 7213 99 90, 7227 10 00, 7227 20 00, 7227 90 10, 7227 90 50 in 7227 90 95 (v nadaljnjem besedilu: izdelek, ki se pregleduje).

2.2   Podoben izdelek

Podoben izdelek

| (23) | Kot je bilo ugotovljeno v prvotni preiskavi in v prejšnjem pregledu zaradi izteka ukrepa, je ta preiskava v zvezi s pregledom zaradi izteka ukrepa potrdila, da imajo naslednji izdelki enake osnovne fizikalne, kemijske in tehnične lastnosti ter so namenjeni enakim osnovnim uporabam:






  — | izdelek, ki se pregleduje, |
| --- | --- | --- |

(23)

Kot je bilo ugotovljeno v prvotni preiskavi in v prejšnjem pregledu zaradi izteka ukrepa, je ta preiskava v zvezi s pregledom zaradi izteka ukrepa potrdila, da imajo naslednji izdelki enake osnovne fizikalne, kemijske in tehnične lastnosti ter so namenjeni enakim osnovnim uporabam:

—

izdelek, ki se pregleduje,

| — | izdelek, ki se proizvaja in prodaja na domačem trgu LRK, |
| --- | --- |

—

izdelek, ki se proizvaja in prodaja na domačem trgu LRK,

| — | izdelek, ki ga v Uniji proizvaja in prodaja industrija Unije. |
| --- | --- |

—

izdelek, ki ga v Uniji proizvaja in prodaja industrija Unije.

| (24) | Zato se ti izdelki štejejo za podobne izdelke v smislu člena 1(4) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(24)

Zato se ti izdelki štejejo za podobne izdelke v smislu člena 1(4) osnovne uredbe.

| (25) | Komisija je 17. junija 2021 razkrila bistvena dejstva in premisleke, na podlagi katerih je nameravala ohraniti veljavne protidampinške dajatve. Za vse strani je bil določen rok, v katerem so lahko predložile pripombe k razkritju. |
| --- | --- |

(25)

Komisija je 17. junija 2021 razkrila bistvena dejstva in premisleke, na podlagi katerih je nameravala ohraniti veljavne protidampinške dajatve. Za vse strani je bil določen rok, v katerem so lahko predložile pripombe k razkritju.

| (26) | Pripombe je predložilo samo združenje Eurofer. Strinjalo se je s sklepi Komisije. |
| --- | --- |

(26)

Pripombe je predložilo samo združenje Eurofer. Strinjalo se je s sklepi Komisije.

3.   DAMPING

DAMPING

| (27) | Komisija je v skladu s členom 11(2) osnovne uredbe proučila, ali obstaja verjetnost, da se bo damping iz LRK zaradi izteka veljavnih ukrepov nadaljeval ali ponovil. |
| --- | --- |

(27)

Komisija je v skladu s členom 11(2) osnovne uredbe proučila, ali obstaja verjetnost, da se bo damping iz LRK zaradi izteka veljavnih ukrepov nadaljeval ali ponovil.

3.1   Postopek za določitev normalne vrednosti na podlagi člena 2(6a) osnovne uredbe

Postopek za določitev normalne vrednosti na podlagi člena 2(6a) osnovne uredbe

| (28) | Glede na zadostne dokaze, ki so bili na voljo ob začetku preiskave in ki kažejo na znatna izkrivljanja v smislu člena 2(6a), točka (b), osnovne uredbe, je Komisija začela preiskavo na podlagi člena 2(6a) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(28)

Glede na zadostne dokaze, ki so bili na voljo ob začetku preiskave in ki kažejo na znatna izkrivljanja v smislu člena 2(6a), točka (b), osnovne uredbe, je Komisija začela preiskavo na podlagi člena 2(6a) osnovne uredbe.

| (29) | Da bi Komisija zbrala potrebne podatke za morebitno uporabo člena 2(6a) osnovne uredbe, je v obvestilu o začetku vse proizvajalce iz LRK pozvala, naj predložijo informacije o vložkih, uporabljenih za proizvodnjo izdelka, ki se pregleduje. Informacij, zahtevanih v Prilogi III k obvestilu o začetku, ni predložil noben proizvajalec. |
| --- | --- |

(29)

Da bi Komisija zbrala potrebne podatke za morebitno uporabo člena 2(6a) osnovne uredbe, je v obvestilu o začetku vse proizvajalce iz LRK pozvala, naj predložijo informacije o vložkih, uporabljenih za proizvodnjo izdelka, ki se pregleduje. Informacij, zahtevanih v Prilogi III k obvestilu o začetku, ni predložil noben proizvajalec.

| (30) | Da bi Komisija pridobila informacije, ki so bile po njenem mnenju potrebne za preiskavo v zvezi z domnevnimi znatnimi izkrivljanji, je poslala vprašalnik tudi kitajski vladi. Poleg tega je v točki 5.3.2 obvestila o začetku vse zainteresirane strani pozvala, naj izrazijo svoja stališča ter predložijo informacije in dokaze v zvezi z uporabo člena 2(6a) osnovne uredbe v 37 dneh od datuma objave obvestila o začetku v Uradnem listu Evropske unije. Kitajska vlada ni poslala izpolnjenega vprašalnika in Komisija ni v roku prejela nobenih informacij o uporabi člena 2(6a) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(30)

Da bi Komisija pridobila informacije, ki so bile po njenem mnenju potrebne za preiskavo v zvezi z domnevnimi znatnimi izkrivljanji, je poslala vprašalnik tudi kitajski vladi. Poleg tega je v točki 5.3.2 obvestila o začetku vse zainteresirane strani pozvala, naj izrazijo svoja stališča ter predložijo informacije in dokaze v zvezi z uporabo člena 2(6a) osnovne uredbe v 37 dneh od datuma objave obvestila o začetku v Uradnem listu Evropske unije. Kitajska vlada ni poslala izpolnjenega vprašalnika in Komisija ni v roku prejela nobenih informacij o uporabi člena 2(6a) osnovne uredbe.

| (31) | Komisija je v obvestilu o začetku navedla tudi, da bo glede na razpoložljive dokaze morda morala izbrati ustrezno reprezentativno državo v skladu s členom 2(6a), točka (a), osnovne uredbe, da bi določila normalno vrednost na podlagi neizkrivljenih cen ali referenčnih vrednosti. |
| --- | --- |

(31)

Komisija je v obvestilu o začetku navedla tudi, da bo glede na razpoložljive dokaze morda morala izbrati ustrezno reprezentativno državo v skladu s členom 2(6a), točka (a), osnovne uredbe, da bi določila normalno vrednost na podlagi neizkrivljenih cen ali referenčnih vrednosti.

| (32) | Komisija je 25. novembra 2020 izdala prvo obvestilo k dokumentaciji, v katerem je zainteresirane strani pozvala, naj navedejo svoja stališča o ustreznih virih, ki jih lahko uporabi za določitev normalne vrednosti v skladu s členom 2(6a), točka (e), druga alinea, osnovne uredbe. V navedenem obvestilu je zagotovila seznam vseh proizvodnih dejavnikov, kot so materiali, energija in delo, ki jih proizvajalci izvozniki uporabijo pri proizvodnji izdelka, ki se pregleduje. Poleg tega je na podlagi meril, ki vplivajo na izbor neizkrivljenih cen ali referenčnih vrednosti, opredelila tri možne reprezentativne države: Tajsko, Turčijo in Peru. |
| --- | --- |

(32)

Komisija je 25. novembra 2020 izdala prvo obvestilo k dokumentaciji, v katerem je zainteresirane strani pozvala, naj navedejo svoja stališča o ustreznih virih, ki jih lahko uporabi za določitev normalne vrednosti v skladu s členom 2(6a), točka (e), druga alinea, osnovne uredbe. V navedenem obvestilu je zagotovila seznam vseh proizvodnih dejavnikov, kot so materiali, energija in delo, ki jih proizvajalci izvozniki uporabijo pri proizvodnji izdelka, ki se pregleduje. Poleg tega je na podlagi meril, ki vplivajo na izbor neizkrivljenih cen ali referenčnih vrednosti, opredelila tri možne reprezentativne države: Tajsko, Turčijo in Peru.

| (33) | Komisija je zainteresirane strani pozvala, naj predložijo svoje pripombe. Pripombe je prejela le od vložnika, ki je predložil argumente proti uporabi Turčije kot reprezentativne države. Vložnik je tudi navedel, da bi bil Peru najboljša izbira za reprezentativno državo. |
| --- | --- |

(33)

Komisija je zainteresirane strani pozvala, naj predložijo svoje pripombe. Pripombe je prejela le od vložnika, ki je predložil argumente proti uporabi Turčije kot reprezentativne države. Vložnik je tudi navedel, da bi bil Peru najboljša izbira za reprezentativno državo.

| (34) | Komisija je te pripombe obravnavala v drugem obvestilu k dokumentaciji z dne 7. januarja 2021 (7). Oblikovala je tudi seznam proizvodnih dejavnikov in ugotovila, da je Peru v tej fazi najustreznejša reprezentativna država na podlagi člena 2(6a), točka (a), prva alinea, osnovne uredbe. Zainteresirane strani je obvestila tudi, da bo prodajne, splošne in administrativne stroške (PSA-stroške) ter dobiček določila na podlagi razpoložljivih informacij za družbo Corporación Aceros Arequipa S.A., (v nadaljnjem besedilu: Aceros Arequipa), tj. proizvajalca v reprezentativni državi. Zainteresirane strani je pozvala, naj predložijo pripombe. Komisija ni prejela nobenih pripomb glede nasprotovanja izbor Peruja kot reprezentativne države. |
| --- | --- |

(34)

Komisija je te pripombe obravnavala v drugem obvestilu k dokumentaciji z dne 7. januarja 2021 (7). Oblikovala je tudi seznam proizvodnih dejavnikov in ugotovila, da je Peru v tej fazi najustreznejša reprezentativna država na podlagi člena 2(6a), točka (a), prva alinea, osnovne uredbe. Zainteresirane strani je obvestila tudi, da bo prodajne, splošne in administrativne stroške (PSA-stroške) ter dobiček določila na podlagi razpoložljivih informacij za družbo Corporación Aceros Arequipa S.A., (v nadaljnjem besedilu: Aceros Arequipa), tj. proizvajalca v reprezentativni državi. Zainteresirane strani je pozvala, naj predložijo pripombe. Komisija ni prejela nobenih pripomb glede nasprotovanja izbor Peruja kot reprezentativne države.

7

3.2   Nesodelovanje Ljudske republike Kitajske

Nesodelovanje Ljudske republike Kitajske

| (35) | Kakor je navedeno v uvodni izjavi 15, v preiskavi ni sodeloval noben kitajski proizvajalec izvoznik. |
| --- | --- |

(35)

Kakor je navedeno v uvodni izjavi 15, v preiskavi ni sodeloval noben kitajski proizvajalec izvoznik.

| (36) | V tej preiskavi s Komisijo ni sodelovala niti kitajska vlada. Zlasti ni predložila izpolnjenega vprašalnika in ni obravnavala dokazov iz dokumentacije v zvezi z zadevo, ki jih je predložil vložnik, vključno z dokumentom „Commission Staff Working Document on Significant Distortions in the Economy of the People’s Republic of China for the Purposes of Trade Defence Investigations“ (delovnim dokumentom služb Komisije o znatnih izkrivljanjih v gospodarstvu Ljudske republike Kitajske za namene preiskav trgovinske zaščite) (v nadaljnjem besedilu: poročilo) (8). V skladu s členom 2(6a), točka (c), osnovne uredbe je Komisija dejansko objavila poročilo z zbranimi informacijami o znatnem poseganju države na mnogih ravneh gospodarstva, vključno s posameznimi izkrivljanji pri številnih ključnih proizvodnih dejavnikih (kot so zemljišče, energija, kapital, surovine in delo) ter v posameznih sektorjih (kot sta jeklarski sektor in sektor kemikalij). Poročilo je bilo v dokumentacijo o preiskavi vključeno ob njenem začetku. Zahtevek za pregled je vseboval tudi nekatere pomembne dokaze, ki so dopolnjevali poročilo. Zainteresirane strani so bile pozvane, naj izpodbijajo dokaze v dokumentaciji o preiskavi ob začetku postopka, predložijo pripombe v zvezi z njimi ali jih dopolnijo. |
| --- | --- |

(36)

V tej preiskavi s Komisijo ni sodelovala niti kitajska vlada. Zlasti ni predložila izpolnjenega vprašalnika in ni obravnavala dokazov iz dokumentacije v zvezi z zadevo, ki jih je predložil vložnik, vključno z dokumentom „Commission Staff Working Document on Significant Distortions in the Economy of the People’s Republic of China for the Purposes of Trade Defence Investigations“ (delovnim dokumentom služb Komisije o znatnih izkrivljanjih v gospodarstvu Ljudske republike Kitajske za namene preiskav trgovinske zaščite) (v nadaljnjem besedilu: poročilo) (8). V skladu s členom 2(6a), točka (c), osnovne uredbe je Komisija dejansko objavila poročilo z zbranimi informacijami o znatnem poseganju države na mnogih ravneh gospodarstva, vključno s posameznimi izkrivljanji pri številnih ključnih proizvodnih dejavnikih (kot so zemljišče, energija, kapital, surovine in delo) ter v posameznih sektorjih (kot sta jeklarski sektor in sektor kemikalij). Poročilo je bilo v dokumentacijo o preiskavi vključeno ob njenem začetku. Zahtevek za pregled je vseboval tudi nekatere pomembne dokaze, ki so dopolnjevali poročilo. Zainteresirane strani so bile pozvane, naj izpodbijajo dokaze v dokumentaciji o preiskavi ob začetku postopka, predložijo pripombe v zvezi z njimi ali jih dopolnijo.

8

| (37) | Komisija je z verbalnima notama z dne 29. oktobra 2020 in 23. novembra 2020 obvestila kitajsko vlado, da namerava zaradi nesodelovanja izvoznikov/proizvajalcev iz LRK, in ker kitajska vlada ni poslala izpolnjenega vprašalnika ali pripomb, svoje ugotovitve opreti na dostopna dejstva v skladu s členom 18 osnovne uredbe. Komisija je tudi poudarila, da je lahko ugotovitev, ki temelji na dostopnih dejstvih, manj ugodna za zadevno stran, in pozvala kitajsko vlado, naj predloži pripombe. Kitajska vlada pripomb ni predložila. |
| --- | --- |

(37)

Komisija je z verbalnima notama z dne 29. oktobra 2020 in 23. novembra 2020 obvestila kitajsko vlado, da namerava zaradi nesodelovanja izvoznikov/proizvajalcev iz LRK, in ker kitajska vlada ni poslala izpolnjenega vprašalnika ali pripomb, svoje ugotovitve opreti na dostopna dejstva v skladu s členom 18 osnovne uredbe. Komisija je tudi poudarila, da je lahko ugotovitev, ki temelji na dostopnih dejstvih, manj ugodna za zadevno stran, in pozvala kitajsko vlado, naj predloži pripombe. Kitajska vlada pripomb ni predložila.

| (38) | Zato so ugotovitve v zvezi z verjetnostjo nadaljevanja ali ponovitve dampinga, navedene v nadaljevanju, temeljile na dostopnih dejstvih v skladu s členom 18(1) osnovne uredbe. Komisija se je zlasti oprla na informacije iz zahtevka za pregled in predložitve zainteresiranih strani skupaj z drugimi viri informacij, kot so trgovinska statistika o uvozu in izvozu (ki jo na primer zagotavljata Eurostat in podatkovna zbirka Global Trade Atlas (v nadaljnjem besedilu: GTA) (9)) ter podatkovne zbirke, kot sta Dun and Bradstreet (10) ter Orbis Bureau van Dijk (11). |
| --- | --- |

(38)

Zato so ugotovitve v zvezi z verjetnostjo nadaljevanja ali ponovitve dampinga, navedene v nadaljevanju, temeljile na dostopnih dejstvih v skladu s členom 18(1) osnovne uredbe. Komisija se je zlasti oprla na informacije iz zahtevka za pregled in predložitve zainteresiranih strani skupaj z drugimi viri informacij, kot so trgovinska statistika o uvozu in izvozu (ki jo na primer zagotavljata Eurostat in podatkovna zbirka Global Trade Atlas (v nadaljnjem besedilu: GTA) (9)) ter podatkovne zbirke, kot sta Dun and Bradstreet (10) ter Orbis Bureau van Dijk (11).

9

10

11

3.3   Normalna vrednost

Normalna vrednost

| (39) | Komisija je v nedavnih preiskavah glede jeklarskega sektorja v LRK (12) ugotovila, da je bilo prisotno znatno izkrivljanje v smislu člena 2(6a), točka (b), osnovne uredbe. V tej preiskavi je sklenila, da je bila uporaba člena 2(6a) osnovne uredbe glede na razpoložljive dokaze ustrezna. |
| --- | --- |

(39)

Komisija je v nedavnih preiskavah glede jeklarskega sektorja v LRK (12) ugotovila, da je bilo prisotno znatno izkrivljanje v smislu člena 2(6a), točka (b), osnovne uredbe. V tej preiskavi je sklenila, da je bila uporaba člena 2(6a) osnovne uredbe glede na razpoložljive dokaze ustrezna.

12

| (40) | Komisija je v navedenih preiskavah ugotovila znatno poseganje države v LRK, kar povzroča izkrivljanje učinkovitega dodeljevanja sredstev v skladu s tržnimi načeli (13). Sklenila je zlasti, da ne samo, da kitajska vlada v sektorju proizvodnje jekla, ki je glavna surovina za proizvodnjo izdelka, ki se pregleduje, ohranja visoko stopnjo lastništva v smislu člena 2(6a), točka (b), prva alinea, osnovne uredbe (14), ampak ji prisotnost države v podjetjih v smislu člena 2(6a), točka (b), druga alinea, osnovne uredbe omogoča tudi, da vpliva na cene in stroške (15). Komisija je nadalje ugotovila, da imajo prisotnost države na finančnih trgih in njeno poseganje vanje ter zagotavljanje surovin in vložkov še dodatni učinek izkrivljanja na trgu. Sistem načrtovanja v LRK na splošno dejansko prispeva k temu, da se sredstva usmerjajo v sektorje, ki jih je kitajska vlada opredelila kot strateške ali kako drugače politično pomembne, in se ne dodeljujejo v skladu s tržnimi silami (16). Komisija je poleg tega sklenila, da se kitajska zakonodaja o stečaju in lastnini ne izvaja ustrezno v smislu člena 2(6a), točka (b), četrta alinea, osnovne uredbe, kar povzroča izkrivljanje zlasti pri ohranjanju plačilno nesposobnih podjetij in dodeljevanju pravic do uporabe zemljišč v LRK (17). Prav tako je ugotovila izkrivljanje stroškov plač v jeklarskem sektorju v smislu člena 2(6a), točka (b), peta alinea, osnovne uredbe (18) in izkrivljanje na finančnih trgih v smislu člena 2(6a), točka (b), šesta alinea, osnovne uredbe, zlasti glede dostopa družb do kapitala v LRK (19). |
| --- | --- |

(40)

Komisija je v navedenih preiskavah ugotovila znatno poseganje države v LRK, kar povzroča izkrivljanje učinkovitega dodeljevanja sredstev v skladu s tržnimi načeli (13). Sklenila je zlasti, da ne samo, da kitajska vlada v sektorju proizvodnje jekla, ki je glavna surovina za proizvodnjo izdelka, ki se pregleduje, ohranja visoko stopnjo lastništva v smislu člena 2(6a), točka (b), prva alinea, osnovne uredbe (14), ampak ji prisotnost države v podjetjih v smislu člena 2(6a), točka (b), druga alinea, osnovne uredbe omogoča tudi, da vpliva na cene in stroške (15). Komisija je nadalje ugotovila, da imajo prisotnost države na finančnih trgih in njeno poseganje vanje ter zagotavljanje surovin in vložkov še dodatni učinek izkrivljanja na trgu. Sistem načrtovanja v LRK na splošno dejansko prispeva k temu, da se sredstva usmerjajo v sektorje, ki jih je kitajska vlada opredelila kot strateške ali kako drugače politično pomembne, in se ne dodeljujejo v skladu s tržnimi silami (16). Komisija je poleg tega sklenila, da se kitajska zakonodaja o stečaju in lastnini ne izvaja ustrezno v smislu člena 2(6a), točka (b), četrta alinea, osnovne uredbe, kar povzroča izkrivljanje zlasti pri ohranjanju plačilno nesposobnih podjetij in dodeljevanju pravic do uporabe zemljišč v LRK (17). Prav tako je ugotovila izkrivljanje stroškov plač v jeklarskem sektorju v smislu člena 2(6a), točka (b), peta alinea, osnovne uredbe (18) in izkrivljanje na finančnih trgih v smislu člena 2(6a), točka (b), šesta alinea, osnovne uredbe, zlasti glede dostopa družb do kapitala v LRK (19).

13

14

15

16

17

18

19

| (41) | Komisija je v tej preiskavi, podobno kot v prejšnjih preiskavah v zvezi z jeklarskim sektorjem v LRK, proučila, ali je primerno uporabiti domače cene in stroške v LRK ali ne, saj obstaja znatno izkrivljanje v smislu člena 2(6a), točka (b), osnovne uredbe. To je storila na podlagi razpoložljivih dokazov v dokumentaciji, vključno z dokazi v zahtevku in poročilu, ki temeljijo na javno dostopnih virih. Navedena analiza je zajemala proučitev znatnih poseganj države v gospodarstvo LRK na splošno in tudi posebnih razmer na trgu v zadevnem sektorju, ki vključuje izdelek, ki se pregleduje. Komisija je te dokazne elemente dodatno dopolnila z lastno raziskavo o različnih merilih, relevantnih za potrditev obstoja znatnega izkrivljanja v LRK, kar je bilo ugotovljeno tudi v njenih prejšnjih preiskavah v zvezi s tem. |
| --- | --- |

(41)

Komisija je v tej preiskavi, podobno kot v prejšnjih preiskavah v zvezi z jeklarskim sektorjem v LRK, proučila, ali je primerno uporabiti domače cene in stroške v LRK ali ne, saj obstaja znatno izkrivljanje v smislu člena 2(6a), točka (b), osnovne uredbe. To je storila na podlagi razpoložljivih dokazov v dokumentaciji, vključno z dokazi v zahtevku in poročilu, ki temeljijo na javno dostopnih virih. Navedena analiza je zajemala proučitev znatnih poseganj države v gospodarstvo LRK na splošno in tudi posebnih razmer na trgu v zadevnem sektorju, ki vključuje izdelek, ki se pregleduje. Komisija je te dokazne elemente dodatno dopolnila z lastno raziskavo o različnih merilih, relevantnih za potrditev obstoja znatnega izkrivljanja v LRK, kar je bilo ugotovljeno tudi v njenih prejšnjih preiskavah v zvezi s tem.

| (42) | Zahtevek je vseboval informacije o učinkih izkrivljanja 13. petletnega načrta za jeklarski sektor v jeklarski industriji. V njem so bile omenjene tudi ugotovitve ministrstva ZDA za trgovino v zvezi z jeklarsko industrijo (20). Poleg tega so bili v zahtevku poudarjeni tudi vloga KKP v podjetjih v državni lasti (21) in učinki izkrivljanja zaradi subvencij, kar je navedeno v poročilu MDS o posameznih državah št. 17/248 in treh dokumentih Gospodarske zbornice EU: letnem poročilu za obdobje 2016–2017, China Manufacturing 2025 (Kitajska proizvodnja leta 2025) in dokumentu o stališču za obdobje 2016–2017 z naslovom European Business in China (Evropske družbe na Kitajskem). V zahtevku je bilo nadalje navedeno, da so vložki, ki se uporabljajo za izdelavo valjane žice, v osnovi enaki vložkom, ki se uporabljajo za izdelavo vroče valjanih ploščatih izdelkov iz ogljikovega jekla. Zato so bile v zahtevku navedene ugotovitve Komisije iz Uredbe (EU) 2017/969 (22) o subvencijah za proizvajalce vroče valjanih ploščatih izdelkov. Dodano je bilo tudi, da so ugotovitve v zvezi z izkrivljajočimi subvencijami potrjene tudi v poročilu ThinkDesk (23). Zlasti je bilo navedeno izkrivljanje v zvezi s pravicami do uporabe zemljišč, energijo (električno energijo), ugodnejšimi posojili ter drugo finančno podporo in delom. Navedena so bila tudi izkrivljanja na trgu koksa in koksnega premoga, železove rude in ostankov ter železovih zlitin. V zahtevku so omenjeni tudi učinki izkrivljanja zaradi fiskalne podpore jeklarski industriji in nizkih okoljskih standardov na Kitajskem. |
| --- | --- |

(42)

Zahtevek je vseboval informacije o učinkih izkrivljanja 13. petletnega načrta za jeklarski sektor v jeklarski industriji. V njem so bile omenjene tudi ugotovitve ministrstva ZDA za trgovino v zvezi z jeklarsko industrijo (20). Poleg tega so bili v zahtevku poudarjeni tudi vloga KKP v podjetjih v državni lasti (21) in učinki izkrivljanja zaradi subvencij, kar je navedeno v poročilu MDS o posameznih državah št. 17/248 in treh dokumentih Gospodarske zbornice EU: letnem poročilu za obdobje 2016–2017, China Manufacturing 2025 (Kitajska proizvodnja leta 2025) in dokumentu o stališču za obdobje 2016–2017 z naslovom European Business in China (Evropske družbe na Kitajskem). V zahtevku je bilo nadalje navedeno, da so vložki, ki se uporabljajo za izdelavo valjane žice, v osnovi enaki vložkom, ki se uporabljajo za izdelavo vroče valjanih ploščatih izdelkov iz ogljikovega jekla. Zato so bile v zahtevku navedene ugotovitve Komisije iz Uredbe (EU) 2017/969 (22) o subvencijah za proizvajalce vroče valjanih ploščatih izdelkov. Dodano je bilo tudi, da so ugotovitve v zvezi z izkrivljajočimi subvencijami potrjene tudi v poročilu ThinkDesk (23). Zlasti je bilo navedeno izkrivljanje v zvezi s pravicami do uporabe zemljišč, energijo (električno energijo), ugodnejšimi posojili ter drugo finančno podporo in delom. Navedena so bila tudi izkrivljanja na trgu koksa in koksnega premoga, železove rude in ostankov ter železovih zlitin. V zahtevku so omenjeni tudi učinki izkrivljanja zaradi fiskalne podpore jeklarski industriji in nizkih okoljskih standardov na Kitajskem.

20

21

22

23

| (43) | Kot je navedeno v uvodni izjavi 37, kitajska vlada ni predložila pripomb ali dokazov, ki bi podpirali ali izpodbijali obstoječe dokaze iz dokumentacije v zvezi z zadevo, vključno s poročilom in dodatnimi dokazi o obstoju znatnega izkrivljanja in/ali ustreznosti uporabe člena 2(6a) osnovne uredbe v obravnavani zadevi, ki jih je predložil pritožnik. |
| --- | --- |

(43)

Kot je navedeno v uvodni izjavi 37, kitajska vlada ni predložila pripomb ali dokazov, ki bi podpirali ali izpodbijali obstoječe dokaze iz dokumentacije v zvezi z zadevo, vključno s poročilom in dodatnimi dokazi o obstoju znatnega izkrivljanja in/ali ustreznosti uporabe člena 2(6a) osnovne uredbe v obravnavani zadevi, ki jih je predložil pritožnik.

| (44) | Komisija je podobno kot v prejšnjih preiskavah v zvezi z jeklarskim sektorjem v LRK proučila, ali je primerno uporabiti domače cene in stroške v LRK ali ne, ker obstaja znatno izkrivljanje v smislu člena 2(6a), točka (b), osnovne uredbe. To je storila na podlagi razpoložljivih dokazov iz dokumentacije, vključno z dokazi v poročilu, ki temeljijo na javno dostopnih virih. Navedena analiza je zajemala proučitev znatnih poseganj države v gospodarstvo LRK na splošno in tudi posebnih razmer na trgu v zadevnem sektorju, ki vključuje izdelek, ki se pregleduje. Komisija je te dokazne elemente dodatno dopolnila z lastno raziskavo o različnih merilih, relevantnih za potrditev obstoja znatnih izkrivljanj v LRK, kar je bilo ugotovljeno tudi v njenih prejšnjih preiskavah v zvezi s tem. |
| --- | --- |

(44)

Komisija je podobno kot v prejšnjih preiskavah v zvezi z jeklarskim sektorjem v LRK proučila, ali je primerno uporabiti domače cene in stroške v LRK ali ne, ker obstaja znatno izkrivljanje v smislu člena 2(6a), točka (b), osnovne uredbe. To je storila na podlagi razpoložljivih dokazov iz dokumentacije, vključno z dokazi v poročilu, ki temeljijo na javno dostopnih virih. Navedena analiza je zajemala proučitev znatnih poseganj države v gospodarstvo LRK na splošno in tudi posebnih razmer na trgu v zadevnem sektorju, ki vključuje izdelek, ki se pregleduje. Komisija je te dokazne elemente dodatno dopolnila z lastno raziskavo o različnih merilih, relevantnih za potrditev obstoja znatnih izkrivljanj v LRK, kar je bilo ugotovljeno tudi v njenih prejšnjih preiskavah v zvezi s tem.

| (45) | Zlasti v jeklarskem sektorju, iz katerega izhaja glavna surovina za proizvodnjo valjane žice, kitajska vlada ohranja znatno stopnjo lastništva. Večina največjih proizvajalcev je v državni lasti. Nekateri so izrecno navedeni v načrtu za prilagoditev in posodobitev jeklarstva za obdobje 2016–2020. Kitajsko podjetje v državni lasti Shanxi Taiyuan Iron & Steel Co. Ltd. (v nadaljnjem besedilu: Tisco) na primer na svojem spletnem mestu navaja, da je „velikan na področju železa in jekla“, ki se je „razvil v izjemno obsežen železarski in jeklarski kompleks, ki je povezan z dejavnostjo rudarjenja železa ter proizvodnjo, predelavo, dobavo in trgovanjem na področju železa in jekla“ (24). Baosteel je še eno pomembno kitajsko podjetje v državni lasti, ki se ukvarja s proizvodnjo jekla in je del nedavno konsolidirane skupine China Baowu Steel Group Co. Ltd. (prej Baosteel Group in Wuhan Iron & Steel) (25). Medtem ko je nominalno število podjetij v državni in družb v zasebni lasti skoraj enako, so med petimi kitajskimi proizvajalci jekla, ki se uvrščajo med deset vodilnih proizvajalcev jekla na svetu, štiri podjetja v državni lasti (26). Čeprav je deset vodilnih proizvajalcev leta 2016 predstavljalo samo okrog 36 % celotne industrijske proizvodnje, je kitajska vlada istega leta določila cilj, da do leta 2025 konsolidira 60–70 % proizvodnje jekla v približno desetih velikih podjetjih (27). To namero je ponovila aprila 2019, ko je napovedala objavo smernic o konsolidaciji jeklarske industrije (28). Posledica take konsolidacije so lahko prisilne združitve dobičkonosnih zasebnih družb z neuspešnimi podjetji v državni lasti (29). Ker kitajski izvozniki valjanih žic niso sodelovali, natančnega razmerja med zasebnimi in državnimi proizvajalci valjanih žic ni bilo mogoče določiti. Vendar je preiskava pokazala, da so številni veliki proizvajalci v sektorju valjane žice podjetja v državni lasti, vključno s podjetji Baoshan, Shougang, Hesteel, Jiangsu Shagang in Anshan Iron and Steel Group. |
| --- | --- |

(45)

Zlasti v jeklarskem sektorju, iz katerega izhaja glavna surovina za proizvodnjo valjane žice, kitajska vlada ohranja znatno stopnjo lastništva. Večina največjih proizvajalcev je v državni lasti. Nekateri so izrecno navedeni v načrtu za prilagoditev in posodobitev jeklarstva za obdobje 2016–2020. Kitajsko podjetje v državni lasti Shanxi Taiyuan Iron & Steel Co. Ltd. (v nadaljnjem besedilu: Tisco) na primer na svojem spletnem mestu navaja, da je „velikan na področju železa in jekla“, ki se je „razvil v izjemno obsežen železarski in jeklarski kompleks, ki je povezan z dejavnostjo rudarjenja železa ter proizvodnjo, predelavo, dobavo in trgovanjem na področju železa in jekla“ (24). Baosteel je še eno pomembno kitajsko podjetje v državni lasti, ki se ukvarja s proizvodnjo jekla in je del nedavno konsolidirane skupine China Baowu Steel Group Co. Ltd. (prej Baosteel Group in Wuhan Iron & Steel) (25). Medtem ko je nominalno število podjetij v državni in družb v zasebni lasti skoraj enako, so med petimi kitajskimi proizvajalci jekla, ki se uvrščajo med deset vodilnih proizvajalcev jekla na svetu, štiri podjetja v državni lasti (26). Čeprav je deset vodilnih proizvajalcev leta 2016 predstavljalo samo okrog 36 % celotne industrijske proizvodnje, je kitajska vlada istega leta določila cilj, da do leta 2025 konsolidira 60–70 % proizvodnje jekla v približno desetih velikih podjetjih (27). To namero je ponovila aprila 2019, ko je napovedala objavo smernic o konsolidaciji jeklarske industrije (28). Posledica take konsolidacije so lahko prisilne združitve dobičkonosnih zasebnih družb z neuspešnimi podjetji v državni lasti (29). Ker kitajski izvozniki valjanih žic niso sodelovali, natančnega razmerja med zasebnimi in državnimi proizvajalci valjanih žic ni bilo mogoče določiti. Vendar je preiskava pokazala, da so številni veliki proizvajalci v sektorju valjane žice podjetja v državni lasti, vključno s podjetji Baoshan, Shougang, Hesteel, Jiangsu Shagang in Anshan Iron and Steel Group.

24

25

26

27

28

29

| (46) | Kar zadeva možnost kitajske vlade, da s prisotnostjo države v podjetjih vpliva na cene in stroške v smislu člena 2(6a), točka (b), druga alinea, osnovne uredbe, je bil v preiskavi ugotovljen obstoj osebnih povezav med proizvajalci izdelka, ki se pregleduje, in KKP, na primer člani KKP med višjimi vodstvenimi delavci ali člani odbora direktorjev v več družbah, ki proizvajajo valjano žico, vključno s skupino HBIS Group in podjetji Jiangsu Shagang, Anshan Iron and Steel Group, Baoshan (Baosteel) ter Shougang. |
| --- | --- |

(46)

Kar zadeva možnost kitajske vlade, da s prisotnostjo države v podjetjih vpliva na cene in stroške v smislu člena 2(6a), točka (b), druga alinea, osnovne uredbe, je bil v preiskavi ugotovljen obstoj osebnih povezav med proizvajalci izdelka, ki se pregleduje, in KKP, na primer člani KKP med višjimi vodstvenimi delavci ali člani odbora direktorjev v več družbah, ki proizvajajo valjano žico, vključno s skupino HBIS Group in podjetji Jiangsu Shagang, Anshan Iron and Steel Group, Baoshan (Baosteel) ter Shougang.

| (47) | Javna in zasebna podjetja v sektorju valjane žice so podvržena političnemu nadzoru in navodilom. Naslednji primeri kažejo zgoraj opisano gibanje krepitve poseganja kitajske vlade v sektor. Številni proizvajalci valjane žice na svojih spletnih mestih izrecno poudarjajo dejavnosti za krepitev partije, v svojih upravah imajo člane partije in poudarjajo svojo povezanost s KKP. Preiskava je pokazala, da se dejavnosti za krepitev partije izvajajo pri številnih proizvajalcih valjane žice, tudi v skupini HBIS (Hesteel), ki je na svojem spletnem mestu poudarila pomen partijskega odbora v delovanju družbe. Podjetje Jiangsu Shagang je še en proizvajalec valjane žice, ki pojasnjuje: „Shagang vse od ustanovitve pred 45 leti nenehno poglablja svoje znanje, si prizadeva za vključevanje krepitve partije v splošno organizacijo razvoja podjetja in prednosti partijske organizacije preobraža v konkurenčno in razvojno prednost podjetja“, in nadaljuje: „Danes ima partijski odbor podjetja Shagang 16 splošnih partijskih podružnic in 66 partijskih podružnic, člani stranke pa predstavljajo več kot 14 % vseh zaposlenih (30)“. Skupina Anshan Iron and Steel Group opozarja na pomen dejavnosti za krepitev partije na naslednji način: „Natančneje, treba je spoštovati in krepiti popolno vodstvo stranke, ki se mora odražati v razširjenem obsegu ideološke zavesti članov in kadrov stranke, na vseh področjih poslovanja in upravljanja podjetja, v celotnem procesu korporativnega upravljanja ter v vseh fazah reform in razvoja podjetja (31)“. V drugem članku so dejavnosti krepitve stranke v skupini Anshan povzete na naslednji način: „prednostna naloga partijske podružnice je služiti centralni oblasti in vključiti člane stranke. V letošnjem letu partijska podružnica razširja program ‚projekt za člane komunistične partije‘, izkorišča notranji potencial zaposlenih in jih močno spodbuja pri prispevkih na delovnem mestu. Skupaj so oblikovali 12 ‚projektov za člane komunistične partije‘, s čimer so se uspešno rešile glavne tehnične težave, ki so omejevale proizvodnjo; zagotovljenih je bilo 160 predlogov za racionalizacijo, dve napredni delovni metodi pa ocenjeni kot napredni delovni metodi na ravni skupine“ (32). Podjetje Baoshan (Baosteel) opisuje dejavnosti krepitve stranke, kot sledi: „Strogo in v celoti prevzeti glavno odgovornost pri upravljanju stranke; voditi ideološko in politično delo podjetja, delo združene fronte, oblikovanje duhovne civilizacije in poslovne kulture ter delo množic, kot so sindikati in zveza mladih komunistov; voditi oblikovanje poštene vlade v slogu partije, podpreti disciplinske odbore, da bi učinkovito izvrševali svoje nadzorne naloge (33)“. Partijski odbor ima pomembno vlogo tudi v podjetju Shougang: „Partijski odbor podjetja Shougang zelo dobro razume razmisleke Xi Jinpinga o socializmu s kitajskimi značilnostmi v novi dobi, temeljito uresničuje duh 19. nacionalnega kongresa partije, vztraja pri določitvi smernic, upravljanju splošnih razmer in zagotavljanju izvajanja, omogočanju polne vodilne vloge partijskega odbora, vodenju več kot 40 000 članov stranke znotraj skupine in osredotočenju na oblikovanje stranke na vseh področjih dela (34)“. |
| --- | --- |

(47)

Javna in zasebna podjetja v sektorju valjane žice so podvržena političnemu nadzoru in navodilom. Naslednji primeri kažejo zgoraj opisano gibanje krepitve poseganja kitajske vlade v sektor. Številni proizvajalci valjane žice na svojih spletnih mestih izrecno poudarjajo dejavnosti za krepitev partije, v svojih upravah imajo člane partije in poudarjajo svojo povezanost s KKP. Preiskava je pokazala, da se dejavnosti za krepitev partije izvajajo pri številnih proizvajalcih valjane žice, tudi v skupini HBIS (Hesteel), ki je na svojem spletnem mestu poudarila pomen partijskega odbora v delovanju družbe. Podjetje Jiangsu Shagang je še en proizvajalec valjane žice, ki pojasnjuje: „Shagang vse od ustanovitve pred 45 leti nenehno poglablja svoje znanje, si prizadeva za vključevanje krepitve partije v splošno organizacijo razvoja podjetja in prednosti partijske organizacije preobraža v konkurenčno in razvojno prednost podjetja“, in nadaljuje: „Danes ima partijski odbor podjetja Shagang 16 splošnih partijskih podružnic in 66 partijskih podružnic, člani stranke pa predstavljajo več kot 14 % vseh zaposlenih (30)“. Skupina Anshan Iron and Steel Group opozarja na pomen dejavnosti za krepitev partije na naslednji način: „Natančneje, treba je spoštovati in krepiti popolno vodstvo stranke, ki se mora odražati v razširjenem obsegu ideološke zavesti članov in kadrov stranke, na vseh področjih poslovanja in upravljanja podjetja, v celotnem procesu korporativnega upravljanja ter v vseh fazah reform in razvoja podjetja (31)“. V drugem članku so dejavnosti krepitve stranke v skupini Anshan povzete na naslednji način: „prednostna naloga partijske podružnice je služiti centralni oblasti in vključiti člane stranke. V letošnjem letu partijska podružnica razširja program ‚projekt za člane komunistične partije‘, izkorišča notranji potencial zaposlenih in jih močno spodbuja pri prispevkih na delovnem mestu. Skupaj so oblikovali 12 ‚projektov za člane komunistične partije‘, s čimer so se uspešno rešile glavne tehnične težave, ki so omejevale proizvodnjo; zagotovljenih je bilo 160 predlogov za racionalizacijo, dve napredni delovni metodi pa ocenjeni kot napredni delovni metodi na ravni skupine“ (32). Podjetje Baoshan (Baosteel) opisuje dejavnosti krepitve stranke, kot sledi: „Strogo in v celoti prevzeti glavno odgovornost pri upravljanju stranke; voditi ideološko in politično delo podjetja, delo združene fronte, oblikovanje duhovne civilizacije in poslovne kulture ter delo množic, kot so sindikati in zveza mladih komunistov; voditi oblikovanje poštene vlade v slogu partije, podpreti disciplinske odbore, da bi učinkovito izvrševali svoje nadzorne naloge (33)“. Partijski odbor ima pomembno vlogo tudi v podjetju Shougang: „Partijski odbor podjetja Shougang zelo dobro razume razmisleke Xi Jinpinga o socializmu s kitajskimi značilnostmi v novi dobi, temeljito uresničuje duh 19. nacionalnega kongresa partije, vztraja pri določitvi smernic, upravljanju splošnih razmer in zagotavljanju izvajanja, omogočanju polne vodilne vloge partijskega odbora, vodenju več kot 40 000 članov stranke znotraj skupine in osredotočenju na oblikovanje stranke na vseh področjih dela (34)“.

30

31

32

33

34

| (48) | Poleg tega so v sektorju valjane žice uvedene politike, ki diskriminirajo v korist domačih proizvajalcev ali kako drugače vplivajo na trg v smislu člena 2(6a), točka (b), tretja alinea, osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(48)

Poleg tega so v sektorju valjane žice uvedene politike, ki diskriminirajo v korist domačih proizvajalcev ali kako drugače vplivajo na trg v smislu člena 2(6a), točka (b), tretja alinea, osnovne uredbe.

| (49) | Čeprav je industrija valjane žice specializirana industrija in med preiskavo ni bilo mogoče opredeliti posebnih dokumentov politike, ki bi izrecno usmerjali razvoj industrije valjane žice kot take, ima ta industrija koristi od vladnih smernic in poseganja v zvezi z glavnima surovinama za proizvodnjo valjane žice, in sicer železom in nelegiranim jeklom.
  Kitajska vlada šteje jeklarsko industrijo za ključno (35). To je potrjeno v številnih načrtih, smernicah in drugih dokumentih, osredotočenih na jeklo, ki se izdajajo na nacionalni, regionalni in občinski ravni, na primer v načrtu za prilagoditev in posodobitev jeklarske industrije za obdobje 2016–2020, veljavnem v obdobju preiskave (OP). V njem je bilo navedeno, da je jeklarska industrija „pomemben, temeljni sektor kitajskega gospodarstva in nacionalni temelj“
   (36). Glavne naloge in cilji, določeni v tem načrtu, zajemajo vse vidike razvoja industrije (37). V 13. petletnem načrtu za gospodarski in družbeni razvoj (38), ki se je uporabljal v OP, je bila predvidena podpora za podjetja, ki proizvajajo vrhunske vrste jeklenih izdelkov (39). Osredotočen je tudi na doseganje kakovosti, vzdržljivosti in zanesljivosti izdelkov s podporo družbam, ki uporabljajo tehnologije, povezane s proizvodnjo čistega jekla, natančnim valjanjem in izboljšanjem kakovosti (40). V katalogu s smernicami za prestrukturiranje industrije (različica iz leta 2011) (sprememba iz leta 2013) (41) (v nadaljnjem besedilu: katalog) je jeklarstvo navedeno kot spodbujana industrija. |
| --- | --- |

(49)

Čeprav je industrija valjane žice specializirana industrija in med preiskavo ni bilo mogoče opredeliti posebnih dokumentov politike, ki bi izrecno usmerjali razvoj industrije valjane žice kot take, ima ta industrija koristi od vladnih smernic in poseganja v zvezi z glavnima surovinama za proizvodnjo valjane žice, in sicer železom in nelegiranim jeklom.

Kitajska vlada šteje jeklarsko industrijo za ključno (35). To je potrjeno v številnih načrtih, smernicah in drugih dokumentih, osredotočenih na jeklo, ki se izdajajo na nacionalni, regionalni in občinski ravni, na primer v načrtu za prilagoditev in posodobitev jeklarske industrije za obdobje 2016–2020, veljavnem v obdobju preiskave (OP). V njem je bilo navedeno, da je jeklarska industrija „pomemben, temeljni sektor kitajskega gospodarstva in nacionalni temelj“
   (36). Glavne naloge in cilji, določeni v tem načrtu, zajemajo vse vidike razvoja industrije (37). V 13. petletnem načrtu za gospodarski in družbeni razvoj (38), ki se je uporabljal v OP, je bila predvidena podpora za podjetja, ki proizvajajo vrhunske vrste jeklenih izdelkov (39). Osredotočen je tudi na doseganje kakovosti, vzdržljivosti in zanesljivosti izdelkov s podporo družbam, ki uporabljajo tehnologije, povezane s proizvodnjo čistega jekla, natančnim valjanjem in izboljšanjem kakovosti (40). V katalogu s smernicami za prestrukturiranje industrije (različica iz leta 2011) (sprememba iz leta 2013) (41) (v nadaljnjem besedilu: katalog) je jeklarstvo navedeno kot spodbujana industrija.

35

36

37

38

39

40

41

| (50) | Druga pomembna surovina za proizvodnjo valjane žice je železo. Železova ruda je bila v OP vključena v nacionalni načrt o mineralnih surovinah za obdobje 2016–2020. Načrt je med drugim predvideval „zagotovitev koncentracije podjetij in razvoj tržno konkurenčnih velikih in srednje velikih rudnikov“, „zagotovitev usmerjanja lokalnih virov, da bi bili koncentrirani na velike rudarske skupine“, „zmanjšanje bremena za podjetja, ki pridobivajo železovo rudo, povečanje konkurenčnosti domačih podjetij, ki pridobivajo železovo rudo“, „ustrezen nadzor nad razvojem 1 000 metrov globokih rudnikov in manjših rudnikov železove rude z nižjo vsebnostjo železa“. |
| --- | --- |

(50)

Druga pomembna surovina za proizvodnjo valjane žice je železo. Železova ruda je bila v OP vključena v nacionalni načrt o mineralnih surovinah za obdobje 2016–2020. Načrt je med drugim predvideval „zagotovitev koncentracije podjetij in razvoj tržno konkurenčnih velikih in srednje velikih rudnikov“, „zagotovitev usmerjanja lokalnih virov, da bi bili koncentrirani na velike rudarske skupine“, „zmanjšanje bremena za podjetja, ki pridobivajo železovo rudo, povečanje konkurenčnosti domačih podjetij, ki pridobivajo železovo rudo“, „ustrezen nadzor nad razvojem 1 000 metrov globokih rudnikov in manjših rudnikov železove rude z nižjo vsebnostjo železa“.

| (51) | Železova ruda je omenjena tudi v 13. petletnem načrtu za jeklo za obdobje 2016–2020, ki je veljal v obdobju preiskave v zvezi s pregledom. V načrtu je za železovo rudo predvideno naslednje: „še naprej podpirati raziskovalna dela na ključnih domačih območjih pridobivanja mineralov, [...], zagotoviti podporo številnim obstoječim in močno konkurenčnim domačim podjetjem, ki pridobivajo železovo rudo, kar omogoča širši in okrepljen razvoj, [...], in povečati vlogo domačih baz nahajališč mineralnih surovin z vidika varnosti (zalog)“. |
| --- | --- |

(51)

Železova ruda je omenjena tudi v 13. petletnem načrtu za jeklo za obdobje 2016–2020, ki je veljal v obdobju preiskave v zvezi s pregledom. V načrtu je za železovo rudo predvideno naslednje: „še naprej podpirati raziskovalna dela na ključnih domačih območjih pridobivanja mineralov, [...], zagotoviti podporo številnim obstoječim in močno konkurenčnim domačim podjetjem, ki pridobivajo železovo rudo, kar omogoča širši in okrepljen razvoj, [...], in povečati vlogo domačih baz nahajališč mineralnih surovin z vidika varnosti (zalog)“.

| (52) | Železova ruda je uvrščena v okvir „nastajajoče strateške industrije“ in je zato vključena v 13. petletni načrt za nastajajočo strateško industrijo. Železova ruda, surovo železo in železove zlitine so uvrščeni tudi v Katalog smernic sveta NDRC za prilagajanje industrijske strukture za leto 2019. Železove zlitine so omenjene v Katalogu smernic ministrstva za industrijo in informacijsko tehnologijo (MIIT) za industrijski razvoj in prenos za leto 2018. |
| --- | --- |

(52)

Železova ruda je uvrščena v okvir „nastajajoče strateške industrije“ in je zato vključena v 13. petletni načrt za nastajajočo strateško industrijo. Železova ruda, surovo železo in železove zlitine so uvrščeni tudi v Katalog smernic sveta NDRC za prilagajanje industrijske strukture za leto 2019. Železove zlitine so omenjene v Katalogu smernic ministrstva za industrijo in informacijsko tehnologijo (MIIT) za industrijski razvoj in prenos za leto 2018.

| (53) | Kot kažejo zgornji primeri, povezani z jeklom, železom in železovimi zlitinami, ki so vsi pomembne surovine pri proizvodnji valjane žice, kitajska vlada nadalje usmerja razvoj sektorja valjane žice v skladu z raznovrstnimi orodji in smernicami politike ter nadzira praktično vsak vidik razvoja in delovanja sektorja. Tako ima industrija valjane žice koristi od vladnih smernic in poseganja v zvezi z glavnima surovinama za proizvodnjo valjane žice, in sicer železom in nelegiranim jeklom. |
| --- | --- |

(53)

Kot kažejo zgornji primeri, povezani z jeklom, železom in železovimi zlitinami, ki so vsi pomembne surovine pri proizvodnji valjane žice, kitajska vlada nadalje usmerja razvoj sektorja valjane žice v skladu z raznovrstnimi orodji in smernicami politike ter nadzira praktično vsak vidik razvoja in delovanja sektorja. Tako ima industrija valjane žice koristi od vladnih smernic in poseganja v zvezi z glavnima surovinama za proizvodnjo valjane žice, in sicer železom in nelegiranim jeklom.

| (54) | Poleg naštetega so proizvajalci valjane žice tudi prejemniki državnih subvencij, kar jasno nakazuje na interes države v tem sektorju. Komisija je med preiskavo ugotovila, da so neposredne državne subvencije prejemali številni proizvajalci valjane žice, vključno s skupino HBIS (42), podjetjem Jiangsu Shagang (43), skupino Anshan Iron and Steel Group (44) ter podjetjema Baoshan/Baosteel (45) in Shougang (46). |
| --- | --- |

(54)

Poleg naštetega so proizvajalci valjane žice tudi prejemniki državnih subvencij, kar jasno nakazuje na interes države v tem sektorju. Komisija je med preiskavo ugotovila, da so neposredne državne subvencije prejemali številni proizvajalci valjane žice, vključno s skupino HBIS (42), podjetjem Jiangsu Shagang (43), skupino Anshan Iron and Steel Group (44) ter podjetjema Baoshan/Baosteel (45) in Shougang (46).

42

43

44

45

46

| (55) | Skratka, kitajska vlada je uvedla ukrepe, s katerimi gospodarske subjekte spodbuja k izpolnjevanju ciljev javne politike v podporo spodbujanim industrijam, vključno s proizvodnjo jekla, železa in železovih zlitin kot glavnih surovin za proizvodnjo valjane žice. Taki ukrepi preprečujejo nemoteno delovanje tržnih sil. |
| --- | --- |

(55)

Skratka, kitajska vlada je uvedla ukrepe, s katerimi gospodarske subjekte spodbuja k izpolnjevanju ciljev javne politike v podporo spodbujanim industrijam, vključno s proizvodnjo jekla, železa in železovih zlitin kot glavnih surovin za proizvodnjo valjane žice. Taki ukrepi preprečujejo nemoteno delovanje tržnih sil.

| (56) | Ta preiskava ni razkrila nobenih dokazov, da diskriminatorna uporaba ali nezadostno izvrševanje zakonodaje o stečaju in lastnini v skladu s členom 2(6a), točka (b), četrta alinea, osnovne uredbe v sektorju valjane žice, kot je navedeno zgoraj v uvodni izjavi 40, ne bi vplivala na proizvajalce izdelka, ki se pregleduje. |
| --- | --- |

(56)

Ta preiskava ni razkrila nobenih dokazov, da diskriminatorna uporaba ali nezadostno izvrševanje zakonodaje o stečaju in lastnini v skladu s členom 2(6a), točka (b), četrta alinea, osnovne uredbe v sektorju valjane žice, kot je navedeno zgoraj v uvodni izjavi 40, ne bi vplivala na proizvajalce izdelka, ki se pregleduje.

| (57) | Na sektor valjane žice vpliva tudi izkrivljanje stroškov plač v smislu člena 2(6a), točka (b), peta alinea, osnovne uredbe, kot je prav tako navedeno zgoraj v uvodni izjavi 40. Navedena izkrivljanja prizadenejo sektor neposredno (pri proizvodnji izdelka, ki se pregleduje, ali glavnih vložkov) in posredno (pri dostopu do kapitala ali vložkov družb, za katere velja isti sistem delovnega prava v LRK) (47). |
| --- | --- |

(57)

Na sektor valjane žice vpliva tudi izkrivljanje stroškov plač v smislu člena 2(6a), točka (b), peta alinea, osnovne uredbe, kot je prav tako navedeno zgoraj v uvodni izjavi 40. Navedena izkrivljanja prizadenejo sektor neposredno (pri proizvodnji izdelka, ki se pregleduje, ali glavnih vložkov) in posredno (pri dostopu do kapitala ali vložkov družb, za katere velja isti sistem delovnega prava v LRK) (47).

47

| (58) | Prav tako v tej preiskavi niso bili predloženi dokazi o tem, da na sektor valjane žice ne vpliva poseganje države v finančni sistem v smislu člena 2(6a), točka (b), šesta alinea, osnovne uredbe, kot je prav tako navedeno zgoraj v uvodni izjavi 40. Znatno poseganje države v finančni sistem torej močno vpliva na tržne razmere na vseh ravneh. |
| --- | --- |

(58)

Prav tako v tej preiskavi niso bili predloženi dokazi o tem, da na sektor valjane žice ne vpliva poseganje države v finančni sistem v smislu člena 2(6a), točka (b), šesta alinea, osnovne uredbe, kot je prav tako navedeno zgoraj v uvodni izjavi 40. Znatno poseganje države v finančni sistem torej močno vpliva na tržne razmere na vseh ravneh.

| (59) | Komisija nazadnje opozarja, da je za proizvodnjo valjane žice potrebnih več vložkov. Ko proizvajalci valjane žice kupijo/naročijo te vložke, so cene, ki jih plačajo (in ki so evidentirane kot njihovi stroški), izpostavljene istim zgoraj navedenim sistemskim izkrivljanjem. Na primer, dobavitelji vložkov zaposlijo delovno silo, ki je izpostavljena izkrivljanju, lahko si izposodijo denar, ki je izpostavljen izkrivljanju v finančnem sektorju/pri dodeljevanju kapitala, poleg tega pa zanje velja sistem načrtovanja, ki se uporablja na vseh ravneh upravljanja in v vseh sektorjih. |
| --- | --- |

(59)

Komisija nazadnje opozarja, da je za proizvodnjo valjane žice potrebnih več vložkov. Ko proizvajalci valjane žice kupijo/naročijo te vložke, so cene, ki jih plačajo (in ki so evidentirane kot njihovi stroški), izpostavljene istim zgoraj navedenim sistemskim izkrivljanjem. Na primer, dobavitelji vložkov zaposlijo delovno silo, ki je izpostavljena izkrivljanju, lahko si izposodijo denar, ki je izpostavljen izkrivljanju v finančnem sektorju/pri dodeljevanju kapitala, poleg tega pa zanje velja sistem načrtovanja, ki se uporablja na vseh ravneh upravljanja in v vseh sektorjih.

| (60) | Posledica tega je, da domače prodajne cene valjane žice niso ustrezne za uporabo v smislu člena 2(6a), točka (a), osnovne uredbe, to pa vpliva tudi na vse stroške vložkov (vključno s surovinami, energijo, zemljišči, financiranjem, delom itd.), saj država z znatnim poseganjem vpliva na oblikovanje cen vložkov, kot je opisano v delih A in B poročila. Opisana poseganja države v zvezi z dodeljevanjem kapitala, zemljišči, delom, energijo in surovinami so dejansko prisotna po vsej LRK. To na primer pomeni, da je vložek, ki je bil sam po sebi proizveden v LRK, z združevanjem številnih proizvodnih dejavnikov izpostavljen znatnemu izkrivljanju. Enako velja za vložke v vložke in tako dalje. |
| --- | --- |

(60)

Posledica tega je, da domače prodajne cene valjane žice niso ustrezne za uporabo v smislu člena 2(6a), točka (a), osnovne uredbe, to pa vpliva tudi na vse stroške vložkov (vključno s surovinami, energijo, zemljišči, financiranjem, delom itd.), saj država z znatnim poseganjem vpliva na oblikovanje cen vložkov, kot je opisano v delih A in B poročila. Opisana poseganja države v zvezi z dodeljevanjem kapitala, zemljišči, delom, energijo in surovinami so dejansko prisotna po vsej LRK. To na primer pomeni, da je vložek, ki je bil sam po sebi proizveden v LRK, z združevanjem številnih proizvodnih dejavnikov izpostavljen znatnemu izkrivljanju. Enako velja za vložke v vložke in tako dalje.

| (61) | Kitajska vlada ali proizvajalci izvozniki v tej preiskavi niso predložili nobenih nasprotnih dokazov ali protiargumentov. |
| --- | --- |

(61)

Kitajska vlada ali proizvajalci izvozniki v tej preiskavi niso predložili nobenih nasprotnih dokazov ali protiargumentov.

| (62) | Skratka, razpoložljivi dokazi so pokazali, da cene ali stroški izdelka, ki se pregleduje, vključno s stroški surovin, energije in dela, niso rezultat sil prostega trga, ker nanje vpliva znatno poseganje države v smislu člena 2(6a), točka (b), osnovne uredbe, kot kaže dejanski ali možni učinek enega ali več zadevnih elementov iz navedenega člena. Na podlagi navedenega in zaradi nesodelovanja kitajske vlade je Komisija sklenila, da v tem primeru ni ustrezno uporabiti domačih cen in stroškov za določitev normalne vrednosti. Komisija je zato normalno vrednost konstruirala izključno na podlagi proizvodnih in prodajnih stroškov, ki odražajo neizkrivljene cene ali referenčne vrednosti, v tem primeru torej na podlagi ustreznih proizvodnih in prodajnih stroškov v ustrezni reprezentativni državi v skladu s členom 2(6a), točka (a), osnovne uredbe, kot je obravnavano v naslednjem oddelku. |
| --- | --- |

(62)

Skratka, razpoložljivi dokazi so pokazali, da cene ali stroški izdelka, ki se pregleduje, vključno s stroški surovin, energije in dela, niso rezultat sil prostega trga, ker nanje vpliva znatno poseganje države v smislu člena 2(6a), točka (b), osnovne uredbe, kot kaže dejanski ali možni učinek enega ali več zadevnih elementov iz navedenega člena. Na podlagi navedenega in zaradi nesodelovanja kitajske vlade je Komisija sklenila, da v tem primeru ni ustrezno uporabiti domačih cen in stroškov za določitev normalne vrednosti. Komisija je zato normalno vrednost konstruirala izključno na podlagi proizvodnih in prodajnih stroškov, ki odražajo neizkrivljene cene ali referenčne vrednosti, v tem primeru torej na podlagi ustreznih proizvodnih in prodajnih stroškov v ustrezni reprezentativni državi v skladu s členom 2(6a), točka (a), osnovne uredbe, kot je obravnavano v naslednjem oddelku.

3.3.1   Reprezentativna država

Reprezentativna država

3.3.1.1   Splošne pripombe

| (63) | Izbira reprezentativne države je temeljila na naslednjih merilih v skladu s členom 2(6a) osnovne uredbe:






  — | stopnji gospodarskega razvoja, ki je podobna stopnji v LRK. Komisija je za ta namen uporabila države, ki imajo podoben bruto nacionalni dohodek na prebivalca kot LRK glede na podatkovno zbirko Svetovne banke (48), |
| --- | --- | --- |

(63)

Izbira reprezentativne države je temeljila na naslednjih merilih v skladu s členom 2(6a) osnovne uredbe:

—

stopnji gospodarskega razvoja, ki je podobna stopnji v LRK. Komisija je za ta namen uporabila države, ki imajo podoben bruto nacionalni dohodek na prebivalca kot LRK glede na podatkovno zbirko Svetovne banke (48),

48

| — | proizvodnji izdelka, ki se pregleduje, v navedeni državi, |
| --- | --- |

—

proizvodnji izdelka, ki se pregleduje, v navedeni državi,

| — | razpoložljivosti ustreznih javnih podatkov v reprezentativni državi in |
| --- | --- |

—

razpoložljivosti ustreznih javnih podatkov v reprezentativni državi in

| — | kadar je več možnih reprezentativnih držav, imajo prednost države z ustrezno ravnjo socialne zaščite in varstva okolja, če je to ustrezno. |
| --- | --- |

—

kadar je več možnih reprezentativnih držav, imajo prednost države z ustrezno ravnjo socialne zaščite in varstva okolja, če je to ustrezno.

| (64) | Kot je pojasnjeno v oddelku 3.1, je Komisija objavila dve obvestili k dokumentaciji o virih za določitev normalne vrednosti, v katerih je obvestila zainteresirane strani, da namerava za reprezentativno državo uporabiti Peru. |
| --- | --- |

(64)

Kot je pojasnjeno v oddelku 3.1, je Komisija objavila dve obvestili k dokumentaciji o virih za določitev normalne vrednosti, v katerih je obvestila zainteresirane strani, da namerava za reprezentativno državo uporabiti Peru.

3.3.1.2   Viri, uporabljeni za določitev neizkrivljenih stroškov

| (65) | Na podlagi odločitve o uporabi Peruja kot reprezentativne države je Komisija v drugem obvestilu k dokumentaciji obvestila zainteresirane strani, da bo za določitev neizkrivljenih stroškov večine proizvodnih dejavnikov uporabila podatkovno zbirko GTA (49). Poleg tega bo za industrijske cene zemeljskega plina in električne energije uporabila podatke perujske nadzorne agencije za naložbe v energijo in rudarjenje (Osinergmin) (50), podatke nacionalne nadzorne agencije za sanitarne storitve (Sunass) (51) bo uporabila za ceno rabe vode v industriji, podatke MOD (52) pa za stroške dela. Da bi določila neizkrivljene PSA-stroške in dobiček, se je sklicevala tudi na finančne podatke perujske družbe Aceros Arequipa (53). |
| --- | --- |

(65)

Na podlagi odločitve o uporabi Peruja kot reprezentativne države je Komisija v drugem obvestilu k dokumentaciji obvestila zainteresirane strani, da bo za določitev neizkrivljenih stroškov večine proizvodnih dejavnikov uporabila podatkovno zbirko GTA (49). Poleg tega bo za industrijske cene zemeljskega plina in električne energije uporabila podatke perujske nadzorne agencije za naložbe v energijo in rudarjenje (Osinergmin) (50), podatke nacionalne nadzorne agencije za sanitarne storitve (Sunass) (51) bo uporabila za ceno rabe vode v industriji, podatke MOD (52) pa za stroške dela. Da bi določila neizkrivljene PSA-stroške in dobiček, se je sklicevala tudi na finančne podatke perujske družbe Aceros Arequipa (53).

49

50

51

52

53

3.3.2   Neizkrivljeni stroški in referenčne vrednosti

Neizkrivljeni stroški in referenčne vrednosti

3.3.2.1   Podatki, uporabljeni za določitev normalne vrednosti

| (66) | Komisija je določila seznam proizvodnih dejavnikov in virov, ki naj bi se uporabil za vse proizvodne dejavnike, kot so materiali, energija in delo, ki jih proizvajalci izvozniki uporabljajo v proizvodnji izdelka, ki se pregleduje. Komisija ni prejela pripomb v zvezi s seznamom proizvodnih dejavnikov. |
| --- | --- |

(66)

Komisija je določila seznam proizvodnih dejavnikov in virov, ki naj bi se uporabil za vse proizvodne dejavnike, kot so materiali, energija in delo, ki jih proizvajalci izvozniki uporabljajo v proizvodnji izdelka, ki se pregleduje. Komisija ni prejela pripomb v zvezi s seznamom proizvodnih dejavnikov.

| (67) | Ob upoštevanju informacij, ki so na voljo v dokumentaciji, in na podlagi zahtevka za pregled ter naknadnih informacij, ki jih je predložil vložnik, so bili po potrebi opredeljeni naslednji proizvodni dejavniki in oznake HS:

  Preglednica 1


  Proizvodni dejavniki in viri informacij









  Proizvodni dejavnik | Oznake HS | Vrednost
  (RMB) | Enota |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Surovine | | | |
| Gredice – polizdelki iz železa ali nelegiranega jekla | 7207 11
  7207 20 | 3,23
  3,23 | kg |
| Delo | | | |
| Plače v proizvodnem sektorju | [Ni podatkov] | 23,684 | Ure |
| Energija | | | |
| Električna energija | [Ni podatkov] | 0,441–0,492 (54) | kWh |
| Zemeljski plin | [Ni podatkov] | 0,733–0,819 (55) | m3 |
| Voda | [Ni podatkov] | 4,84 | m3 |
| Stranski proizvod/odpadek | | | |
| Odpadki in ostanki | 7204 10
  7204 41
  7204 29
  7204 49 | 2,39
  2,39
  2,82
  1,96 | kg |

(67)

Ob upoštevanju informacij, ki so na voljo v dokumentaciji, in na podlagi zahtevka za pregled ter naknadnih informacij, ki jih je predložil vložnik, so bili po potrebi opredeljeni naslednji proizvodni dejavniki in oznake HS:

Preglednica 1

Preglednica 1

Proizvodni dejavniki in viri informacij

Proizvodni dejavniki in viri informacij

Proizvodni dejavnik

Oznake HS

Vrednost

(RMB)

Enota

Surovine

Surovine

Gredice – polizdelki iz železa ali nelegiranega jekla

7207 11

7207 20

3,23

3,23

kg

Delo

Delo

Plače v proizvodnem sektorju

[Ni podatkov]

23,684

Ure

Energija

Energija

Električna energija

[Ni podatkov]

0,441–0,492 (54)

54

kWh

Zemeljski plin

[Ni podatkov]

0,733–0,819 (55)

55

m3

3

Voda

[Ni podatkov]

4,84

m3

3

Stranski proizvod/odpadek

Stranski proizvod/odpadek

Odpadki in ostanki

7204 10

7204 41

7204 29

7204 49

2,39

2,39

2,82

1,96

kg

3.3.2.2   Surovine in ostanki

| (68) | Kot je pojasnjeno v prvem obvestilu k dokumentaciji, informacije, ki so Komisiji na voljo iz zahtevka za pregled in prejšnjega pregleda zaradi izteka ukrepa in prvotne preiskave, kažejo, da kitajski proizvajalci valjane žice na splošno uporabljajo dva različna postopka za proizvodnjo valjane žice. Prvi je integrirani postopek s plavžem, s katerim družba iz surovin proizvaja gredice, ki se nato predelajo v valjano žico. Drugi je postopek z električno obločno pečjo, ki se ne začne s surovinami, temveč z gredicami, ki se predelujejo v valjano žico. Komisija je zaradi nesodelovanja vseh kitajskih proizvajalcev valjane žice in na podlagi dostopnih informacij in dejstev utemeljila svojo analizo proizvodnih dejavnikov samo na neintegriranem proizvodnem postopku, ki se začne z gredicami. |
| --- | --- |

(68)

Kot je pojasnjeno v prvem obvestilu k dokumentaciji, informacije, ki so Komisiji na voljo iz zahtevka za pregled in prejšnjega pregleda zaradi izteka ukrepa in prvotne preiskave, kažejo, da kitajski proizvajalci valjane žice na splošno uporabljajo dva različna postopka za proizvodnjo valjane žice. Prvi je integrirani postopek s plavžem, s katerim družba iz surovin proizvaja gredice, ki se nato predelajo v valjano žico. Drugi je postopek z električno obločno pečjo, ki se ne začne s surovinami, temveč z gredicami, ki se predelujejo v valjano žico. Komisija je zaradi nesodelovanja vseh kitajskih proizvajalcev valjane žice in na podlagi dostopnih informacij in dejstev utemeljila svojo analizo proizvodnih dejavnikov samo na neintegriranem proizvodnem postopku, ki se začne z gredicami.

| (69) | Komisija je za surovine in ostanke upoštevala uvozne cene v Peruju. Uvozna cena v reprezentativni državi je bila določena kot tehtana povprečna cena uvoza iz vseh tretjih držav, razen Kitajske, na enoto (56). Komisija se je odločila, da bo izključila uvoz iz Kitajske v Peru zaradi obstoja znatnega izkrivljanja v skladu s členom 2(6a), točka (b), osnovne uredbe. Glede na to, da ni dokazov, da ista izkrivljanja ne vplivajo enako na izdelke, namenjene izvozu, je Komisija menila, da ista izkrivljanja vplivajo na te cene. |
| --- | --- |

(69)

Komisija je za surovine in ostanke upoštevala uvozne cene v Peruju. Uvozna cena v reprezentativni državi je bila določena kot tehtana povprečna cena uvoza iz vseh tretjih držav, razen Kitajske, na enoto (56). Komisija se je odločila, da bo izključila uvoz iz Kitajske v Peru zaradi obstoja znatnega izkrivljanja v skladu s členom 2(6a), točka (b), osnovne uredbe. Glede na to, da ni dokazov, da ista izkrivljanja ne vplivajo enako na izdelke, namenjene izvozu, je Komisija menila, da ista izkrivljanja vplivajo na te cene.

56

| (70) | Za eno vrsto gredic (oznaka HS 7207 11) in dve vrsti ostankov (oznaki HS 7204 10 in 7204 41) v obdobju preiskave v zvezi s pregledom ni bilo določenih nobenih količin uvoza v Peru oziroma so bile določene le neznatne količine. To je pomenilo, da zaradi majhnih količin uvoza bodisi ni bila določena nobena uvozna cena bodisi je bila določena nereprezentativna uvozna cena. Komisija je zaradi določitve neizkrivljene cene za te proizvodne dejavnike proučila, koliko se razlikujejo ravni cen za dve vrsti gredic oziroma za štiri vrste ostankov. Pri tem je proučila uvozne cene teh surovin v več drugih državah, kot so Brazilija, Rusija, Kanada in Ukrajina, ter podatke, ki jih je vložnik uporabil v svojem zahtevku za pregled. |
| --- | --- |

(70)

Za eno vrsto gredic (oznaka HS 7207 11) in dve vrsti ostankov (oznaki HS 7204 10 in 7204 41) v obdobju preiskave v zvezi s pregledom ni bilo določenih nobenih količin uvoza v Peru oziroma so bile določene le neznatne količine. To je pomenilo, da zaradi majhnih količin uvoza bodisi ni bila določena nobena uvozna cena bodisi je bila določena nereprezentativna uvozna cena. Komisija je zaradi določitve neizkrivljene cene za te proizvodne dejavnike proučila, koliko se razlikujejo ravni cen za dve vrsti gredic oziroma za štiri vrste ostankov. Pri tem je proučila uvozne cene teh surovin v več drugih državah, kot so Brazilija, Rusija, Kanada in Ukrajina, ter podatke, ki jih je vložnik uporabil v svojem zahtevku za pregled.

| (71) | V povprečju ni bilo nobene znatne razlike v cenah za dve vrsti gredic niti v cenah za štiri vrste ostankov. Čeprav je bila uvozna cena gredic, uvrščenih pod oznako HS 7207 11, v več državah višja od cene gredic, uvrščenih pod oznako HS 7207 20, je bila v drugih državah nižja. Iste razlike v ceni so bile ugotovljene pri štirih vrstah ostankov. Poleg tega na podlagi informacij, ki so bile na voljo Komisiji glede količin različnih vrst gredic ali ostankov, ki jih uporabljajo proizvajalci izvozniki izdelka, ki se pregleduje, ni bilo mogoče razlikovati med podvrstami. Informacije, ki jih je predložil vložnik v svojem zahtevku za pregled in naknadnih predložitvah, kažejo skupne uporabljene količine obeh vrst gredic v celoti in različnih vrst ostankov v celoti. |
| --- | --- |

(71)

V povprečju ni bilo nobene znatne razlike v cenah za dve vrsti gredic niti v cenah za štiri vrste ostankov. Čeprav je bila uvozna cena gredic, uvrščenih pod oznako HS 7207 11, v več državah višja od cene gredic, uvrščenih pod oznako HS 7207 20, je bila v drugih državah nižja. Iste razlike v ceni so bile ugotovljene pri štirih vrstah ostankov. Poleg tega na podlagi informacij, ki so bile na voljo Komisiji glede količin različnih vrst gredic ali ostankov, ki jih uporabljajo proizvajalci izvozniki izdelka, ki se pregleduje, ni bilo mogoče razlikovati med podvrstami. Informacije, ki jih je predložil vložnik v svojem zahtevku za pregled in naknadnih predložitvah, kažejo skupne uporabljene količine obeh vrst gredic v celoti in različnih vrst ostankov v celoti.

| (72) | Na podlagi nihanj cen in dejstva, da so bile uvozne cene v povprečju podobne za obe vrsti gredic in štiri vrste ostankov, se je Komisija odločila, da bo uporabila samo cene tistih gredic in ostankov, ki so bili v obdobju preiskave v zvezi s pregledom v Peru uvoženi v znatnih količinah. To je pomenilo, da je cena gredic temeljila na ceni gredic, uvrščenih pod oznako HS 7207 20, cena ostankov pa je bila v povprečju cena ostankov, uvrščenih pod oznaki HS 7204 29 in 7204 49. |
| --- | --- |

(72)

Na podlagi nihanj cen in dejstva, da so bile uvozne cene v povprečju podobne za obe vrsti gredic in štiri vrste ostankov, se je Komisija odločila, da bo uporabila samo cene tistih gredic in ostankov, ki so bili v obdobju preiskave v zvezi s pregledom v Peru uvoženi v znatnih količinah. To je pomenilo, da je cena gredic temeljila na ceni gredic, uvrščenih pod oznako HS 7207 20, cena ostankov pa je bila v povprečju cena ostankov, uvrščenih pod oznaki HS 7204 29 in 7204 49.

| (73) | Komisija si je prizadevala za vzpostavitev neizkrivljenih cen surovin, ki se uporabljajo za proizvodnjo valjane žice in kot so bile dostavljene na vhod tovarne proizvajalca izvoznika. Zato je za vsako zadevno državo porekla uporabila uvozno dajatev reprezentativne države Običajno je treba tem uvoznim cenam dodati domače stroške prevoza. Vendar se je Komisija glede na ugotovitev iz oddelka 3.5 in naravo te preiskave v zvezi s pregledom zaradi izteka ukrepa, ki je namesto na določitev natančnega obsega dampinga osredotočena na ugotavljanje, ali se je damping nadaljeval v obdobju preiskave v zvezi s pregledom oziroma ali bi se lahko ponovil, odločila, da prilagoditve za notranji prevoz niso potrebne. Zaradi takih prilagoditev bi se zgolj povečala normalna vrednost in posledično zvišala stopnja dampinga. |
| --- | --- |

(73)

Komisija si je prizadevala za vzpostavitev neizkrivljenih cen surovin, ki se uporabljajo za proizvodnjo valjane žice in kot so bile dostavljene na vhod tovarne proizvajalca izvoznika. Zato je za vsako zadevno državo porekla uporabila uvozno dajatev reprezentativne države Običajno je treba tem uvoznim cenam dodati domače stroške prevoza. Vendar se je Komisija glede na ugotovitev iz oddelka 3.5 in naravo te preiskave v zvezi s pregledom zaradi izteka ukrepa, ki je namesto na določitev natančnega obsega dampinga osredotočena na ugotavljanje, ali se je damping nadaljeval v obdobju preiskave v zvezi s pregledom oziroma ali bi se lahko ponovil, odločila, da prilagoditve za notranji prevoz niso potrebne. Zaradi takih prilagoditev bi se zgolj povečala normalna vrednost in posledično zvišala stopnja dampinga.

| (74) | Stroški surovin (npr. stranskih proizvodov, razen ostankov) z zanemarljivim vplivom v smislu stroškov, so bili vključeni v stroške surovin kot odstotek odpadka in ostankov. V skladu z informacijami v zahtevku za pregled so dejanski stroški navedenih drugih surovin predstavljali zanemarljiv delež skupnih dejanskih proizvodnih stroškov. Poleg tega je bil potrošni material izražen kot delež stroškov vseh surovin in uporabljen pri neizkrivljenih stroških vseh surovin. |
| --- | --- |

(74)

Stroški surovin (npr. stranskih proizvodov, razen ostankov) z zanemarljivim vplivom v smislu stroškov, so bili vključeni v stroške surovin kot odstotek odpadka in ostankov. V skladu z informacijami v zahtevku za pregled so dejanski stroški navedenih drugih surovin predstavljali zanemarljiv delež skupnih dejanskih proizvodnih stroškov. Poleg tega je bil potrošni material izražen kot delež stroškov vseh surovin in uporabljen pri neizkrivljenih stroških vseh surovin.

3.3.2.3   Delo

| (75) | Komisija je za določitev referenčnega merila za stroške dela uporabila statistične podatke MOD, ki so zagotovili podatke o povprečju dejansko opravljenih delovnih ur na teden na zaposlenega in mesečnih dohodkih zaposlenih v proizvodnji v obdobju preiskave v zvezi s pregledom (57). Na podlagi teh podatkov je izračunala urno postavko v proizvodnji, ki so ji bili dodani dodatni stroški, povezani z delom (prispevki za socialno varnost in brezposelnost, ki jih krije delodajalec) (58). |
| --- | --- |

(75)

Komisija je za določitev referenčnega merila za stroške dela uporabila statistične podatke MOD, ki so zagotovili podatke o povprečju dejansko opravljenih delovnih ur na teden na zaposlenega in mesečnih dohodkih zaposlenih v proizvodnji v obdobju preiskave v zvezi s pregledom (57). Na podlagi teh podatkov je izračunala urno postavko v proizvodnji, ki so ji bili dodani dodatni stroški, povezani z delom (prispevki za socialno varnost in brezposelnost, ki jih krije delodajalec) (58).

57

58

3.3.2.4   Energija

| (76) | Komisija je za določitev referenčnega merila za stroške za plin in električno energijo uporabila referenčne cene, ki jih je določila agencija Osinergmin. |
| --- | --- |

(76)

Komisija je za določitev referenčnega merila za stroške za plin in električno energijo uporabila referenčne cene, ki jih je določila agencija Osinergmin.

| (77) | Agencija Osinergmin vsak mesec določa referenčne cene zemeljskega plina, ki so že na voljo na njenem spletnem mestu (59). |
| --- | --- |

(77)

Agencija Osinergmin vsak mesec določa referenčne cene zemeljskega plina, ki so že na voljo na njenem spletnem mestu (59).

59

| (78) | Referenčne cene električne energije so odvisne od območja, na katerem se električna energija dobavlja. V skladu z letnim poročilom je proizvodnja družbe Aceros Arequipa koncentrirana v obratu družbe v Piscu (Ica). Najvišje cene električne energije, ki jih mora zaračunati elektroenergetska družba v Piscu, prav tako določa agencija Osinergmin in so že na voljo. Podatki so bili dovolj podrobni za določitev cene električne energije in cene za uporabo distribucijskega sistema, ki ju vsak mesec plačajo industrijski uporabniki (60). |
| --- | --- |

(78)

Referenčne cene električne energije so odvisne od območja, na katerem se električna energija dobavlja. V skladu z letnim poročilom je proizvodnja družbe Aceros Arequipa koncentrirana v obratu družbe v Piscu (Ica). Najvišje cene električne energije, ki jih mora zaračunati elektroenergetska družba v Piscu, prav tako določa agencija Osinergmin in so že na voljo. Podatki so bili dovolj podrobni za določitev cene električne energije in cene za uporabo distribucijskega sistema, ki ju vsak mesec plačajo industrijski uporabniki (60).

60

| (79) | Cena vode za industrijske uporabnike, ki jo zaračunava lokalna družba v Piscu (Emapisco), temelji na referenčnih cenah, ki jih je določila agencija Sunass v svojem poročilu za obdobje 2018–2023, ki je na voljo na spletu (61). |
| --- | --- |

(79)

Cena vode za industrijske uporabnike, ki jo zaračunava lokalna družba v Piscu (Emapisco), temelji na referenčnih cenah, ki jih je določila agencija Sunass v svojem poročilu za obdobje 2018–2023, ki je na voljo na spletu (61).

61

3.3.2.5   Režijski proizvodni stroški, PSA-stroški, dobiček in amortizacija

| (80) | Za določitev neizkrivljene vrednosti režijskih proizvodnih stroškov in glede na nesodelovanje kitajskih proizvajalcev izvoznikov je Komisija uporabila dostopna dejstva v skladu s členom 18 osnovne uredbe. Zato je na podlagi podatkov proizvajalcev Unije, ki jih je predložil vložnik, določila razmerje med režijskimi in neposrednimi proizvodnimi stroški. Nato je ta odstotek uporabila za neizkrivljeno vrednost neposrednih proizvodnih stroškov, da je dobila neizkrivljeno vrednost režijskih proizvodnih stroškov. |
| --- | --- |

(80)

Za določitev neizkrivljene vrednosti režijskih proizvodnih stroškov in glede na nesodelovanje kitajskih proizvajalcev izvoznikov je Komisija uporabila dostopna dejstva v skladu s členom 18 osnovne uredbe. Zato je na podlagi podatkov proizvajalcev Unije, ki jih je predložil vložnik, določila razmerje med režijskimi in neposrednimi proizvodnimi stroški. Nato je ta odstotek uporabila za neizkrivljeno vrednost neposrednih proizvodnih stroškov, da je dobila neizkrivljeno vrednost režijskih proizvodnih stroškov.

| (81) | Komisija je za določitev neizkrivljenega in razumnega zneska PSA-stroškov in dobička za družbo Aceros Arequipa uporabila finančne podatke za leto 2019, kot so navedeni v revidiranih računovodskih izkazih družbe (62). |
| --- | --- |

(81)

Komisija je za določitev neizkrivljenega in razumnega zneska PSA-stroškov in dobička za družbo Aceros Arequipa uporabila finančne podatke za leto 2019, kot so navedeni v revidiranih računovodskih izkazih družbe (62).

62

3.3.2.6   Izračun normalne vrednosti

| (82) | Na podlagi tega je Komisija v skladu s členom 2(6a), točka (a), osnovne uredbe normalno vrednost konstruirala na podlagi franko tovarna. |
| --- | --- |

(82)

Na podlagi tega je Komisija v skladu s členom 2(6a), točka (a), osnovne uredbe normalno vrednost konstruirala na podlagi franko tovarna.

| (83) | Prvič, Komisija je določila neizkrivljene stroške proizvodnje. Zaradi nesodelovanja proizvajalcev izvoznikov se je oprla na informacije, ki jih je v zahtevku za pregled vložnik predložil o uporabi posameznih dejavnikov (materiala, energije in dela) za proizvodnjo valjane žice. Komisija je faktorje uporabe pomnožila z neizkrivljenimi stroški na enoto, ugotovljenimi v reprezentativni državi, tj. Peruju. |
| --- | --- |

(83)

Prvič, Komisija je določila neizkrivljene stroške proizvodnje. Zaradi nesodelovanja proizvajalcev izvoznikov se je oprla na informacije, ki jih je v zahtevku za pregled vložnik predložil o uporabi posameznih dejavnikov (materiala, energije in dela) za proizvodnjo valjane žice. Komisija je faktorje uporabe pomnožila z neizkrivljenimi stroški na enoto, ugotovljenimi v reprezentativni državi, tj. Peruju.

| (84) | Ko so bili neizkrivljeni proizvodni stroški določeni, je dodala režijske stroške proizvodnje, PSA-stroške in dobiček, kot so navedeni v oddelku 3.3.2.5. Režijski proizvodni stroški so bili določeni na podlagi podatkov, ki jih je predložil vložnik. PSA-stroški in dobiček so bili določeni na podlagi računovodskih izkazov družbe Aceros Arequipa. Komisija je neizkrivljenim proizvodnim stroškom dodala naslednje elemente:






  — | režijske proizvodne stroške, ki so skupaj predstavljali 12–18 % neposrednih stroškov proizvodnje (63), |
| --- | --- | --- |

(84)

Ko so bili neizkrivljeni proizvodni stroški določeni, je dodala režijske stroške proizvodnje, PSA-stroške in dobiček, kot so navedeni v oddelku 3.3.2.5. Režijski proizvodni stroški so bili določeni na podlagi podatkov, ki jih je predložil vložnik. PSA-stroški in dobiček so bili določeni na podlagi računovodskih izkazov družbe Aceros Arequipa. Komisija je neizkrivljenim proizvodnim stroškom dodala naslednje elemente:

—

režijske proizvodne stroške, ki so skupaj predstavljali 12–18 % neposrednih stroškov proizvodnje (63),

63

| — | PSA-stroške in druge stroške, ki so predstavljali 11,03 % prodajnih stroškov družbe Aceros Arequipa, in |
| --- | --- |

—

PSA-stroške in druge stroške, ki so predstavljali 11,03 % prodajnih stroškov družbe Aceros Arequipa, in

| — | dobiček družbe Aceros Arequipa, ki je predstavljal 11,14 % stroškov prodanega blaga in je bil uporabljen za celotne neizkrivljene proizvodne stroške. |
| --- | --- |

—

dobiček družbe Aceros Arequipa, ki je predstavljal 11,14 % stroškov prodanega blaga in je bil uporabljen za celotne neizkrivljene proizvodne stroške.

| (85) | Na tej podlagi je Komisija je določila normalno vrednost na podlagi franko tovarna v skladu s členom 2(6a), točka (a), osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(85)

Na tej podlagi je Komisija je določila normalno vrednost na podlagi franko tovarna v skladu s členom 2(6a), točka (a), osnovne uredbe.

3.3.3   Nadaljevanje dampinga

Nadaljevanje dampinga

| (86) | Zaradi nesodelovanja kitajskih proizvajalcev izvoznikov je bila izvozna cena v skladu s členom 18 osnovne uredbe določena na podlagi dostopnih dejstev. Komisija si je za določitev izvoznih cen prizadevala uporabiti razpoložljive statistične podatke Eurostata. |
| --- | --- |

(86)

Zaradi nesodelovanja kitajskih proizvajalcev izvoznikov je bila izvozna cena v skladu s členom 18 osnovne uredbe določena na podlagi dostopnih dejstev. Komisija si je za določitev izvoznih cen prizadevala uporabiti razpoložljive statistične podatke Eurostata.

| (87) | Vendar je bilo v obdobju preiskave v zvezi s pregledom po podatkih Eurostata iz LRK uvoženih samo 75 ton valjane žice, kar je manj kot 1 % celotnega uvoza. Ta količina je z vidika skupne potrošnje Unije (18 826 155 ton) zanemarljiva. Komisija je zato sklenila, da te majhne količine ne zagotavljajo zadostne podlage za nadaljevanje analize dampinga. Pri preiskavi se je zato osredotočila na verjetnost ponovitve dampinga v primeru izteka ukrepov. |
| --- | --- |

(87)

Vendar je bilo v obdobju preiskave v zvezi s pregledom po podatkih Eurostata iz LRK uvoženih samo 75 ton valjane žice, kar je manj kot 1 % celotnega uvoza. Ta količina je z vidika skupne potrošnje Unije (18 826 155 ton) zanemarljiva. Komisija je zato sklenila, da te majhne količine ne zagotavljajo zadostne podlage za nadaljevanje analize dampinga. Pri preiskavi se je zato osredotočila na verjetnost ponovitve dampinga v primeru izteka ukrepov.

3.4   Verjetnost ponovitve dampinga

Verjetnost ponovitve dampinga

| (88) | Komisija je glede na premisleke iz uvodnih izjav 86 in 87 nadalje analizirala, ali obstaja verjetnost ponovitve dampinga v primeru izteka ukrepov. Pri tem je analizirala naslednje elemente: izvozno ceno kitajske valjane žice, ki se izvaža v preostale dele sveta, kitajsko proizvodno in prosto zmogljivost, ravnanje kitajskih izvoznikov na drugih trgih ter privlačnost trga Unije. |
| --- | --- |

(88)

Komisija je glede na premisleke iz uvodnih izjav 86 in 87 nadalje analizirala, ali obstaja verjetnost ponovitve dampinga v primeru izteka ukrepov. Pri tem je analizirala naslednje elemente: izvozno ceno kitajske valjane žice, ki se izvaža v preostale dele sveta, kitajsko proizvodno in prosto zmogljivost, ravnanje kitajskih izvoznikov na drugih trgih ter privlačnost trga Unije.

3.5   Primerjava med normalno vrednostjo in izvozno ceno pri izvozu v preostale dele sveta

Primerjava med normalno vrednostjo in izvozno ceno pri izvozu v preostale dele sveta

| (89) | Zaradi nesodelovanja kitajskih proizvajalcev izvoznikov se je morala Komisija pri določitvi izvoznih cen za izvoz iz Kitajske na trge drugih tretjih držav v skladu s členom 18 osnovne uredbe opreti na dostopna dejstva. Ker ni bilo na voljo nobenih drugih zanesljivih informacij, je Komisija uporabila podatke o izvozu iz podatkovne zbirke GTA. |
| --- | --- |

(89)

Zaradi nesodelovanja kitajskih proizvajalcev izvoznikov se je morala Komisija pri določitvi izvoznih cen za izvoz iz Kitajske na trge drugih tretjih držav v skladu s členom 18 osnovne uredbe opreti na dostopna dejstva. Ker ni bilo na voljo nobenih drugih zanesljivih informacij, je Komisija uporabila podatke o izvozu iz podatkovne zbirke GTA.

| (90) | V skladu s podatkovno zbirko GTA je LRK v obdobju preiskave v zvezi s pregledom po vsem svetu izvozila več kot 3 699 934 ton valjane žice. To ustreza skoraj 20 % skupne potrošnje Unije v istem obdobju. V spodnji preglednici 2 so povzeti podatki za pet največjih držav z vidika obsega kitajskega izvoza, ki predstavlja skoraj 65 % celotnega kitajskega izvoza v obdobju preiskave v zvezi s pregledom.

  Preglednica 2


  Izvoz kitajske valjane žice po svetu (obseg v tonah in cene v EUR/tono)












  Država | Obseg v letu 2018 | Povprečna cena v letu 2018 | Obseg v letu 2019 | Povprečna cena v letu 2019 | Obseg v OPP | Povprečna cena v OPP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Južna Koreja | 816 301 | 498 | 902 953 | 461 | 849 193 | 446 |
| Tajska | 724 536 | 496 | 643 022 | 466 | 633 517 | 455 |
| Indonezija | 470 161 | 523 | 407 158 | 498 | 411 668 | 470 |
| Vietnam | 472 460 | 500 | 393 555 | 482 | 301 005 | 471 |
| Filipini | 714 053 | 471 | 373 321 | 447 | 187 523 | 449 |
| Vir: GTA. |

(90)

V skladu s podatkovno zbirko GTA je LRK v obdobju preiskave v zvezi s pregledom po vsem svetu izvozila več kot 3 699 934 ton valjane žice. To ustreza skoraj 20 % skupne potrošnje Unije v istem obdobju. V spodnji preglednici 2 so povzeti podatki za pet največjih držav z vidika obsega kitajskega izvoza, ki predstavlja skoraj 65 % celotnega kitajskega izvoza v obdobju preiskave v zvezi s pregledom.

Preglednica 2

Preglednica 2

Izvoz kitajske valjane žice po svetu (obseg v tonah in cene v EUR/tono)

Izvoz kitajske valjane žice po svetu (obseg v tonah in cene v EUR/tono)

Država

Obseg v letu 2018

Povprečna cena v letu 2018

Obseg v letu 2019

Povprečna cena v letu 2019

Obseg v OPP

Povprečna cena v OPP

Južna Koreja

816 301

498

902 953

461

849 193

446

Tajska

724 536

496

643 022

466

633 517

455

Indonezija

470 161

523

407 158

498

411 668

470

Vietnam

472 460

500

393 555

482

301 005

471

Filipini

714 053

471

373 321

447

187 523

449

Vir: GTA.

Vir:

| (91) | Povprečna izvozna cena, ki je bila ugotovljena v obdobju preiskave v zvezi s pregledom za vsako od zgoraj navedenih držav, je bila več kot 40 % nižja od normalne vrednosti, navedene v uvodni izjavi 85. To je pomenilo, da bi se taka prodaja, če bi uvoz iz LRK prišel v Unijo na navedeni ravni, izvajala po izrazito dampinških cenah. |
| --- | --- |

(91)

Povprečna izvozna cena, ki je bila ugotovljena v obdobju preiskave v zvezi s pregledom za vsako od zgoraj navedenih držav, je bila več kot 40 % nižja od normalne vrednosti, navedene v uvodni izjavi 85. To je pomenilo, da bi se taka prodaja, če bi uvoz iz LRK prišel v Unijo na navedeni ravni, izvajala po izrazito dampinških cenah.

| (92) | Podatki tudi kažejo, da se obseg kitajskega izvoza v zadnjih letih zmanjšuje v skladu s svetovnim obsegom izvoza in svetovnim povpraševanjem. Vendar, kot je pojasnjeno v oddelku 3.5.1 spodaj, prosta zmogljivost znatno presega lokalno povpraševanje v LRK, zadnja sporočila za javnost pa kažejo, da svetovno povpraševanje po izdelku, ki se pregleduje, narašča in bo v naslednjem letu še naraščalo (64). LRK je še vedno tudi ena od desetih držav z najnižjimi izvoznimi cenami valjane žice. |
| --- | --- |

(92)

Podatki tudi kažejo, da se obseg kitajskega izvoza v zadnjih letih zmanjšuje v skladu s svetovnim obsegom izvoza in svetovnim povpraševanjem. Vendar, kot je pojasnjeno v oddelku 3.5.1 spodaj, prosta zmogljivost znatno presega lokalno povpraševanje v LRK, zadnja sporočila za javnost pa kažejo, da svetovno povpraševanje po izdelku, ki se pregleduje, narašča in bo v naslednjem letu še naraščalo (64). LRK je še vedno tudi ena od desetih držav z najnižjimi izvoznimi cenami valjane žice.

64

| (93) | Medijska poročila iz leta 2021 navsezadnje tudi navajajo, da je vse več razhajanj med domačim kitajskim trgom in izvoznim trgom. Medtem ko se lokalno povpraševanje zmanjšuje, s čimer se znižujejo lokalne cene, izvozni trg postaja čedalje privlačnejši za kitajske proizvajalce (65). |
| --- | --- |

(93)

Medijska poročila iz leta 2021 navsezadnje tudi navajajo, da je vse več razhajanj med domačim kitajskim trgom in izvoznim trgom. Medtem ko se lokalno povpraševanje zmanjšuje, s čimer se znižujejo lokalne cene, izvozni trg postaja čedalje privlačnejši za kitajske proizvajalce (65).

65

3.5.1   Proizvodna in prosta zmogljivost v LRK

Proizvodna in prosta zmogljivost v LRK

| (94) | Glede na informacije, ki jih je predložil vložnik, med katerimi so tudi podatki s portala Mysteel (66), kitajska proizvodnja valjane žice zdaj dosega višje ravni, kot jih je dosegala v času zadnjega pregleda zaradi izteka ukrepa. Proizvodnja se je po letu 2016 povečala in leta 2019 dosegla raven v razponu med 155 in 165 milijonov ton, kar je osemkrat več od celotne proizvodnje Unije. |
| --- | --- |

(94)

Glede na informacije, ki jih je predložil vložnik, med katerimi so tudi podatki s portala Mysteel (66), kitajska proizvodnja valjane žice zdaj dosega višje ravni, kot jih je dosegala v času zadnjega pregleda zaradi izteka ukrepa. Proizvodnja se je po letu 2016 povečala in leta 2019 dosegla raven v razponu med 155 in 165 milijonov ton, kar je osemkrat več od celotne proizvodnje Unije.

66

| (95) | Ocenjena prosta zmogljivost kitajskih proizvajalcev v skladu z zahtevkom za pregled znaša približno 90 milijonov ton. Vložnik poudarja, da imajo večino zmogljivosti novi udeleženci na kitajskem trgu valjane žice. Zaradi velike presežne zmogljivosti se bodo taki novi udeleženci čedalje bolj ozirali po izvoznem trgu, zlasti zaradi zmanjševanja lokalnega povpraševanja, kot je navedeno v uvodni izjavi 93 zgoraj. Zaradi nesodelovanja Kitajske je bilo težko pridobiti dodatne informacije v zvezi s tem. Vendar pa bi LRK glede na visoke proizvodne ravni iz prejšnje uvodne izjave, če se te primerjajo z evropskimi in svetovnimi podatki, lahko zlahka vplivala na mednarodne trge, četudi ne bi uporabila svoje proste zmogljivosti. |
| --- | --- |

(95)

Ocenjena prosta zmogljivost kitajskih proizvajalcev v skladu z zahtevkom za pregled znaša približno 90 milijonov ton. Vložnik poudarja, da imajo večino zmogljivosti novi udeleženci na kitajskem trgu valjane žice. Zaradi velike presežne zmogljivosti se bodo taki novi udeleženci čedalje bolj ozirali po izvoznem trgu, zlasti zaradi zmanjševanja lokalnega povpraševanja, kot je navedeno v uvodni izjavi 93 zgoraj. Zaradi nesodelovanja Kitajske je bilo težko pridobiti dodatne informacije v zvezi s tem. Vendar pa bi LRK glede na visoke proizvodne ravni iz prejšnje uvodne izjave, če se te primerjajo z evropskimi in svetovnimi podatki, lahko zlahka vplivala na mednarodne trge, četudi ne bi uporabila svoje proste zmogljivosti.

3.5.2   Privlačnost trga Unije

Privlačnost trga Unije

| (96) | Zaradi višje ravni cen na trgu Unije v primerjavi s kitajskimi prodajnimi cenami za druge tretje države, kot je prikazano v preglednici 2, se trg Unije zdi privlačen za kitajske proizvajalce. Obstoj zaščitnih ukrepov na številnih izvoznih trgih še povečuje privlačnost trga Unije (67). Zato se lahko utemeljeno pričakuje, da se bo kitajski izvoz v primeru izteka ukrepov nadaljeval v znatnem obsegu na trgu Unije. V zvezi s tem bi bilo treba poudariti, da je kitajski obseg prodaje na trgu Unije pred uvedbo prvotnih ukrepov v letu 2008 znašal 1,1 milijona ton v primerjavi s 75 tonami v obdobju preiskave v zvezi s pregledom. |
| --- | --- |

(96)

Zaradi višje ravni cen na trgu Unije v primerjavi s kitajskimi prodajnimi cenami za druge tretje države, kot je prikazano v preglednici 2, se trg Unije zdi privlačen za kitajske proizvajalce. Obstoj zaščitnih ukrepov na številnih izvoznih trgih še povečuje privlačnost trga Unije (67). Zato se lahko utemeljeno pričakuje, da se bo kitajski izvoz v primeru izteka ukrepov nadaljeval v znatnem obsegu na trgu Unije. V zvezi s tem bi bilo treba poudariti, da je kitajski obseg prodaje na trgu Unije pred uvedbo prvotnih ukrepov v letu 2008 znašal 1,1 milijona ton v primerjavi s 75 tonami v obdobju preiskave v zvezi s pregledom.

67

3.6   Sklep o verjetnosti ponovitve dampinga

Sklep o verjetnosti ponovitve dampinga

| (97) | Glede na navedeno je Komisija sklenila, da v primeru izteka veljavnih ukrepov obstaja verjetnost ponovitve dampinga. Zlasti raven normalne vrednosti, določene v LRK, raven kitajskih izvoznih cen na trgih tretjih držav, privlačnost trga Unije in razpoložljivost precejšnje proizvodne zmogljivosti v LRK kažejo na veliko verjetnost ponovitve dampinga v primeru izteka veljavnih ukrepov. |
| --- | --- |

(97)

Glede na navedeno je Komisija sklenila, da v primeru izteka veljavnih ukrepov obstaja verjetnost ponovitve dampinga. Zlasti raven normalne vrednosti, določene v LRK, raven kitajskih izvoznih cen na trgih tretjih držav, privlačnost trga Unije in razpoložljivost precejšnje proizvodne zmogljivosti v LRK kažejo na veliko verjetnost ponovitve dampinga v primeru izteka veljavnih ukrepov.

4.   ŠKODA

ŠKODA

4.1   Opredelitev industrije Unije in proizvodnje Unije

Opredelitev industrije Unije in proizvodnje Unije

| (98) | Podobni izdelek je v obravnavanem obdobju v Uniji proizvajalo 62 proizvajalcev. Ti predstavljajo „industrijo Unije“ v smislu člena 4(1) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(98)

Podobni izdelek je v obravnavanem obdobju v Uniji proizvajalo 62 proizvajalcev. Ti predstavljajo „industrijo Unije“ v smislu člena 4(1) osnovne uredbe.

| (99) | Celotna proizvodnja Unije v obdobju preiskave v zvezi s pregledom je bila določena na približno 18,3 milijona ton. Komisija je ta podatek določila na podlagi vseh razpoložljivih informacij v zvezi z industrijo Unije, kot so podatki, ki jih je predložil vložnik (68). Kot je navedeno v uvodni izjavi 11, so bili za vzorec izbrani štirje proizvajalci Unije, ki predstavljajo skoraj 25 % celotne proizvodnje podobnega izdelka v Uniji. |
| --- | --- |

(99)

Celotna proizvodnja Unije v obdobju preiskave v zvezi s pregledom je bila določena na približno 18,3 milijona ton. Komisija je ta podatek določila na podlagi vseh razpoložljivih informacij v zvezi z industrijo Unije, kot so podatki, ki jih je predložil vložnik (68). Kot je navedeno v uvodni izjavi 11, so bili za vzorec izbrani štirje proizvajalci Unije, ki predstavljajo skoraj 25 % celotne proizvodnje podobnega izdelka v Uniji.

68

| (100) | Komisija je ugotovila, da je bil del celotne proizvodnje proizvajalcev Unije namenjen za zaprti trg, kot je prikazano v preglednici 3 spodaj. Zaprti trg se je v obravnavanem obdobju povečal za 5 odstotnih točk in je v obdobju preiskave v zvezi s pregledom predstavljal 13,5 % potrošnje Unije. Komisija je nekatere gospodarske kazalnike, ki se nanašajo na industrijo Unije, proučila le na podlagi podatkov za prosti trg. Ti kazalniki so: obseg prodaje in prodajne cene na trgu Unije; tržni delež; obseg izvoza, cene in dobičkonosnost. V primeru drugih kazalnikov, kot so proizvodnja, zmogljivost, produktivnost, zaposlenost in plače, se spodaj upoštevani podatki nanašajo na celotno dejavnost, zato ločevanje podatkov ni bilo upravičeno. |
| --- | --- |

(100)

Komisija je ugotovila, da je bil del celotne proizvodnje proizvajalcev Unije namenjen za zaprti trg, kot je prikazano v preglednici 3 spodaj. Zaprti trg se je v obravnavanem obdobju povečal za 5 odstotnih točk in je v obdobju preiskave v zvezi s pregledom predstavljal 13,5 % potrošnje Unije. Komisija je nekatere gospodarske kazalnike, ki se nanašajo na industrijo Unije, proučila le na podlagi podatkov za prosti trg. Ti kazalniki so: obseg prodaje in prodajne cene na trgu Unije; tržni delež; obseg izvoza, cene in dobičkonosnost. V primeru drugih kazalnikov, kot so proizvodnja, zmogljivost, produktivnost, zaposlenost in plače, se spodaj upoštevani podatki nanašajo na celotno dejavnost, zato ločevanje podatkov ni bilo upravičeno.

4.2   Potrošnja Unije

Potrošnja Unije

| (101) | Komisija je potrošnjo Unije določila na podlagi (a) podatkov združenja Eurofer o prodaji podobnega izdelka s strani industrije Unije v Uniji, ki je bila navzkrižno preverjena z vzorčenimi proizvajalci Unije, in (b) uvoza izdelka, ki se pregleduje, iz vseh tretjih držav, kot je poročal Eurostat. |
| --- | --- |

(101)

Komisija je potrošnjo Unije določila na podlagi (a) podatkov združenja Eurofer o prodaji podobnega izdelka s strani industrije Unije v Uniji, ki je bila navzkrižno preverjena z vzorčenimi proizvajalci Unije, in (b) uvoza izdelka, ki se pregleduje, iz vseh tretjih držav, kot je poročal Eurostat.

| (102) | Potrošnja Unije se je gibala, kot sledi:

  Preglednica 3


  Potrošnja Unije (v tonah)
   (69) | 2017 | 2018 | 2019 | OPP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Skupna potrošnja Unije | 20 365 727 | 21 318 592 | 20 219 432 | 18 821 504 |
| Indeks(2017 = 100) | 100 | 105 | 99 | 92 |
| Zaprti trg | 2 426 375 | 2 724 231 | 2 535 896 | 2 545 577 |
| Indeks (2017 = 100) | 100 | 112 | 105 | 105 |
| Prosti trg | 17 939 352 | 18 594 360 | 17 683 536 | 16 275 927 |
| Indeks (2017 = 100) | 100 | 104 | 99 | 91 |
| Vir: združenje Eurofer in Eurostat. |

(102)

Potrošnja Unije se je gibala, kot sledi:

Preglednica 3

Preglednica 3

Potrošnja Unije (v tonah)
   (69)

Potrošnja Unije (v tonah)

69

2017

2018

2019

OPP

Skupna potrošnja Unije

20 365 727

21 318 592

20 219 432

18 821 504

Indeks(2017 = 100)

Indeks

100

105

99

92

Zaprti trg

2 426 375

2 724 231

2 535 896

2 545 577

Indeks (2017 = 100)

Indeks

100

112

105

105

Prosti trg

17 939 352

18 594 360

17 683 536

16 275 927

Indeks (2017 = 100)

Indeks

100

104

99

91

Vir: združenje Eurofer in Eurostat.

Vir:

| (103) | V celotnem obravnavanem obdobju se je potrošnja Unije na prostem trgu zmanjšala za 9 %. Podrobna analiza kaže, da se je v obdobju 2017–2018 potrošnja Unije na prostem trgu povečala za 4 %, in sicer s približno 17,9 na 18,6 milijona ton, nato se je leta 2019 zmanjšala za 5 %, v obdobju preiskave v zvezi s pregledom pa še za nadaljnjih osem odstotnih točk, in sicer na 16,3 milijona ton. Podobno se je gibala skupna potrošnja Unije, in sicer je povečanju v letu 2018 sledilo zmanjšanje v letu 2019, kar se je nadaljevalo v obdobju preiskave v zvezi s pregledom zaradi pandemije COVID-19, zaradi katere se je zmanjšala skupna potrošnja valjane žice, zlasti v avtomobilski in gradbeni industriji. |
| --- | --- |

(103)

V celotnem obravnavanem obdobju se je potrošnja Unije na prostem trgu zmanjšala za 9 %. Podrobna analiza kaže, da se je v obdobju 2017–2018 potrošnja Unije na prostem trgu povečala za 4 %, in sicer s približno 17,9 na 18,6 milijona ton, nato se je leta 2019 zmanjšala za 5 %, v obdobju preiskave v zvezi s pregledom pa še za nadaljnjih osem odstotnih točk, in sicer na 16,3 milijona ton. Podobno se je gibala skupna potrošnja Unije, in sicer je povečanju v letu 2018 sledilo zmanjšanje v letu 2019, kar se je nadaljevalo v obdobju preiskave v zvezi s pregledom zaradi pandemije COVID-19, zaradi katere se je zmanjšala skupna potrošnja valjane žice, zlasti v avtomobilski in gradbeni industriji.

4.3   Uvoz iz zadevne države

Uvoz iz zadevne države

4.3.1   Obseg in tržni delež uvoza iz zadevne države

Obseg in tržni delež uvoza iz zadevne države

| (104) | Komisija je obseg uvoza določila na podlagi podatkov Eurostata. Tržni delež uvoza je bil določen na podlagi potrošnje Unije, kot je navedeno v uvodni izjavi 102. |
| --- | --- |

(104)

Komisija je obseg uvoza določila na podlagi podatkov Eurostata. Tržni delež uvoza je bil določen na podlagi potrošnje Unije, kot je navedeno v uvodni izjavi 102.

| (105) | Uvoz iz zadevne države se je gibal, kot sledi:

  Preglednica 4


  Obseg uvoza (v tonah) in tržni delež
   (70) | 2017 | 2018 | 2019 | OPP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obseg uvoza iz zadevne države (v tonah) | 556 | 44 | 47 | 75 |
| Indeks (2017 = 100) | 100 | 8 | 8 | 14 |
| Tržni delež (v %) | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 |
| Vir: Eurostat. |

(105)

Uvoz iz zadevne države se je gibal, kot sledi:

Preglednica 4

Preglednica 4

Obseg uvoza (v tonah) in tržni delež
   (70)

Obseg uvoza (v tonah) in tržni delež

70

2017

2018

2019

OPP

Obseg uvoza iz zadevne države (v tonah)

556

44

47

75

Indeks (2017 = 100)

Indeks

100

8

8

14

Tržni delež (v %)

0,0

0,0

0,0

0,0

Vir: Eurostat.

Vir

| (106) | Čeprav je kitajski uvoz predstavljal 5 % tržnega deleža in 1,1 milijona ton v obdobju prvotne preiskave, je po podatkih Eurostata praktično izginil s trga Unije. Uvoz iz LRK se je v obravnavanem obdobju dejansko zmanjšal s 556 na 75 ton. |
| --- | --- |

(106)

Čeprav je kitajski uvoz predstavljal 5 % tržnega deleža in 1,1 milijona ton v obdobju prvotne preiskave, je po podatkih Eurostata praktično izginil s trga Unije. Uvoz iz LRK se je v obravnavanem obdobju dejansko zmanjšal s 556 na 75 ton.

| (107) | Družba s 7,9-odstotno stopnjo dajatve je povezana s skupino Arcelor Mittal in po navedbah pritožnikov ne proizvede več znatnih količin valjane žice. Vendar so tudi drugi kitajski proizvajalci izvozniki prenehali prodajati v Unijo. Trg valjane žice se zdi zelo občutljiv na ceno, saj so kitajski izvozniki zaradi 24-odstotnega zvišanja cen, ki ga je povzročila veljavna protidampinška dajatev, izgubili zanimanje za trg Unije. |
| --- | --- |

(107)

Družba s 7,9-odstotno stopnjo dajatve je povezana s skupino Arcelor Mittal in po navedbah pritožnikov ne proizvede več znatnih količin valjane žice. Vendar so tudi drugi kitajski proizvajalci izvozniki prenehali prodajati v Unijo. Trg valjane žice se zdi zelo občutljiv na ceno, saj so kitajski izvozniki zaradi 24-odstotnega zvišanja cen, ki ga je povzročila veljavna protidampinška dajatev, izgubili zanimanje za trg Unije.

4.3.2   Cene uvoza iz zadevne države in nelojalno nižanje prodajnih cen

Cene uvoza iz zadevne države in nelojalno nižanje prodajnih cen

| (108) | Glede na zelo majhen obseg uvoza iz LRK ni bilo mogoče smiselno analizirati cen tega uvoza. |
| --- | --- |

(108)

Glede na zelo majhen obseg uvoza iz LRK ni bilo mogoče smiselno analizirati cen tega uvoza.

| (109) | Zaradi nesodelovanja proizvajalcev izvoznikov v LRK in zelo majhnih količin uvoza v Unijo iz LRK ni bilo mogoče določiti zanesljivih uvoznih cen v obdobju preiskave v zvezi s pregledom, zato ni bilo mogoče smiselno izračunati nelojalnega nižanja prodajnih cen. Glede na te okoliščine je Komisija nelojalno nižanje prodajnih cen zaradi uvoza iz LRK v obdobju preiskave v zvezi s pregledom določila s primerjavo:






  (1) | tehtanih povprečnih prodajnih cen izdelka, ki se pregleduje, vzorčenih proizvajalcev Unije, ki so zaračunane nepovezanim strankam na trgu Unije in prilagojene na raven cene franko tovarna, ter |
| --- | --- | --- |

(109)

Zaradi nesodelovanja proizvajalcev izvoznikov v LRK in zelo majhnih količin uvoza v Unijo iz LRK ni bilo mogoče določiti zanesljivih uvoznih cen v obdobju preiskave v zvezi s pregledom, zato ni bilo mogoče smiselno izračunati nelojalnega nižanja prodajnih cen. Glede na te okoliščine je Komisija nelojalno nižanje prodajnih cen zaradi uvoza iz LRK v obdobju preiskave v zvezi s pregledom določila s primerjavo:

(1)

tehtanih povprečnih prodajnih cen izdelka, ki se pregleduje, vzorčenih proizvajalcev Unije, ki so zaračunane nepovezanim strankam na trgu Unije in prilagojene na raven cene franko tovarna, ter

| (2) | ustreznih tehtanih povprečnih cen izdelka, ki se pregleduje, proizvedenega v LRK in prodanega preostalemu svetu, določenih na podlagi CIF, z ustreznimi prilagoditvami za stroške po uvozu. Ker ni bilo drugih informacij, so bili ti stroški ocenjeni na 1 % vrednosti CIF (71). |
| --- | --- |

(2)

ustreznih tehtanih povprečnih cen izdelka, ki se pregleduje, proizvedenega v LRK in prodanega preostalemu svetu, določenih na podlagi CIF, z ustreznimi prilagoditvami za stroške po uvozu. Ker ni bilo drugih informacij, so bili ti stroški ocenjeni na 1 % vrednosti CIF (71).

71

| (110) | Rezultat primerjave je bil izražen kot delež prihodkov od prodaje vzorčenih proizvajalcev Unije v obdobju preiskave v zvezi s pregledom. Ta je pokazal tehtano povprečno stopnjo nelojalnega nižanja prodajnih cen za zadevno državo v višini 4,5 %. V primeru izteka ukrepov se na trgu Unije zato pričakuje podobna stopnja nelojalnega nižanja prodajnih cen. |
| --- | --- |

(110)

Rezultat primerjave je bil izražen kot delež prihodkov od prodaje vzorčenih proizvajalcev Unije v obdobju preiskave v zvezi s pregledom. Ta je pokazal tehtano povprečno stopnjo nelojalnega nižanja prodajnih cen za zadevno državo v višini 4,5 %. V primeru izteka ukrepov se na trgu Unije zato pričakuje podobna stopnja nelojalnega nižanja prodajnih cen.

4.4   Uvoz iz tretjih držav, razen LRK

Uvoz iz tretjih držav, razen LRK

| (111) | Izdelek, ki se pregleduje, se je iz tretjih držav, razen iz LRK, uvažal večinoma iz Turčije, Rusije, Belorusije in Švice. |
| --- | --- |

(111)

Izdelek, ki se pregleduje, se je iz tretjih držav, razen iz LRK, uvažal večinoma iz Turčije, Rusije, Belorusije in Švice.

| (112) | (Skupni) obseg uvoza ter tržni delež in cenovni trendi za uvoz izdelka, ki se pregleduje, iz drugih tretjih držav so se gibali, kot sledi:

  Preglednica 5


  Uvoz iz tretjih držav











  Država | | 2017 | 2018 | 2019 | OPP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Turčija | Obseg (v tonah) | 441 408 | 921 060 | 458 996 | 329 613 |
| Indeks (2017 = 100) | 100 | 209 | 104 | 75 |
| Tržni delež na prostem trgu (v %) | 2,5 | 5,0 | 2,6 | 2,0 |
| Indeks (2017 = 100) | 100 | 201 | 105 | 82 |
| Povprečna cena (v EUR/tono) | 468 | 513 | 475 | 473 |
| Indeks (2017 = 100) | 100 | 110 | 101 | 101 |
| Rusija | Obseg (v tonah) | 349 011 | 368 158 | 249 488 | 331 194 |
| Indeks (2017 = 100) | 100 | 105 | 71 | 95 |
| Tržni delež na prostem trgu (v %) | 1,9 | 2,0 | 1,4 | 2,0 |
| Indeks (2017 = 100) | 100 | 102 | 73 | 105 |
| Povprečna cena (v EUR/tono) | 444 | 497 | 464 | 434 |
| Indeks (2017 = 100) | 100 | 112 | 104 | 98 |
| Belorusija | Obseg (v tonah) | 282 422 | 195 380 | 243 772 | 257 688 |
| Indeks (2017 = 100) | 100 | 69 | 86 | 91 |
| Tržni delež na prostem trgu (v %) | 1,6 | 1,1 | 1,4 | 1,6 |
| Indeks (2017 = 100) | 100 | 67 | 88 | 101 |
| Povprečna cena (v EUR/tono) | 425 | 519 | 478 | 459 |
| Indeks (2017 = 100) | 100 | 122 | 112 | 108 |
| Druge tretje države | Obseg (v tonah) | 1 142 592 | 1 192 067 | 1 024 468 | 1 111 213 |
| Indeks (2017 = 100) | 100 | 104 | 90 | 97 |
| Tržni delež na prostem trgu (v %) | 6,4 | 6,4 | 5,8 | 6,8 |
| Indeks (2017 = 100) | 100 | 101 | 91 | 107 |
| Povprečna cena (v EUR/tono) | 519 | 595 | 550 | 516 |
| Indeks (2017 = 100) | 100 | 115 | 106 | 99 |
| Skupno vse tretje države, razen LRK | Obseg (v tonah) | 2 215 433 | 2 676 664 | 1 976 724 | 2 029 708 |
| Indeks (2017 = 100) | 100 | 121 | 89 | 92 |
| Tržni delež na prostem trgu (v %) | 12,3 | 14,4 | 11,2 | 12,5 |
| Indeks (2017 = 100) | 100 | 117 | 91 | 101 |
| Povprečna cena (v EUR/tono) | 485 | 548 | 513 | 488 |
| Indeks (2017 = 100) | 100 | 113 | 106 | 101 |
| Vir: Eurostat. |

(112)

(Skupni) obseg uvoza ter tržni delež in cenovni trendi za uvoz izdelka, ki se pregleduje, iz drugih tretjih držav so se gibali, kot sledi:

Preglednica 5

Preglednica 5

Uvoz iz tretjih držav

Uvoz iz tretjih držav

Država

2017

2018

2019

OPP

Turčija

Obseg (v tonah)

441 408

921 060

458 996

329 613

Indeks (2017 = 100)

Indeks

100

209

104

75

Tržni delež na prostem trgu (v %)

2,5

5,0

2,6

2,0

Indeks (2017 = 100)

Indeks

100

201

105

82

Povprečna cena (v EUR/tono)

468

513

475

473

Indeks (2017 = 100)

Indeks

100

110

101

101

Rusija

Obseg (v tonah)

349 011

368 158

249 488

331 194

Indeks (2017 = 100)

Indeks

100

105

71

95

Tržni delež na prostem trgu (v %)

1,9

2,0

1,4

2,0

Indeks (2017 = 100)

Indeks

100

102

73

105

Povprečna cena (v EUR/tono)

444

497

464

434

Indeks (2017 = 100)

Indeks

100

112

104

98

Belorusija

Obseg (v tonah)

282 422

195 380

243 772

257 688

Indeks (2017 = 100)

Indeks

100

69

86

91

Tržni delež na prostem trgu (v %)

1,6

1,1

1,4

1,6

Indeks (2017 = 100)

100

67

88

101

Povprečna cena (v EUR/tono)

425

519

478

459

Indeks (2017 = 100)

Indeks

100

122

112

108

Druge tretje države

Obseg (v tonah)

1 142 592

1 192 067

1 024 468

1 111 213

Indeks (2017 = 100)

Indeks

100

104

90

97

Tržni delež na prostem trgu (v %)

6,4

6,4

5,8

6,8

Indeks (2017 = 100)

Indeks

100

101

91

107

Povprečna cena (v EUR/tono)

519

595

550

516

Indeks (2017 = 100)

100

115

106

99

Skupno vse tretje države, razen LRK

Obseg (v tonah)

2 215 433

2 676 664

1 976 724

2 029 708

Indeks (2017 = 100)

100

121

89

92

Tržni delež na prostem trgu (v %)

12,3

14,4

11,2

12,5

Indeks (2017 = 100)

100

117

91

101

Povprečna cena (v EUR/tono)

485

548

513

488

Indeks (2017 = 100)

Indeks

100

113

106

101

Vir: Eurostat.

Vir:

| (113) | Celotni uvoz izdelka, ki se pregleduje, iz tretjih držav, razen zadevne države, se je v obravnavanjem obdobju zmanjšal za 8 % (z 2,21 na 2,03 milijona ton), s čimer je sledil enakemu negativnemu gibanju potrošnje Unije na prostem trgu, kot je navedeno v preglednici 3. Vendar so tretje države v obravnavanem obdobju ohranile svoj tržni delež na prostem trgu predvsem zaradi cen, ki so bile ves čas nižje od cen industrije Unije, ki je v istem obdobju izgubila tržni delež na prostem trgu, kot je navedeno v preglednici 7. |
| --- | --- |

(113)

Celotni uvoz izdelka, ki se pregleduje, iz tretjih držav, razen zadevne države, se je v obravnavanjem obdobju zmanjšal za 8 % (z 2,21 na 2,03 milijona ton), s čimer je sledil enakemu negativnemu gibanju potrošnje Unije na prostem trgu, kot je navedeno v preglednici 3. Vendar so tretje države v obravnavanem obdobju ohranile svoj tržni delež na prostem trgu predvsem zaradi cen, ki so bile ves čas nižje od cen industrije Unije, ki je v istem obdobju izgubila tržni delež na prostem trgu, kot je navedeno v preglednici 7.

4.5   Gospodarski položaj industrije Unije

Gospodarski položaj industrije Unije

4.5.1   Splošne pripombe

Splošne pripombe

| (114) | Ocena gospodarskega položaja industrije Unije je vključevala vrednotenje vseh ekonomskih kazalnikov, ki so vplivali na položaj industrije Unije v obravnavanem obdobju. |
| --- | --- |

(114)

Ocena gospodarskega položaja industrije Unije je vključevala vrednotenje vseh ekonomskih kazalnikov, ki so vplivali na položaj industrije Unije v obravnavanem obdobju.

| (115) | Kot je navedeno v uvodni izjavi 11, je bilo za oceno gospodarskega položaja industrije Unije uporabljeno vzorčenje. |
| --- | --- |

(115)

Kot je navedeno v uvodni izjavi 11, je bilo za oceno gospodarskega položaja industrije Unije uporabljeno vzorčenje.

| (116) | Komisija je za določitev škode razlikovala med makroekonomskimi in mikroekonomskimi kazalniki škode. Komisija je makroekonomske kazalnike ocenila na podlagi podatkov, vsebovanih v odgovoru na podatke združenja Eurofer o prodaji podobnega izdelka s strani industrije Unije v Uniji, ki je bila navzkrižno preverjena z vzorčenimi proizvajalci Unije. Mikroekonomske kazalnike je ocenila na podlagi podatkov, povezanih z vzorčenimi proizvajalci Unije, ki so navedeni v izpolnjenih vprašalnikih. Za oba sklopa podatkov je ugotovila, da sta reprezentativna za gospodarski položaj industrije Unije. |
| --- | --- |

(116)

Komisija je za določitev škode razlikovala med makroekonomskimi in mikroekonomskimi kazalniki škode. Komisija je makroekonomske kazalnike ocenila na podlagi podatkov, vsebovanih v odgovoru na podatke združenja Eurofer o prodaji podobnega izdelka s strani industrije Unije v Uniji, ki je bila navzkrižno preverjena z vzorčenimi proizvajalci Unije. Mikroekonomske kazalnike je ocenila na podlagi podatkov, povezanih z vzorčenimi proizvajalci Unije, ki so navedeni v izpolnjenih vprašalnikih. Za oba sklopa podatkov je ugotovila, da sta reprezentativna za gospodarski položaj industrije Unije.

| (117) | Makroekonomski kazalniki so: proizvodnja, proizvodna zmogljivost, izkoriščenost zmogljivosti, obseg prodaje, tržni delež, rast, zaposlenost, produktivnost, višina stopnje dampinga in okrevanje po preteklem dampingu. |
| --- | --- |

(117)

Makroekonomski kazalniki so: proizvodnja, proizvodna zmogljivost, izkoriščenost zmogljivosti, obseg prodaje, tržni delež, rast, zaposlenost, produktivnost, višina stopnje dampinga in okrevanje po preteklem dampingu.

| (118) | Mikroekonomski kazalniki so: povprečne cene na enoto, stroški na enoto, stroški dela, zaloge, dobičkonosnost, denarni tok, naložbe, donosnost naložb in zmožnost zbiranja kapitala. |
| --- | --- |

(118)

Mikroekonomski kazalniki so: povprečne cene na enoto, stroški na enoto, stroški dela, zaloge, dobičkonosnost, denarni tok, naložbe, donosnost naložb in zmožnost zbiranja kapitala.

4.5.2.   Makroekonomski kazalniki (72)

Makroekonomski kazalniki

72

4.5.2.1.   Proizvodnja, proizvodna zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti

| (119) | Skupna proizvodnja Unije, proizvodna zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti so se v obravnavanem obdobju gibale, kot sledi:

  Preglednica 6


  Proizvodnja, proizvodna zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti | 2017 | 2018 | 2019 | OPP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obseg proizvodnje (v tonah) | 20 101 565 | 20 670 532 | 19 942 245 | 18 298 579 |
| Indeks (2017 = 100) | 100 | 103 | 99 | 91 |
| Proizvodna zmogljivost (v tonah) | 25 860 247 | 25 875 427 | 26 941 347 | 27 300 050 |
| Indeks (2017 = 100) | 100 | 100 | 104 | 106 |
| Izkoriščenost zmogljivosti (v %) | 78 | 80 | 74 | 67 |
| Indeks (2017 = 100) | 100 | 103 | 95 | 86 |
| Vir: Eurofer, vzorčeni proizvajalci Unije. |

(119)

Skupna proizvodnja Unije, proizvodna zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti so se v obravnavanem obdobju gibale, kot sledi:

Preglednica 6

Preglednica 6

Proizvodnja, proizvodna zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti

Proizvodnja, proizvodna zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti

2017

2018

2019

OPP

Obseg proizvodnje (v tonah)

20 101 565

20 670 532

19 942 245

18 298 579

Indeks (2017 = 100)

100

103

99

91

Proizvodna zmogljivost (v tonah)

25 860 247

25 875 427

26 941 347

27 300 050

Indeks (2017 = 100)

100

100

104

106

Izkoriščenost zmogljivosti (v %)

78

80

74

67

Indeks (2017 = 100)

Indeks

100

103

95

86

Vir: Eurofer, vzorčeni proizvajalci Unije.

Vir

| (120) | Obseg proizvodnje se je prvič povečal leta 2018 zaradi povečanja zaprtega trga. V letu 2019 in nadalje v obdobju preiskave se je zmanjševal, pri čemer se je gibal podobno kot potrošnja Unije, ki se je zmanjšala zaradi pandemije COVID-19, zaradi katere se je zmanjšala skupna potrošnja valjane žice. Obseg proizvodnje se je v obdobju preiskave v zvezi s pregledom zmanjšal za 9 %. |
| --- | --- |

(120)

Obseg proizvodnje se je prvič povečal leta 2018 zaradi povečanja zaprtega trga. V letu 2019 in nadalje v obdobju preiskave se je zmanjševal, pri čemer se je gibal podobno kot potrošnja Unije, ki se je zmanjšala zaradi pandemije COVID-19, zaradi katere se je zmanjšala skupna potrošnja valjane žice. Obseg proizvodnje se je v obdobju preiskave v zvezi s pregledom zmanjšal za 9 %.

| (121) | Proizvodna zmogljivost se je v obravnavanem obdobju povečala. Ker se je obseg proizvodnje na splošno zmanjšal, proizvodna zmogljivost pa povečala, se izkoriščenost zmogljivosti v obravnavanem obdobju zmanjšuje (–14 %). |
| --- | --- |

(121)

Proizvodna zmogljivost se je v obravnavanem obdobju povečala. Ker se je obseg proizvodnje na splošno zmanjšal, proizvodna zmogljivost pa povečala, se izkoriščenost zmogljivosti v obravnavanem obdobju zmanjšuje (–14 %).

4.5.2.2   Obseg prodaje in tržni delež

| (122) | Obseg prodaje in tržni delež Unije sta se v obravnavanem obdobju gibala, kot sledi:

  Preglednica 7


  Obseg prodaje in tržni delež | 2017 | 2018 | 2019 | OPP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Celotni obseg prodaje na prostem in zaprtem trgu Unije (v tonah) | 18 149 739 | 18 641 884 | 18 242 661 | 16 791 721 |
| Indeks (2017 = 100) | 100 | 103 | 101 | 93 |
| Prodaja in uporaba na zaprtem trgu | 2 426 375 | 2 724 231 | 2 535 896 | 2 545 577 |
| Indeks (2017 = 100) | 100 | 112 | 105 | 105 |
| Prodaja in uporaba na zaprtem trgu kot % celotne prodaje na trgu | 13,4 | 14,6 | 13,9 | 15,2 |
| Indeks (2017 = 100) | 100 | 109 | 104 | 113 |
| Prodaja na prostem trgu | 15 723 364 | 15 917 652 | 15 706 766 | 14 246 144 |
| Indeks (2017 = 100) | 100 | 101 | 100 | 91 |
| Tržni delež prodaje na prostem trgu (v %) | 87,6 | 85,6 | 88,8 | 87,5 |
| Indeks (2017 = 100) | 100 | 98 | 101 | 100 |
| Vir: Eurofer, vzorčeni proizvajalci Unije. |

(122)

Obseg prodaje in tržni delež Unije sta se v obravnavanem obdobju gibala, kot sledi:

Preglednica 7

Preglednica 7

Obseg prodaje in tržni delež

Obseg prodaje in tržni delež

2017

2018

2019

OPP

Celotni obseg prodaje na prostem in zaprtem trgu Unije (v tonah)

18 149 739

18 641 884

18 242 661

16 791 721

Indeks (2017 = 100)

100

103

101

93

Prodaja in uporaba na zaprtem trgu

2 426 375

2 724 231

2 535 896

2 545 577

Indeks (2017 = 100)

100

112

105

105

Prodaja in uporaba na zaprtem trgu kot % celotne prodaje na trgu

13,4

14,6

13,9

15,2

Indeks (2017 = 100)

100

109

104

113

Prodaja na prostem trgu

15 723 364

15 917 652

15 706 766

14 246 144

Indeks (2017 = 100)

100

101

100

91

Tržni delež prodaje na prostem trgu (v %)

87,6

85,6

88,8

87,5

Indeks (2017 = 100)

Indeks

100

98

101

100

Vir: Eurofer, vzorčeni proizvajalci Unije.

Vir:

| (123) | Celotna prodaja v EU je v obravnavanem obdobju sledila negativnemu gibanju (–7 %) kljub 3-odstotnemu povečanju v obdobju 2017–2018. |
| --- | --- |

(123)

Celotna prodaja v EU je v obravnavanem obdobju sledila negativnemu gibanju (–7 %) kljub 3-odstotnemu povečanju v obdobju 2017–2018.

| (124) | Celotna prodaja industrije Unije na prostem trgu se je v obravnavanem obdobju zmanjšala za skoraj 1,5 milijona ton. Čeprav se je potrošnja leta 2018 povečala na najvišjo raven (+3 %), pa je že kazala negativno gibanje (–2 %), ki se je nadaljevalo v letu 2019 in v obdobju preiskave v zvezi s pregledom. Skupna prodaja na prostem trgu EU se je zmanjšala za 9 %. |
| --- | --- |

(124)

Celotna prodaja industrije Unije na prostem trgu se je v obravnavanem obdobju zmanjšala za skoraj 1,5 milijona ton. Čeprav se je potrošnja leta 2018 povečala na najvišjo raven (+3 %), pa je že kazala negativno gibanje (–2 %), ki se je nadaljevalo v letu 2019 in v obdobju preiskave v zvezi s pregledom. Skupna prodaja na prostem trgu EU se je zmanjšala za 9 %.

| (125) | Tržni delež prodaje industrije Unije na prostem trgu je v obravnavanem obdobju ostal dokaj stabilen. Delež prodaje na prostem trgu se je v obdobju 2017–2019 povečal za 1 %, nato pa se v obdobju preiskave v zvezi s pregledom zmanjšal za 1,3 odstotne točke. |
| --- | --- |

(125)

Tržni delež prodaje industrije Unije na prostem trgu je v obravnavanem obdobju ostal dokaj stabilen. Delež prodaje na prostem trgu se je v obdobju 2017–2019 povečal za 1 %, nato pa se v obdobju preiskave v zvezi s pregledom zmanjšal za 1,3 odstotne točke.

4.5.2.3   Rast

| (126) | Industrija Unije zaradi zmanjšanja potrošnje ni beležila le izgube obsega prodaje v EU, temveč tudi tržnega deleža na prostem trgu. Zato industrija Unije v obravnavanem obdobju ni beležila rasti. |
| --- | --- |

(126)

Industrija Unije zaradi zmanjšanja potrošnje ni beležila le izgube obsega prodaje v EU, temveč tudi tržnega deleža na prostem trgu. Zato industrija Unije v obravnavanem obdobju ni beležila rasti.

4.5.2.4   Zaposlenost in produktivnost

| (127) | Zaposlenost in produktivnost sta se v obravnavanem obdobju gibali, kot sledi:

  Preglednica 8


  Zaposlenost in produktivnost | 2017 | 2018 | 2019 | OPP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Število zaposlenih | 10 271 | 10 530 | 11 125 | 10 853 |
| Indeks (2017 = 100) | 100 | 103 | 108 | 106 |
| Produktivnost (enota/zaposleni) | 1 957 | 1 963 | 1 793 | 1 686 |
| Indeks (2017 = 100) | 100 | 100 | 92 | 86 |
| Vir: Eurofer, vzorčeni proizvajalci Unije. |

(127)

Zaposlenost in produktivnost sta se v obravnavanem obdobju gibali, kot sledi:

Preglednica 8

Preglednica 8

Zaposlenost in produktivnost

Zaposlenost in produktivnost

2017

2018

2019

OPP

Število zaposlenih

10 271

10 530

11 125

10 853

Indeks (2017 = 100)

100

103

108

106

Produktivnost (enota/zaposleni)

1 957

1 963

1 793

1 686

Indeks (2017 = 100)

100

100

92

86

Vir: Eurofer, vzorčeni proizvajalci Unije.

Vir:

| (128) | Industriji Unije je uspelo ohraniti in celo povečati število zaposlenih, vključenih v proizvodnjo izdelka, ki se pregleduje: med letom 2017 in obdobjem preiskave v zvezi s pregledom se je število zaposlenih povečalo za 6 %. |
| --- | --- |

(128)

Industriji Unije je uspelo ohraniti in celo povečati število zaposlenih, vključenih v proizvodnjo izdelka, ki se pregleduje: med letom 2017 in obdobjem preiskave v zvezi s pregledom se je število zaposlenih povečalo za 6 %.

| (129) | Produktivnost delovne sile industrije Unije, merjena kot proizvodnja (v tonah) na zaposlenega, je v obravnavanem obdobju sledila negativnemu gibanju (–14 %) zaradi pandemije COVID-19, zaradi katere se je zmanjšal skupni obseg proizvodnje valjane žice. Znatno zmanjšanje produktivnosti je mogoče pojasniti z večjim zmanjšanjem obsega proizvodnje, kar je povezano tudi z zmanjšanjem prodaje in povpraševanja po izdelkih industrije Unije, v primerjavi s povečanjem števila zaposlenih. |
| --- | --- |

(129)

Produktivnost delovne sile industrije Unije, merjena kot proizvodnja (v tonah) na zaposlenega, je v obravnavanem obdobju sledila negativnemu gibanju (–14 %) zaradi pandemije COVID-19, zaradi katere se je zmanjšal skupni obseg proizvodnje valjane žice. Znatno zmanjšanje produktivnosti je mogoče pojasniti z večjim zmanjšanjem obsega proizvodnje, kar je povezano tudi z zmanjšanjem prodaje in povpraševanja po izdelkih industrije Unije, v primerjavi s povečanjem števila zaposlenih.

4.5.2.5   Višina stopnje dampinga in okrevanje po preteklem dampingu

| (130) | Stopnja dampinga, ugotovljena za zadevno državo v prvotni preiskavi, je bila precej nad stopnjo de minimis. Kot je bilo pojasnjeno, v obravnavanem obdobju ni bilo dampinškega uvoza iz zadevne države, zato višine stopnje dampinga ni bilo mogoče oceniti. |
| --- | --- |

(130)

Stopnja dampinga, ugotovljena za zadevno državo v prvotni preiskavi, je bila precej nad stopnjo de minimis. Kot je bilo pojasnjeno, v obravnavanem obdobju ni bilo dampinškega uvoza iz zadevne države, zato višine stopnje dampinga ni bilo mogoče oceniti.

de minimis

| (131) | V prejšnjem pregledu zaradi izteka ukrepa je bilo ugotovljeno, da je industrija Unije še vedno zelo ranljiva in oslabljena. V obravnavanem obdobju sedanje preiskave v zvezi s pregledom zaradi izteka ukrepa je industrija Unije pokazala znake okrevanja po učinkih preteklega dampinga, vendar so se vsi glavni kazalniki škode, ki so v obdobju 2017–2019 ostali dokaj stabilni, v obdobju preiskave v zvezi s pregledom zmanjšali, pri čemer so sledili podobnemu trendu potrošnje Unije, ki se je zmanjšala zaradi pandemije COVID-19. Industrija Unije s tem ostaja zelo ranljiva za škodljive učinke kakršnega koli dampinškega uvoza na trg Unije: če bi se ukrepi razveljavili, bi bil vpliv pričakovanega dampinga na industrijo Unije znaten zaradi zmanjšanja cen izvoza iz LRK v tretje države, kot je navedeno v uvodnih izjavah 90 in 91. |
| --- | --- |

(131)

V prejšnjem pregledu zaradi izteka ukrepa je bilo ugotovljeno, da je industrija Unije še vedno zelo ranljiva in oslabljena. V obravnavanem obdobju sedanje preiskave v zvezi s pregledom zaradi izteka ukrepa je industrija Unije pokazala znake okrevanja po učinkih preteklega dampinga, vendar so se vsi glavni kazalniki škode, ki so v obdobju 2017–2019 ostali dokaj stabilni, v obdobju preiskave v zvezi s pregledom zmanjšali, pri čemer so sledili podobnemu trendu potrošnje Unije, ki se je zmanjšala zaradi pandemije COVID-19. Industrija Unije s tem ostaja zelo ranljiva za škodljive učinke kakršnega koli dampinškega uvoza na trg Unije: če bi se ukrepi razveljavili, bi bil vpliv pričakovanega dampinga na industrijo Unije znaten zaradi zmanjšanja cen izvoza iz LRK v tretje države, kot je navedeno v uvodnih izjavah 90 in 91.

4.5.3   Mikroekonomski kazalniki (73)

Mikroekonomski kazalniki

73

4.5.3.1   Cene in dejavniki, ki vplivajo nanje

| (132) | V obravnavanem obdobju so se povprečne prodajne cene na enoto nepovezanim strankam v Uniji in povprečni proizvodni stroški na enoto pri vzorčenih proizvajalcih Unije gibali, kot sledi:

  Preglednica 9


  Prodajne cene v Uniji | 2017 | 2018 | 2019 | OPP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Povprečna prodajna cena na enoto na prostem trgu (v EUR/tono) | 529 | 604 | 560 | 521 |
| Indeks (2017 = 100) | 100 | 114 | 106 | 98 |
| Proizvodni stroški na enoto (v EUR/tono) | 523 | 564 | 591 | 575 |
| Indeks (2017 = 100) | 100 | 108 | 113 | 110 |
| Vir: vzorčeni proizvajalci Unije. |

(132)

V obravnavanem obdobju so se povprečne prodajne cene na enoto nepovezanim strankam v Uniji in povprečni proizvodni stroški na enoto pri vzorčenih proizvajalcih Unije gibali, kot sledi:

Preglednica 9

Preglednica 9

Prodajne cene v Uniji

Prodajne cene v Uniji

2017

2018

2019

OPP

Povprečna prodajna cena na enoto na prostem trgu (v EUR/tono)

529

604

560

521

Indeks (2017 = 100)

100

114

106

98

Proizvodni stroški na enoto (v EUR/tono)

523

564

591

575

Indeks (2017 = 100)

100

108

113

110

Vir: vzorčeni proizvajalci Unije.

Vir:

| (133) | V celotnem obravnavanem obdobju so se prodajne cene na trgu Unije za nepovezane stranke (prosti trg) zmanjšale za 2 %. Podrobna analiza kaže, da so se prodajne cene v obdobju 2017–2018 zvišale za 14 %, nato pa se leta 2019 znižale za osem odstotnih točk, v obdobju preiskave v zvezi s pregledom pa še za dodatnih osem odstotnih točk. Do leta 2019 je zvišanje prodajnih cen v določeni meri sledilo razvoju proizvodnih stroškov, ki so se v obdobju 2017–2019 povečali za 13 %, vendar so ostali višji od povprečne prodajne cene. Proizvodni stroški so se v obdobju preiskave v zvezi s pregledom znižali za tri odstotne točke. Na splošno se je povprečna prodajna cena v obravnavanem obdobju znižala za 2 %, proizvodni stroški pa so se zvišali za 10 %, zato industrija Unije ni mogla zvišati prodajne cene, da bi pokrila zvišanje proizvodnih stroškov. |
| --- | --- |

(133)

V celotnem obravnavanem obdobju so se prodajne cene na trgu Unije za nepovezane stranke (prosti trg) zmanjšale za 2 %. Podrobna analiza kaže, da so se prodajne cene v obdobju 2017–2018 zvišale za 14 %, nato pa se leta 2019 znižale za osem odstotnih točk, v obdobju preiskave v zvezi s pregledom pa še za dodatnih osem odstotnih točk. Do leta 2019 je zvišanje prodajnih cen v določeni meri sledilo razvoju proizvodnih stroškov, ki so se v obdobju 2017–2019 povečali za 13 %, vendar so ostali višji od povprečne prodajne cene. Proizvodni stroški so se v obdobju preiskave v zvezi s pregledom znižali za tri odstotne točke. Na splošno se je povprečna prodajna cena v obravnavanem obdobju znižala za 2 %, proizvodni stroški pa so se zvišali za 10 %, zato industrija Unije ni mogla zvišati prodajne cene, da bi pokrila zvišanje proizvodnih stroškov.

4.5.3.2   Stroški dela

| (134) | Povprečni stroški dela vzorčenih proizvajalcev Unije so se v obravnavanem obdobju gibali, kot sledi:

  Preglednica 10


  Povprečni stroški dela na zaposlenega | 2017 | 2018 | 2019 | OPP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Povprečni stroški dela na zaposlenega (v EUR) | 56 548 | 59 747 | 58 983 | 56 665 |
| Indeks (2017 = 100) | 100 | 106 | 104 | 100 |
| Vir: vzorčeni proizvajalci Unije. |

(134)

Povprečni stroški dela vzorčenih proizvajalcev Unije so se v obravnavanem obdobju gibali, kot sledi:

Preglednica 10

Preglednica 10

Povprečni stroški dela na zaposlenega

Povprečni stroški dela na zaposlenega

2017

2018

2019

OPP

Povprečni stroški dela na zaposlenega (v EUR)

56 548

59 747

58 983

56 665

Indeks (2017 = 100)

100

106

104

100

Vir: vzorčeni proizvajalci Unije.

Vir:

| (135) | Povprečni stroški dela na zaposlenega so se v obdobju 2017–2018 najprej zvišali, nato pa so se leta 2019 in v obdobju preiskave v zvezi s pregledom postopoma zniževali. Na splošno so med letom 2017 in obdobjem preiskave v zvezi s pregledom ostali stabilni. |
| --- | --- |

(135)

Povprečni stroški dela na zaposlenega so se v obdobju 2017–2018 najprej zvišali, nato pa so se leta 2019 in v obdobju preiskave v zvezi s pregledom postopoma zniževali. Na splošno so med letom 2017 in obdobjem preiskave v zvezi s pregledom ostali stabilni.

4.5.3.3   Zaloge

| (136) | Ravni zalog vzorčenih proizvajalcev Unije so se v obravnavanem obdobju gibale, kot sledi:

  Preglednica 11


  Zaloge | 2017 | 2018 | 2019 | OPP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Končne zaloge (v tonah) | 363 501 | 444 814 | 417 212 | 420 511 |
| Indeks (2017 = 100) | 100 | 122 | 115 | 116 |
| Končne zaloge kot delež proizvodnje (v %) | 6,8 | 8,2 | 8,3 | 9,5 |
| Indeks (2017 = 100) | 100 | 122 | 123 | 140 |
| Vir: vzorčeni proizvajalci Unije. |

(136)

Ravni zalog vzorčenih proizvajalcev Unije so se v obravnavanem obdobju gibale, kot sledi:

Preglednica 11

Preglednica 11

Zaloge

Zaloge

2017

2018

2019

OPP

Končne zaloge (v tonah)

363 501

444 814

417 212

420 511

Indeks (2017 = 100)

100

122

115

116

Končne zaloge kot delež proizvodnje (v %)

6,8

8,2

8,3

9,5

Indeks (2017 = 100)

Indeks

100

122

123

140

Vir: vzorčeni proizvajalci Unije.

Vir:

| (137) | Zaloge industrije Unije so se med letom 2017 in obdobjem preiskave v zvezi s pregledom povečale, vendar so v celotnem obravnavanem obdobju ves čas zajemale manj kot 10 % letnega obsega proizvodnje. Znatno 40-odstotno povečanje zalog kot deleža proizvodnje v obdobju med letom 2017 in obdobju preiskave v zvezi s pregledom do neke mere sledi zmanjšanju obsega proizvodnje, kot je navedeno v uvodni izjavi 120, pri čemer proizvajalci EU ne morejo prodati svoje proizvodnje zaradi podobnega negativnega gibanja skupne potrošnje Unije, kot je navedeno v uvodni izjavi 103. |
| --- | --- |

(137)

Zaloge industrije Unije so se med letom 2017 in obdobjem preiskave v zvezi s pregledom povečale, vendar so v celotnem obravnavanem obdobju ves čas zajemale manj kot 10 % letnega obsega proizvodnje. Znatno 40-odstotno povečanje zalog kot deleža proizvodnje v obdobju med letom 2017 in obdobju preiskave v zvezi s pregledom do neke mere sledi zmanjšanju obsega proizvodnje, kot je navedeno v uvodni izjavi 120, pri čemer proizvajalci EU ne morejo prodati svoje proizvodnje zaradi podobnega negativnega gibanja skupne potrošnje Unije, kot je navedeno v uvodni izjavi 103.

4.5.3.4   Dobičkonosnost, denarni tok, naložbe, donosnost naložb in zmožnost zbiranja kapitala

| (138) | Dobičkonosnost, denarni tok, naložbe in donosnost naložb vzorčenih proizvajalcev Unije so se v obravnavanem obdobju gibali, kot sledi:

  Preglednica 12


  Dobičkonosnost, denarni tok, naložbe in donosnost naložb | 2017 | 2018 | 2019 | OPP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Dobičkonosnost prodaje nepovezanim strankam v Uniji (v % prihodkov od prodaje) | 1,2 | 6,5 | –5,4 | –10,4 |
| Indeks (2017 = 100) | 100 | 530 | – 546 | – 952 |
| Denarni tok (v EUR) | 62 999 177 | 158 497 581 | –32 609 909 | –73 869 927 |
| Indeks (2017 = 100) | 100 | 252 | – 152 | – 217 |
| Naložbe (v EUR) | 57 591 654 | 50 424 514 | 76 852 470 | 65 369 090 |
| Indeks (2017 = 100) | 100 | 88 | 133 | 114 |
| Donosnost naložb (v %) | 1,4 | 8,1 | –5,5 | –8,5 |
| Indeks (2017 = 100) | 100 | 576 | – 495 | – 705 |
| Vir: vzorčeni proizvajalci Unije. |

(138)

Dobičkonosnost, denarni tok, naložbe in donosnost naložb vzorčenih proizvajalcev Unije so se v obravnavanem obdobju gibali, kot sledi:

Preglednica 12

Preglednica 12

Dobičkonosnost, denarni tok, naložbe in donosnost naložb

Dobičkonosnost, denarni tok, naložbe in donosnost naložb

2017

2018

2019

OPP

Dobičkonosnost prodaje nepovezanim strankam v Uniji (v % prihodkov od prodaje)

1,2

6,5

–5,4

–10,4

Indeks (2017 = 100)

Indeks

100

530

– 546

– 952

Denarni tok (v EUR)

62 999 177

158 497 581

–32 609 909

–73 869 927

Indeks (2017 = 100)

Indeks

100

252

– 152

– 217

Naložbe (v EUR)

57 591 654

50 424 514

76 852 470

65 369 090

Indeks (2017 = 100)

Indeks

100

88

133

114

Donosnost naložb (v %)

1,4

8,1

–5,5

–8,5

Indeks (2017 = 100)

Indeks

100

576

– 495

– 705

Vir: vzorčeni proizvajalci Unije.

Vir:

| (139) | Komisija je dobičkonosnost vzorčenih proizvajalcev Unije določila tako, da je neto dobiček pred obdavčitvijo pri prodaji podobnega izdelka nepovezanim strankam v Uniji izrazila kot delež prihodkov od zadevne prodaje. |
| --- | --- |

(139)

Komisija je dobičkonosnost vzorčenih proizvajalcev Unije določila tako, da je neto dobiček pred obdavčitvijo pri prodaji podobnega izdelka nepovezanim strankam v Uniji izrazila kot delež prihodkov od zadevne prodaje.

| (140) | Dobičkonosnost se je najprej povečala leta 2018, ker so se prodajne cene za nepovezane stranke (prosti trg) zvišale in dosegle raven, ki je presegla zvišanje proizvodnih stroškov. Leta 2019 in nato v obdobju preiskave v zvezi s pregledom se je zmanjševala, pri čemer je sledila podobnemu gibanju zniževanja prodajnih cen, kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 133. Negativna stopnja dobička industrije Unije v letu 2019 in v obravnavanem obdobju je posledica dejstva, da so bili proizvodni stroški na enoto vedno višji od povprečne prodajne cene. Kot je razvidno iz preglednice 9 zgoraj, se je vrzel med proizvodnimi stroški na enoto in povprečno prodajno ceno v obdobju preiskave v zvezi s pregledom še povečala. Industrija Unije zaradi zmanjšanja potrošnje valjane žice v Uniji, ki je bilo posledica pandemije COVID-19 in deloma tudi konkurence na trgu zaradi uvoza iz drugih tretjih držav, pri čemer so bile uvozne cene ves čas nižje od cen industrije Unije, ni mogla določiti ravni prodajnih cen, s katero bi lahko vsaj pokrila proizvodne stroške. |
| --- | --- |

(140)

Dobičkonosnost se je najprej povečala leta 2018, ker so se prodajne cene za nepovezane stranke (prosti trg) zvišale in dosegle raven, ki je presegla zvišanje proizvodnih stroškov. Leta 2019 in nato v obdobju preiskave v zvezi s pregledom se je zmanjševala, pri čemer je sledila podobnemu gibanju zniževanja prodajnih cen, kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 133. Negativna stopnja dobička industrije Unije v letu 2019 in v obravnavanem obdobju je posledica dejstva, da so bili proizvodni stroški na enoto vedno višji od povprečne prodajne cene. Kot je razvidno iz preglednice 9 zgoraj, se je vrzel med proizvodnimi stroški na enoto in povprečno prodajno ceno v obdobju preiskave v zvezi s pregledom še povečala. Industrija Unije zaradi zmanjšanja potrošnje valjane žice v Uniji, ki je bilo posledica pandemije COVID-19 in deloma tudi konkurence na trgu zaradi uvoza iz drugih tretjih držav, pri čemer so bile uvozne cene ves čas nižje od cen industrije Unije, ni mogla določiti ravni prodajnih cen, s katero bi lahko vsaj pokrila proizvodne stroške.

| (141) | Neto denarni tok pomeni zmožnost proizvajalcev Unije, da sami financirajo svoje dejavnosti. V veliki meri se je razvijal v skladu z dobičkonosnostjo, se sprva izboljšal v letu 2018, nato pa znatno upadel v letu 2019 in obdobju preiskave v zvezi s pregledom, ko je dobičkonosnost dosegla najnižjo točko v obravnavanem obdobju. |
| --- | --- |

(141)

Neto denarni tok pomeni zmožnost proizvajalcev Unije, da sami financirajo svoje dejavnosti. V veliki meri se je razvijal v skladu z dobičkonosnostjo, se sprva izboljšal v letu 2018, nato pa znatno upadel v letu 2019 in obdobju preiskave v zvezi s pregledom, ko je dobičkonosnost dosegla najnižjo točko v obravnavanem obdobju.

| (142) | Naložbe so se v obravnavanem obdobju nekoliko povečale, in sicer za 14 %, kar dodatno kaže na težak finančni položaj industrije Unije. |
| --- | --- |

(142)

Naložbe so se v obravnavanem obdobju nekoliko povečale, in sicer za 14 %, kar dodatno kaže na težak finančni položaj industrije Unije.

| (143) | Donosnost naložb je dobiček, izražen kot delež neto knjigovodske vrednosti naložb. V obravnavanem obdobju je bilo njeno gibanje negativno, in sicer se je zmanjšala z 1,4 % v letu 2017 na –8,5 % v obdobju preiskave v zvezi s pregledom. Ta razvoj sledi zmanjševanju dobičkonosnosti industrije Unije. |
| --- | --- |

(143)

Donosnost naložb je dobiček, izražen kot delež neto knjigovodske vrednosti naložb. V obravnavanem obdobju je bilo njeno gibanje negativno, in sicer se je zmanjšala z 1,4 % v letu 2017 na –8,5 % v obdobju preiskave v zvezi s pregledom. Ta razvoj sledi zmanjševanju dobičkonosnosti industrije Unije.

4.6   Sklep o škodi

Sklep o škodi

| (144) | Večina makroekonomskih kazalnikov, kot so proizvodnja, izkoriščenost zmogljivosti, obseg prodaje na trgu EU, tržni delež in produktivnost, je v obravnavanem obdobju kazala negativno gibanje. Le zmogljivost in zaposlenost sta se gibali nekoliko pozitivneje. Podobno se je tudi večina mikroekonomskih kazalnikov, kot so prodajne cene na prostem trgu EU, stroški proizvodnje, dobičkonosnost, končne zaloge, denarni tok in donosnost naložb, v obravnavanem obdobju gibala negativno. Le naložbe so se po tem, ko so vzorčeni proizvajalci vlagali v ohranjanje konkurenčnosti in spremljanje najnovejšega razvoja izdelkov, gibale pozitivno. Kar zadeva obdobje 2017–2019, tj. pred začetkom pandemije COVID-19, so se isti kazalniki škode prav tako razvijali negativno. |
| --- | --- |

(144)

Večina makroekonomskih kazalnikov, kot so proizvodnja, izkoriščenost zmogljivosti, obseg prodaje na trgu EU, tržni delež in produktivnost, je v obravnavanem obdobju kazala negativno gibanje. Le zmogljivost in zaposlenost sta se gibali nekoliko pozitivneje. Podobno se je tudi večina mikroekonomskih kazalnikov, kot so prodajne cene na prostem trgu EU, stroški proizvodnje, dobičkonosnost, končne zaloge, denarni tok in donosnost naložb, v obravnavanem obdobju gibala negativno. Le naložbe so se po tem, ko so vzorčeni proizvajalci vlagali v ohranjanje konkurenčnosti in spremljanje najnovejšega razvoja izdelkov, gibale pozitivno. Kar zadeva obdobje 2017–2019, tj. pred začetkom pandemije COVID-19, so se isti kazalniki škode prav tako razvijali negativno.

| (145) | Poleg tega sta konkurenca pri uvozu iz tretjih držav, razen iz zadevne države, in cenovni pritisk dodatno poslabšala stanje dobičkonosnosti industrije Unije, ki je v obdobju preiskave v zvezi s pregledom imela negativno stopnjo dobička v višini –10,4 %. Poslabšala sta se tudi denarni tok in donosnost naložb, zaradi česar je industrija Unije težko zbirala kapital in rasla. |
| --- | --- |

(145)

Poleg tega sta konkurenca pri uvozu iz tretjih držav, razen iz zadevne države, in cenovni pritisk dodatno poslabšala stanje dobičkonosnosti industrije Unije, ki je v obdobju preiskave v zvezi s pregledom imela negativno stopnjo dobička v višini –10,4 %. Poslabšala sta se tudi denarni tok in donosnost naložb, zaradi česar je industrija Unije težko zbirala kapital in rasla.

| (146) | Komisija je na podlagi navedenega sklenila, da je industrija Unije v obdobju preiskave v zvezi s pregledom utrpela znatno škodo v smislu člena 3(5) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(146)

Komisija je na podlagi navedenega sklenila, da je industrija Unije v obdobju preiskave v zvezi s pregledom utrpela znatno škodo v smislu člena 3(5) osnovne uredbe.

| (147) | Komisija je ocenila, ali obstaja vzročna zveza med uvozom iz zadevne države in škodo, ki jo je utrpela industrija Unije. |
| --- | --- |

(147)

Komisija je ocenila, ali obstaja vzročna zveza med uvozom iz zadevne države in škodo, ki jo je utrpela industrija Unije.

| (148) | Obseg uvoza iz zadevne države je v celotnem obravnavanem obdobju ostal na zanemarljivi ravni. |
| --- | --- |

(148)

Obseg uvoza iz zadevne države je v celotnem obravnavanem obdobju ostal na zanemarljivi ravni.

| (149) | Hkrati je uvoz po nizkih cenah iz tretjih držav, razen iz zadevne države, kot so Turčija, Rusija in Belorusija, povzročil močan cenovni pritisk na industrijo Unije. Za ponazoritev: povprečna prodajna cena industrije Unije za nepovezane stranke v obdobju preiskave v zvezi s pregledom je znašala 521 EUR/tono, povprečna prodajna cena izdelkov, uvoženih iz Turčije, pa 473 EUR/tono in 434 EUR/tono za izdelke, uvožene iz Rusije. |
| --- | --- |

(149)

Hkrati je uvoz po nizkih cenah iz tretjih držav, razen iz zadevne države, kot so Turčija, Rusija in Belorusija, povzročil močan cenovni pritisk na industrijo Unije. Za ponazoritev: povprečna prodajna cena industrije Unije za nepovezane stranke v obdobju preiskave v zvezi s pregledom je znašala 521 EUR/tono, povprečna prodajna cena izdelkov, uvoženih iz Turčije, pa 473 EUR/tono in 434 EUR/tono za izdelke, uvožene iz Rusije.

| (150) | Glede na navedeno je Komisija sklenila, da uvoz iz LRK zaradi svojega zelo omejenega obsega ni mogel povzročiti znatne škode, ki jo je utrpela industrija Unije. |
| --- | --- |

(150)

Glede na navedeno je Komisija sklenila, da uvoz iz LRK zaradi svojega zelo omejenega obsega ni mogel povzročiti znatne škode, ki jo je utrpela industrija Unije.

| (151) | Zato je Komisija nadalje proučila verjetnost ponovitve škode, ki jo je prvotno povzročil dampinški uvoz iz LRK, v primeru razveljavitve ukrepov. |
| --- | --- |

(151)

Zato je Komisija nadalje proučila verjetnost ponovitve škode, ki jo je prvotno povzročil dampinški uvoz iz LRK, v primeru razveljavitve ukrepov.

5.   VERJETNOST PONOVITVE ŠKODE, KI JO JE PRVOTNO POVZROČIL DAMPINŠKI UVOZ IZ LRK, V PRIMERU RAZVELJAVITVE UKREPOV

VERJETNOST PONOVITVE ŠKODE, KI JO JE PRVOTNO POVZROČIL DAMPINŠKI UVOZ IZ LRK, V PRIMERU RAZVELJAVITVE UKREPOV

| (152) | Komisija je v uvodni izjavi 146 sklenila, da je industrija Unije v obdobju preiskave v zvezi s pregledom utrpela znatno škodo. Komisija je v uvodni izjavi 150 tudi sklenila, da ni mogoče, da bi bila škoda, ki je bila povzročena industriji Unije in ugotovljena v obdobju preiskave v zvezi s pregledom, nastala zaradi dampinškega uvoza iz LRK, saj je bil njegov obseg zelo omejen. Zato je v skladu s členom 11(2) osnovne uredbe ocenila, ali v primeru izteka ukrepov obstaja verjetnost ponovitve škode, ki jo je prvotno povzročil dampinški uvoz iz LRK. |
| --- | --- |

(152)

Komisija je v uvodni izjavi 146 sklenila, da je industrija Unije v obdobju preiskave v zvezi s pregledom utrpela znatno škodo. Komisija je v uvodni izjavi 150 tudi sklenila, da ni mogoče, da bi bila škoda, ki je bila povzročena industriji Unije in ugotovljena v obdobju preiskave v zvezi s pregledom, nastala zaradi dampinškega uvoza iz LRK, saj je bil njegov obseg zelo omejen. Zato je v skladu s členom 11(2) osnovne uredbe ocenila, ali v primeru izteka ukrepov obstaja verjetnost ponovitve škode, ki jo je prvotno povzročil dampinški uvoz iz LRK.

| (153) | Komisija je v zvezi s tem proučila proizvodno in prosto zmogljivost zadevne države, razmerje med izvoznimi cenami za tretje države in ravnjo cen v Uniji ter vpliv morebitnega uvoza in ravni cen takega uvoza iz teh držav na stanje industrije Unije v primeru izteka ukrepov. |
| --- | --- |

(153)

Komisija je v zvezi s tem proučila proizvodno in prosto zmogljivost zadevne države, razmerje med izvoznimi cenami za tretje države in ravnjo cen v Uniji ter vpliv morebitnega uvoza in ravni cen takega uvoza iz teh držav na stanje industrije Unije v primeru izteka ukrepov.

5.1   Prosta zmogljivost v LRK in privlačnost trga Unije

Prosta zmogljivost v LRK in privlačnost trga Unije

| (154) | Kot je že opisano v uvodnih izjavah 94 in 95, imajo proizvajalci izvozniki v LRK znatno prosto zmogljivost, ki v celoti znatno presega sedanji obseg proizvodnje in notranje povpraševanje v tej državi (74), ta prostazmogljivost pa bi se lahko v primeru izteka ukrepov uporabila za proizvodnjo izdelka, ki se pregleduje in je namenjen za izvoz v Unijo. Količine, ki bi jih lahko izvozili kitajski proizvajalci izvozniki, so znatne v primerjavi z velikostjo trga EU. Prosta zmogljivost v obdobju preiskave v zvezi s pregledom dejansko predstavlja petkratno skupno potrošnjo Unije. |
| --- | --- |

(154)

Kot je že opisano v uvodnih izjavah 94 in 95, imajo proizvajalci izvozniki v LRK znatno prosto zmogljivost, ki v celoti znatno presega sedanji obseg proizvodnje in notranje povpraševanje v tej državi (74), ta prostazmogljivost pa bi se lahko v primeru izteka ukrepov uporabila za proizvodnjo izdelka, ki se pregleduje in je namenjen za izvoz v Unijo. Količine, ki bi jih lahko izvozili kitajski proizvajalci izvozniki, so znatne v primerjavi z velikostjo trga EU. Prosta zmogljivost v obdobju preiskave v zvezi s pregledom dejansko predstavlja petkratno skupno potrošnjo Unije.

74

| (155) | Kot je opisano v uvodni izjavi 91 in preglednici 2, so kitajski proizvajalci izvozniki izvažali na svoje glavne tretje trge po dampinških cenah, ki so v povprečju od 10 % do 15 % nižje od povprečnih prodajnih cen proizvajalcev Unije na trgu Unije. Zato je ob upoštevanju ravni cen izvoza iz LRK na druge trge tretjih držav izvoz v Unijo za izvoznike iz Kitajske potencialno veliko privlačnejši. Posledično je mogoče utemeljeno pričakovati, da bi v primeru razveljavitve ukrepov kitajski proizvajalci izvozniki ponovno začeli izvažati velike količine izdelka, ki se pregleduje, v Unijo. To pričakovanje še dodatno krepi razpoložljivost znatne proste zmogljivosti v LRK. |
| --- | --- |

(155)

Kot je opisano v uvodni izjavi 91 in preglednici 2, so kitajski proizvajalci izvozniki izvažali na svoje glavne tretje trge po dampinških cenah, ki so v povprečju od 10 % do 15 % nižje od povprečnih prodajnih cen proizvajalcev Unije na trgu Unije. Zato je ob upoštevanju ravni cen izvoza iz LRK na druge trge tretjih držav izvoz v Unijo za izvoznike iz Kitajske potencialno veliko privlačnejši. Posledično je mogoče utemeljeno pričakovati, da bi v primeru razveljavitve ukrepov kitajski proizvajalci izvozniki ponovno začeli izvažati velike količine izdelka, ki se pregleduje, v Unijo. To pričakovanje še dodatno krepi razpoložljivost znatne proste zmogljivosti v LRK.

5.2   Vpliv morebitnega uvoza iz LRK na položaj industrije Unije v primeru izteka ukrepov

Vpliv morebitnega uvoza iz LRK na položaj industrije Unije v primeru izteka ukrepov

| (156) | Kot je pojasnjeno v oddelku 4.3.2, je Komisija izvedla analizo nelojalnega nižanja prodajnih cen brez protidampinških ukrepov, da bi ugotovila, kako bi uvoz iz LRK vplival na industrijo Unije, če bi se ukrepi odpravili. |
| --- | --- |

(156)

Kot je pojasnjeno v oddelku 4.3.2, je Komisija izvedla analizo nelojalnega nižanja prodajnih cen brez protidampinških ukrepov, da bi ugotovila, kako bi uvoz iz LRK vplival na industrijo Unije, če bi se ukrepi odpravili.

| (157) | Komisija je v uvodni izjavi 110 ugotovila, da je izračun nelojalnega nižanja prodajnih cen pokazal tehtano povprečno stopnjo nelojalnega nižanja prodajnih cen v višini 4,5 %. |
| --- | --- |

(157)

Komisija je v uvodni izjavi 110 ugotovila, da je izračun nelojalnega nižanja prodajnih cen pokazal tehtano povprečno stopnjo nelojalnega nižanja prodajnih cen v višini 4,5 %.

| (158) | Poleg tega je Komisija izvedla simulacijo, da bi bolje ocenila verjetni učinek uvoza iz LRK na finančni položaj industrije Unije. Oblikovana sta bila dva scenarija, tj. nenadno povečanje uvoza iz LRK (i) brez vpliva na prodajne cene industrije Unije za nepovezane stranke in (ii) padec prodajnih cen v Uniji zaradi povečanja konkurence. Poleg tega je Komisija pri določitvi hipotetičnih proizvodnih stroškov upoštevala delež fiksnih stroškov v skupnih proizvodnih stroških vzorčenih proizvajalcev Unije. |
| --- | --- |

(158)

Poleg tega je Komisija izvedla simulacijo, da bi bolje ocenila verjetni učinek uvoza iz LRK na finančni položaj industrije Unije. Oblikovana sta bila dva scenarija, tj. nenadno povečanje uvoza iz LRK (i) brez vpliva na prodajne cene industrije Unije za nepovezane stranke in (ii) padec prodajnih cen v Uniji zaradi povečanja konkurence. Poleg tega je Komisija pri določitvi hipotetičnih proizvodnih stroškov upoštevala delež fiksnih stroškov v skupnih proizvodnih stroških vzorčenih proizvajalcev Unije.

| (159) | V zvezi s tem je predpostavila, da bi potrošnja Unije v obdobju preiskave v zvezi s pregledom ostala enaka, tj. 18,8 milijona ton, in da bi proizvajalci izvozniki iz LRK izvažali v Unijo količine, ki bi ustrezale 5-odstotnemu tržnemu deležu LRK v prvotnem OP, tj. 0,94 milijona ton. |
| --- | --- |

(159)

V zvezi s tem je predpostavila, da bi potrošnja Unije v obdobju preiskave v zvezi s pregledom ostala enaka, tj. 18,8 milijona ton, in da bi proizvajalci izvozniki iz LRK izvažali v Unijo količine, ki bi ustrezale 5-odstotnemu tržnemu deležu LRK v prvotnem OP, tj. 0,94 milijona ton.

| (160) | Predpostavila je tudi, da bo 20 % celotnega uvoza iz LRK vplivalo na industrijo Unije, preostalih 80 % pa na uvoz iz drugih tretjih držav. Ta simulacija je temeljila na podatkih, ki so jih predložili vzorčni proizvajalci Unije, gre pa za zelo konzervativen pristop, pri katerem se upošteva, da so povprečne prodajne cene uvoza iz drugih tretjih držav nižje od povprečnih prodajnih cen industrije Unije. To pomeni, da bi dampinški uvoz izdelka, ki se pregleduje, iz LRK najverjetneje najprej pridobil tržni delež na račun industrije Unije, preden bi prevzel tržni delež izvoza iz drugih tretjih držav v Unijo. Tudi ob tej konzervativni predpostavki bi industrija Unije utrpela do 23 % izgub, kot je prikazano spodaj. Pri kateri koli drugi predpostavki (npr. 50 %–50 %) bi bile izgube precej višje, kar bi povzročilo nadaljnje zmanjšanje dobičkonosnosti industrije Unije. |
| --- | --- |

(160)

Predpostavila je tudi, da bo 20 % celotnega uvoza iz LRK vplivalo na industrijo Unije, preostalih 80 % pa na uvoz iz drugih tretjih držav. Ta simulacija je temeljila na podatkih, ki so jih predložili vzorčni proizvajalci Unije, gre pa za zelo konzervativen pristop, pri katerem se upošteva, da so povprečne prodajne cene uvoza iz drugih tretjih držav nižje od povprečnih prodajnih cen industrije Unije. To pomeni, da bi dampinški uvoz izdelka, ki se pregleduje, iz LRK najverjetneje najprej pridobil tržni delež na račun industrije Unije, preden bi prevzel tržni delež izvoza iz drugih tretjih držav v Unijo. Tudi ob tej konzervativni predpostavki bi industrija Unije utrpela do 23 % izgub, kot je prikazano spodaj. Pri kateri koli drugi predpostavki (npr. 50 %–50 %) bi bile izgube precej višje, kar bi povzročilo nadaljnje zmanjšanje dobičkonosnosti industrije Unije.

| (161) | V prvem scenariju, tj. če bi se ohranile enake prodajne cene kot v obdobju preiskave v zvezi s pregledom, bi se dobičkonosnost industrije Unije zmanjšala za 72 % ali za 7,5 odstotne točke, tj. z –10,4 % na –17,9 %. |
| --- | --- |

(161)

V prvem scenariju, tj. če bi se ohranile enake prodajne cene kot v obdobju preiskave v zvezi s pregledom, bi se dobičkonosnost industrije Unije zmanjšala za 72 % ali za 7,5 odstotne točke, tj. z –10,4 % na –17,9 %.

| (162) | V drugem scenariju je bilo ugotovljeno, da bi lahko bil učinek znižanja cen zelo škodljiv. V primeru znižanja cen Unije na raven kitajskih izvoznih cen za tretje države (cena CIF na meji EU, izračunana na 499 EUR/tono) bi se dobiček zmanjšal z –10,4 % na –23,2 %. |
| --- | --- |

(162)

V drugem scenariju je bilo ugotovljeno, da bi lahko bil učinek znižanja cen zelo škodljiv. V primeru znižanja cen Unije na raven kitajskih izvoznih cen za tretje države (cena CIF na meji EU, izračunana na 499 EUR/tono) bi se dobiček zmanjšal z –10,4 % na –23,2 %.

| (163) | V obeh scenarijih bi vpliv nenadnega povečanja kitajskega uvoza po nizkih cenah znatno poslabšal škodo, ki jo je industrija Unije že utrpela. |
| --- | --- |

(163)

V obeh scenarijih bi vpliv nenadnega povečanja kitajskega uvoza po nizkih cenah znatno poslabšal škodo, ki jo je industrija Unije že utrpela.

| (164) | Na podlagi navedenega in ob upoštevanju trenutnega negotovega položaja industrije Unije je Komisija sklenila, da bi se ob odsotnosti ukrepov najverjetneje močno povečal dampinški uvoz iz LRK po škodljivih cenah, kar bi močno poslabšalo že tako negotov položaj industrije Unije, s čimer bi se ogrozilo njeno golo preživetje. |
| --- | --- |

(164)

Na podlagi navedenega in ob upoštevanju trenutnega negotovega položaja industrije Unije je Komisija sklenila, da bi se ob odsotnosti ukrepov najverjetneje močno povečal dampinški uvoz iz LRK po škodljivih cenah, kar bi močno poslabšalo že tako negotov položaj industrije Unije, s čimer bi se ogrozilo njeno golo preživetje.

| (165) | Komisija je na podlagi navedenega sklenila, da v primeru razveljavitve ukrepov obstaja verjetnost ponovitve škode, ki jo je prvotno povzročil uvoz iz LRK. |
| --- | --- |

(165)

Komisija je na podlagi navedenega sklenila, da v primeru razveljavitve ukrepov obstaja verjetnost ponovitve škode, ki jo je prvotno povzročil uvoz iz LRK.

6.   INTERES UNIJE

INTERES UNIJE

| (166) | Komisija je v skladu s členom 21 osnovne uredbe proučila, ali bi bila ohranitev obstoječih protidampinških ukrepov v nasprotju z interesom Unije kot celote. Določitev interesa Unije je temeljila na proučitvi vseh različnih interesov, vključno z interesi industrije Unije, uvoznikov, distributerjev in uporabnikov. |
| --- | --- |

(166)

Komisija je v skladu s členom 21 osnovne uredbe proučila, ali bi bila ohranitev obstoječih protidampinških ukrepov v nasprotju z interesom Unije kot celote. Določitev interesa Unije je temeljila na proučitvi vseh različnih interesov, vključno z interesi industrije Unije, uvoznikov, distributerjev in uporabnikov.

| (167) | Vse zainteresirane strani so imele v skladu s členom 21(2) osnovne uredbe možnost, da izrazijo svoja stališča. |
| --- | --- |

(167)

Vse zainteresirane strani so imele v skladu s členom 21(2) osnovne uredbe možnost, da izrazijo svoja stališča.

6.1   Interes industrije Unije

Interes industrije Unije

| (168) | Čeprav so veljavni protidampinški ukrepi preprečevali, da bi dampinški uvoz iz LRK v velikem obsegu vstopil na trg Unije, je industrija Unije v obdobju preiskave v zvezi s pregledom utrpela znatno škodo, njen položaj pa je šibek, kot potrjujejo negativna gibanja kazalnikov škode. |
| --- | --- |

(168)

Čeprav so veljavni protidampinški ukrepi preprečevali, da bi dampinški uvoz iz LRK v velikem obsegu vstopil na trg Unije, je industrija Unije v obdobju preiskave v zvezi s pregledom utrpela znatno škodo, njen položaj pa je šibek, kot potrjujejo negativna gibanja kazalnikov škode.

| (169) | Na podlagi navedenega je Komisija ugotovila, da v primeru izteka ukrepov obstaja velika verjetnost ponovitve škode, ki jo je prvotno povzročil uvoz iz te države. Pritok znatnih količin dampinškega uvoza iz LRK bi povzročil nadaljnjo škodo industriji Unije. To bi poslabšalo že tako zelo negotov gospodarski položaj industrije Unije in ogrozilo njeno sposobnost preživetja. |
| --- | --- |

(169)

Na podlagi navedenega je Komisija ugotovila, da v primeru izteka ukrepov obstaja velika verjetnost ponovitve škode, ki jo je prvotno povzročil uvoz iz te države. Pritok znatnih količin dampinškega uvoza iz LRK bi povzročil nadaljnjo škodo industriji Unije. To bi poslabšalo že tako zelo negotov gospodarski položaj industrije Unije in ogrozilo njeno sposobnost preživetja.

| (170) | Komisija je zato sklenila, da bi bila ohranitev protidampinških ukrepov zoper LRK v interesu industrije Unije. |
| --- | --- |

(170)

Komisija je zato sklenila, da bi bila ohranitev protidampinških ukrepov zoper LRK v interesu industrije Unije.

6.2   Interes nepovezanih uvoznikov, trgovcev in uporabnikov

Interes nepovezanih uvoznikov, trgovcev in uporabnikov

| (171) | Komisija je stopila v stik z vsemi znanimi nepovezanimi uvozniki, trgovci in uporabniki. Kot je navedeno v uvodni izjavi 19, je Komisija prejela en izpolnjen vprašalnik od enega uporabnika. Ta je pojasnil, da trg potrebuje določeno cenovno stabilnost, zato si ne more privoščiti destabilizacijskega učinka dampinškega uvoza. |
| --- | --- |

(171)

Komisija je stopila v stik z vsemi znanimi nepovezanimi uvozniki, trgovci in uporabniki. Kot je navedeno v uvodni izjavi 19, je Komisija prejela en izpolnjen vprašalnik od enega uporabnika. Ta je pojasnil, da trg potrebuje določeno cenovno stabilnost, zato si ne more privoščiti destabilizacijskega učinka dampinškega uvoza.

| (172) | Poleg tega tudi analiza interesa Unije v prejšnjem pregledu zaradi izteka ukrepa in v prvotni preiskavi ni pokazala negativnega učinka ukrepov na uvoznike, trgovce in uporabnike. Zato je bilo sklenjeno, da bi bil morebiten splošen vpliv uvedbe ukrepov na dejavnost uporabnikov zelo omejen. Prvič, velika večina uporabnikov je valjano žico kupovala od nekitajskih virov, ki jih je veliko. Drugič, morebiten vpliv uvedbe ukrepov bi bilo treba obravnavati z vidika izdelkov s konca proizvodne verige, ki imajo visoko dodano vrednost. Na podlagi tega se sklene, da ohranitev ukrepov ne bi negativno vplivala na trenutno stanje uporabnikov. |
| --- | --- |

(172)

Poleg tega tudi analiza interesa Unije v prejšnjem pregledu zaradi izteka ukrepa in v prvotni preiskavi ni pokazala negativnega učinka ukrepov na uvoznike, trgovce in uporabnike. Zato je bilo sklenjeno, da bi bil morebiten splošen vpliv uvedbe ukrepov na dejavnost uporabnikov zelo omejen. Prvič, velika večina uporabnikov je valjano žico kupovala od nekitajskih virov, ki jih je veliko. Drugič, morebiten vpliv uvedbe ukrepov bi bilo treba obravnavati z vidika izdelkov s konca proizvodne verige, ki imajo visoko dodano vrednost. Na podlagi tega se sklene, da ohranitev ukrepov ne bi negativno vplivala na trenutno stanje uporabnikov.

| (173) | Poleg tega ni bilo znakov, da bi imela ohranitev ukrepov znaten negativen vpliv na uvoznike in uporabnike, ki bi bil večji od pozitivnega učinka ukrepov za industrijo Unije. |
| --- | --- |

(173)

Poleg tega ni bilo znakov, da bi imela ohranitev ukrepov znaten negativen vpliv na uvoznike in uporabnike, ki bi bil večji od pozitivnega učinka ukrepov za industrijo Unije.

6.3   Sklep o interesu Unije

Sklep o interesu Unije

| (174) | Na podlagi navedenega je Komisija sklenila, da z vidika interesa Unije ni utemeljenih razlogov, ki bi nasprotovali ohranitvi obstoječih ukrepov za uvoz izdelka, ki se pregleduje, s poreklom iz LRK. |
| --- | --- |

(174)

Na podlagi navedenega je Komisija sklenila, da z vidika interesa Unije ni utemeljenih razlogov, ki bi nasprotovali ohranitvi obstoječih ukrepov za uvoz izdelka, ki se pregleduje, s poreklom iz LRK.

7.   PROTIDAMPINŠKI UKREPI

PROTIDAMPINŠKI UKREPI

| (175) | Komisija na podlagi svojih sklepov glede nadaljevanja dampinga, ponovitve škode, ki jo je prvotno povzročil dampinški uvoz iz zadevne države, in interesa Unije ugotavlja, da bi bilo treba protidampinške ukrepe za uvoz valjane žice iz LRK ohraniti. |
| --- | --- |

(175)

Komisija na podlagi svojih sklepov glede nadaljevanja dampinga, ponovitve škode, ki jo je prvotno povzročil dampinški uvoz iz zadevne države, in interesa Unije ugotavlja, da bi bilo treba protidampinške ukrepe za uvoz valjane žice iz LRK ohraniti.

| (176) | Stopnje protidampinške dajatve za posamezne družbe, opredeljene v tej uredbi, se uporabljajo izključno za uvoz izdelka, ki se pregleduje, s poreklom iz LRK, ki ga proizvajajo poimensko navedeni pravni subjekti. Za uvoz izdelka, ki se pregleduje, ki ga proizvaja katera koli druga družba, ki ni posebej navedena v izvedbenem delu te uredbe, vključno s subjekti, povezanimi s tistimi, ki so izrecno navedeni, bi morala veljati stopnja dajatve, ki se uporablja za „vse druge družbe“. Individualne stopnje protidampinške dajatve se zanj ne bi smele uporabljati. |
| --- | --- |

(176)

Stopnje protidampinške dajatve za posamezne družbe, opredeljene v tej uredbi, se uporabljajo izključno za uvoz izdelka, ki se pregleduje, s poreklom iz LRK, ki ga proizvajajo poimensko navedeni pravni subjekti. Za uvoz izdelka, ki se pregleduje, ki ga proizvaja katera koli druga družba, ki ni posebej navedena v izvedbenem delu te uredbe, vključno s subjekti, povezanimi s tistimi, ki so izrecno navedeni, bi morala veljati stopnja dajatve, ki se uporablja za „vse druge družbe“. Individualne stopnje protidampinške dajatve se zanj ne bi smele uporabljati.

| (177) | Družba lahko zahteva uporabo teh individualnih stopenj protidampinške dajatve, če naknadno spremeni ime svojega subjekta. Zahtevek je treba nasloviti na Komisijo (75). Vsebovati mora vse ustrezne informacije, s katerimi je mogoče dokazati, da sprememba ne vpliva na upravičenost družbe do stopnje dajatve, ki se zanjo uporablja. |
| --- | --- |

(177)

Družba lahko zahteva uporabo teh individualnih stopenj protidampinške dajatve, če naknadno spremeni ime svojega subjekta. Zahtevek je treba nasloviti na Komisijo (75). Vsebovati mora vse ustrezne informacije, s katerimi je mogoče dokazati, da sprememba ne vpliva na upravičenost družbe do stopnje dajatve, ki se zanjo uporablja.

75

| (178) | Vse zainteresirane strani so bile obveščene o bistvenih dejstvih in premislekih, na podlagi katerih se je nameravala priporočiti ohranitev obstoječih ukrepov za uvoz izdelka, ki se pregleduje, iz LRK. Po tem razkritju jim je bil dan tudi rok za predložitev stališč. Komisija je upoštevala vse prejete pripombe. |
| --- | --- |

(178)

Vse zainteresirane strani so bile obveščene o bistvenih dejstvih in premislekih, na podlagi katerih se je nameravala priporočiti ohranitev obstoječih ukrepov za uvoz izdelka, ki se pregleduje, iz LRK. Po tem razkritju jim je bil dan tudi rok za predložitev stališč. Komisija je upoštevala vse prejete pripombe.

| (179) | Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem odbora, ustanovljenega s členom 15(1) Uredbe (EU) 2016/1036. |
| --- | --- |

(179)

Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem odbora, ustanovljenega s členom 15(1) Uredbe (EU) 2016/1036.

| (180) | V skladu s členom 109 Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046 Evropskega parlamenta in Sveta (76) je obrestna mera, kadar je treba znesek povrniti na podlagi sodbe Sodišča Evropske unije, obrestna mera, ki jo Evropska centralna banka uporablja v svojih operacijah glavnega refinanciranja, objavljena v seriji C Uradnega lista Evropske unije, in ki velja na prvi koledarski dan posameznega meseca – |
| --- | --- |

(180)

V skladu s členom 109 Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046 Evropskega parlamenta in Sveta (76) je obrestna mera, kadar je treba znesek povrniti na podlagi sodbe Sodišča Evropske unije, obrestna mera, ki jo Evropska centralna banka uporablja v svojih operacijah glavnega refinanciranja, objavljena v seriji C Uradnega lista Evropske unije, in ki velja na prvi koledarski dan posameznega meseca –

76

Uradnega lista Evropske unije

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

1.   Uvede se dokončna protidampinška dajatev na uvoz žice, vroče valjane, v ohlapnih kolobarjih, iz železa, nelegiranega jekla ali legiranega jekla, razen iz nerjavnega jekla, s poreklom iz Ljudske republike Kitajske, ki se trenutno uvršča pod oznake KN 7213 10 00, 7213 20 00, 7213 91 10, 7213 91 20, 7213 91 41, 7213 91 49, 7213 91 70, 7213 91 90, 7213 99 10, 7213 99 90, 7227 10 00, 7227 20 00, 7227 90 10, 7227 90 50 in 7227 90 95.

2.   Stopnja veljavne dokončne protidampinške dajatve za neto ceno franko meja Unije pred plačilom dajatev za izdelke iz odstavka 1, ki jih proizvajajo družbe, navedene v nadaljevanju, je:

| Družba | Protidampinška dajatev | Dodatna oznaka TARIC |
| --- | --- | --- |
| Valin Group | 7,9 % | A930 |
| Vse druge družbe | 24,0 % | A999 |

Družba

Protidampinška dajatev

Dodatna oznaka TARIC

Valin Group

7,9 %

A930

Vse druge družbe

24,0 %

A999

3.   Uporaba individualne stopnje dajatve, določene za družbo, navedeno v odstavku 2, je pogojena s predložitvijo veljavnega trgovinskega računa carinskim organom držav članic, ki mora vsebovati izjavo z datumom in podpisom uradnika subjekta, ki izdaja takšne račune, ter njegovim imenom in funkcijo, in sicer: „Podpisani potrjujem, da je (količina) valjane žice, ki je bila prodana za izvoz v Evropsko unijo in jo zajema ta trgovinski račun, proizvedla družba (ime in naslov družbe) (dodatna oznaka TARIC) v Ljudski republiki Kitajski. Izjavljam, da so informacije, navedene na tem računu, popolne in resnične.“ Če tak račun ni predložen, se uporablja stopnja dajatve, ki velja za vse druge družbe.

4.   Če ni določeno drugače, se uporabljajo veljavne določbe v zvezi s carinami.

Člen 2

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 12. oktobra 2021

Za Komisijo

predsednica

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  UL L 176, 30.6.2016, str. 21.

1

(2)  Uredba Sveta (ES) št. 703/2009 z dne 27. julija 2009 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve in dokončnem pobiranju začasne dajatve, uvedene na uvoz valjane žice s poreklom iz Ljudske republike Kitajske, ter zaključku postopka v zvezi z uvozom valjane žice s poreklom iz Republike Moldavije in Turčije (UL L 203, 5.8.2009, str. 1).

2

(3)  Izvedbena uredba Komisije (EU) 2015/1846 z dne 14. oktobra 2015 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve na uvoz valjane žice s poreklom iz Ljudske republike Kitajske po pregledu zaradi izteka ukrepa v skladu s členom 11(2) Uredbe (ES) št. 1225/2009 (UL L 268, 15.10.2015, str. 9).

3

(4)  Obvestilo o bližnjem izteku nekaterih protidampinških ukrepov (UL C 35, 3.2.2020, str. 3).

4

(5)  Obvestilo o začetku pregleda zaradi izteka protidampinških ukrepov, ki se uporabljajo za uvoz valjane žice s poreklom iz Ljudske republike Kitajske (UL C 342, 14.10.2020, str. 23).

5

(6)  Obvestilo o posledicah, ki jih ima izbruh COVID-19 na protidampinške in protisubvencijske preiskave (UL C 86, 16.3.2020, str. 6).

6

(7)  To obvestilo je bilo revidirana različica drugega obvestila z dne 22. decembra 2020, saj pripombe vložnika zaradi administrativne napake v prvi različici nenamerno niso bile upoštevane.

7

(8)  Commission staff working document on significant distortions in the economy of the people’s republic of China for the purposes of trade defence investigations (Delovni dokument služb Komisije o znatnih izkrivljanjih v gospodarstvu Ljudske republike Kitajske za namene preiskav trgovinske zaščite) z dne 20. decembra 2017 (SWD(2017) 483 final).

8

(9)  https://www.gtis.com/gta/secure/htscty_wta.cfm

9

(10)  https://www.dnb.com/

10

(11)  https://orbis4.bvdinfo.com/version-201866/orbis/Companies

11

(12)  Izvedbena uredba Komisije (EU) 2021/635 z dne 16. aprila 2021 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve na uvoz nekaterih varjenih cevi iz železa ali nelegiranega jekla s poreklom iz Belorusije, Ljudske republike Kitajske in Rusije po pregledu zaradi izteka ukrepa v skladu s členom 11(2) Uredbe (EU) 2016/1036 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 132, 19.4.2021, str. 145) ter Izvedbena uredba Komisije (EU) 2020/508 z dne 7. aprila 2020 o uvedbi začasne protidampinške dajatve na uvoz nekaterih vroče valjanih plošč in kolobarjev iz nerjavnega jekla s poreklom iz Indonezije, Ljudske republike Kitajske in Tajvana (UL L 110, 8.4.2020, str. 3).

12

(13)  Glej Izvedbeno uredbo (EU) 2021/635, uvodni izjavi 149 in 150, in Izvedbeno uredbo (EU) 2020/508, uvodni izjavi 158 in 159.

13

(14)  Glej Izvedbeno uredbo (EU) 2021/635, uvodne izjave 115 do 118, in Izvedbeno uredbo (EU) 2020/508, uvodne izjave 122 do 127.

14

(15)  Glej Izvedbeno uredbo (EU) 2021/635, uvodne izjave 119 do 122, in Izvedbeno uredbo (EU) 2020/508, uvodne izjave 128 do 132. Čeprav se lahko šteje, da pravica ustreznih državnih organov do imenovanja in razrešitve ključnega poslovodnega osebja v podjetjih v državni lasti, kot je določeno v kitajski zakonodaji, odraža ustrezne lastniške pravice, so celice KKP v podjetjih, tako tistih v državni kot tudi tistih v zasebni lasti, še en pomemben kanal, prek katerega lahko država vpliva na poslovne odločitve. V skladu s pravom družb LRK je treba v vsaki družbi ustanoviti organizacijo KKP (z vsaj tremi člani KKP, kot je določeno v statutu Komunistične partije Kitajske), družba pa zagotovi potrebne pogoje za dejavnosti partijske organizacije. Zdi se, da se v preteklosti ta zahteva ni vedno upoštevala ali strogo izvrševala. Vendar je KKP, izhajajoč iz političnih načel, vsaj od leta 2016 okrepila zahteve po nadzoru nad poslovnimi odločitvami podjetij v državni lasti. Po poročilih naj bi KKP tudi izvajala pritisk na zasebne družbe in zahtevala, naj na prvo mesto postavijo „patriotizem“ in sledijo partijski disciplini. Leta 2017 so poročali o obstoju partijskih celic v 70 % od približno 1,86 milijona družb v zasebni lasti, pri čemer se je vse bolj povečeval pritisk, da morajo organizacije KKP imeti pri poslovnih odločitvah v svojih družbah zadnjo besedo. Ta pravila se na splošno uporabljajo v celotnem kitajskem gospodarstvu, in sicer v vseh sektorjih, vključno s proizvajalci valjane žice in dobavitelji vložkov zanje.

15

(16)  Glej Izvedbeno uredbo (EU) 2021/635, uvodne izjave 123 do 129, in Izvedbeno uredbo (EU) 2020/508, uvodne izjave 133 do 138.

16

(17)  Glej Izvedbeno uredbo (EU) 2021/635, uvodne izjave 130 do 133, in Izvedbeno uredbo (EU) 2020/508, uvodne izjave 139 do 142.

17

(18)  Glej Izvedbeno uredbo (EU) 2021/635, uvodni izjavi 134 in 135, in Izvedbeno uredbo (EU) 2020/508, uvodni izjavi 143 in 144.

18

(19)  Glej Izvedbeno uredbo (EU) 2021/635, uvodne izjave 136 do 145, in Izvedbeno uredbo (EU) 2020/508, uvodne izjave 145 do 154.

19

(20)  Zahtevek vsebuje navedbe iz dokumenta Ministrstva ZDA za trgovino „China‘s Status as a non-market economy“ (Status Kitajske kot netržnega gospodarstva), A-570-053, 26. oktober 2017, str. 57.

20

(21)  V pritožbi so vsebovane navedbe iz članka v časopisu Financial Times: „China’s Communist Party writes itself into company law“ (Kitajska komunistična partija se vključuje v pravo družb), 14. avgust 2017.

21

Financial Times

(22)  Izvedbena uredba Komisije (EU) 2017/969 z dne 8. junija 2017 o uvedbi dokončnih izravnalnih dajatev na uvoz nekaterih vroče valjanih ploščatih izdelkov iz železa, nelegiranega jekla ali drugega legiranega jekla s poreklom iz Ljudske republike Kitajske in spremembi Izvedbene uredbe Komisije (EU) 2017/649 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve na uvoz nekaterih vroče valjanih ploščatih izdelkov iz železa, nelegiranega jekla ali drugega legiranega jekla s poreklom iz Ljudske republike Kitajske (UL L 146, 9.6.2017, str. 17).

22

(23)  Poročilo ThinkDesk: Analysis of state-business interaction and subsidization in the hot-rolled flat (HRF) segment of the Chinese steel industry (Analiza medsebojnih vplivov države in družb ter subvencioniranje v segmentu vroče valjanih ploščatih izdelkov kitajske jeklarske industrije), 28. februar 2016.

23

(24)  Profil podjetja TISCO: http://en.tisco.com.cn/CompanyProfile/20151027095855836705.html (zadnji ogled 2. marca 2020).

24

(25)  Profil družbe Baowu: http://www.baowugroup.com/en/contents/5273/102759.html (zadnji ogled 6. maja 2021).

25

(26)  Poročilo – poglavje 14, str. 358: 51 % zasebnih družb in 49 % podjetij v državni lasti glede na proizvodnjo ter 44 % podjetij v državni lasti in 56 % zasebnih družb glede na zmogljivost.

26

(27)  Na voljo na: www.gov.cn/zhengce/content/2016-02/04/content_5039353.htm (zadnji ogled 6. maja 2021); https://policycn.com/policy_ticker/higher-expectations-for-large-scale-steel-enterprise/?iframe=1&secret=c8uthafuthefra4e (zadnji ogled 6. maja 2021), in www.xinhuanet.com/english/2019-04/23/c_138001574.htm (zadnji ogled 6. maja 2021).

27

(28)  Na voljo na: http://www.xinhuanet.com/english/2019-04/23/c_138001574.htm (zadnji ogled 6. maja 2021) in http://www.jjckb.cn/2019-04/23/c_137999653.htm (zadnji ogled 6. maja 2021).

28

(29)  Tak primer je bila združitev zasebne družbe Rizhao in podjetja v državni lasti Shandong Iron and Steel leta 2009. Glej pekinško poročilo o jeklu, str. 58, in pridobljeni večinski delež družbe China Baowu Steel Group v družbi Magang Steel junija 2019, glej https://www.ft.com/content/a7c93fae-85bc-11e9-a028-86cea8523dc2 (zadnji ogled 6. maja 2021).

29

(30)  Glej medijsko poročilo na omrežju Xinhua: „Shagang Group: Party building leads to high-quality development and creates a model for party building in non-public enterprises“ (Skupina Shagang Group: z oblikovanjem partije se uresničuje visokokakovostni razvoj in ustvarja model za oblikovanje partije v zasebnih podjetjih), 25. december 2020, http://www.js.xinhuanet.com/2020-12/25/c_1126907346.htm (zadnji ogled 6. maja 2021).

30

(31)  Glej članek na spletnem mestu skupine Anshan: „Anshan Iron and Steel builds and strengthens the party building work model“ (Skupina Anshan Iron and Steel oblikuje in krepi poslovni model oblikovanja partije), 13. junij 2018: http://www.ansteelgroup.com/ddjs/2020-03-26-02-58-29/3167-2020-04-26-02-24-53 (zadnji ogled 6. maja 2021).

31

(32)  Glej članek na spletnem mestu skupine Anshan: „Keep employees’ passion for entrepreneurship“ (Ohranitev podjetniške vneme zaposlenih), 14. januar 2019: http://www.ansteelgroup.com/ddjs/2020-03-26-02-58-29/3166-bczggscydjq (zadnji ogled 6. maja 2021).

32

(33)  Glej statut podjetja, člen 133.4: http://static.sse.com.cn//disclosure/listedinfo/announcement/c/2021-01-08/600019_20210108_8.pdf (zadnji ogled 6. maja 2021).

33

(34)  Glej spletno mesto podjetja Shougang: https://www.shougang.com.cn/sgweb/html/ddjs/ (zadnji ogled 6. maja 2021).

34

(35)  Poročilo, del III, poglavje 14, str. 346 in naslednje.

35

(36)  Uvod v načrt za prilagoditev in posodobitev jeklarstva.

36

(37)  Poročilo, poglavje 14, str. 347.

37

(38)  The 13th Five-Year Plan for Economic and Social Development of the People’s Republic of China (13. petletni načrt za gospodarski in družbeni razvoj Ljudske republike Kitajske) (2016–2020), na voljo na: https://en.ndrc.gov.cn/newsrelease_8232/201612/P020191101481868235378.pdf (zadnji ogled 6. maja 2021).

38

(39)  Poročilo – poglavje 14, str. 349.

39

(40)  Poročilo – poglavje 14, str. 352.

40

(41)  Katalog s smernicami za prestrukturiranje industrije (različica iz leta 2011) (sprememba iz leta 2013), izdan na podlagi odredbe št. 9 nacionalne komisije za razvoj in reforme z dne 27. marca 2011 in spremenjen v skladu s sklepom nacionalne komisije za razvoj in reforme o spremembi ustreznih klavzul kataloga s smernicami za prestrukturiranje industrije (različica iz leta 2011), izdanim na podlagi odredbe št. 21 nacionalne komisije za razvoj in reforme z dne 16. februarja 2013.

41

(42)  Glej letno poročilo za leto 2018, str. 66: http://pdf.dfcfw.com/pdf/H2_AN201908201344693765_1.pdf.

42

(43)  Glej letno poročilo za leto 2019, str. 62 in 67: https://www.shclearing.com/xxpl/cwbg/nb/202006/t20200630_705111.html.

43

(44)  Glej letno poročilo banke za leto 2019, str. 93: https://www.shclearing.com/xxpl/cwbg/nb/202005/t20200529_691364.html, in letno poročilo za leto 2018, str. 104: http://pdf.dfcfw.com/pdf/H2_AN201905011325247353_1.pdf.

44

(45)  Glej letno poročilo za leto 2019, str. 181 in 187: http://static.cninfo.com.cn/finalpage/2020-04-29/1207654234.PDF.

45

(46)  Glej letno poročilo za leto 2019, str. 121 in 129: https://www.shougang.com.cn/u/cms/www/202004/29163130go9a.pdf.

46

(47)  Glej Izvedbeno uredbo (EU) 2021/635, uvodni izjavi 134 in 135, in Izvedbeno uredbo (EU) 2020/508, uvodni izjavi 143 in 144.

47

(48)  Odprti podatki Svetovne banke – višji srednji dohodek, https://data.worldbank.org/income-level/upper-middle-income, zadnji ogled 13. oktobra 2020.

48

(49)  Glej uvodno izjavo 38.

49

(50)  https://www.osinergmin.gob.pe/seccion/institucional/regulacion-tarifaria/pliegos-tarifarios/electricidad, zadnji ogled 20. januarja 2021, https://www.osinergmin.gob.pe/seccion/institucional/regulacion-tarifaria/pliegos-tarifarios/gas-natural, zadnji ogled 20. januarja 2021.

50

(51)  https://www.sunass.gob.pe/prestadores/empresas-prestadoras/estudios-tarifarios/, zadnji ogled 20. januarja 2021.

51

(52)  https://ilostat.ilo.org/topics/labour-costs/, zadnji ogled 20. januarja 2021.

52

(53)  Glej uvodno izjavo 28.

53

(54)  Mesečne cene, ki ustrezajo temu razponu.

54

(55)  Mesečne cene, ki ustrezajo temu razponu.

55

(56)  Običajno se zanemarijo tudi podatki o uvozu v reprezentativno državo iz držav, ki niso članice STO in so naštete v Prilogi I k Uredbi (EU) 2015/755 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 123, 19.5.2015, str. 33). Ker pa Peru v obdobju preiskave v zvezi s pregledom ni uvozil nobenega od proizvodnih dejavnikov iz zgoraj navedenih držav, je uvoz proizvodnih dejavnikov iz preglednice 1 iz drugih tretjih držav znašal 100 % celotnega uvoza v Peru.

56

(57)  https://ilostat.ilo.org/data/country-profiles/, zadnji ogled 20. januarja 2021.

57

(58)  https://cdn.www.gob.pe/uploads/document/file/320807/IF-161-2018-MTPE-2-14.1.pdf na str. 2 in tudi https://www.oecd-ilibrary.org/docserver/9789264305823-en.pdf?expires=1611133368&id=id&accname=oid031827&checksum=AD488AE7705661410076E3EC1D21F9F5 na str. 88, zadnji ogled 20. januarja 2021.

58

(59)  https://www.osinergmin.gob.pe/seccion/institucional/regulacion-tarifaria/pliegos-tarifarios/gas-natural, zadnji ogled 20. januarja 2021.

59

(60)  https://www.osinergmin.gob.pe/seccion/institucional/regulacion-tarifaria/pliegos-tarifarios/electricidad, zadnji ogled 20. januarja 2021.

60

(61)  https://www.sunass.gob.pe/wp-content/uploads/2020/09/emapisco_fina_261218.pdf, zadnji ogled 20. januarja 2021.

61

(62)  https://investors.acerosarequipa.com/storage/memorias/July2020/sk9JvC6DOo51hCmXhDQ2.pdf, zadnji ogled 20. januarja 2021.

62

(63)  Ti podatki so predstavljeni v razponih zaradi varstva zaupnosti poslovno občutljivih informacij v skladu s členom 19 osnovne uredbe.

63

(64)  https://www.metalbulletin.com/Article/3972213/Search-results/FOCUS-Chinas-steel-exports-expected-to-rise-in-2021.html, zadnji ogled 1. februarja 2021.

64

(65)  https://www.kallanish.com/en/steel-news/market-reports/article-details/chinese-wire-rod-exports-diverge-from-domestic-market-0121/, zadnji ogled 1. februarja 2021.

65

(66)  https://www.mysteel.net/. V drugih virih, ki jih je omenil vložnik, kot sta podjetje CRU in Svetovno jeklarsko združenje (Worldsteel), so navedeni podobni podatki.

66

(67)  Ukrepe proti uvozu valjane žice iz LRK so na primer sprejele Avstralija, Indija, Indonezija, Mehika, Južna Koreja in Združene države.

67

(68)  Obseg proizvodnje temelji na podatkih za EU27, saj Združeno kraljestvo od 1. januarja 2021 ni več del Evropske unije.

68

(69)  Potrošnja temelji na podatkih EU27, brez podatkov, ki se nanašajo na Združeno kraljestvo.

69

(70)  Obseg uvoza temelji na podatkih EU27, brez podatkov, ki se nanašajo na Združeno kraljestvo.

70

(71)  Glej Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2019/566 z dne 9. aprila 2019 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve na uvoz nekaterega pribora (fitingov) za cevi s poreklom iz Ruske federacije, Republike Koreje in Malezije po pregledu zaradi izteka ukrepa v skladu s členom 11(2) Uredbe (EU) 2016/1036 Evropskega parlamenta in Sveta ter o zaključku preiskave v zvezi z uvozom enakega izdelka s poreklom iz Republike Turčije (UL L 99, 10.4.2019, str. 9, uvodna izjava 128).

71

(72)  Makroekonomski kazalniki temeljijo na podatkih EU27, brez podatkov, ki se nanašajo na Združeno kraljestvo.

72

(73)  Mikroekonomski kazalniki temeljijo na podatkih EU28, vključno z Združenim kraljestvom. Ker je bilo v prodajo v Združeno kraljestvo vključenih samo 1,5 % vzorčenih proizvajalcev Unije, se sklepi o znatni škodi ne bi spremenili.

73

(74)  Prosta zmogljivost v LRK v obdobju preiskave v zvezi s pregledom za več kot petkrat presega skupno potrošnjo Unije na prostem trgu.

74

(75)  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, Rue de la Loi/Wetstraat 170, 1040 Bruxelles/Brussel, Belgique/België.

75

(76)  Uredba (EU, Euratom) 2018/1046 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. julija 2018 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, spremembi uredb (EU) št. 1296/2013, (EU) št. 1301/2013, (EU) št. 1303/2013, (EU) št. 1304/2013, (EU) št. 1309/2013, (EU) št. 1316/2013, (EU) št. 223/2014, (EU) št. 283/2014 in Sklepa št. 541/2014/EU ter razveljavitvi Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 (UL L 193, 30.7.2018, str. 1).

76

---