# Euroopa Liidu L 228/2023

| | ISSN 1977-0650 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 228 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 66. aastakäik15. september 2023 |

ISSN 1977-0650

Euroopa Liidu

Teataja

L 228

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

66. aastakäik15. september 2023

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2023/1768, 14. juuli 2023, millega kehtestatakse lennuliikluse korraldamise / aeronavigatsiooniteenuste süsteemide ja lennuliikluse korraldamise / aeronavigatsiooniteenuste koostisosade sertifitseerimise ja deklareerimise üksikasjalikud eeskirjad | 1 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2023/1769, 12. september 2023, millega kehtestatakse lennuliikluse korraldamise ja aeronavigatsiooniteenuste süsteemide ja koostisosade projekteerimises või tootmises osalevate organisatsioonide sertifitseerimise tehnilised nõuded ja haldusmenetlused ning muudetakse rakendusmäärust (EL) 2023/203 | 19 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2023/1770, 12. september 2023, millega kehtestatakse sätted ühtse Euroopa taeva õhuruumi kasutamiseks vajalike õhusõidukiseadmete kohta ja ühtse Euroopa taeva õhuruumi kasutamisega seotud käitamiseeskirjad ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 29/2009 ja rakendusmäärused (EL) nr 1206/2011, (EL) nr 1207/2011 ja (EL) nr 1079/2012 | 39 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2023/1771, 12. september 2023, millega muudetakse rakendusmäärust (EL) 2017/373 lennuliikluse korraldamise ning aeronavigatsiooniteenuste süsteemide ja nende koostisosade osas ning tunnistatakse kehtetuks määrused (EÜ) nr 1032/2006, (EÜ) nr 633/2007 ja (EÜ) nr 262/2009 | 49 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2023/1772, 12. september 2023, millega muudetakse rakendusmäärust (EL) nr 923/2012 seoses käitamisnormidega, mis on seotud lennuliikluse korraldamise ja aeronavigatsiooniteenuste süsteemide ja koostisosadega ühtse Euroopa taeva õhuruumis, ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1033/2006 | 73 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2023/1773, 17. august 2023, millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2023/956 rakenduseeskirjad üleminekuperioodil süsiniku piirimeetmega seotud aruandekohustuste osas (
  1
  ) | 94 |
| | * | Komisjoni määrus (EL) 2023/1774, 14. september 2023, millega parandatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1333/2008 (toidu lisaainete kohta) II lisa teatavaid keeleversioone (
  1
  ) | 196 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2023/1775, 14. september 2023, millega muudetakse rakendusmäärust (EL) 2018/330, millega kehtestatakse pärast Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/1036 artikli 11 lõike 2 kohast aegumise läbivaatamist lõplik dumpinguvastane tollimaks teatavate Hiina Rahvavabariigist pärit roostevabast terasest õmblusteta torude impordi suhtes | 197 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2023/1776, 14. september 2023, millega kehtestatakse pärast Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/1036 artikli 11 lõike 2 kohast aegumise läbivaatamist lõplik dumpinguvastane tollimaks Hiina Rahvavabariigist pärit melamiini impordi suhtes | 199 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2023/1777, 14. september 2023, millega kehtestatakse liidu tagasiulatuv järelevalve kütusena kasutatava taastuvallikatest toodetud etanooli importimise suhtes | 247 |
| | | OTSUSED |
| | * | Komisjoni rakendusotsus (EL) 2023/1778, 12. september 2023, milles käsitletakse teatavaid kiireloomulisi ajutisi meetmeid seoses sigade Aafrika katkuga Rootsis
  (teatavaks tehtud numbri C(2023) 6246 all)

   (
  1
  ) | 251 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

MÄÄRUSED

*

Komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2023/1768, 14. juuli 2023, millega kehtestatakse lennuliikluse korraldamise / aeronavigatsiooniteenuste süsteemide ja lennuliikluse korraldamise / aeronavigatsiooniteenuste koostisosade sertifitseerimise ja deklareerimise üksikasjalikud eeskirjad

1

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2023/1769, 12. september 2023, millega kehtestatakse lennuliikluse korraldamise ja aeronavigatsiooniteenuste süsteemide ja koostisosade projekteerimises või tootmises osalevate organisatsioonide sertifitseerimise tehnilised nõuded ja haldusmenetlused ning muudetakse rakendusmäärust (EL) 2023/203

19

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2023/1770, 12. september 2023, millega kehtestatakse sätted ühtse Euroopa taeva õhuruumi kasutamiseks vajalike õhusõidukiseadmete kohta ja ühtse Euroopa taeva õhuruumi kasutamisega seotud käitamiseeskirjad ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 29/2009 ja rakendusmäärused (EL) nr 1206/2011, (EL) nr 1207/2011 ja (EL) nr 1079/2012

39

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2023/1771, 12. september 2023, millega muudetakse rakendusmäärust (EL) 2017/373 lennuliikluse korraldamise ning aeronavigatsiooniteenuste süsteemide ja nende koostisosade osas ning tunnistatakse kehtetuks määrused (EÜ) nr 1032/2006, (EÜ) nr 633/2007 ja (EÜ) nr 262/2009

49

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2023/1772, 12. september 2023, millega muudetakse rakendusmäärust (EL) nr 923/2012 seoses käitamisnormidega, mis on seotud lennuliikluse korraldamise ja aeronavigatsiooniteenuste süsteemide ja koostisosadega ühtse Euroopa taeva õhuruumis, ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1033/2006

73

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2023/1773, 17. august 2023, millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2023/956 rakenduseeskirjad üleminekuperioodil süsiniku piirimeetmega seotud aruandekohustuste osas (
  1
  )

1

94

*

Komisjoni määrus (EL) 2023/1774, 14. september 2023, millega parandatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1333/2008 (toidu lisaainete kohta) II lisa teatavaid keeleversioone (
  1
  )

1

196

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2023/1775, 14. september 2023, millega muudetakse rakendusmäärust (EL) 2018/330, millega kehtestatakse pärast Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/1036 artikli 11 lõike 2 kohast aegumise läbivaatamist lõplik dumpinguvastane tollimaks teatavate Hiina Rahvavabariigist pärit roostevabast terasest õmblusteta torude impordi suhtes

197

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2023/1776, 14. september 2023, millega kehtestatakse pärast Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/1036 artikli 11 lõike 2 kohast aegumise läbivaatamist lõplik dumpinguvastane tollimaks Hiina Rahvavabariigist pärit melamiini impordi suhtes

199

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2023/1777, 14. september 2023, millega kehtestatakse liidu tagasiulatuv järelevalve kütusena kasutatava taastuvallikatest toodetud etanooli importimise suhtes

247

OTSUSED

*

Komisjoni rakendusotsus (EL) 2023/1778, 12. september 2023, milles käsitletakse teatavaid kiireloomulisi ajutisi meetmeid seoses sigade Aafrika katkuga Rootsis
  (teatavaks tehtud numbri C(2023) 6246 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri C(2023) 6246 all)

1

251

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

| 15.9.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 228/1 |
| --- | --- | --- | --- |

15.9.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 228/1

---

KOMISJONI DELEGEERITUD MÄÄRUS (EL) 2023/1768,

14. juuli 2023,

millega kehtestatakse lennuliikluse korraldamise / aeronavigatsiooniteenuste süsteemide ja lennuliikluse korraldamise / aeronavigatsiooniteenuste koostisosade sertifitseerimise ja deklareerimise üksikasjalikud eeskirjad

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. juuli 2018. aasta määrust (EL) 2018/1139, mis käsitleb tsiviillennunduse valdkonna ühisnorme ja millega luuakse Euroopa Liidu Lennundusohutusamet ning millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusi (EÜ) nr 2111/2005, (EÜ) nr 1008/2008, (EL) nr 996/2010, (EL) nr 376/2014 ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiive 2014/30/EL ning 2014/53/EL ning tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrused (EÜ) nr 552/2004 ja (EÜ) nr 216/2008 ning nõukogu määrus (EMÜ) nr 3922/91, (1) eriti artikli 47 lõiget 1 ja artikli 62 lõiget 13,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määrusega (EL) 2018/1139 on kehtestatud ühised olulised nõuded, et tagada liidus tsiviillennundusohutuse ühtlaselt kõrge tase ning see, et süsteemide ja koostisosade terviklikkus ja ohutusalane suutlikkus vastaksid nende sihtotstarbele. Lennuliikluse korraldamise / aeronavigatsiooniteenuste (ATM/ANS) süsteemide ja ATM/ANS-koostisosade koostalitlusvõime peaks tagama Euroopa lennuliikluse juhtimise võrgustiku (EATMN) tõrgeteta toimimise. |
| --- | --- |

(1)

Määrusega (EL) 2018/1139 on kehtestatud ühised olulised nõuded, et tagada liidus tsiviillennundusohutuse ühtlaselt kõrge tase ning see, et süsteemide ja koostisosade terviklikkus ja ohutusalane suutlikkus vastaksid nende sihtotstarbele. Lennuliikluse korraldamise / aeronavigatsiooniteenuste (ATM/ANS) süsteemide ja ATM/ANS-koostisosade koostalitlusvõime peaks tagama Euroopa lennuliikluse juhtimise võrgustiku (EATMN) tõrgeteta toimimise.

| (2) | Oluliste nõuete täitmise tagamiseks tuleks kehtestada üksikasjalikud kirjeldused; need üksikasjalikud kirjeldused peaksid võimaluse korral tuginema standardeid arendavate organisatsioonide tunnustatud tööstusstandarditele, mis kajastavad tehnika taset ja parimaid projekteerimistavasid. ATM/ANS-süsteemide ja ATM/ANS-koostisosade projekteerimisel ja tootmisel tuleks arvesse võtta sertifitseerimise ning projekteerimistingimustele vastavuse deklaratsioonide väljaandmise nõudeid ning järgida Euroopa Liidu Lennundusohutusameti (edaspidi „amet“) üksikasjalikke kirjeldusi. |
| --- | --- |

(2)

Oluliste nõuete täitmise tagamiseks tuleks kehtestada üksikasjalikud kirjeldused; need üksikasjalikud kirjeldused peaksid võimaluse korral tuginema standardeid arendavate organisatsioonide tunnustatud tööstusstandarditele, mis kajastavad tehnika taset ja parimaid projekteerimistavasid. ATM/ANS-süsteemide ja ATM/ANS-koostisosade projekteerimisel ja tootmisel tuleks arvesse võtta sertifitseerimise ning projekteerimistingimustele vastavuse deklaratsioonide väljaandmise nõudeid ning järgida Euroopa Liidu Lennundusohutusameti (edaspidi „amet“) üksikasjalikke kirjeldusi.

| (3) | Käesoleva määruse lisas esitatud nõuetele vastavuse hindamiseks on asjakohane kehtestada eri tõendamismeetodid ning ATM/ANS-süsteemide ja ATM/ANS-koostisosade üksikasjalikud kirjeldused. Õhusõidukite ohutu käitamise ning EATMNi koostalitlusvõime ja turvalisuse seisukohast kriitilise tähtsusega seadmete puhul tuleks kasutada rangemaid tõendamismeetodeid. |
| --- | --- |

(3)

Käesoleva määruse lisas esitatud nõuetele vastavuse hindamiseks on asjakohane kehtestada eri tõendamismeetodid ning ATM/ANS-süsteemide ja ATM/ANS-koostisosade üksikasjalikud kirjeldused. Õhusõidukite ohutu käitamise ning EATMNi koostalitlusvõime ja turvalisuse seisukohast kriitilise tähtsusega seadmete puhul tuleks kasutada rangemaid tõendamismeetodeid.

| (4) | Lennuliikluse korraldamise ja aeronavigatsiooniteenuste puhul on õhusõidukite navigeerimisega seotud ohutusriskide seisukohast kõige olulisemad lennujuhtimisteenused, eelkõige juhiste andmine õhusõidukite hajutamise ja kokkupõrke vältimise tagamiseks. Lennujuhtimisteenuste osutajatel on õhuruumi ohutusest kõige parem ülevaade. Seetõttu tuleks kõige kriitilisemate ATM/ANS-seadmete, nimelt lennujuhtimist toetavate seadmete suhtes kohaldada rangemaid tõendamismeetodeid, nimelt sertifitseerimist. |
| --- | --- |

(4)

Lennuliikluse korraldamise ja aeronavigatsiooniteenuste puhul on õhusõidukite navigeerimisega seotud ohutusriskide seisukohast kõige olulisemad lennujuhtimisteenused, eelkõige juhiste andmine õhusõidukite hajutamise ja kokkupõrke vältimise tagamiseks. Lennujuhtimisteenuste osutajatel on õhuruumi ohutusest kõige parem ülevaade. Seetõttu tuleks kõige kriitilisemate ATM/ANS-seadmete, nimelt lennujuhtimist toetavate seadmete suhtes kohaldada rangemaid tõendamismeetodeid, nimelt sertifitseerimist.

| (5) | ATM/ANS-seadmed, mis toetavad õhk-maa-sidet, annavad õhusõidukitele otseseid juhiseid ja ka nende suhtes tuleks kohaldada sertifitseerimist. |
| --- | --- |

(5)

ATM/ANS-seadmed, mis toetavad õhk-maa-sidet, annavad õhusõidukitele otseseid juhiseid ja ka nende suhtes tuleks kohaldada sertifitseerimist.

| (6) | ATS kasutab otse side-, seire- ja navigatsiooniteenuseid, et tagada õhusõidukite ohutu navigeerimine, kuid kolmel osutatud teenistusel puudub täielik ülevaade liiklusest ja neil puudub aktiivne kontroll õhusõidukite hajutamise üle. Sellest tulenevalt on neil vähemoluline roll. Neid toetavate ATM/ANS-süsteemide ja ATM/ANS-koostisosade suhtes tuleks kohaldada vähem ranget tõendamismeetodit, nimelt projekteerimistingimustele vastavuse deklaratsiooni. |
| --- | --- |

(6)

ATS kasutab otse side-, seire- ja navigatsiooniteenuseid, et tagada õhusõidukite ohutu navigeerimine, kuid kolmel osutatud teenistusel puudub täielik ülevaade liiklusest ja neil puudub aktiivne kontroll õhusõidukite hajutamise üle. Sellest tulenevalt on neil vähemoluline roll. Neid toetavate ATM/ANS-süsteemide ja ATM/ANS-koostisosade suhtes tuleks kohaldada vähem ranget tõendamismeetodit, nimelt projekteerimistingimustele vastavuse deklaratsiooni.

| (7) | Muude vähem oluliste ATM/ANS-süsteemide ja -seadmete suhtes, mis toetavad meteoroloogiateenuseid, aeronavigatsiooniteabe teenuseid, õhuruumi korraldamise teenuseid ja lennuliiklusvoo juhtimise teenuseid, tuleks kohaldada kõige vähem ranget tõendamismeetodit, nimelt vastavusdeklaratsiooni. |
| --- | --- |

(7)

Muude vähem oluliste ATM/ANS-süsteemide ja -seadmete suhtes, mis toetavad meteoroloogiateenuseid, aeronavigatsiooniteabe teenuseid, õhuruumi korraldamise teenuseid ja lennuliiklusvoo juhtimise teenuseid, tuleks kohaldada kõige vähem ranget tõendamismeetodit, nimelt vastavusdeklaratsiooni.

| (8) | Lisaks juhtimiskontrolli teostamisele toetatavate teenuste ja funktsioonide ohutusriskide üle, on võimalik kasutada lisakriteeriume, et teha otsuseid ATM/ANS-süsteemide ja ATM/ANS-koostisosade olulisuse kohta. |
| --- | --- |

(8)

Lisaks juhtimiskontrolli teostamisele toetatavate teenuste ja funktsioonide ohutusriskide üle, on võimalik kasutada lisakriteeriume, et teha otsuseid ATM/ANS-süsteemide ja ATM/ANS-koostisosade olulisuse kohta.

| (9) | Seetõttu tuleks ette näha kolm erinevat nõuete taset ja üksikasjalikud kirjeldused, nimelt: i) ametipoolne sertifitseerimine, mis on kõige rangem tase; ii) ATM/ANS-seadmete projekteerimise või tootmisega seotud sertifitseeritud organisatsiooni deklaratsioon (keskmise rangusega tase); ning iii) vastavusdeklaratsioon selle kohta, et ATM/ANS-teenuste osutaja, kes integreerib ATM/ANS-seadmed oma funktsionaalsesse süsteemi, nagu on määratletud komisjoni rakendusmääruses (EL) 2017/373, (2) või ATM/ANS-teenuste osutaja taotlusel sertifitseeritud organisatsioon, kes osaleb ATM/ANS-seadmete projekteerimises või tootmises. |
| --- | --- |

(9)

Seetõttu tuleks ette näha kolm erinevat nõuete taset ja üksikasjalikud kirjeldused, nimelt: i) ametipoolne sertifitseerimine, mis on kõige rangem tase; ii) ATM/ANS-seadmete projekteerimise või tootmisega seotud sertifitseeritud organisatsiooni deklaratsioon (keskmise rangusega tase); ning iii) vastavusdeklaratsioon selle kohta, et ATM/ANS-teenuste osutaja, kes integreerib ATM/ANS-seadmed oma funktsionaalsesse süsteemi, nagu on määratletud komisjoni rakendusmääruses (EL) 2017/373, (2) või ATM/ANS-teenuste osutaja taotlusel sertifitseeritud organisatsioon, kes osaleb ATM/ANS-seadmete projekteerimises või tootmises.

| (10) | Kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2021/696 (3) artikli 29 lõike 2 punktiga a on Euroopa Liidu Kosmoseprogrammi Ametile (EUSPA) tehtud ülesandeks Euroopa Geostatsionaarse Navigatsioonilisasüsteemi (EGNOS) haldamine, sealhulgas EGNOSe kasutamine, mis hõlmab muu hulgas sertifitseerimise ja standardimise toetamist. |
| --- | --- |

(10)

Kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2021/696 (3) artikli 29 lõike 2 punktiga a on Euroopa Liidu Kosmoseprogrammi Ametile (EUSPA) tehtud ülesandeks Euroopa Geostatsionaarse Navigatsioonilisasüsteemi (EGNOS) haldamine, sealhulgas EGNOSe kasutamine, mis hõlmab muu hulgas sertifitseerimise ja standardimise toetamist.

| (11) | Määruse (EL) 2021/696 kohaselt vastutavad EGNOSe süsteemi ja selle seadmete projekteerimise eest nii EUSPA kui ka Euroopa Kosmoseagentuur (ESA). Amet peaks teostama järelevalvet EGNOSe seadmete projekteerimistingimustele vastavuse deklaratsioonide üle vastavalt EUSPAga sõlmitavatele erikokkulepetele. See kord peab käsitlema tehnilisi, haldus- ja finantsaspekte, näiteks nõuet konsulteerida EUSPAga üksikasjalike kirjelduste väljatöötamisel; EASA järelevalve EGNOSe süsteemi projekteerimistingimustele vastavuse deklaratsioonide üle; ning mõlema ameti vaheline andmevahetus asjakohaste Rahvusvahelise Tsiviillennunduse Organisatsiooni (ICAO) standardite ja soovituslike tavade (SARPS) järgimise kohta. Sellise korra eesmärk on tagada ohutuse ja koostalitlusvõime tase, mis on samaväärne selle määruse nõuetega. |
| --- | --- |

(11)

Määruse (EL) 2021/696 kohaselt vastutavad EGNOSe süsteemi ja selle seadmete projekteerimise eest nii EUSPA kui ka Euroopa Kosmoseagentuur (ESA). Amet peaks teostama järelevalvet EGNOSe seadmete projekteerimistingimustele vastavuse deklaratsioonide üle vastavalt EUSPAga sõlmitavatele erikokkulepetele. See kord peab käsitlema tehnilisi, haldus- ja finantsaspekte, näiteks nõuet konsulteerida EUSPAga üksikasjalike kirjelduste väljatöötamisel; EASA järelevalve EGNOSe süsteemi projekteerimistingimustele vastavuse deklaratsioonide üle; ning mõlema ameti vaheline andmevahetus asjakohaste Rahvusvahelise Tsiviillennunduse Organisatsiooni (ICAO) standardite ja soovituslike tavade (SARPS) järgimise kohta. Sellise korra eesmärk on tagada ohutuse ja koostalitlusvõime tase, mis on samaväärne selle määruse nõuetega.

| (12) | Teatavatel äärealadel, mis asuvad väljaspool ICAO Euroopa (EUR) piirkonda, nagu on määratletud ICAO dokumendis European (EUR) Air Navigation Plan Volume I (dokument 7754), kus liiklusmaht on väike ja kus see õhuruum piirneb üksnes kolmanda riigi ATM/ANS-teenuste osutajate vastutusalasse kuuluva õhuruumiga, võib selliste tõendamismeetodite nagu ATM/ANS-seadmete sertifitseerimine ja projekteerimistingimustele vastavuse deklaratsioonide kohaldamine olla nende konkreetsete ohutus- ja koostalitlusvajaduste tõttu keeruline või isegi teostamatu. Sellistel juhtudel peetakse asjakohaseks näha selliste ATM/ANS-seadmete puhul, mida ATM/ANS-teenuste osutajad kasutavad äärealadel väljaspool ICAO Euroopa piirkonda, ette erandid selliste ATM/ANS-seadmete suhtes kohaldatavatest sertifitseerimis- või deklareerimisnõuetest. Selle asemel peab ATM/ANS-teenuste ohutu ja koostalitlusvõimelise osutamise tagamiseks selles piirkonnas ATM/ANS-teenuste osutaja tagama kohaldatavate kirjelduste järgimise, väljastades vastavusdeklaratsiooni. |
| --- | --- |

(12)

Teatavatel äärealadel, mis asuvad väljaspool ICAO Euroopa (EUR) piirkonda, nagu on määratletud ICAO dokumendis European (EUR) Air Navigation Plan Volume I (dokument 7754), kus liiklusmaht on väike ja kus see õhuruum piirneb üksnes kolmanda riigi ATM/ANS-teenuste osutajate vastutusalasse kuuluva õhuruumiga, võib selliste tõendamismeetodite nagu ATM/ANS-seadmete sertifitseerimine ja projekteerimistingimustele vastavuse deklaratsioonide kohaldamine olla nende konkreetsete ohutus- ja koostalitlusvajaduste tõttu keeruline või isegi teostamatu. Sellistel juhtudel peetakse asjakohaseks näha selliste ATM/ANS-seadmete puhul, mida ATM/ANS-teenuste osutajad kasutavad äärealadel väljaspool ICAO Euroopa piirkonda, ette erandid selliste ATM/ANS-seadmete suhtes kohaldatavatest sertifitseerimis- või deklareerimisnõuetest. Selle asemel peab ATM/ANS-teenuste ohutu ja koostalitlusvõimelise osutamise tagamiseks selles piirkonnas ATM/ANS-teenuste osutaja tagama kohaldatavate kirjelduste järgimise, väljastades vastavusdeklaratsiooni.

| (13) | On vaja tagada sujuv üleminek käesoleva määrusega kehtestatud uuele õigusraamistikule ning säilitada liidus tsiviillennundusohutuse ühtlaselt kõrge tase. Seepärast on vaja anda ATM/ANS-süsteemide ja ATM/ANS-koostisosade projekteerimis- ja tootmissektorile ning ametile ja liikmesriikide haldusasutustele piisavalt aega uue raamistikuga kohanemiseks. On asjakohane, et kasutusel olevaid ATM/ANS-seadmeid, mida tõendati eelmise raamistiku alusel, käsitatakse nii, nagu oleks neile üleminekuperioodi jooksul välja antud uue raamistiku alusel välja antud sertifikaadid või deklaratsioonid, välja arvatud juhul, kui amet teatab, et sellised seadmed ei taga määrusega (EL) 2018/1139 nõutavat ohutuse ja koostalitlusvõime taset. |
| --- | --- |

(13)

On vaja tagada sujuv üleminek käesoleva määrusega kehtestatud uuele õigusraamistikule ning säilitada liidus tsiviillennundusohutuse ühtlaselt kõrge tase. Seepärast on vaja anda ATM/ANS-süsteemide ja ATM/ANS-koostisosade projekteerimis- ja tootmissektorile ning ametile ja liikmesriikide haldusasutustele piisavalt aega uue raamistikuga kohanemiseks. On asjakohane, et kasutusel olevaid ATM/ANS-seadmeid, mida tõendati eelmise raamistiku alusel, käsitatakse nii, nagu oleks neile üleminekuperioodi jooksul välja antud uue raamistiku alusel välja antud sertifikaadid või deklaratsioonid, välja arvatud juhul, kui amet teatab, et sellised seadmed ei taga määrusega (EL) 2018/1139 nõutavat ohutuse ja koostalitlusvõime taset.

| (14) | Mis tahes uue ATM/ANS-süsteemi ja ATM/ANS-koostisosa kasutusse võtmisel peab üleminekuperioodil ATM/ANS-teenuste osutaja, kes integreerib selle funktsionaalsesse süsteemi, või taotluse korral selle projekteerinud ja tootnud projekteerimis- ja tootjaorganisatsioon esitama komisjoni rakendusmääruse (EL) 2017/373 artikli 4 lõikes 1 määratletud asjaomase ATM/ANS-teenuste osutaja pädevale asutusele vastavusdeklaratsiooni. |
| --- | --- |

(14)

Mis tahes uue ATM/ANS-süsteemi ja ATM/ANS-koostisosa kasutusse võtmisel peab üleminekuperioodil ATM/ANS-teenuste osutaja, kes integreerib selle funktsionaalsesse süsteemi, või taotluse korral selle projekteerinud ja tootnud projekteerimis- ja tootjaorganisatsioon esitama komisjoni rakendusmääruse (EL) 2017/373 artikli 4 lõikes 1 määratletud asjaomase ATM/ANS-teenuste osutaja pädevale asutusele vastavusdeklaratsiooni.

| (15) | Pärast üleminekuperioodi peaks amet vastutama ainuisikuliselt teatavate ATM/ANS-seadmete sertifitseerimise ja nende kohta deklaratsioonide vastuvõtmise eest; seepärast on asjakohane, et amet hindab nõuetele vastavust käsitlevat teavet, mis esitati liikmesriikide ametiasutustele eelmise raamistiku alusel, enne kui sellised ATM/ANS-seadmed kuuluvad ameti pädevusse. Seepärast peaksid riikide ametiasutused tegema selle teabe ametile kättesaadavaks. Pärast ametipoolset hindamist tuleks lugeda, et ATM/ANS-seadmetele on sertifikaat või vastavusdeklaratsioon antud. Hindamine tuleb avalikustada ameti tegevdirektori otsusega. |
| --- | --- |

(15)

Pärast üleminekuperioodi peaks amet vastutama ainuisikuliselt teatavate ATM/ANS-seadmete sertifitseerimise ja nende kohta deklaratsioonide vastuvõtmise eest; seepärast on asjakohane, et amet hindab nõuetele vastavust käsitlevat teavet, mis esitati liikmesriikide ametiasutustele eelmise raamistiku alusel, enne kui sellised ATM/ANS-seadmed kuuluvad ameti pädevusse. Seepärast peaksid riikide ametiasutused tegema selle teabe ametile kättesaadavaks. Pärast ametipoolset hindamist tuleks lugeda, et ATM/ANS-seadmetele on sertifikaat või vastavusdeklaratsioon antud. Hindamine tuleb avalikustada ameti tegevdirektori otsusega.

| (16) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed põhinevad Euroopa Liidu Lennundusohutusameti arvamusel nr 01/2023, mis on välja antud kooskõlas määruse (EL) 2018/1139 artikli 75 lõike 2 punktidega b ja c ning artikli 76 lõikega 1, |
| --- | --- |

(16)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed põhinevad Euroopa Liidu Lennundusohutusameti arvamusel nr 01/2023, mis on välja antud kooskõlas määruse (EL) 2018/1139 artikli 75 lõike 2 punktidega b ja c ning artikli 76 lõikega 1,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Reguleerimisese ja kohaldamisala

Käesolevas määruses sätestatakse ATM/ANS-süsteemide ja ATM/ANS-koostisosade sertifitseerimise ja projekteerimistingimustele vastavuse deklaratsiooni ühised tehnilised nõuded ja haldusmenetlused. Käesolevas määruses sätestatakse eeskirjad järgneva kohta:

| a) | selliste ATM/ANS-süsteemide ja ATM/ANS-koostisosade kindlaksmääramine, mille suhtes kohaldatakse sertifitseerimist, deklaratsiooni või vastavusdeklaratsiooni; |
| --- | --- |

a)

selliste ATM/ANS-süsteemide ja ATM/ANS-koostisosade kindlaksmääramine, mille suhtes kohaldatakse sertifitseerimist, deklaratsiooni või vastavusdeklaratsiooni;

| b) | sertifikaatide väljaandmine ATM/ANS-süsteemidele ja ATM/ANS-koostisosadele; |
| --- | --- |

b)

sertifikaatide väljaandmine ATM/ANS-süsteemidele ja ATM/ANS-koostisosadele;

| c) | ATM/ANS-süsteemide ja ATM/ANS-koostisosade projekteerimistingimustele vastavusedeklaratsiooni väljastamine selliste ATM/ANS-süsteemide ja ATM/ANS-koostisosade projekteerimise või tootmisega seotud organisatsioonide poolt, kes on sertifitseeritud vastavalt komisjoni rakendusmäärusele (EL) 2023/1769 (4) ja kellel on õigus selliseid vastavusdeklaratsioone väljastada; |
| --- | --- |

c)

ATM/ANS-süsteemide ja ATM/ANS-koostisosade projekteerimistingimustele vastavusedeklaratsiooni väljastamine selliste ATM/ANS-süsteemide ja ATM/ANS-koostisosade projekteerimise või tootmisega seotud organisatsioonide poolt, kes on sertifitseeritud vastavalt komisjoni rakendusmäärusele (EL) 2023/1769 (4) ja kellel on õigus selliseid vastavusdeklaratsioone väljastada;

4

| d) | TM/ANS-süsteemide ja ATM/ANS-koostisosade vastavusdeklaratsioonide väljastamine komisjoni rakendusmääruse (EL) 2017/373 kohaselt sertifitseeritud ATM/ANS-teenuste osutajate või nende projekteerimise või tootmisega seotud organisatsioonide poolt, kes on sertifitseeritud kooskõlas rakendusmäärusega (EL) 2023/1769; |
| --- | --- |

d)

TM/ANS-süsteemide ja ATM/ANS-koostisosade vastavusdeklaratsioonide väljastamine komisjoni rakendusmääruse (EL) 2017/373 kohaselt sertifitseeritud ATM/ANS-teenuste osutajate või nende projekteerimise või tootmisega seotud organisatsioonide poolt, kes on sertifitseeritud kooskõlas rakendusmäärusega (EL) 2023/1769;

| e) | ATM/ANS-seadmeid käsitlevate ettekirjutuste väljaandmine ameti poolt. |
| --- | --- |

e)

ATM/ANS-seadmeid käsitlevate ettekirjutuste väljaandmine ameti poolt.

Artikkel 2

Mõisted

Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:

| 1) | „ATM/ANS-seadmed“ – määruse (EL) 2018/1139 artikli 3 punktis 6 määratletud ATM/ANS-koostisosad ja kõnealuse määruse artikli 3 punktis 7 määratletud ATM/ANS-süsteemid, välja arvatud õhusõiduki pardal asuvad koostisosad, mille suhtes kohaldatakse komisjoni määrust (EL) nr 748/2012 (5); |
| --- | --- |

1)

„ATM/ANS-seadmed“ – määruse (EL) 2018/1139 artikli 3 punktis 6 määratletud ATM/ANS-koostisosad ja kõnealuse määruse artikli 3 punktis 7 määratletud ATM/ANS-süsteemid, välja arvatud õhusõiduki pardal asuvad koostisosad, mille suhtes kohaldatakse komisjoni määrust (EL) nr 748/2012 (5);

5

| 2) | „ATM/ANS-seadmeid käsitlevad ettekirjutused“ – ameti väljastatav dokument, millega antakse ATM/ANS-teenuste osutajatele õigus võtta ATM/ANS-seadmetega seotud meetmeid, et kõrvaldada tuvastatud ohtlik ja/või ebaturvaline seisukord ning taastada kõnealuse ATM/ANS-seadme toimivus ja koostalitlusvõime, kui tõendid näitavad, et selle konkreetse seadme ohutuse, turvalisuse, toimivuse või koostalitlusvõime tase võib vastasel juhul alaneda; |
| --- | --- |

2)

„ATM/ANS-seadmeid käsitlevad ettekirjutused“ – ameti väljastatav dokument, millega antakse ATM/ANS-teenuste osutajatele õigus võtta ATM/ANS-seadmetega seotud meetmeid, et kõrvaldada tuvastatud ohtlik ja/või ebaturvaline seisukord ning taastada kõnealuse ATM/ANS-seadme toimivus ja koostalitlusvõime, kui tõendid näitavad, et selle konkreetse seadme ohutuse, turvalisuse, toimivuse või koostalitlusvõime tase võib vastasel juhul alaneda;

| 3) | „Euroopa lennuliikluse juhtimise võrgustik“ (EATMN) – määruse (EL) 2018/1139 VIII lisa punktis 3.1 loetletud süsteemide kogum, mis võimaldab osutada aeronavigatsiooniteenuseid liidus, sealhulgas liidu ja kolmandate riikide piirialadel; |
| --- | --- |

3)

„Euroopa lennuliikluse juhtimise võrgustik“ (EATMN) – määruse (EL) 2018/1139 VIII lisa punktis 3.1 loetletud süsteemide kogum, mis võimaldab osutada aeronavigatsiooniteenuseid liidus, sealhulgas liidu ja kolmandate riikide piirialadel;

| 4) | „funktsionaalne süsteem“ – kombinatsioon protseduuridest, inimressurssidest ja seadmetest, sealhulgas riist- ja tarkvara, mis on ühendatud ATM/ANS-teenuse ja muude lennuliikluse korraldamise võrgustiku funktsioonide täitmiseks. |
| --- | --- |

4)

„funktsionaalne süsteem“ – kombinatsioon protseduuridest, inimressurssidest ja seadmetest, sealhulgas riist- ja tarkvara, mis on ühendatud ATM/ANS-teenuse ja muude lennuliikluse korraldamise võrgustiku funktsioonide täitmiseks.

Artikkel 3

Pädev asutus

1.   Pädev asutus, kes vastutab artikli 4 kohaselt ATM/ANS-seadmete sertifikaatide väljaandmise eest, artikli 5 kohaselt välja antud ATM/ANS-seadmete projekteerimistingimustele vastavuse deklaratsioonide vastuvõtmise ning sertifikaatide ja deklaratsioonide järelevalve eest, on amet. Selleks täidab amet I lisas esitatud nõudeid.

2.   ATM/ANS-teenuste osutaja poolt artikli 6 kohaselt väljastatud vastavusdeklaratsiooni järelevalve eest vastutav pädev asutus on sama pädev asutus, kes vastutab kõnealuse ATM/ANS-teenuste osutaja sertifitseerimise ja järelevalve eest.

Artikkel 4

ATM/ANS-seadmete sertifitseerimine

1.   Järgmistele ATM/ANS-seadmetele antakse välja II lisas sätestatud sertifikaat:

| a) | seadmed, mis toetavad lennujuhi ja piloodi vahelist sidet; |
| --- | --- |

a)

seadmed, mis toetavad lennujuhi ja piloodi vahelist sidet;

| b) | seadmed, mis toetavad lennujuhtimisteenuseid ja võimaldavad õhusõidukite hajutamist või kokkupõrke vältimist. |
| --- | --- |

b)

seadmed, mis toetavad lennujuhtimisteenuseid ja võimaldavad õhusõidukite hajutamist või kokkupõrke vältimist.

2.   Lõikes 1 osutatud sertifikaadi väljastab amet.

3.   Lõikes 1 osutatud sertifikaat väljastatakse määramata ajaks. See kehtib tähtajatult, välja arvatud juhul, kui:

| a) | sertifikaadi omanik ei täida enam käesoleva määruse nõudeid; või |
| --- | --- |

a)

sertifikaadi omanik ei täida enam käesoleva määruse nõudeid; või

| b) | ATM/ANS-seadmete puhul ei ole ameti poolt rakendusmääruse (EL) 2023/1769 kohaselt välja antud kehtivat organisatsiooni sertifikaati; või |
| --- | --- |

b)

ATM/ANS-seadmete puhul ei ole ameti poolt rakendusmääruse (EL) 2023/1769 kohaselt välja antud kehtivat organisatsiooni sertifikaati; või

| c) | ATM/ANS-seadmed ei vasta enam II lisa punkti ATM/ANS.EQMT.CERT.025 kohasele sertifitseerimisalusele; või |
| --- | --- |

c)

ATM/ANS-seadmed ei vasta enam II lisa punkti ATM/ANS.EQMT.CERT.025 kohasele sertifitseerimisalusele; või

| d) | sertifikaadi omanik on sertifikaadist loobunud või amet on selle kehtetuks tunnistanud. |
| --- | --- |

d)

sertifikaadi omanik on sertifikaadist loobunud või amet on selle kehtetuks tunnistanud.

Paberkandjal sertifikaadist loobumisel või sertifikaadi kehtetuks tunnistamisel tagastatakse see viivitamata ametile.

4.   Erandina lõikest 1 ei nõuta sertifikaadi väljastamist ATM/ANS-seadmetele, mida kasutatakse üksnes ICAO Euroopa piirkonnast väljaspool asuvas piiratud õhuruumiosas, mille liiklusmaht on väike, ja kui õhuruumi see osa piirneb üksnes kolmanda riigi vastutusalasse kuuluva õhuruumiga. Sellisel juhul antakse ATM/ANS-seadmetele välja artikli 6 kohane vastavusdeklaratsioon.

Artikkel 5

ATM/ANS-seadmete projekteerimistingimustele vastavuse deklaratsioon

1.   Järgmistele ATM/ANS-seadmetele, mis genereerivad, võtavad vastu ja edastavad kosmoses andmeid ja/või signaale ohutu ja koostalitlusvõimelise aeronavigatsiooni tagamiseks, antakse välja III lisas sätestatud projekteerimistingimustele vastavuse deklaratsioon:

| a) | maapealset sidet toetavad seadmed; |
| --- | --- |

a)

maapealset sidet toetavad seadmed;

| b) | navigeerimist või seiret toetavad seadmed. |
| --- | --- |

b)

navigeerimist või seiret toetavad seadmed.

2.   Projekteerimistingimustele vastavuse deklaratsioonid annavad välja ATM/ANS-seadmete projekteerimise või tootmisega seotud organisatsioonid, kes on sertifitseeritud vastavalt rakendusmäärusele (EL) 2023/1769.

3.   ATM/ANS-seadmete projekteerimistingimustele vastavuse deklaratsioonid antakse välja määramata ajaks. Deklaratsioonid jäävad kehtima, välja arvatud juhul, kui need on registrist kustutatud vastavalt rakendusmääruse (EL) 2023/1769 I lisa punkti DPO.AR.C.015 alapunkti g alapunktile 6 ühel järgmistest põhjustest:

| a) | ATM/ANS-seadmed ei vasta enam üksikasjalikele kirjeldustele, mis võimaldasid deklaratsiooni välja anda; |
| --- | --- |

a)

ATM/ANS-seadmed ei vasta enam üksikasjalikele kirjeldustele, mis võimaldasid deklaratsiooni välja anda;

| b) | deklaratsiooni väljastaja ei vasta enam rakendusmääruse (EL) 2023/1769 kohaldatavatele nõuetele või tema sertifikaat on tühistatud, peatatud või kehtetuks tunnistatud; |
| --- | --- |

b)

deklaratsiooni väljastaja ei vasta enam rakendusmääruse (EL) 2023/1769 kohaldatavatele nõuetele või tema sertifikaat on tühistatud, peatatud või kehtetuks tunnistatud;

| c) | on tõestatud, et ATM/ANS-seadmed põhjustavad vastuvõetamatut riski või vastuvõetamatuid tulemusnäitajaid; |
| --- | --- |

c)

on tõestatud, et ATM/ANS-seadmed põhjustavad vastuvõetamatut riski või vastuvõetamatuid tulemusnäitajaid;

| d) | organisatsioon on projekteerimistingimustele vastavuse deklaratsiooni tagasi võtnud. |
| --- | --- |

d)

organisatsioon on projekteerimistingimustele vastavuse deklaratsiooni tagasi võtnud.

4.   Erandina lõikest 1 ei nõuta projekteerimistingimustele vastavuse deklaratsiooni väljastamist ATM/ANS-seadmetele, mida kasutatakse üksnes ICAO Euroopa piirkonnast väljaspool asuvas piiratud õhuruumiosas, mille liiklusmaht on väike, ja kui õhuruumi see osa piirneb üksnes kolmanda riigi vastutusalasse kuuluva õhuruumiga. Sellisel juhul antakse ATM/ANS-seadmetele välja artikli 6 kohane vastavusdeklaratsioon.

5.   Euroopa Geostatsionaarse Navigatsioonilisasüsteemi (EGNOS) ATM/ANS-seadmete puhul annab käesoleva määruse III lisas esitatud projekteerimistingimustele vastavuse deklaratsiooni välja määrusega (EL) 2021/696 asutatud Euroopa Liidu Kosmoseprogrammi Amet (EUSPA), keda käsitatakse EGNOSe seadmete projekteerimise või tootmisega seotud organisatsioonina.

6.   III lisa punkte ATM/ANS.EQMT.DEC.005 ja ATM/ANS.EQMT.DEC.045 ei kohaldata EUSPA suhtes. EUSPA tagab, et ametile antakse juurdepääs EGNOSe süsteemi ATM/ANS-seadmete projekteerimise ja tootmisega seotud eri üksuste tõenditele, et teha kindlaks jätkuv vastavus kohaldatavatele tehnilistele kirjeldustele, mille alusel ATM/ANS-seadmete deklaratsioon III lisa kohaselt koostati.

Artikkel 6

Vastavusdeklaratsioon

1.   Järgmistele ATM/ANS-seadmetele antakse välja vastavusdeklaratsioon:

| a) | seadmed, mille suhtes ei kohaldata artikli 4 kohast sertifitseerimist ega artikli 5 kohast vastavusdeklaratsiooni, ning |
| --- | --- |

a)

seadmed, mille suhtes ei kohaldata artikli 4 kohast sertifitseerimist ega artikli 5 kohast vastavusdeklaratsiooni, ning

| b) | need toetavad lennuliiklusteenuseid, side-, navigatsiooni- ja seireteenuseid, õhuruumi korraldamist, lennuliiklusvoogude juhtimist, aeronavigatsiooniteabe teenuseid või meteoroloogiateenuseid. |
| --- | --- |

b)

need toetavad lennuliiklusteenuseid, side-, navigatsiooni- ja seireteenuseid, õhuruumi korraldamist, lennuliiklusvoogude juhtimist, aeronavigatsiooniteabe teenuseid või meteoroloogiateenuseid.

Vastavusdeklaratsiooniga kinnitatakse, et ATM/ANS-seadmed vastavad üksikasjalikele kirjeldustele, mille amet on välja andnud kooskõlas määruse (EL) 2018/1139 artikli 76 lõikega 3.

2.   ATM/ANS-seadmete vastavusdeklaratsiooni annab välja ATM/ANS-teenuste osutaja, kes integreerib sellised ATM/ANS-seadmed oma funktsionaalsesse süsteemi, või ATM/ANS-teenuste osutaja taotluse korral selliste ATM/ANS-seadmete projekteerimise või tootmisega seotud organisatsioon, mis on sertifitseeritud kooskõlas rakendusmäärusega (EL) 2023/1769.

3.   ATM/ANS-seadmete vastavusdeklaratsioon antakse välja määramata ajaks. See kehtib, välja arvatud juhul, kui on täidetud mõni järgmistest tingimustest:

| a) | ATM/ANS-seadmed ei vasta enam määruse (EL) 2018/1139 VIII lisas ja vajaduse korral VII lisas sätestatud olulistele nõuetele; |
| --- | --- |

a)

ATM/ANS-seadmed ei vasta enam määruse (EL) 2018/1139 VIII lisas ja vajaduse korral VII lisas sätestatud olulistele nõuetele;

| b) | ATM/ANS-teenuste osutaja ei vasta enam rakendusmääruse (EL) 2017/373 kohaldatavatele nõuetele või on loobunud rakendusmääruse (EL) 2017/373 artikli 6 kohaselt välja antud sertifikaadist või sertifikaat on peatatud või kehtetuks tunnistatud; |
| --- | --- |

b)

ATM/ANS-teenuste osutaja ei vasta enam rakendusmääruse (EL) 2017/373 kohaldatavatele nõuetele või on loobunud rakendusmääruse (EL) 2017/373 artikli 6 kohaselt välja antud sertifikaadist või sertifikaat on peatatud või kehtetuks tunnistatud;

| c) | ATM/ANS-teenuste osutaja on tühistanud vastavusdeklaratsiooni või on võetud rakendusmääruse (EL) 2017/373 II lisa punkti ATM/ANS.AR.C.050 alapunktile e kohaseid sunnimeetmeid. |
| --- | --- |

c)

ATM/ANS-teenuste osutaja on tühistanud vastavusdeklaratsiooni või on võetud rakendusmääruse (EL) 2017/373 II lisa punkti ATM/ANS.AR.C.050 alapunktile e kohaseid sunnimeetmeid.

Artikkel 7

Üleminekusätted

1.   ATM/ANS-seadmete suhtes, millel on Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 552/2004 (6) artikli 5 või 6 kohaselt välja antud EÜ deklaratsioon ja mis on enne käesoleva määruse jõustumise kuupäeva kasutusele võetud, kohaldatakse järgmisi üleminekusätteid:

| a) | ATM/ANS-seadmed, mis kuuluvad selliste ATM/ANS-seadmete kategooriasse, mille puhul on nõutav artikli 4 kohane sertifitseerimine, loetakse artikli 4 kohast sertifikaati omavaks, välja arvatud juhul, kui amet teeb pärast lõikes 2 osutatud hindamist kindlaks, et sellised ATM/ANS-seadmed ei taga määruses (EL) 2018/1139 ja käesolevas määruses nõutavaga samaväärset ohutuse, turvalisuse, toimivuse ja koostalitlusvõime taset; |
| --- | --- |

a)

ATM/ANS-seadmed, mis kuuluvad selliste ATM/ANS-seadmete kategooriasse, mille puhul on nõutav artikli 4 kohane sertifitseerimine, loetakse artikli 4 kohast sertifikaati omavaks, välja arvatud juhul, kui amet teeb pärast lõikes 2 osutatud hindamist kindlaks, et sellised ATM/ANS-seadmed ei taga määruses (EL) 2018/1139 ja käesolevas määruses nõutavaga samaväärset ohutuse, turvalisuse, toimivuse ja koostalitlusvõime taset;

| b) | ATM/ANS-seadmed, mis kuuluvad selliste ATM/ANS-seadmete kategooriasse, mis tuleb deklareerida artikli 5 kohaselt, loetakse artikli 5 kohast projekteerimistingimustele vastavuse deklaratsiooni omavaks, välja arvatud juhul, kui amet teeb pärast lõikes 2 osutatud hindamist kindlaks, et sellised ATM/ANS-seadmed ei taga määruses (EL) 2018/1139 ja käesolevas määruses nõutavaga samaväärset ohutuse, turvalisuse, toimivuse ja koostalitlusvõime taset; |
| --- | --- |

b)

ATM/ANS-seadmed, mis kuuluvad selliste ATM/ANS-seadmete kategooriasse, mis tuleb deklareerida artikli 5 kohaselt, loetakse artikli 5 kohast projekteerimistingimustele vastavuse deklaratsiooni omavaks, välja arvatud juhul, kui amet teeb pärast lõikes 2 osutatud hindamist kindlaks, et sellised ATM/ANS-seadmed ei taga määruses (EL) 2018/1139 ja käesolevas määruses nõutavaga samaväärset ohutuse, turvalisuse, toimivuse ja koostalitlusvõime taset;

| c) | selliste ATM/ANS-seadmete puhul, millel peab olema artikli 6 kohane vastavusdeklaratsioon, kehtivad määruse (EÜ) nr 552/2004 artikli 6 kohaselt välja antud EÜ deklaratsioonid süsteemide vastavustõendamise kohta tähtajatult ja nende puhul loetakse, et neil on artikli 6 kohane vastavusdeklaratsioon. |
| --- | --- |

c)

selliste ATM/ANS-seadmete puhul, millel peab olema artikli 6 kohane vastavusdeklaratsioon, kehtivad määruse (EÜ) nr 552/2004 artikli 6 kohaselt välja antud EÜ deklaratsioonid süsteemide vastavustõendamise kohta tähtajatult ja nende puhul loetakse, et neil on artikli 6 kohane vastavusdeklaratsioon.

2.   Amet hindab lõike 1 punktides a ja b osutatud ATM/ANS-seadmeid viie aasta jooksul alates käesoleva määruse jõustumise kuupäevast ja avaldab hindamise tulemused. Selleks esitavad rakendusmääruse (EL) 2017/373 artikli 4 lõikes 1 osutatud ATM/ANS-teenuste osutajate sertifitseerimise ja järelevalve eest vastutavad pädevad asutused ametile hindamise hõlbustamiseks asjakohase teabe. Hindamise eesmärk on teha kindlaks, kas asjaomased ATM/ANS-seadmed tagavad ohutuse, turvalisuse, toimivuse ja koostalitlusvõime taseme, mis on samaväärne määruses (EL) 2018/1139 ja käesolevas määruses nõutava tasemega. Hindamise tulemus avaldatakse ja hindamise käigus kindlaks tehtud ATM/ANS-seadmete muutmise meetmeid kohaldatakse viis aastat pärast käesoleva määruse jõustumise kuupäeva, olenemata hindamise tegelikust kuupäevast, välja arvatud juhul, kui hindamise käigus ilmneb puudus, mis võib ohutust vähendada. Kui avastatakse puudus, millel võib olla kahjulik mõju, kohaldatakse viivitamata kõiki hindamise käigus kindlaks tehtud ATM/ANS-seadmete muutmise meetmeid. Viie aasta möödumisel käesoleva määruse jõustumisest loetakse lõike 1 punktides a–b osutatud ATM/ANS-seadmed käesoleva määruse nõuetele vastavaks.

3.   ATM/ANS-seadmeid, mille suhtes kohaldatakse artikli 4 kohast sertifitseerimist või artikli 5 kohast deklaratsiooni, võib kasutusele võtta alates käesoleva määruse jõustumise kuupäevast kuni 12. septembrini 2028 artikli 6 kohase vastavusdeklaratsiooni alusel. Alates 13. septembrist 2028 kohaldatakse selliste ATM/ANS-seadmete suhtes järgmisi sätteid:

| a) | ATM/ANS-seadmed, mis kuuluvad selliste ATM/ANS-seadmete kategooriasse, mille puhul on nõutav artikli 4 kohane sertifitseerimine ja mille kohta andis ATM/ANS-teenuste osutaja välja vastavusdeklaratsiooni, loetakse artikli 4 kohast sertifikaati omavaks, välja arvatud juhul, kui amet teeb pärast lõikes 4 osutatud hindamist kindlaks, et sellised ATM/ANS-seadmed ei taga määruses (EL) 2018/1139 ja käesolevas määruses nõutavaga samaväärset ohutuse, turvalisuse, toimivuse ja koostalitlusvõime taset; |
| --- | --- |

a)

ATM/ANS-seadmed, mis kuuluvad selliste ATM/ANS-seadmete kategooriasse, mille puhul on nõutav artikli 4 kohane sertifitseerimine ja mille kohta andis ATM/ANS-teenuste osutaja välja vastavusdeklaratsiooni, loetakse artikli 4 kohast sertifikaati omavaks, välja arvatud juhul, kui amet teeb pärast lõikes 4 osutatud hindamist kindlaks, et sellised ATM/ANS-seadmed ei taga määruses (EL) 2018/1139 ja käesolevas määruses nõutavaga samaväärset ohutuse, turvalisuse, toimivuse ja koostalitlusvõime taset;

| b) | ATM/ANS-seadmed, mis kuuluvad selliste ATM/ANS-seadmete kategooriasse, mille puhul on vajalik artikli 5 kohane projekteerimistingimustele vastavuse deklaratsioon ja mille kohta andis ATM/ANS-teenuste osutaja välja vastavusdeklaratsiooni, loetakse artikli 5 kohast projekteerimistingimustele vastavuse deklaratsiooni omavaks, välja arvatud juhul, kui amet teeb pärast lõikes 4 osutatud hindamist kindlaks, et sellised ATM/ANS-seadmed ei taga määruses (EL) 2018/1139 ja käesolevas määruses nõutavaga samaväärset ohutuse, turvalisuse, toimivuse ja koostalitlusvõime taset. |
| --- | --- |

b)

ATM/ANS-seadmed, mis kuuluvad selliste ATM/ANS-seadmete kategooriasse, mille puhul on vajalik artikli 5 kohane projekteerimistingimustele vastavuse deklaratsioon ja mille kohta andis ATM/ANS-teenuste osutaja välja vastavusdeklaratsiooni, loetakse artikli 5 kohast projekteerimistingimustele vastavuse deklaratsiooni omavaks, välja arvatud juhul, kui amet teeb pärast lõikes 4 osutatud hindamist kindlaks, et sellised ATM/ANS-seadmed ei taga määruses (EL) 2018/1139 ja käesolevas määruses nõutavaga samaväärset ohutuse, turvalisuse, toimivuse ja koostalitlusvõime taset.

4.   Amet hindab lõikes 3 osutatud ATM/ANS-seadmeid hiljemalt 12. septembriks 2030. Selleks esitavad rakendusmääruse (EL) 2017/373 artikli 4 lõikes 1 osutatud ATM/ANS-teenuste osutajate sertifitseerimise ja järelevalve eest vastutavad pädevad asutused ametile hindamise hõlbustamiseks asjakohase teabe. Hindamise eesmärk on teha kindlaks, kas konkreetsed ATM/ANS-seadmed tagavad ohutuse, turvalisuse, toimivuse ja koostalitlusvõime taseme, mis on samaväärne määruses (EL) 2018/1139 ja käesolevas määruses nõutava tasemega.

Artikkel 8

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 14. juuli 2023

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 212, 22.8.2018, lk 1.

1

(2)  Komisjoni 1. märtsi 2017. aasta rakendusmäärus (EL) 2017/373, millega sätestatakse lennuliikluse korraldamise teenuste ja aeronavigatsiooniteenuste osutajate ning muude lennuliikluse korraldamise võrgustiku funktsioonide suhtes ja kõigi nende järelevalve suhtes kohaldatavad ühisnõuded ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 482/2008, rakendusmäärused (EL) nr 1034/2011, (EL) nr 1035/2011 ja (EL) 2016/1377 ning muudetakse määrust (EL) nr 677/2011 (ELT L 62, 8.3.2017, lk 1).

2

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 28. aprilli 2021. aasta määrus (EL) 2021/696, millega luuakse liidu kosmoseprogramm ja Euroopa Liidu Kosmoseprogrammi Amet ning tunnistatakse kehtetuks määrused (EL) nr 912/2010, (EL) nr 1285/2013 ja (EL) nr 377/2014 ning otsus nr 541/2014/EL (ELT L 170, 12.5.2021, lk 69).

3

(4)  Komisjoni 14. september 2023 aasta rakendusmäärus (EL) 2023/1769, millega kehtestatakse lennuliikluse korraldamise/aeronavigatsiooniteenuste süsteemide ja nende koostisosade projekteerimise või tootmisega tegelevate organisatsioonide sertifitseerimise tehnilised nõuded ja haldusmenetlused ning muudetakse rakendusmäärust (EL) 2023/203 (Vt käesoleva Euroopa Liidu Teataja lk 19.),

4

(5)  Komisjoni 3. augusti 2012. aasta määrus (EL) nr 748/2012, millega nähakse ette õhusõidukite ja nendega seotud toodete, osade ja seadmete lennukõlblikkuse ja keskkonnaohutuse sertifitseerimise ning projekteerimis- ja tootjaorganisatsioonide sertifitseerimise rakenduseeskirjad (ELT L 224, 21.8.2012, lk 1).

5

(6)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 10. märtsi 2004. aasta määrus (EÜ) nr 552/2004, Euroopa lennuliikluse juhtimisvõrgu koostalitlusvõime kohta (ELT L 96, 31.3.2004, lk 26).

6

---

I LISA

AMETILE ESITATAVAD NÕUDED

(Osa-ATM/ANS.EQMT.AR)

A ALAJAGU –

ÜLDNÕUDED (ATM/ANS.EQMT.AR.A)

ATM/ANS.EQMT.AR.A.001 Kohaldamisala

Käesolevas lisas on esitatud ametile esitatavad nõuded seoses sertifitseerimise ning muude lennuliikluse korraldamise ja aeronavigatsiooniteenuste seadmete tõhusa järelevalve tagamiseks vajalike toimingute tegemise tingimustega ning tingimuste ja menetlustega, mida amet järgib kvalifitseeritud üksuste akrediteerimisel.

ATM/ANS.EQMT.AR.A.020 Ülesannete andmine kvalifitseeritud üksustele

| a) | Kui amet otsustab anda kvalifitseeritud üksustele ülesandeid, mis on seotud käesoleva määruse kohaldamisalasse kuuluvate ATM/ANS-seadmete sertifitseerimisega või rakendusmäärusega (EL) 2023/1769 hõlmatud organisatsioonide sertifitseerimise või pideva järelevalvega, tagab ta, et ta on sõlminud ja dokumenteerinud kvalifitseeritud üksus(t)ega kokkuleppe, mille mõlemad lepinguosalised on asjakohasel juhtimistasandil heaks kiitnud ja milles on selgelt määratletud:






  1) | täidetavad ülesanded; |
| --- | --- | --- |

a)

Kui amet otsustab anda kvalifitseeritud üksustele ülesandeid, mis on seotud käesoleva määruse kohaldamisalasse kuuluvate ATM/ANS-seadmete sertifitseerimisega või rakendusmäärusega (EL) 2023/1769 hõlmatud organisatsioonide sertifitseerimise või pideva järelevalvega, tagab ta, et ta on sõlminud ja dokumenteerinud kvalifitseeritud üksus(t)ega kokkuleppe, mille mõlemad lepinguosalised on asjakohasel juhtimistasandil heaks kiitnud ja milles on selgelt määratletud:

1)

täidetavad ülesanded;

| 2) | esitatavad deklaratsioonid, aruanded ja dokumendid; |
| --- | --- |

2)

esitatavad deklaratsioonid, aruanded ja dokumendid;

| 3) | tehnilised tingimused, mida tuleb ülesannete täitmisel järgida; |
| --- | --- |

3)

tehnilised tingimused, mida tuleb ülesannete täitmisel järgida;

| 4) | täidetavate ülesannetega seotud kindlustuskate; |
| --- | --- |

4)

täidetavate ülesannetega seotud kindlustuskate;

| 5) | ülesannete täitmise käigus saadud andmete kaitse. |
| --- | --- |

5)

ülesannete täitmise käigus saadud andmete kaitse.

| b) | Amet tagab, et rakendusmääruse (EL) 2023/1769 punkti DPO.AR.B.001 alapunkti a alapunktis 5 nõutud siseauditi protsess ja ohutusriski juhtimise protsess hõlmavad kõiki pädeva(te) üksus(t)e poolt tema nimel täidetavaid ülesandeid. |
| --- | --- |

b)

Amet tagab, et rakendusmääruse (EL) 2023/1769 punkti DPO.AR.B.001 alapunkti a alapunktis 5 nõutud siseauditi protsess ja ohutusriski juhtimise protsess hõlmavad kõiki pädeva(te) üksus(t)e poolt tema nimel täidetavaid ülesandeid.

| c) | Seoses sertifitseerimisega ja järelevalvega selle üle, kas organisatsioon täidab rakendusmääruse (EL) 2023/1769 punkti DPO.OR.B.001 alapunkti d, võib amet määrata punkti a kohaselt ülesandeid kvalifitseeritud üksustele või mis tahes asjaomasele asutusele, kes vastutab liidus infoturbe või küberturvalisuse eest. Ülesannete jagamisel tagab amet, et:






  1) | pädev üksus või asjaomane asutus koordineerib ja võtab arvesse kõiki lennuohutusega seotud aspekte; |
| --- | --- | --- |

c)

Seoses sertifitseerimisega ja järelevalvega selle üle, kas organisatsioon täidab rakendusmääruse (EL) 2023/1769 punkti DPO.OR.B.001 alapunkti d, võib amet määrata punkti a kohaselt ülesandeid kvalifitseeritud üksustele või mis tahes asjaomasele asutusele, kes vastutab liidus infoturbe või küberturvalisuse eest. Ülesannete jagamisel tagab amet, et:

1)

pädev üksus või asjaomane asutus koordineerib ja võtab arvesse kõiki lennuohutusega seotud aspekte;

| 2) | pädeva üksuse või asjaomase asutuse sertifitseerimis- ja järelevalvetoimingute tulemused integreeritakse organisatsiooni üldistesse sertifitseerimis- ja järelevalvetoimikutesse; |
| --- | --- |

2)

pädeva üksuse või asjaomase asutuse sertifitseerimis- ja järelevalvetoimingute tulemused integreeritakse organisatsiooni üldistesse sertifitseerimis- ja järelevalvetoimikutesse;

| 3) | tema enda infoturbe haldamise süsteem, mis on loodud vastavalt rakendusmääruse (EL) 2023/1769 punkti DPO.AR.B.001 alapunktile d, hõlmab kõiki tema nimel täidetavaid sertifitseerimis- ja pideva järelevalve ülesandeid. |
| --- | --- |

3)

tema enda infoturbe haldamise süsteem, mis on loodud vastavalt rakendusmääruse (EL) 2023/1769 punkti DPO.AR.B.001 alapunktile d, hõlmab kõiki tema nimel täidetavaid sertifitseerimis- ja pideva järelevalve ülesandeid.

ATM/ANS.EQMT.AR.A.030 ATM/ANS-seadmeid käsitlevad ettekirjutused

| a) | Amet annab välja ATM/ANS-seadmeid käsitlevaid ettekirjutisi, kui:






  1) | amet on kindlaks teinud, et seadme puuduse tõttu muutub seadme seisukord ohtlikuks, ebaturvaliseks või toimivust või koostalitlusvõimet halvendavaks; ning |
| --- | --- | --- |

a)

Amet annab välja ATM/ANS-seadmeid käsitlevaid ettekirjutisi, kui:

1)

amet on kindlaks teinud, et seadme puuduse tõttu muutub seadme seisukord ohtlikuks, ebaturvaliseks või toimivust või koostalitlusvõimet halvendavaks; ning

| 2) | see seisukord võib tõenäoliselt esineda või tekkida mõne muu ATM/ANS-seadme puhul. |
| --- | --- |

2)

see seisukord võib tõenäoliselt esineda või tekkida mõne muu ATM/ANS-seadme puhul.

| b) | ATM/ANS-seadmeid käsitlev ettekirjutus peab sisaldama vähemalt järgmist teavet:






  1) | ohtliku, ebaturvalise või toimivust või koostalitlusvõimet halvendava seisukorra kindlakstegemine; |
| --- | --- | --- |

b)

ATM/ANS-seadmeid käsitlev ettekirjutus peab sisaldama vähemalt järgmist teavet:

1)

ohtliku, ebaturvalise või toimivust või koostalitlusvõimet halvendava seisukorra kindlakstegemine;

| 2) | probleemne ATM/ANS-seade; |
| --- | --- |

2)

probleemne ATM/ANS-seade;

| 3) | nõutav/nõutavad meede/meetmed ja põhjendus; |
| --- | --- |

3)

nõutav/nõutavad meede/meetmed ja põhjendus;

| 4) | vajalike meetmete täitmise aeg; |
| --- | --- |

4)

vajalike meetmete täitmise aeg;

| 5) | jõustumise kuupäev. |
| --- | --- |

5)

jõustumise kuupäev.

ATM/ANS.EQMT.AR.A.035 Seadmete projekteerimistingimustele vastavuse üksikasjalikud kirjeldused

| a) | Amet kehtestab ja teeb kättesaadavaks üksikasjalikud kirjeldused, mida organisatsioonid võivad kasutada, et tõendada vastavust määruse (EL) 2018/1139 VIII lisas ja vajaduse korral VII lisas sätestatud asjakohastele olulistele nõuetele, kui nad:






  1) | taotlevad ATM/ANS-seadmete sertifitseerimist kooskõlas artikliga 4; |
| --- | --- | --- |

a)

Amet kehtestab ja teeb kättesaadavaks üksikasjalikud kirjeldused, mida organisatsioonid võivad kasutada, et tõendada vastavust määruse (EL) 2018/1139 VIII lisas ja vajaduse korral VII lisas sätestatud asjakohastele olulistele nõuetele, kui nad:

1)

taotlevad ATM/ANS-seadmete sertifitseerimist kooskõlas artikliga 4;

| 2) | deklareerivad ATM/ANS-seadmete projekteerimistingimustele vastavust vastavalt artiklile 5; |
| --- | --- |

2)

deklareerivad ATM/ANS-seadmete projekteerimistingimustele vastavust vastavalt artiklile 5;

| 3) | esitavad vastavuskinnituse vastavalt artiklile 6. |
| --- | --- |

3)

esitavad vastavuskinnituse vastavalt artiklile 6.

| b) | Punktis a osutatud üksikasjalikes kirjeldustes esitatakse projekteerimisstandardid, mis kajastavad tehnika taset ja parimaid projekteerimistavasid ning tuginevad väärtuslikele kogemustele ning teaduse ja tehnika arengule ning ATM/ANS-seadmetega seotud parimatele kättesaadavatele tõenditele ja analüüsidele. |
| --- | --- |

b)

Punktis a osutatud üksikasjalikes kirjeldustes esitatakse projekteerimisstandardid, mis kajastavad tehnika taset ja parimaid projekteerimistavasid ning tuginevad väärtuslikele kogemustele ning teaduse ja tehnika arengule ning ATM/ANS-seadmetega seotud parimatele kättesaadavatele tõenditele ja analüüsidele.

ALLJAGU — B

SERTIFITSEERIMINE, JÄRELEVALVE JA NÕUETE TÄITMISE TAGAMINE (ATM/ANS.EQMT.AR.B)

ATM/ANS.EQMT.AR.B.001 ATM/ANS-seadmete sertifitseerimisalus

| a) | Amet kehtestab ATM/ANS-seadmete sertifitseerimisaluse ja teavitab sellest ATM/ANS-seadmete sertifikaadi taotlejat. Sertifitseerimise alus sisaldab järgmist:






  1) | üksikasjalikud sertifitseerimistingimused, mille amet on välja andnud kooskõlas punktiga ATM/ANS.EQMT.AR.A.035 ja mida kohaldatakse ATM/ANS-seadmete suhtes kõnealuse sertifikaadi taotluse esitamise kuupäeval:






  i) | taotleja täidab vabatahtlikult või peab punkti ATM/ANS.EQMT.CERT.015 alapunkti e kohaselt täitma üksikasjalikke sertifitseerimistingimusi, mida hakati kohaldama pärast taotluse esitamise kuupäeva, millisel juhul lisab amet ATM/ANS-seadmete sertifitseerimisalusele kõik muud otseselt seotud sertifitseerimistingimused; või |
| --- | --- | --- | --- |

a)

Amet kehtestab ATM/ANS-seadmete sertifitseerimisaluse ja teavitab sellest ATM/ANS-seadmete sertifikaadi taotlejat. Sertifitseerimise alus sisaldab järgmist:

1)

üksikasjalikud sertifitseerimistingimused, mille amet on välja andnud kooskõlas punktiga ATM/ANS.EQMT.AR.A.035 ja mida kohaldatakse ATM/ANS-seadmete suhtes kõnealuse sertifikaadi taotluse esitamise kuupäeval:

i)

taotleja täidab vabatahtlikult või peab punkti ATM/ANS.EQMT.CERT.015 alapunkti e kohaselt täitma üksikasjalikke sertifitseerimistingimusi, mida hakati kohaldama pärast taotluse esitamise kuupäeva, millisel juhul lisab amet ATM/ANS-seadmete sertifitseerimisalusele kõik muud otseselt seotud sertifitseerimistingimused; või

| ii) | kui kindlaksmääratud üksikasjalikke sertifitseerimistingimusi ei ole võimalik täita, tunnustab amet ka muid sertifitseerimistingimusi, mille puhul on kindlaks tehtud kompenseerivad tegurid, mis tagavad samaväärse ohutustaseme või võrdväärsuse kohaldatavate sertifitseerimistingimustega; ning |
| --- | --- |

ii)

kui kindlaksmääratud üksikasjalikke sertifitseerimistingimusi ei ole võimalik täita, tunnustab amet ka muid sertifitseerimistingimusi, mille puhul on kindlaks tehtud kompenseerivad tegurid, mis tagavad samaväärse ohutustaseme või võrdväärsuse kohaldatavate sertifitseerimistingimustega; ning

| 2) | mis tahes eritingimused, mille amet on punkti ATM/ANS.EQMT.AR.B.005 kohaselt ette näinud. |
| --- | --- |

2)

mis tahes eritingimused, mille amet on punkti ATM/ANS.EQMT.AR.B.005 kohaselt ette näinud.

| b) | Amet lepib kokku selliste täiendavate omaduste, näitajate või funktsioonide võimalikus lisamises, mida sertifitseerimisalus algselt ei hõlma. |
| --- | --- |

b)

Amet lepib kokku selliste täiendavate omaduste, näitajate või funktsioonide võimalikus lisamises, mida sertifitseerimisalus algselt ei hõlma.

ATM/ANS.EQMT.AR.B.005 Eritingimused

| a) | Amet kehtestab ATM/ANS-seadmetele lisanõuded nimetusega „eritingimused“, kui asjaomaseid kohaldatavaid üksikasjalikke tingimusi ei peeta piisavaks ühel järgmistest põhjustest:






  1) | ATM/ANS-seadmel on uudsed või ebatavalised konstruktsiooniomadused võrreldes projekteerimistavadega, millel rajanevad kohaldatavad üksikasjalikud kirjeldused; |
| --- | --- | --- |

a)

Amet kehtestab ATM/ANS-seadmetele lisanõuded nimetusega „eritingimused“, kui asjaomaseid kohaldatavaid üksikasjalikke tingimusi ei peeta piisavaks ühel järgmistest põhjustest:

1)

ATM/ANS-seadmel on uudsed või ebatavalised konstruktsiooniomadused võrreldes projekteerimistavadega, millel rajanevad kohaldatavad üksikasjalikud kirjeldused;

| 2) | ATM/ANS-seadmete kavandatud kasutus on ebatavaline; |
| --- | --- |

2)

ATM/ANS-seadmete kavandatud kasutus on ebatavaline;

| 3) | kogemused muude sarnaste ATM/ANS-seadmetega, millel on sarnased konstruktsiooniomadused või äsja kindlaks tehtud riskid, on näidanud, et võib tekkida soovimatu seisukord; |
| --- | --- |

3)

kogemused muude sarnaste ATM/ANS-seadmetega, millel on sarnased konstruktsiooniomadused või äsja kindlaks tehtud riskid, on näidanud, et võib tekkida soovimatu seisukord;

| 4) | keskkond käitise asukohas takistab füüsiliselt kohaldatavate üksikasjalike kirjelduste teatavate nõuete täitmist. |
| --- | --- |

4)

keskkond käitise asukohas takistab füüsiliselt kohaldatavate üksikasjalike kirjelduste teatavate nõuete täitmist.

| b) | Eritingimused sisaldavad ohutus-, toimivus-, turva- ja koostalitlusvõime standardeid, mida amet peab vajalikuks tagamaks, et ATM/ANS-seadmete asjakohane toimivustase on samaväärne kohaldatavates üksikasjalikes kirjeldustes nõutud tasemega. |
| --- | --- |

b)

Eritingimused sisaldavad ohutus-, toimivus-, turva- ja koostalitlusvõime standardeid, mida amet peab vajalikuks tagamaks, et ATM/ANS-seadmete asjakohane toimivustase on samaväärne kohaldatavates üksikasjalikes kirjeldustes nõutud tasemega.

ATM/ANS.EQMT.AR.B.010 Osalemismäär

| a) | Amet määrab kindlaks, mil määral ta osaleb sertifikaadi väljaandmise või selle muutmise taotlusega seotud nõuetele vastavuse tõendamise toimingute ja andmete kontrollimises. Selleks võtab ta aluseks sertifitseerimisprogrammi nõuetele vastavust tõendavatele sisulistele toimingu- ja andmerühmadele antud hinnangu.
  Hindamisel käsitletakse kõiki järgmisi aspekte:






  1) | tõenäosus, et sertifitseerimisalusele mittevastavus jääb tuvastamata; |
| --- | --- | --- |

a)

Amet määrab kindlaks, mil määral ta osaleb sertifikaadi väljaandmise või selle muutmise taotlusega seotud nõuetele vastavuse tõendamise toimingute ja andmete kontrollimises. Selleks võtab ta aluseks sertifitseerimisprogrammi nõuetele vastavust tõendavatele sisulistele toimingu- ja andmerühmadele antud hinnangu.

Hindamisel käsitletakse kõiki järgmisi aspekte:

1)

tõenäosus, et sertifitseerimisalusele mittevastavus jääb tuvastamata;

| 2) | sellise mittevastavuse võimalik mõju ohutusele, turvalisusele, teenuste kirjeldustele ja ATM/ANS-seadmete toimimisele. |
| --- | --- |

2)

sellise mittevastavuse võimalik mõju ohutusele, turvalisusele, teenuste kirjeldustele ja ATM/ANS-seadmete toimimisele.

Selles võetakse arvesse vähemalt järgmisi elemente:

| i) | sertifitseerimisprojekti uued või ebatavalised omadused, sealhulgas käitamisalased, organisatsioonilised ja teadmiste haldamisega seotud aspektid; |
| --- | --- |

i)

sertifitseerimisprojekti uued või ebatavalised omadused, sealhulgas käitamisalased, organisatsioonilised ja teadmiste haldamisega seotud aspektid;

| ii) | projekti ja/või nõuetele vastavuse tõendamise keerukus; |
| --- | --- |

ii)

projekti ja/või nõuetele vastavuse tõendamise keerukus;

| iii) | projekti või tehnoloogia kriitilisus, sellega seotud ohutus-, turva- või teenusenõuetele vastavusega seotud riskid ning ATM/ANS-seadmete, sealhulgas sarnaste projektide puhul kindlaks tehtud seadmete toimimine; |
| --- | --- |

iii)

projekti või tehnoloogia kriitilisus, sellega seotud ohutus-, turva- või teenusenõuetele vastavusega seotud riskid ning ATM/ANS-seadmete, sealhulgas sarnaste projektide puhul kindlaks tehtud seadmete toimimine;

| iv) | taotleja tegevus ja kogemused asjaomases valdkonnas. |
| --- | --- |

iv)

taotleja tegevus ja kogemused asjaomases valdkonnas.

| b) | Amet teatab taotlejale, mil määral ta osaleb, ja kui temani jõudnud teave, mis märkimisväärselt mõjutab alapunkti a kohaselt tehtud riskihindamist, selleks põhjust annab, ajakohastab oma osalemismäära. Amet teatab taotlejale oma osalemismäära muutumisest. |
| --- | --- |

b)

Amet teatab taotlejale, mil määral ta osaleb, ja kui temani jõudnud teave, mis märkimisväärselt mõjutab alapunkti a kohaselt tehtud riskihindamist, selleks põhjust annab, ajakohastab oma osalemismäära. Amet teatab taotlejale oma osalemismäära muutumisest.

ATM/ANS.EQMT.AR.B.015 ATM/ANS-seadmete sertifikaadi väljaandmine

| a) | Amet annab välja ATM/ANS-seadmete sertifikaadi järgmistel tingimustel:






  1) | taotleja on tõendanud vastavust punktile ATM/ANS.EQMT.CERT.015; |
| --- | --- | --- |

a)

Amet annab välja ATM/ANS-seadmete sertifikaadi järgmistel tingimustel:

1)

taotleja on tõendanud vastavust punktile ATM/ANS.EQMT.CERT.015;

| 2) | amet ei ole punkti ATM/ANS.EQMT.AR.B.010 kohaselt kindlaks tehtud vastavustõendamistoimingute kontrollimise käigus tuvastanud ühtegi mittevastavust ATM/ANS-seadmete sertifitseerimise alusele; |
| --- | --- |

2)

amet ei ole punkti ATM/ANS.EQMT.AR.B.010 kohaselt kindlaks tehtud vastavustõendamistoimingute kontrollimise käigus tuvastanud ühtegi mittevastavust ATM/ANS-seadmete sertifitseerimise alusele;

| 3) | ei ole kindlaks tehtud ühtegi omadust ega näitajat, mis võiks muuta seadme kavandatud kasutuse seisukohast ohtlikuks. |
| --- | --- |

3)

ei ole kindlaks tehtud ühtegi omadust ega näitajat, mis võiks muuta seadme kavandatud kasutuse seisukohast ohtlikuks.

| b) | ATM/ANS-seadmete sertifikaat sisaldab käitamispiiranguid, jätkuvat sobivust käsitlevat andmelehte, kohaldatavaid ATM/ANS-seadmete sertifitseerimise aluseid, millele vastavust amet registreerib, ning mis tahes muid tingimusi või piiranguid, mis on ette nähtud kohaldatavates üksikasjalikes kirjeldustes ja eritingimustes. |
| --- | --- |

b)

ATM/ANS-seadmete sertifikaat sisaldab käitamispiiranguid, jätkuvat sobivust käsitlevat andmelehte, kohaldatavaid ATM/ANS-seadmete sertifitseerimise aluseid, millele vastavust amet registreerib, ning mis tahes muid tingimusi või piiranguid, mis on ette nähtud kohaldatavates üksikasjalikes kirjeldustes ja eritingimustes.

ATM/ANS.EQMT.AR.B.020 ATM/ANS-seadmete projekteerimistingimustele vastavuse deklaratsiooni esialgne järelevalvekontroll

| a) | Kui amet on saanud ATM/ANS-seadmete projekteerimise või tootmisega tegelevalt organisatsioonilt, mille amet on heaks kiitnud kooskõlas rakendusmäärusega (EL) 2023/1769 deklaratsiooni ATM/ANS-seadmete projekteerimistingimustele vastavuse kohta, kontrollib amet, et on täidetud järgmised tingimused:






  1) | deklarandil on õigus deklareerida projekteerimistingimustele vastavust vastavalt punktile ATM/ANS.EQMT.DEC.005; |
| --- | --- | --- |

a)

Kui amet on saanud ATM/ANS-seadmete projekteerimise või tootmisega tegelevalt organisatsioonilt, mille amet on heaks kiitnud kooskõlas rakendusmäärusega (EL) 2023/1769 deklaratsiooni ATM/ANS-seadmete projekteerimistingimustele vastavuse kohta, kontrollib amet, et on täidetud järgmised tingimused:

1)

deklarandil on õigus deklareerida projekteerimistingimustele vastavust vastavalt punktile ATM/ANS.EQMT.DEC.005;

| 2) | deklaratsioon sisaldab kogu punktis ATM/ANS.EQMT.DEC.010 loetletud teavet; |
| --- | --- |

2)

deklaratsioon sisaldab kogu punktis ATM/ANS.EQMT.DEC.010 loetletud teavet;

| 3) | deklaratsioon ei sisalda teavet, mis näitaks mittevastavust III lisa kohaldatavatele nõuetele, ning ei ole kindlaks tehtud ühtegi omadust ega näitajat, mis võiks muuta ATM/ANS-seadmed kavandatud kasutuse seisukohast ohtlikuks. |
| --- | --- |

3)

deklaratsioon ei sisalda teavet, mis näitaks mittevastavust III lisa kohaldatavatele nõuetele, ning ei ole kindlaks tehtud ühtegi omadust ega näitajat, mis võiks muuta ATM/ANS-seadmed kavandatud kasutuse seisukohast ohtlikuks.

| b) | ATM/ANS-seadmete projekteerimistingimustele vastavuse deklaratsioon sisaldab käitamispiiranguid, jätkuvat sobivust käsitlevat andmelehte, kohaldatavaid üksikasjalikke kirjeldusi, millele vastavust organisatsioon on tõendanud, ning mis tahes muid tingimusi või piiranguid, mis on ette nähtud kohaldatavates üksikasjalikes kirjeldustes ja eritingimustes. |
| --- | --- |

b)

ATM/ANS-seadmete projekteerimistingimustele vastavuse deklaratsioon sisaldab käitamispiiranguid, jätkuvat sobivust käsitlevat andmelehte, kohaldatavaid üksikasjalikke kirjeldusi, millele vastavust organisatsioon on tõendanud, ning mis tahes muid tingimusi või piiranguid, mis on ette nähtud kohaldatavates üksikasjalikes kirjeldustes ja eritingimustes.

| c) | Kui deklaratsioon ei ole kooskõlas organisatsiooni õigustega või sisaldab teavet, mis viitab kohaldatavatele üksikasjalikele kirjeldustele ja eritingimustele mittevastavusele, teavitab amet asjaomast organisatsiooni mittevastavusest ning nõuab täiendavat teavet, parandusmeetmeid ja selle kohta tõendeid. |
| --- | --- |

c)

Kui deklaratsioon ei ole kooskõlas organisatsiooni õigustega või sisaldab teavet, mis viitab kohaldatavatele üksikasjalikele kirjeldustele ja eritingimustele mittevastavusele, teavitab amet asjaomast organisatsiooni mittevastavusest ning nõuab täiendavat teavet, parandusmeetmeid ja selle kohta tõendeid.

| d) | Kui punktides a ja b sätestatud nõuded on täidetud, kinnitab amet deklaratsiooni kättesaamist. |
| --- | --- |

d)

Kui punktides a ja b sätestatud nõuded on täidetud, kinnitab amet deklaratsiooni kättesaamist.

ATM/ANS.EQMT.AR.B.025 ATM/ANS-seadmete projekteerimistingimustele vastavuse deklaratsiooni registreerimine

Amet registreerib ATM/ANS-seadmete projekteerimistingimustele vastavuse deklaratsiooni sobivas andmebaasis, tingimusel et:

| a) | deklarant on kinnitanud ATM/ANS-seadmete projekteerimistingimustele vastavust punkti ATM/ANS.EQMT.DEC.010 kohaselt; |
| --- | --- |

a)

deklarant on kinnitanud ATM/ANS-seadmete projekteerimistingimustele vastavust punkti ATM/ANS.EQMT.DEC.010 kohaselt;

| b) | deklarant on kohustunud võtma III lisas esitatud kohustusi; |
| --- | --- |

b)

deklarant on kohustunud võtma III lisas esitatud kohustusi;

| c) | punkti ATM/ANS.EQMT.AR.B.020 kohaseid lahendamata probleeme ei ole. |
| --- | --- |

c)

punkti ATM/ANS.EQMT.AR.B.020 kohaseid lahendamata probleeme ei ole.

ATM/ANS.EQMT.AR.B.030 Deklaratsioonide muudatused

| a) | Kui amet saab punkti ATM/ANS.EQMT.DEC.020 kohase teate muudatuste kohta, kontrollib ta teate täielikkust punkti ANS.EQMT.AR.B.020 kohaselt. |
| --- | --- |

a)

Kui amet saab punkti ATM/ANS.EQMT.DEC.020 kohase teate muudatuste kohta, kontrollib ta teate täielikkust punkti ANS.EQMT.AR.B.020 kohaselt.

| b) | Kui muudatus mõjutab/muudatused mõjutavad punkti ATM/ANS.EQMT.AR.B.025 kohaselt registreeritud deklaratsiooni mis tahes aspekti, ajakohastab amet registrit. |
| --- | --- |

b)

Kui muudatus mõjutab/muudatused mõjutavad punkti ATM/ANS.EQMT.AR.B.025 kohaselt registreeritud deklaratsiooni mis tahes aspekti, ajakohastab amet registrit.

| c) | Kui punktides a ja b nõutud toimingud on lõpule viidud, kinnitab amet teate kättesaamisest ATM/ANS-seadmete projekteerimises või tootmises osalevat organisatsiooni. |
| --- | --- |

c)

Kui punktides a ja b nõutud toimingud on lõpule viidud, kinnitab amet teate kättesaamisest ATM/ANS-seadmete projekteerimises või tootmises osalevat organisatsiooni.

---

II LISA

ATM/ANS-SEADMETE SERTIFIKAADID

(Osa--ATM/ANS.EQMT.CERT)

ATM/ANS.EQMT.CERT.001 Kohaldamisala

Käesolevas lisas esitatakse ATM/ANS-seadmete sertifikaatide väljaandmise kord kooskõlas artikliga 4 ning kõnealuste sertifikaatide taotleja ning omaniku õigused ja kohustused.

ATM/ANS.EQMT.CERT.005 Kõlblikkus

Käesolevas lisas kindlaks määratud tingimustel võib ATM/ANS-seadmete sertifikaati taotleda iga füüsiline või juriidiline isik, kes on tõendanud või tõendab punkti ANS.EQMT.CERT.010 kohaselt oma projekteerimispädevust.

ATM/ANS.EQMT.CERT.010 Pädevuse tõendamine

ATM/ANS-seadmete sertifikaadi taotlejal peab olema projekteerimisorganisatsiooni sertifikaat, mille amet on välja andnud kooskõlas rakendusmäärusega (EL) 2023/1769, mis hõlmab vastavaid ATM/ANS-seadmeid.

ATM/ANS.EQMT.CERT.015 ATM/ANS-seadmete sertifikaadi taotlemine

| a) | ATM/ANS-seadmete sertifikaadi või selle muutmise taotlus esitatakse ameti kehtestatud vormis ja viisil. |
| --- | --- |

a)

ATM/ANS-seadmete sertifikaadi või selle muutmise taotlus esitatakse ameti kehtestatud vormis ja viisil.

| b) | ATM/ANS-seadmete sertifikaadi taotlus sisaldab vähemalt järgmist:






  1) | ATM/ANS-seadmete ja nende kavandatud kasutuse esialgsed kirjeldavad andmed; |
| --- | --- | --- |

b)

ATM/ANS-seadmete sertifikaadi taotlus sisaldab vähemalt järgmist:

1)

ATM/ANS-seadmete ja nende kavandatud kasutuse esialgsed kirjeldavad andmed;

| 2) | punkti ATM/ANS.EQMT.CERT.025 kohane nõuetele vastavuse tõendamise sertifitseerimisprogramm, mis koosneb järgmistest osadest:






  i) | projekti üksikasjalik kirjeldus, sealhulgas kõik sertifitseeritavad konfiguratsioonid; |
| --- | --- | --- |

2)

punkti ATM/ANS.EQMT.CERT.025 kohane nõuetele vastavuse tõendamise sertifitseerimisprogramm, mis koosneb järgmistest osadest:

i)

projekti üksikasjalik kirjeldus, sealhulgas kõik sertifitseeritavad konfiguratsioonid;

| ii) | seadme kavandatavad omadused ja piirangud; |
| --- | --- |

ii)

seadme kavandatavad omadused ja piirangud;

| iii) | ATM/ANS-seadmete kavandatud kasutus; |
| --- | --- |

iii)

ATM/ANS-seadmete kavandatud kasutus;

| iv) | ettepanek esialgse sertifitseerimise aluse kohta, sealhulgas kohaldatavad üksikasjalikud sertifitseerimistingimused, kavandatavad eritingimused, kavandatavad samaväärsed ohutusalased leiud, kavandatud nõuete täitmise viisid ja vajaduse korral kavandatavad kõrvalekalded, mis on koostatud vastavalt punktis ATM/ANS.EQMT.AR.B.001 sätestatud nõuetele ja võimalustele; |
| --- | --- |

iv)

ettepanek esialgse sertifitseerimise aluse kohta, sealhulgas kohaldatavad üksikasjalikud sertifitseerimistingimused, kavandatavad eritingimused, kavandatavad samaväärsed ohutusalased leiud, kavandatud nõuete täitmise viisid ja vajaduse korral kavandatavad kõrvalekalded, mis on koostatud vastavalt punktis ATM/ANS.EQMT.AR.B.001 sätestatud nõuetele ja võimalustele;

| v) | ettepanek sertifitseerimisprogrammi jaotamise kohta nõuetele vastavust tõendavateks sisulisteks toimingu- ja andmerühmadeks, sealhulgas ettepanek nõuete täitmise meetodite ja nõuete täitmist tõendavate asjakohaste dokumentide kohta; |
| --- | --- |

v)

ettepanek sertifitseerimisprogrammi jaotamise kohta nõuetele vastavust tõendavateks sisulisteks toimingu- ja andmerühmadeks, sealhulgas ettepanek nõuete täitmise meetodite ja nõuete täitmist tõendavate asjakohaste dokumentide kohta;

| vi) | ettepanek nõuetele vastavust tõendavate sisuliste toimingu- ja andmerühmade hindamise kohta, mille puhul võetakse arvesse sertifitseerimisalusele mittevastavuse tuvastamata jätmise tõenäosust ning sellise mittevastavus võimalikku mõju ATM/ANS-seadmetele; kavandatava hindamise puhul võetakse arvesse vähemalt punkti ATM/ANS.EQMT.AR.B.010 alapunkti a alapunkti 2 alapunktides i–iv esitatud elemente; Selle hindamise tulemuse põhjal lisatakse taotlusele ettepanek ameti osalemismäära kohta nõuetele vastavust tõendavate toimingute ja andmete kontrollimisel; |
| --- | --- |

vi)

ettepanek nõuetele vastavust tõendavate sisuliste toimingu- ja andmerühmade hindamise kohta, mille puhul võetakse arvesse sertifitseerimisalusele mittevastavuse tuvastamata jätmise tõenäosust ning sellise mittevastavus võimalikku mõju ATM/ANS-seadmetele; kavandatava hindamise puhul võetakse arvesse vähemalt punkti ATM/ANS.EQMT.AR.B.010 alapunkti a alapunkti 2 alapunktides i–iv esitatud elemente; Selle hindamise tulemuse põhjal lisatakse taotlusele ettepanek ameti osalemismäära kohta nõuetele vastavust tõendavate toimingute ja andmete kontrollimisel;

| vii) | projektikava koos olulisemate vahe-eesmärkidega. |
| --- | --- |

vii)

projektikava koos olulisemate vahe-eesmärkidega.

| c) | Pärast taotluse esmakordset esitamist ametile ajakohastab taotleja sertifitseerimisprogrammi, kui sertifitseerimisprojektis tehakse muudatusi, mis mõjutavad punkti b alapunkti 2 mis tahes alapunti alapunkte i–vii. |
| --- | --- |

c)

Pärast taotluse esmakordset esitamist ametile ajakohastab taotleja sertifitseerimisprogrammi, kui sertifitseerimisprojektis tehakse muudatusi, mis mõjutavad punkti b alapunkti 2 mis tahes alapunti alapunkte i–vii.

| d) | ATM/ANS-seadmete sertifikaadi väljaandmise taotlus kehtib viis aastat, välja arvatud juhul, kui taotleja tõendab taotluse esitamise ajal, et nõuetele vastavuse tõendamiseks on vaja pikemat ajavahemikku ja amet nõustub seda ajavahemikku pikendama. |
| --- | --- |

d)

ATM/ANS-seadmete sertifikaadi väljaandmise taotlus kehtib viis aastat, välja arvatud juhul, kui taotleja tõendab taotluse esitamise ajal, et nõuetele vastavuse tõendamiseks on vaja pikemat ajavahemikku ja amet nõustub seda ajavahemikku pikendama.

| e) | Kui ATM/ANS-seadmete sertifikaati ei ole välja antud või on selge, et seda punktis d osutatud ajavahemiku jooksul välja ei anta, võib taotleja:






  1) | esitada uue taotluse ja täita sertifitseerimisaluse nõuded, mille amet on kehtestanud ja millest amet on teatanud punkti ATM/ANS.EQMT.AR.B.001 kohaselt, uue taotluse esitamise kuupäevaks; või |
| --- | --- | --- |

e)

Kui ATM/ANS-seadmete sertifikaati ei ole välja antud või on selge, et seda punktis d osutatud ajavahemiku jooksul välja ei anta, võib taotleja:

1)

esitada uue taotluse ja täita sertifitseerimisaluse nõuded, mille amet on kehtestanud ja millest amet on teatanud punkti ATM/ANS.EQMT.AR.B.001 kohaselt, uue taotluse esitamise kuupäevaks; või

| 2) | taotleda alapunktis d esitatud ajavahemiku pikendamist ning teha ettepanek määrata sertifikaadi väljaandmiseks uue tähtaja; sel juhul peab taotleja täitma sertifitseerimisaluse nõuded, mille amet on kehtestanud ja millest amet on teatanud punkti ATM/ANS.EQMT.AR.B.001 kohaselt, taotleja valitud kuupäevaks; see kuupäev ei tohi siiski olla ATM/ANS-seadmete sertifikaadi väljaandmise taotluse puhul varasem kui viis aastat taotleja poolt sertifikaadi väljaandmiseks pakutud uuest kuupäevast. |
| --- | --- |

2)

taotleda alapunktis d esitatud ajavahemiku pikendamist ning teha ettepanek määrata sertifikaadi väljaandmiseks uue tähtaja; sel juhul peab taotleja täitma sertifitseerimisaluse nõuded, mille amet on kehtestanud ja millest amet on teatanud punkti ATM/ANS.EQMT.AR.B.001 kohaselt, taotleja valitud kuupäevaks; see kuupäev ei tohi siiski olla ATM/ANS-seadmete sertifikaadi väljaandmise taotluse puhul varasem kui viis aastat taotleja poolt sertifikaadi väljaandmiseks pakutud uuest kuupäevast.

ATM/ANS.EQMT.CERT.020 Muudatused, mis nõuavad uue ATM/ANS-seadmete sertifikaadi väljaandmist

Sertifitseeritud projekteerimisorganisatsioon, kes teeb ettepaneku muuta ATM/ANS-seadmeid, taotleb uue sertifikaadi väljaandmist, kui muudatused ATM/ANS-seadmete projektis või funktsionaalsuses on nii ulatuslikud, et on vaja põhjalikult uurida kohaldatavale sertifitseerimisalusele vastavust.

ATM/ANS.EQMT.CERT.025 ATM/ANS-seadmete sertifitseerimise alusele vastavuse tõendamine

| a) | Pärast seda, kui amet on kinnitanud sertifitseerimisprogrammi, peab taotleja tõendama oma vastavust ATM/ANS-seadmete sertifitseerimisalusele, mille amet on punkti ATM/ANS.EQMT.AR.B.001 kohaselt kindlaks määranud ja taotlejale teatavaks teinud, ning esitama ametile asjakohased nõuetele vastavuse tõendamise vahendid. |
| --- | --- |

a)

Pärast seda, kui amet on kinnitanud sertifitseerimisprogrammi, peab taotleja tõendama oma vastavust ATM/ANS-seadmete sertifitseerimisalusele, mille amet on punkti ATM/ANS.EQMT.AR.B.001 kohaselt kindlaks määranud ja taotlejale teatavaks teinud, ning esitama ametile asjakohased nõuetele vastavuse tõendamise vahendid.

| b) | ATM/ANS-seadmete sertifikaadi taotleja ajakohastab sertifitseerimisprogrammi vastavalt ajakohastatud sertifitseerimisalusele, kui amet teeb kindlaks, et taotleja peab seda tegema pärast punkti ATM/ANS.EQMT.CERT.015 kohaselt ette nähtud esialgset esitamist. |
| --- | --- |

b)

ATM/ANS-seadmete sertifikaadi taotleja ajakohastab sertifitseerimisprogrammi vastavalt ajakohastatud sertifitseerimisalusele, kui amet teeb kindlaks, et taotleja peab seda tegema pärast punkti ATM/ANS.EQMT.CERT.015 kohaselt ette nähtud esialgset esitamist.

| c) | Taotleja teatab ametile kõikidest nõuetele vastavuse tõendamise käigus esinenud probleemidest või vahejuhtumitest, mis võivad märkimisväärselt mõjutada punkti ATM/ANS.EQMT.CERT.015 alapunkti b alapunkti 2 alapunkti vi kohast hindamist või sertifitseerimisprogrammi või tekitada mõnel muul viisil vajaduse muuta ameti osalemismäära, millest taotlejat on punkti ATM/ANS.EQMT.AR.B.010 alapunkti b kohaselt varem teavitatud. |
| --- | --- |

c)

Taotleja teatab ametile kõikidest nõuetele vastavuse tõendamise käigus esinenud probleemidest või vahejuhtumitest, mis võivad märkimisväärselt mõjutada punkti ATM/ANS.EQMT.CERT.015 alapunkti b alapunkti 2 alapunkti vi kohast hindamist või sertifitseerimisprogrammi või tekitada mõnel muul viisil vajaduse muuta ameti osalemismäära, millest taotlejat on punkti ATM/ANS.EQMT.AR.B.010 alapunkti b kohaselt varem teavitatud.

| d) | Taotleja registreerib nõuetele vastavuse muude nõuetele vastavust käsitlevate dokumentide hulgas viisil, millele on osutatud sertifitseerimisprogrammis. |
| --- | --- |

d)

Taotleja registreerib nõuetele vastavuse muude nõuetele vastavust käsitlevate dokumentide hulgas viisil, millele on osutatud sertifitseerimisprogrammis.

| e) | Pärast kõigi sertifitseerimisprogrammi kohaste vastavustõendamistoimingute, sealhulgas punkti ATM/ANS.EQMT.CERT.040 kohaste kontrollide ja katsete lõpuleviimist kinnitab ja esitab taotleja ameti kehtestatud vormis ja viisil, et:






  1) | ta on tõendanud vastavust sertifitseerimisalusele, mille amet on kehtestanud ja millest ta on teatanud, järgides sertifitseerimisprogrammi, mille amet on punkti a kohaselt heaks kiitnud; |
| --- | --- | --- |

e)

Pärast kõigi sertifitseerimisprogrammi kohaste vastavustõendamistoimingute, sealhulgas punkti ATM/ANS.EQMT.CERT.040 kohaste kontrollide ja katsete lõpuleviimist kinnitab ja esitab taotleja ameti kehtestatud vormis ja viisil, et:

1)

ta on tõendanud vastavust sertifitseerimisalusele, mille amet on kehtestanud ja millest ta on teatanud, järgides sertifitseerimisprogrammi, mille amet on punkti a kohaselt heaks kiitnud;

| 2) | ei ole kindlaks tehtud ühtegi omadust ega näitajat, mis võiks muuta ATM/ANS-seadme kavandatud kasutuse seisukohast sobimatuks. |
| --- | --- |

2)

ei ole kindlaks tehtud ühtegi omadust ega näitajat, mis võiks muuta ATM/ANS-seadme kavandatud kasutuse seisukohast sobimatuks.

| f) | Taotleja tõendab, et omadused, näitajad või funktsioonid, mis ei kuulu sertifitseerimisaluse alla, ei mõjuta ega kahjusta ATM/ANS-seadmete sobivust nende ettenähtud kasutuseks. |
| --- | --- |

f)

Taotleja tõendab, et omadused, näitajad või funktsioonid, mis ei kuulu sertifitseerimisaluse alla, ei mõjuta ega kahjusta ATM/ANS-seadmete sobivust nende ettenähtud kasutuseks.

ATM/ANS.EQMT.CERT.030 Nõuete täitmise meetodid

| a) | Amet töötab välja nõuete täitmise aktsepteeritud meetodid, mida võib kasutada selleks, et kontrollida määruse (EL) 2018/1139 ja selle alusel vastu võetud delegeeritud õigusaktide ning rakendusaktide nõuete täitmist. |
| --- | --- |

a)

Amet töötab välja nõuete täitmise aktsepteeritud meetodid, mida võib kasutada selleks, et kontrollida määruse (EL) 2018/1139 ja selle alusel vastu võetud delegeeritud õigusaktide ning rakendusaktide nõuete täitmist.

| b) | Käesoleva määruse nõuetele vastavuse tagamiseks võib kasutada nõuete täitmise alternatiivmeetodeid. |
| --- | --- |

b)

Käesoleva määruse nõuetele vastavuse tagamiseks võib kasutada nõuete täitmise alternatiivmeetodeid.

ATM/ANS.EQMT.CERT.035 ATM/ANS-seadmete projekt

| a) | ATM/ANS-seadmete projekt koosneb järgmisest:






  1) | sellised joonised ja kirjeldused, mis on vajalikud kohaldatavatele sertifitseerimisalusele vastava konfiguratsiooni ja konstruktsiooniomaduste määratlemiseks, ning selliste jooniste ja kirjelduste loetelu; |
| --- | --- | --- |

a)

ATM/ANS-seadmete projekt koosneb järgmisest:

1)

sellised joonised ja kirjeldused, mis on vajalikud kohaldatavatele sertifitseerimisalusele vastava konfiguratsiooni ja konstruktsiooniomaduste määratlemiseks, ning selliste jooniste ja kirjelduste loetelu;

| 2) | tootmis- ja kokkupanekumeetodeid käsitlev teave, mis on vajalik ATM/ANS-seadmete nõuetele vastavuse tagamiseks; |
| --- | --- |

2)

tootmis- ja kokkupanekumeetodeid käsitlev teave, mis on vajalik ATM/ANS-seadmete nõuetele vastavuse tagamiseks;

| 3) | heakskiidetud piiranguid käsitlevast osast, mis sisaldab juhendeid kohaldatavate sertifitseerimistingimustega kindlaks määratud sobivuse säilitamiseks, ning |
| --- | --- |

3)

heakskiidetud piiranguid käsitlevast osast, mis sisaldab juhendeid kohaldatavate sertifitseerimistingimustega kindlaks määratud sobivuse säilitamiseks, ning

| 4) | mis tahes muud andmed, mis võimaldavad võrdluse põhjal kindlaks teha projekti sobivuse. |
| --- | --- |

4)

mis tahes muud andmed, mis võimaldavad võrdluse põhjal kindlaks teha projekti sobivuse.

| b) | Iga projekt peab olema nõuetekohaselt identifitseeritud. |
| --- | --- |

b)

Iga projekt peab olema nõuetekohaselt identifitseeritud.

ATM/ANS.EQMT.CERT.040 Kontrollimine ja katsetamine

| a) | Enne iga punktiga ATM/ANS.EQMT.CERT.025 nõutava nõuetele vastavuse tõendamise käigus tehtavat katset peab taotleja olema kontrollinud järgmist:






  1) | katsekeha puhul:






  i) | standardosad, -elemendid, konfiguratsioon, kodeerimine ja protsessid vastavad kavandatud projekti kirjeldustele; |
| --- | --- | --- | --- |

a)

Enne iga punktiga ATM/ANS.EQMT.CERT.025 nõutava nõuetele vastavuse tõendamise käigus tehtavat katset peab taotleja olema kontrollinud järgmist:

1)

katsekeha puhul:

i)

standardosad, -elemendid, konfiguratsioon, kodeerimine ja protsessid vastavad kavandatud projekti kirjeldustele;

| ii) | välja töötatud ATM/ANS-seadmed vastavad kavandatud projektile; |
| --- | --- |

ii)

välja töötatud ATM/ANS-seadmed vastavad kavandatud projektile;

| iii) | tootmisprotsessid, konstruktsioon ja montaaž vastavad kavandatavas projektis kirjeldatutele nõutaval määral; ning |
| --- | --- |

iii)

tootmisprotsessid, konstruktsioon ja montaaž vastavad kavandatavas projektis kirjeldatutele nõutaval määral; ning

| 2) | katse ajal kasutatav katseaparatuur ja mõõteseadmed on asjakohased ja nõuetele vastavalt kalibreeritud. |
| --- | --- |

2)

katse ajal kasutatav katseaparatuur ja mõõteseadmed on asjakohased ja nõuetele vastavalt kalibreeritud.

| b) | Taotleja annab alapunkti a kohaselt tehtud kontrollide põhjal välja kontrolliaruande, kus on loetletud kõik võimalikud nõuetele mittevastavused ning tõendid selle kohta, et need mittevastavused ei mõjuta katse tulemusi, ning lubab ametil korralda kõnealuse aruande kehtivuse kontrollimiseks ülevaatusi, kui amet peab seda vajalikuks. |
| --- | --- |

b)

Taotleja annab alapunkti a kohaselt tehtud kontrollide põhjal välja kontrolliaruande, kus on loetletud kõik võimalikud nõuetele mittevastavused ning tõendid selle kohta, et need mittevastavused ei mõjuta katse tulemusi, ning lubab ametil korralda kõnealuse aruande kehtivuse kontrollimiseks ülevaatusi, kui amet peab seda vajalikuks.

| c) | Taotleja lubab ametil teha järgmist:






  1) | vaadata läbi nõuetele vastavuse tõendamisega seotud mis tahes andmed ja teabe; |
| --- | --- | --- |

c)

Taotleja lubab ametil teha järgmist:

1)

vaadata läbi nõuetele vastavuse tõendamisega seotud mis tahes andmed ja teabe;

| 2) | jälgida või teha nõuetele vastavuse tõendamiseks mis tahes katseid või ülevaatusi; |
| --- | --- |

2)

jälgida või teha nõuetele vastavuse tõendamiseks mis tahes katseid või ülevaatusi;

| d) | Kõikide ameti jälgitavate katsete ja kontrollide puhul:






  1) | taotleja esitab ametile alapunkti b kohase kontrolliaruande ja |
| --- | --- | --- |

d)

Kõikide ameti jälgitavate katsete ja kontrollide puhul:

1)

taotleja esitab ametile alapunkti b kohase kontrolliaruande ja

| 2) | ajavahemikus, mis jääb alapunktis b sätestatud kontrolliaruande ja katsekeha ametile kontrollimiseks või jälgimiseks esitamise vahele, ei tehta katsekehas, katses ega mõõteseadmetes muudatusi, mis võiksid mõjutada kontrolliaruannet. |
| --- | --- |

2)

ajavahemikus, mis jääb alapunktis b sätestatud kontrolliaruande ja katsekeha ametile kontrollimiseks või jälgimiseks esitamise vahele, ei tehta katsekehas, katses ega mõõteseadmetes muudatusi, mis võiksid mõjutada kontrolliaruannet.

ATM/ANS.EQMT.CERT.045 Andmete säilitamine

Lisaks juhtimissüsteemi jaoks asjakohaste või sellega seotud andmete säilitamise nõuetele teeb sertifikaadi omanik ametile kättesaadavaks kogu asjakohase projekteerimisteabe, joonised ja katsearuanded, sealhulgas ülevaatuse protokollid ja registreeritud katsed, ning säilitab neid, et anda jätkuva vastavuse tagamiseks vajalikku teavet.

ATM/ANS.EQMT.CERT.050 Käsiraamatud

ATM/ANS-seadmete sertifikaadi omanik koostab, säilitab ja ajakohastab kõikide kohaldatavate sertifitseerimisalustega nõutavate käsiraamatute originaalid ning esitab taotluse korral ametile koopiad.

ATM/ANS.EQMT.CERT.055 Hooldusjuhendid

| a) | ATM/ANS-seadmete sertifikaadi omanik esitab kõigile teadaolevatele kasutajatele vähemalt ühe komplektse hooldusjuhendi, mis sisaldab kirjeldavaid andmeid ja kasutusjuhiseid, mis on koostatud vastavalt kohaldatavale sertifitseerimisalusele, ning teeb need nõudmise korral kättesaadavaks kõigile teistele isikutele, kes peavad neid hooldusjuhendeid täitma. |
| --- | --- |

a)

ATM/ANS-seadmete sertifikaadi omanik esitab kõigile teadaolevatele kasutajatele vähemalt ühe komplektse hooldusjuhendi, mis sisaldab kirjeldavaid andmeid ja kasutusjuhiseid, mis on koostatud vastavalt kohaldatavale sertifitseerimisalusele, ning teeb need nõudmise korral kättesaadavaks kõigile teistele isikutele, kes peavad neid hooldusjuhendeid täitma.

| b) | Hooldusjuhendi muudatused tehakse kättesaadavaks kõigile teadaolevatele kasutajatele ja tehakse nõudmise korral kättesaadavaks kõigile isikutele, kes peavad neid hooldusjuhendeid täitma. Ametile tuleb esitada programm, mis näitab, kuidas hooldusjuhendite muudatused tehakse kättesaadavaks kõigile teadaolevatele kasutajatele. |
| --- | --- |

b)

Hooldusjuhendi muudatused tehakse kättesaadavaks kõigile teadaolevatele kasutajatele ja tehakse nõudmise korral kättesaadavaks kõigile isikutele, kes peavad neid hooldusjuhendeid täitma. Ametile tuleb esitada programm, mis näitab, kuidas hooldusjuhendite muudatused tehakse kättesaadavaks kõigile teadaolevatele kasutajatele.

ATM/ANS.EQMT.CERT.060 ATM/ANS-seadmete sertifitseerimisaluse muudatused

| a) | Amet kiidab kõik muudatused heaks, kui sertifikaadi omanik tõendab, et muudatused ja nendest mõjutatud alad vastavad sertifitseerimisalustele, mille amet on kehtestanud kooskõlas punktiga ATM/ANS.EQMT.AR.B.001. |
| --- | --- |

a)

Amet kiidab kõik muudatused heaks, kui sertifikaadi omanik tõendab, et muudatused ja nendest mõjutatud alad vastavad sertifitseerimisalustele, mille amet on kehtestanud kooskõlas punktiga ATM/ANS.EQMT.AR.B.001.

| b) | Erandina punktist a haldab sertifitseeritud projekteerimisorganisatsioon organisatsiooni õiguste kohaldamisalasse kuuluvaid muudatusi, mis tulenevad heakskiidetud muudatuste haldamise menetlusest ning mis piirduvad nende ATM/ANS-seadmete konkreetse konfiguratsiooniga (konkreetsete konfiguratsioonidega), millega muudatused on seotud. |
| --- | --- |

b)

Erandina punktist a haldab sertifitseeritud projekteerimisorganisatsioon organisatsiooni õiguste kohaldamisalasse kuuluvaid muudatusi, mis tulenevad heakskiidetud muudatuste haldamise menetlusest ning mis piirduvad nende ATM/ANS-seadmete konkreetse konfiguratsiooniga (konkreetsete konfiguratsioonidega), millega muudatused on seotud.

| c) | Selleks peab ATM/ANS-seadmete sertifikaadi omanikul olema süsteem, mis võimaldab ATM/ANS-seadmetes tehtud muudatused määrata kindlaks kas väikese või suure muudatusena. |
| --- | --- |

c)

Selleks peab ATM/ANS-seadmete sertifikaadi omanikul olema süsteem, mis võimaldab ATM/ANS-seadmetes tehtud muudatused määrata kindlaks kas väikese või suure muudatusena.

| d) | Muudatustele lisatakse rakendusmääruse (EL) 2023/1769 II lisa (osa-DPO.OR) punkti DPO.OR.C.001 alapunkti b alapunkti 2 kohane avaldus. |
| --- | --- |

d)

Muudatustele lisatakse rakendusmääruse (EL) 2023/1769 II lisa (osa-DPO.OR) punkti DPO.OR.C.001 alapunkti b alapunkti 2 kohane avaldus.

ATM/ANS.EQMT.CERT.065 ATM/ANS-seadmeid käsitlevad ettekirjutused

Kui ATM/ANS-seadmeid käsitlevad ettekirjutused on välja antud punkti ATM/ANS.EQMT.AR.A.030 alapunktis b osutatud seisukorra parandamiseks, peab ATM/ANS-seadmete sertifikaadi omanik, välja arvatud juhul, kui amet on kiireloomuliste meetmete korral kindlaks määranud teisiti, tegema järgmist:

| a) | tegema ettepaneku asjakohaste parandusmeetmete kohta ja esitama selle ettepaneku üksikasjad ametile heakskiitmiseks; |
| --- | --- |

a)

tegema ettepaneku asjakohaste parandusmeetmete kohta ja esitama selle ettepaneku üksikasjad ametile heakskiitmiseks;

| b) | teeb pärast ametilt heakskiidu saamist ATM/ANS-seadmete kõigile teadaolevatele kasutajatele ja asjaomastele pädevatele asutustele ning vajaduse korral ja taotluse korral kõigile isikutele, kes peavad järgima ATM/ANS-seadmeid käsitlevaid ettekirjutusi, kättesaadavaks asjakohased kirjeldavad andmed ja kasutusjuhised. |
| --- | --- |

b)

teeb pärast ametilt heakskiidu saamist ATM/ANS-seadmete kõigile teadaolevatele kasutajatele ja asjaomastele pädevatele asutustele ning vajaduse korral ja taotluse korral kõigile isikutele, kes peavad järgima ATM/ANS-seadmeid käsitlevaid ettekirjutusi, kättesaadavaks asjakohased kirjeldavad andmed ja kasutusjuhised.

ATM/ANS.EQMT.CERT.070 Ameti tehtud kontrollid

Ameti taotluse korral peab iga organisatsioon, kellel on ameti poolt käesoleva lisa kohaselt välja antud sertifikaat:

| a) | tagama ametile juurdepääsu mis tahes rajatisele, seadmele, dokumendile, registrile, andmetele, protsessile, menetlusele ja mis tahes muule materjalile ning võimaldama läbi vaadata mis tahes aruande, teha mis tahes ülevaatusi ja teha või jälgida katseid, mida on vaja käesoleva jao asjakohastele nõuetele vastavuse ja jätkuva vastavuse kontrollimiseks; |
| --- | --- |

a)

tagama ametile juurdepääsu mis tahes rajatisele, seadmele, dokumendile, registrile, andmetele, protsessile, menetlusele ja mis tahes muule materjalile ning võimaldama läbi vaadata mis tahes aruande, teha mis tahes ülevaatusi ja teha või jälgida katseid, mida on vaja käesoleva jao asjakohastele nõuetele vastavuse ja jätkuva vastavuse kontrollimiseks;

| b) | leppima partnerite, tarnijate või alltöövõtjatega (kui füüsiline või juriidiline isik neid kasutab) kokku, et ametile on tagatud ka nende juures alapunkti a kohane juurdepääs ja võimalus neid kontrollida. |
| --- | --- |

b)

leppima partnerite, tarnijate või alltöövõtjatega (kui füüsiline või juriidiline isik neid kasutab) kokku, et ametile on tagatud ka nende juures alapunkti a kohane juurdepääs ja võimalus neid kontrollida.

---

III LISA

ATM/ANS-SEADMETE PROJEKTEERIMISTINGIMUSTELE VASTAVUSE DEKLARATSIOON

(Osa-ATM/ANS.EQMT.DEC)

ATM/ANS.EQMT.DEC.001 Kohaldamisala

Käesolevas lisas kehtestatakse menetlused ATM/ANS-seadmete projekti nõuetele vastavuse deklareerimiseks ning kehtestatakse selliste ATM/ANS-seadmete projekteerimisega tegelevate organisatsioonide õigused ja kohustused, kellel on õigus deklaratsioone välja anda.

ATM/ANS.EQMT.DEC.005 Kõlblikkus ja nõuetele vastavuse tõendamine

ATM/ANS-seadmete projekteerimises osalev organisatsioon tõendab oma suutlikkust deklareerida teatavate ATM/ANS-seadmete projekti nõuetele vastavust, omades organisatsiooni sertifikaati, mille amet on välja andnud kooskõlas rakendusmäärusega (EL) 2023/1769, nagu on täpsustatud organisatsiooni sertifitseerimise tingimustes.

ATM/ANS.EQMT.DEC.010 ATM/ANS-seadmete projekteerimistingimustele vastavuse deklaratsioon

Sertifitseeritud organisatsioon esitab ametile kuupäevastatud ja allkirjastatud kinnituse teatavate ATM/ANS-seadmete projekti vastavuse kohta. Deklaratsioon sisaldab vähemalt järgmist teavet:

| a) | projekti kirjeldus, sealhulgas kõik konfiguratsioonid; |
| --- | --- |

a)

projekti kirjeldus, sealhulgas kõik konfiguratsioonid;

| b) | vajaduse korral seadme arvestuslikud lennutehnilised näitajad kas otseselt või viitega muudele täiendavatele dokumentidele; |
| --- | --- |

b)

vajaduse korral seadme arvestuslikud lennutehnilised näitajad kas otseselt või viitega muudele täiendavatele dokumentidele;

| c) | vastavuskinnitus, mis tõendab, et seadmed vastavad kohaldatavatele kirjeldustele, ning vajaduse korral deklaratsiooni tingimuste ja eritingimuste loetelu; |
| --- | --- |

c)

vastavuskinnitus, mis tõendab, et seadmed vastavad kohaldatavatele kirjeldustele, ning vajaduse korral deklaratsiooni tingimuste ja eritingimuste loetelu;

| d) | viide asjakohastele täiendavatele tõenditele, sealhulgas katsearuannetele; |
| --- | --- |

d)

viide asjakohastele täiendavatele tõenditele, sealhulgas katsearuannetele;

| e) | viide asjakohasele käitamis-, seadistus- ja hoolduskäsiraamatule; |
| --- | --- |

e)

viide asjakohasele käitamis-, seadistus- ja hoolduskäsiraamatule;

| f) | nõuetele vastavuse tasemed, kui eri tasemed on deklaratsiooni suhtes kohaldatavate kirjeldustega lubatud; |
| --- | --- |

f)

nõuetele vastavuse tasemed, kui eri tasemed on deklaratsiooni suhtes kohaldatavate kirjeldustega lubatud;

| g) | kõrvalekallete loetelu, kui see on asjakohane. |
| --- | --- |

g)

kõrvalekallete loetelu, kui see on asjakohane.

ATM/ANS.EQMT.DEC.015 Nõuete täitmise meetodid

| a) | Amet töötab välja nõuete täitmise aktsepteeritud meetodid, mida võib kasutada selleks, et kontrollida määruse (EL) 2018/1139 ja selle alusel vastu võetud delegeeritud õigusaktide ning rakendusaktide nõuete täitmist. |
| --- | --- |

a)

Amet töötab välja nõuete täitmise aktsepteeritud meetodid, mida võib kasutada selleks, et kontrollida määruse (EL) 2018/1139 ja selle alusel vastu võetud delegeeritud õigusaktide ning rakendusaktide nõuete täitmist.

| b) | Käesoleva määruse nõuetele vastavuse tagamiseks võib kasutada nõuete täitmise alternatiivmeetodeid. |
| --- | --- |

b)

Käesoleva määruse nõuetele vastavuse tagamiseks võib kasutada nõuete täitmise alternatiivmeetodeid.

ATM/ANS.EQMT.DEC.020 ATM/ANS-seadmete projekti muutmine

| a) | ATM/ANS-seadmete projekteerimisse kaasatud sertifitseeritud organisatsioon võib teha projektis muudatusi, mis kuuluvad sertifitseeritud organisatsiooni õiguste kohaldamisalasse. Sel juhul säilitab muudetud seade oma algse osa numbri. |
| --- | --- |

a)

ATM/ANS-seadmete projekteerimisse kaasatud sertifitseeritud organisatsioon võib teha projektis muudatusi, mis kuuluvad sertifitseeritud organisatsiooni õiguste kohaldamisalasse. Sel juhul säilitab muudetud seade oma algse osa numbri.

| b) | Iga projektimuudatus, mis kuulub sertifitseeritud organisatsiooni õiguste kohaldamisalasse ja mis on piisavalt ulatuslik, et nõuda täielikku uurimist vastavalt punktile ATM/ANS.EQMT.AR.B.020 vastavuse kindlaks tegemiseks, nõuab seadmele uue mudelitähise määramist. |
| --- | --- |

b)

Iga projektimuudatus, mis kuulub sertifitseeritud organisatsiooni õiguste kohaldamisalasse ja mis on piisavalt ulatuslik, et nõuda täielikku uurimist vastavalt punktile ATM/ANS.EQMT.AR.B.020 vastavuse kindlaks tegemiseks, nõuab seadmele uue mudelitähise määramist.

ATM/ANS.EQMT.DEC.025 Andmete säilitamine

Lisaks juhtimissüsteemi jaoks asjakohaste või sellega seotud andmete säilitamise nõuetele teeb sertifikaadi omanik ametile kättesaadavaks kogu asjakohase projekteerimisteabe, joonised ja katsearuanded, sealhulgas ülevaatuse protokollid ja katsetatud seadmete andmed, ning säilitab neid, et anda ATM/ANS-seadme jätkuva vastavuse tagamiseks vajalikku teavet.

ATM/ANS.EQMT.DEC.030 Käsiraamatud

Deklaratsiooni esitanud organisatsioon, kes tegeleb ATM/ANS-seadmete projekteerimisega, koostab, hooldab ja ajakohastab kõigi deklaratsioonis nimetatud käsiraamatute originaale ning esitab taotluse korral ametile koopiad.

ATM/ANS.EQMT.DEC.035 Hooldusjuhendid

| a) | Deklaratsiooni koostanud projekteerimisorganisatsioon esitab kõigile teadaolevatele kasutajatele vähemalt ühe komplektse hooldusjuhendi, mis sisaldab kirjeldavaid andmeid ja kasutusjuhiseid, mis on koostatud deklaratsiooniga hõlmatud ATM/ANS-seadmete suhtes kohaldatavatele kirjeldustele vastavalt, ning teeb need nõudmise korral kättesaadavaks kõigile teistele isikutele, kes peavad nende hooldusjuhendite mis tahes tingimust täitma. |
| --- | --- |

a)

Deklaratsiooni koostanud projekteerimisorganisatsioon esitab kõigile teadaolevatele kasutajatele vähemalt ühe komplektse hooldusjuhendi, mis sisaldab kirjeldavaid andmeid ja kasutusjuhiseid, mis on koostatud deklaratsiooniga hõlmatud ATM/ANS-seadmete suhtes kohaldatavatele kirjeldustele vastavalt, ning teeb need nõudmise korral kättesaadavaks kõigile teistele isikutele, kes peavad nende hooldusjuhendite mis tahes tingimust täitma.

| b) | Hooldusjuhendi muudatused tehakse kättesaadavaks kõigile teadaolevatele kasutajatele ja tehakse nõudmise korral kättesaadavaks kõigile isikutele, kes peavad neid hooldusjuhendeid täitma. Ametile tuleb taotluse korral esitada programm, mis näitab, kuidas hooldusjuhendite muudatused tehakse kättesaadavaks kõigile teadaolevatele kasutajatele. |
| --- | --- |

b)

Hooldusjuhendi muudatused tehakse kättesaadavaks kõigile teadaolevatele kasutajatele ja tehakse nõudmise korral kättesaadavaks kõigile isikutele, kes peavad neid hooldusjuhendeid täitma. Ametile tuleb taotluse korral esitada programm, mis näitab, kuidas hooldusjuhendite muudatused tehakse kättesaadavaks kõigile teadaolevatele kasutajatele.

ATM/ANS.EQMT.DEC.040 ATM/ANS-seadmeid käsitlevad ettekirjutused

Kui ATM/ANS-seadmeid käsitlevad ettekirjutused on välja antud punkti ATM/ANS.EQMT.AR.A.030 alapunktis b osutatud seisukorra parandamiseks, peab ATM/ANS-seadmete projekteerimistingimustele vastavuse deklareerija, välja arvatud juhul, kui amet on kiireloomuliste meetmete korral kindlaks määranud teisiti, tegema järgmist:

| a) | tegema ettepaneku asjakohaste parandusmeetmete kohta ja esitama selle ettepaneku üksikasjad ametile heakskiitmiseks; |
| --- | --- |

a)

tegema ettepaneku asjakohaste parandusmeetmete kohta ja esitama selle ettepaneku üksikasjad ametile heakskiitmiseks;

| b) | tegema pärast ametilt heakskiidu saamist seadmete kõigile teadaolevatele kasutajatele ja asjaomastele pädevatele asutustele ning vajaduse korral ja taotluse korral kõigile isikutele, kes peavad järgima ATM/ANS-seadmeid käsitlevaid ettekirjutusi, kättesaadavaks asjakohased kirjeldavad andmed ja kasutusjuhised. |
| --- | --- |

b)

tegema pärast ametilt heakskiidu saamist seadmete kõigile teadaolevatele kasutajatele ja asjaomastele pädevatele asutustele ning vajaduse korral ja taotluse korral kõigile isikutele, kes peavad järgima ATM/ANS-seadmeid käsitlevaid ettekirjutusi, kättesaadavaks asjakohased kirjeldavad andmed ja kasutusjuhised.

ATM/ANS.EQMT.DEC.045 Ameti tehtud kontrollid

Ameti taotluse korral peab iga organisatsioon, kellel on õigus anda välja käesoleva määruse kohane deklaratsioon:

| a) | tagama ametile juurdepääsu mis tahes rajatisele, seadmele, dokumendile, registrile, andmetele, protsessile, menetlusele ja mis tahes muule materjalile ning võimaldama läbi vaadata mis tahes aruande, teha mis tahes ülevaatusi ja teha või jälgida katseid, mida on vaja käesoleva jao asjakohastele nõuetele vastavuse ja jätkuva vastavuse kontrollimiseks; |
| --- | --- |

a)

tagama ametile juurdepääsu mis tahes rajatisele, seadmele, dokumendile, registrile, andmetele, protsessile, menetlusele ja mis tahes muule materjalile ning võimaldama läbi vaadata mis tahes aruande, teha mis tahes ülevaatusi ja teha või jälgida katseid, mida on vaja käesoleva jao asjakohastele nõuetele vastavuse ja jätkuva vastavuse kontrollimiseks;

| b) | leppima partnerite, tarnijate või alltöövõtjatega (kui füüsiline või juriidiline isik neid kasutab) kokku, et ametile on tagatud ka nende juures alapunkti a kohane juurdepääs ja võimalus neid kontrollida. |
| --- | --- |

b)

leppima partnerite, tarnijate või alltöövõtjatega (kui füüsiline või juriidiline isik neid kasutab) kokku, et ametile on tagatud ka nende juures alapunkti a kohane juurdepääs ja võimalus neid kontrollida.

---

| 15.9.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 228/19 |
| --- | --- | --- | --- |

15.9.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 228/19

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2023/1769,

12. september 2023,

millega kehtestatakse lennuliikluse korraldamise ja aeronavigatsiooniteenuste süsteemide ja koostisosade projekteerimises või tootmises osalevate organisatsioonide sertifitseerimise tehnilised nõuded ja haldusmenetlused ning muudetakse rakendusmäärust (EL) 2023/203

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. juuli 2018. aasta määrust (EL) 2018/1139, mis käsitleb tsiviillennunduse valdkonna ühisnorme ja millega luuakse Euroopa Liidu Lennundusohutusamet ning millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusi (EÜ) nr 2111/2005, (EÜ) nr 1008/2008, (EL) nr 996/2010, (EL) nr 376/2014 ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiive 2014/30/EL ning 2014/53/EL ning tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrused (EÜ) nr 552/2004 ja (EÜ) nr 216/2008 ning nõukogu määrus (EMÜ) nr 3922/91, (1) eriti selle artikli 43 lõiget 1 ja artikli 62 lõike 15 punkti c,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Võttes arvesse määruse (EL) 2018/1139 artiklites 1 ja 4 kindlaks määratud eesmärke ja põhimõtteid ning eelkõige asjaomase tegevuse laadi ja sellega seotud riske, tuleks lennuliikluse korraldamise ja aeronavigatsiooniteenuste (ATM/ANS) süsteemide ja ATM/ANS-koostisosade projekteerimises või tootmises osalevatelt organisatsioonidelt nõuda sertifikaati. |
| --- | --- |

(1)

Võttes arvesse määruse (EL) 2018/1139 artiklites 1 ja 4 kindlaks määratud eesmärke ja põhimõtteid ning eelkõige asjaomase tegevuse laadi ja sellega seotud riske, tuleks lennuliikluse korraldamise ja aeronavigatsiooniteenuste (ATM/ANS) süsteemide ja ATM/ANS-koostisosade projekteerimises või tootmises osalevatelt organisatsioonidelt nõuda sertifikaati.

| (2) | Selleks et tagada määruse (EL) 2018/1139 artiklis 40 osutatud oluliste nõuete ühetaoline rakendamine ja nendele vastavus, tuleks käesolevas määruses ATM/ANS-teenuste osutamise suhtes kindlaks määrata ATM/ANS-süsteemide ja ATM/ANS-koostisosade projekteerimises või tootmises osalevate organisatsioonide sertifikaatide väljaandmise, kehtivuse, muutmise, piiramise, peatamise või kehtetuks tunnistamise eeskirjad ja kord, samuti sertifikaadi omaniku õigused ja kohustused. |
| --- | --- |

(2)

Selleks et tagada määruse (EL) 2018/1139 artiklis 40 osutatud oluliste nõuete ühetaoline rakendamine ja nendele vastavus, tuleks käesolevas määruses ATM/ANS-teenuste osutamise suhtes kindlaks määrata ATM/ANS-süsteemide ja ATM/ANS-koostisosade projekteerimises või tootmises osalevate organisatsioonide sertifikaatide väljaandmise, kehtivuse, muutmise, piiramise, peatamise või kehtetuks tunnistamise eeskirjad ja kord, samuti sertifikaadi omaniku õigused ja kohustused.

| (3) | Komisjoni delegeeritud määruses (EL) 2023/1768 (2) kindlaks määratud ATM/ANS-seadmete vastavushindamine oleneb ATM/ANS-teenuse laadist ja riskist või konkreetsete ATM/ANS-seadmete funktsioonidest ning põhineb olemasoleval metoodikal ja parimal taval. Kõnealuse määrusega kehtestatakse kolm erinevat vastavushindamise tüüpi, eelkõige: teatavate ATM/ANS-seadmete sertifitseerimine ameti poolt, ATM/ANS-seadmete projekteerimises või tootmises osaleva sertifitseeritud organisatsiooni deklaratsioon ja ATM/ANS-teenuste osutaja või ATM/ANS-seadmete projekteerimises või tootmises osaleva sertifitseeritud organisatsiooni vastavusdeklaratsioon. |
| --- | --- |

(3)

Komisjoni delegeeritud määruses (EL) 2023/1768 (2) kindlaks määratud ATM/ANS-seadmete vastavushindamine oleneb ATM/ANS-teenuse laadist ja riskist või konkreetsete ATM/ANS-seadmete funktsioonidest ning põhineb olemasoleval metoodikal ja parimal taval. Kõnealuse määrusega kehtestatakse kolm erinevat vastavushindamise tüüpi, eelkõige: teatavate ATM/ANS-seadmete sertifitseerimine ameti poolt, ATM/ANS-seadmete projekteerimises või tootmises osaleva sertifitseeritud organisatsiooni deklaratsioon ja ATM/ANS-teenuste osutaja või ATM/ANS-seadmete projekteerimises või tootmises osaleva sertifitseeritud organisatsiooni vastavusdeklaratsioon.

| (4) | ATM/ANS-seadmete tüüpiline olelusring koosneb mitmest etapist: projekteerimine, tootmine, paigaldamine, käitamine, hooldamine ja kasutuselt kõrvaldamine. ATM/ANS-teenuste osutaja vastutab tavaliselt mõne etapi eest ja muude etappide eest vastutavad ATM/ANS-seadmete projekteerimises või tootmises osalevad organisatsioonid. Seepärast tuleks kehtestada ATM/ANS-teenuste osutamisel kasutatavate teatavate ATM/ANS-seadmete, eelkõige määruse (EL) 2018/1139 VIII lisa punktis 3.1 osutatud seadmete, projekteerimises või tootmises osalevate organisatsioonide sertifitseerimise ja järelevalve ühtsed nõuded. |
| --- | --- |

(4)

ATM/ANS-seadmete tüüpiline olelusring koosneb mitmest etapist: projekteerimine, tootmine, paigaldamine, käitamine, hooldamine ja kasutuselt kõrvaldamine. ATM/ANS-teenuste osutaja vastutab tavaliselt mõne etapi eest ja muude etappide eest vastutavad ATM/ANS-seadmete projekteerimises või tootmises osalevad organisatsioonid. Seepärast tuleks kehtestada ATM/ANS-teenuste osutamisel kasutatavate teatavate ATM/ANS-seadmete, eelkõige määruse (EL) 2018/1139 VIII lisa punktis 3.1 osutatud seadmete, projekteerimises või tootmises osalevate organisatsioonide sertifitseerimise ja järelevalve ühtsed nõuded.

| (5) | Euroopa Liidu Lennundusohutusamet (edaspidi „amet“) vastutab pädeva asutuse kõigi ülesannete eest, mis on seotud ATM/ANS-süsteemide ja ATM/ANS-koostisosade (edaspidi „ATM/ANS-seadmed“) sertifikaatide ja deklaratsioonidega, sealhulgas järelevalve ja täitemeetmetega. Järjepidevuse ja riskipõhise hindamise tagamiseks ning muu hulgas dubleerimise ja halduskoormuse vältimiseks ning sertifitseerimis- ja järelevalveprotsesside tõhususe suurendamiseks peaks neid järelevalve ja täitemeetmetega seotud ülesandeid täitma amet. ATM/ANS-seadmete sertifitseerimise või deklaratsioonide läbivaatamise eesmärgil on vaja, et amet teeks järelevalvet projekteerimis- või tootjaorganisatsioonides juurutatud protsesside üle, sealhulgas vajaduse korral nende organisatsioonide sertifitseerimise üle. Seepärast peaks amet vastutama nii ATM/ANS-seadmete kui ka ATM/ANS-seadmete projekteerimises või tootmises osalevate organisatsioonide sertifitseerimise eest. |
| --- | --- |

(5)

Euroopa Liidu Lennundusohutusamet (edaspidi „amet“) vastutab pädeva asutuse kõigi ülesannete eest, mis on seotud ATM/ANS-süsteemide ja ATM/ANS-koostisosade (edaspidi „ATM/ANS-seadmed“) sertifikaatide ja deklaratsioonidega, sealhulgas järelevalve ja täitemeetmetega. Järjepidevuse ja riskipõhise hindamise tagamiseks ning muu hulgas dubleerimise ja halduskoormuse vältimiseks ning sertifitseerimis- ja järelevalveprotsesside tõhususe suurendamiseks peaks neid järelevalve ja täitemeetmetega seotud ülesandeid täitma amet. ATM/ANS-seadmete sertifitseerimise või deklaratsioonide läbivaatamise eesmärgil on vaja, et amet teeks järelevalvet projekteerimis- või tootjaorganisatsioonides juurutatud protsesside üle, sealhulgas vajaduse korral nende organisatsioonide sertifitseerimise üle. Seepärast peaks amet vastutama nii ATM/ANS-seadmete kui ka ATM/ANS-seadmete projekteerimises või tootmises osalevate organisatsioonide sertifitseerimise eest.

| (6) | Ameti pädevus sertifitseerida projekteerimis- või tootjaorganisatsioone peaks võimaldama ka mittediskrimineerivat ja ühtlustatud lähenemist kõikide projekteerimis- või tootjaorganisatsioonide suhtes, kes käesoleva määruse alusel taotlevad sertifikaati. Liidu turule lastud ATM/ANS-seadmeid võib kasutada kõikides liikmesriikides ja mis tahes tüüpi teenuste osutamiseks, olenemata sellest, kas neid kasutavad ühes või mitmes liikmesriigis tegutsevad ATM/ANS-teenuste osutajad. Projekteerimises või tootmises osalevaid organisatsioone ei ole võimalik liigitada nende kohalikul või liidu tasandil kasutamiseks ettenähtud tulevaste seadmete kataloogi alusel. Sama põhimõtet tuleb järgida ka siis, kui amet jaotab sertifitseerimis- ja järelevalveülesandeid. |
| --- | --- |

(6)

Ameti pädevus sertifitseerida projekteerimis- või tootjaorganisatsioone peaks võimaldama ka mittediskrimineerivat ja ühtlustatud lähenemist kõikide projekteerimis- või tootjaorganisatsioonide suhtes, kes käesoleva määruse alusel taotlevad sertifikaati. Liidu turule lastud ATM/ANS-seadmeid võib kasutada kõikides liikmesriikides ja mis tahes tüüpi teenuste osutamiseks, olenemata sellest, kas neid kasutavad ühes või mitmes liikmesriigis tegutsevad ATM/ANS-teenuste osutajad. Projekteerimises või tootmises osalevaid organisatsioone ei ole võimalik liigitada nende kohalikul või liidu tasandil kasutamiseks ettenähtud tulevaste seadmete kataloogi alusel. Sama põhimõtet tuleb järgida ka siis, kui amet jaotab sertifitseerimis- ja järelevalveülesandeid.

| (7) | Kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2021/696 (3) artikli 29 lõike 2 punktiga a on Euroopa Liidu Kosmoseprogrammi Ametile (EUSPA) tehtud ülesandeks hallata Euroopa Geostatsionaarse Navigatsioonilisasüsteemi (EGNOS) kasutamist, nagu on kindlaks määratud nimetatud määruse artiklis 44. EGNOSe kasutamine hõlmab muu hulgas sertifitseerimis- ja standardimistegevuse toetamist. EUSPA ei täida üksi kõiki EGNOSe kasutamisega seotud ülesandeid, vaid tugineb maapealse taristu süsteemide arendamisel, projekteerimisel ja väljatöötamisel muude üksuste, eelkõige Euroopa Kosmoseagentuuri oskusteabele. Seega tuleks EUSPAt pidada käesoleva määruse kontekstis samaväärseks projekteerimis- või tootjaorganisatsiooniga. |
| --- | --- |

(7)

Kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2021/696 (3) artikli 29 lõike 2 punktiga a on Euroopa Liidu Kosmoseprogrammi Ametile (EUSPA) tehtud ülesandeks hallata Euroopa Geostatsionaarse Navigatsioonilisasüsteemi (EGNOS) kasutamist, nagu on kindlaks määratud nimetatud määruse artiklis 44. EGNOSe kasutamine hõlmab muu hulgas sertifitseerimis- ja standardimistegevuse toetamist. EUSPA ei täida üksi kõiki EGNOSe kasutamisega seotud ülesandeid, vaid tugineb maapealse taristu süsteemide arendamisel, projekteerimisel ja väljatöötamisel muude üksuste, eelkõige Euroopa Kosmoseagentuuri oskusteabele. Seega tuleks EUSPAt pidada käesoleva määruse kontekstis samaväärseks projekteerimis- või tootjaorganisatsiooniga.

| (8) | Määrusega (EL) 2021/696 EUSPA-le ja Euroopa Kosmoseagentuurile määratud rollide ja vastutusalade kohaselt ei ole EGNOSe süsteemi ja selle seadmete projekteerimise eest vastutavat ainsat üksust ning seetõttu ei ole ühte projekteerimis- või tootjaorganisatsiooni, keda EASA saaks sertifitseerida. |
| --- | --- |

(8)

Määrusega (EL) 2021/696 EUSPA-le ja Euroopa Kosmoseagentuurile määratud rollide ja vastutusalade kohaselt ei ole EGNOSe süsteemi ja selle seadmete projekteerimise eest vastutavat ainsat üksust ning seetõttu ei ole ühte projekteerimis- või tootjaorganisatsiooni, keda EASA saaks sertifitseerida.

| (9) | Seetõttu on EGNOSe süsteemi projekteerimise eripära tõttu vaja spetsiifilisi meetodeid määruses (EL) 2018/1139 kindlaks määratud olulistele nõuetele vastavuse tõendamiseks, võttes arvesse, et EGNOS on mitmeliigiline teenus, mis peab vastama ka muude valdkondade asjakohastele regulatiivsetele nõuetele. |
| --- | --- |

(9)

Seetõttu on EGNOSe süsteemi projekteerimise eripära tõttu vaja spetsiifilisi meetodeid määruses (EL) 2018/1139 kindlaks määratud olulistele nõuetele vastavuse tõendamiseks, võttes arvesse, et EGNOS on mitmeliigiline teenus, mis peab vastama ka muude valdkondade asjakohastele regulatiivsetele nõuetele.

| (10) | Mõlemad ametid peaksid tegema koostööd, et tagada EGNOSe süsteemi vastavus Rahvusvahelise Tsiviillennunduse Organisatsiooni asjakohastele standarditele, nii et vastavad kokkulepped tagaksid ohutus- ja koostalitlustaseme, mis on samaväärne käesolevas määruses kindlaks määratud projekteerimis- või tootmisnõuete täielikul kohaldamisel saavutatava tasemega. Koostöö hõlmab ka konsulteerimist EUSPAga üksikasjalike tehniliste kirjelduste väljatöötamisel. |
| --- | --- |

(10)

Mõlemad ametid peaksid tegema koostööd, et tagada EGNOSe süsteemi vastavus Rahvusvahelise Tsiviillennunduse Organisatsiooni asjakohastele standarditele, nii et vastavad kokkulepped tagaksid ohutus- ja koostalitlustaseme, mis on samaväärne käesolevas määruses kindlaks määratud projekteerimis- või tootmisnõuete täielikul kohaldamisel saavutatava tasemega. Koostöö hõlmab ka konsulteerimist EUSPAga üksikasjalike tehniliste kirjelduste väljatöötamisel.

| (11) | Käesolevas määruses on nõuetekohaselt arvesse võetud lennuliikluse korraldamise üldkava sisu ja selles ettenähtud tehnoloogilist suutlikkust. |
| --- | --- |

(11)

Käesolevas määruses on nõuetekohaselt arvesse võetud lennuliikluse korraldamise üldkava sisu ja selles ettenähtud tehnoloogilist suutlikkust.

| (12) | Amet on ette valmistanud rakenduseeskirjade eelnõu ja esitanud selle koos arvamusega nr 01/2023 komisjonile kooskõlas määruse (EL) 2018/1139 artikli 75 lõike 2 punktidega b ja c ning artikli 76 lõikega 1. |
| --- | --- |

(12)

Amet on ette valmistanud rakenduseeskirjade eelnõu ja esitanud selle koos arvamusega nr 01/2023 komisjonile kooskõlas määruse (EL) 2018/1139 artikli 75 lõike 2 punktidega b ja c ning artikli 76 lõikega 1.

| (13) | Olemasolevate ressursside ja oskusteabe optimaalseks kasutamiseks võib amet taotleda käesoleva määruse kohaste sertifitseerimiste, järelevalve ja täitemeetmete jaoks liikmesriikide pädevatelt asutustelt haldustuge. Selline haldustugi ei tohiks hõlmata mingit volituste ega ülesannete delegeerimist. |
| --- | --- |

(13)

Olemasolevate ressursside ja oskusteabe optimaalseks kasutamiseks võib amet taotleda käesoleva määruse kohaste sertifitseerimiste, järelevalve ja täitemeetmete jaoks liikmesriikide pädevatelt asutustelt haldustuge. Selline haldustugi ei tohiks hõlmata mingit volituste ega ülesannete delegeerimist.

| (14) | Selleks et lennuohutust mõjutada võivate infoturvariskide juhtimise kohaldamisala hõlmaks ATM/ANS-seadmete projekteerimis- või tootjaorganisatsioone, tuleks rakendusmäärust (EL) 2023/203 muuta. |
| --- | --- |

(14)

Selleks et lennuohutust mõjutada võivate infoturvariskide juhtimise kohaldamisala hõlmaks ATM/ANS-seadmete projekteerimis- või tootjaorganisatsioone, tuleks rakendusmäärust (EL) 2023/203 muuta.

| (15) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas määruse (EL) 2018/1139 artikli 127 lõikes 1 osutatud komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(15)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas määruse (EL) 2018/1139 artikli 127 lõikes 1 osutatud komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Teema

Käesoleva määrusega kehtestatakse tehnilised nõuded ja halduskord nende organisatsioonide sertifitseerimiseks, kes osalevad selliste ATM/ANS-süsteemide ja ATM/ANS-koostisosade projekteerimises või tootmises, mille suhtes kohaldatakse delegeeritud määruse (EL) 2023/1768 artikli 4 kohast sertifitseerimist või artikli 5 kohast projekteerimistingimustele vastavuse deklaratsiooni.

Artikkel 2

Mõisted

Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:

| 1) | „ATM/ANS-seadmed“ – määruse (EL) 2018/1139 artikli 3 punktis 6 määratletud ATM/ANS-koostisosad ja kõnealuse määruse artikli 3 punktis 7 määratletud ATM/ANS-süsteemid, välja arvatud õhusõiduki pardal asuvad koostisosad, mille suhtes kohaldatakse komisjoni määrust (EL) nr 748/2012; (4) |
| --- | --- |

1)

„ATM/ANS-seadmed“ – määruse (EL) 2018/1139 artikli 3 punktis 6 määratletud ATM/ANS-koostisosad ja kõnealuse määruse artikli 3 punktis 7 määratletud ATM/ANS-süsteemid, välja arvatud õhusõiduki pardal asuvad koostisosad, mille suhtes kohaldatakse komisjoni määrust (EL) nr 748/2012; (4)

4

| 2) | „ATM/ANS-seadmeid käsitlev ettekirjutus“ – ameti väljastatud dokument, millega antakse lennuliikluse korraldamise ja aeronavigatsiooniteenuste osutajatele volitused võtta ATM/ANS-seadmetega seotud meetmeid, et kõrvaldada tuvastatud ohtlik ja/või ebaturvaline seisukord ning taastada kõnealuste ATM/ANS-seadmete toimivus ja koostalitlusvõime, kui tõendid näitavad, et nende konkreetsete seadmete ohutuse, turvalisuse, toimivuse või koostalitlusvõime tase võib vastasel juhul alaneda. |
| --- | --- |

2)

„ATM/ANS-seadmeid käsitlev ettekirjutus“ – ameti väljastatud dokument, millega antakse lennuliikluse korraldamise ja aeronavigatsiooniteenuste osutajatele volitused võtta ATM/ANS-seadmetega seotud meetmeid, et kõrvaldada tuvastatud ohtlik ja/või ebaturvaline seisukord ning taastada kõnealuste ATM/ANS-seadmete toimivus ja koostalitlusvõime, kui tõendid näitavad, et nende konkreetsete seadmete ohutuse, turvalisuse, toimivuse või koostalitlusvõime tase võib vastasel juhul alaneda.

Artikkel 3

Nõuded pädevale asutusele

1.   Käesoleva määruse kohaldamisel on ATM/ANS-seadmete projekteerimises või tootmises osalevatele organisatsioonide sertifitseerimise, nende organisatsioonide järelevalve ja täitemeetmete eest vastutavaks pädevaks asutuseks amet.

2.   Käesoleva määrusega hõlmatud ATM/ANS-seadmete projekteerimises või tootmises osalevate organisatsioonide üle tõhusa järelevalve tagamiseks vajalike sertifitseerimise, uurimise, kontrollimise, auditeerimise ja muude järelevalvetoimingute tegemisel täidab amet I lisas (osa DPO.AR) kindlaks määratud üksikasjalikke nõudeid. Käesolevast määrusest tulenevate sertifitseerimise, järelevalve ja täitemeetmetega seotud ülesannete täitmiseks võib amet taotleda liikmesriikide pädevatelt asutustelt haldustuge.

Artikkel 4

ATM/ANS-seadmete projekteerimises või tootmises osalevad organisatsioonid

1.   Organisatsioon, kes osaleb selliste ATM/ANS-seadmete projekteerimises või tootmises, mille suhtes kohaldatakse delegeeritud määruse (EL) 2023/1768 artikli 4 kohast sertifitseerimist või artikli 5 kohast projekteerimistingimustele vastavuse deklaratsiooni, tõendab II lisa (osa DPO.OR) kohaselt oma suutlikkust tegutseda ATM/ANS-seadmete projekteerimis- või tootjaorganisatsioonina.

2.   Euroopa Geostatsionaarse Navigatsioonilisasüsteemi (EGNOS) ATM/ANS-seadmete projekteerimises või tootmises osalevad organisatsioonid loetakse käesoleva määruse II lisa nõuetele vastavaks, kui on tõendatud nende vastavus määrusele (EL) 2021/696 ning selle määruse alusel EGNOSe suhtes kohaldatavatele juhtimis-, projekteerimis- ja kvaliteedistandarditele. Neilt organisatsioonidelt ei nõuta ametipoolset sertifitseerimist.

Euroopa Liidu Kosmoseprogrammi Amet tagab projekteerimis- või tootjaorganisatsioonina, et muud EGNOSe seadmete projekteerimises või tootmises osalevad organisatsioonid järgivad projekteerimis- või tootmisprotsesse, mis tagavad II lisa (osa DPO.OR) nõuetega samaväärse ohutus- ja koostalitlustaseme.

Artikkel 5

Rakendusmääruse (EL) 2023/203 muudatused (5)

Rakendusmäärust (EL) 2023/203 muudetakse järgmiselt.

| 1) | Artikli 2 lõikele 1 lisatakse punkt j:






  „j) | sertifitseeritud organisatsioonid, kes osalevad selliste ATM/ANS-süsteemide ja ATM/ANS-koostisosade projekteerimises või tootmises, mille suhtes kohaldatakse komisjoni rakendusmäärust (EL) 2023/1769 (*1). |
| --- | --- | --- |

1)

Artikli 2 lõikele 1 lisatakse punkt j:

„j)

sertifitseeritud organisatsioonid, kes osalevad selliste ATM/ANS-süsteemide ja ATM/ANS-koostisosade projekteerimises või tootmises, mille suhtes kohaldatakse komisjoni rakendusmäärust (EL) 2023/1769 (*1).

*1

(*1)  Komisjoni 12. septembri 2023. aasta rakendusmäärus (EL) 2023/1769, millega kehtestatakse lennuliikluse korraldamise ja aeronavigatsiooniteenuste süsteemide ja koostisosade projekteerimises või tootmises osalevate organisatsioonide sertifitseerimise tehnilised nõuded ja haldusmenetlused ning muudetakse rakendusmäärust (EL) 2023/203 (ELT L 228 XX.9.2023, lk 19).“
  "

*1

| 2) | Artikli 6 lõikele 1 lisatakse punkt h:






  „h) | artikli 2 lõike 1 punktis j osutatud organisatsioonide puhul rakendusmääruse (EL) 2023/1769 artikli 3 lõike 1 kohaselt määratud pädev asutus.“ |
| --- | --- | --- |

2)

Artikli 6 lõikele 1 lisatakse punkt h:

„h)

artikli 2 lõike 1 punktis j osutatud organisatsioonide puhul rakendusmääruse (EL) 2023/1769 artikli 3 lõike 1 kohaselt määratud pädev asutus.“

Artikkel 6

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 12. september 2023

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 212, 22.8.2018, lk 1.

1

(2)  Komisjoni 14. juuli 2023. aasta delegeeritud määrus (EL) 2023/1768, millega kehtestatakse lennuliikluse korraldamise/aeronavigatsiooniteenuste süsteemide ja lennuliikluse korraldamise/aeronavigatsiooniteenuste koostisosade sertifitseerimise ja deklareerimise üksikasjalikud eeskirjad (vt käesoleva Euroopa Liidu Teataja lk 1).

2

Euroopa Liidu Teataja

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 28. aprilli 2021. aasta määrus (EL) 2021/696, millega luuakse liidu kosmoseprogramm ja Euroopa Liidu Kosmoseprogrammi Amet ning tunnistatakse kehtetuks määrused (EL) nr 912/2010, (EL) nr 1285/2013 ja (EL) nr 377/2014 ning otsus nr 541/2014/EL (ELT L 170, 12.5.2021, lk 69).

3

(4)  Komisjoni 3. augusti 2012. määrus (EL) nr 748/2012, millega nähakse ette õhusõidukite ja nendega seotud toodete, osade ja seadmete lennukõlblikkuse ja keskkonnaohutuse sertifitseerimise ning projekteerimis- ja tootjaorganisatsioonide sertifitseerimise rakenduseeskirjad (ELT L 224, 21.8.2012, lk 1).

4

(5)  Komisjoni 27. oktoobri 2022. aasta rakendusmäärus (EL) 2023/203, millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2018/1139 rakendamise eeskirjad nõuete osas, mis on seotud selliste infoturvariskide juhtimisega, mis võivad mõjutada lennuohutust ning mida kohaldatakse komisjoni määrustega (EL) nr 1321/2014, (EL) nr 965/2012, (EL) nr 1178/2011, (EL) 2015/340 ning komisjoni rakendusmäärustega (EL) 2017/373 ja (EL) 2021/664 hõlmatud organisatsioonide ning komisjoni määrustega (EL) nr 748/2012, (EL) nr 1321/2014, (EL) nr 965/2012, (EL) nr 1178/2011, (EL) 2015/340 ja (EL) nr 139/2014, komisjoni rakendusmäärustega (EL) 2017/373 ja (EL) 2021/664 hõlmatud pädevate asutuste suhtes, ning muudetakse komisjoni määrusi (EL) nr 1178/2011, (EL) nr 748/2012, (EL) nr 965/2012, (EL) nr 139/2014, (EL) nr 1321/2014, (EL) 2015/340 ning komisjoni rakendusmäärusi (EL) 2017/373 ja (EL) 2021/664 (ELT L 31, 2.2.2023, lk 1).

5

---

I LISA

NÕUDED AMETILE

(osa DPO.AR)

A ALAJAGU –   ÜLDNÕUDED (DPO.AR.A)

DPO.AR.A.001.   Kohaldamisala

Käesolevas lisas kehtestatakse nõuded, millele ameti haldus- ja juhtimissüsteemid peavad vastama, kui amet täidab projekteerimis- või tootjaorganisatsioonide sertifitseerimise, järelevalve ja täitemeetmetega seotud ülesandeid ja kohustusi.

DPO.AR.A.010.   Viivitamatu reageerimine ohutus-, turvalisus- või koostalitlusprobleemile

| a) | Ilma et see piiraks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 376/2014 (1) ning selle alusel vastu võetud delegeeritud õigusaktide ja rakendusaktide kohaldamist, rakendab amet süsteemi ohutus-, turvalisus- ja koostalitlusteabe nõuetekohaseks kogumiseks, analüüsimiseks ja levitamiseks. |
| --- | --- |

a)

Ilma et see piiraks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 376/2014 (1) ning selle alusel vastu võetud delegeeritud õigusaktide ja rakendusaktide kohaldamist, rakendab amet süsteemi ohutus-, turvalisus- ja koostalitlusteabe nõuetekohaseks kogumiseks, analüüsimiseks ja levitamiseks.

| b) | Pärast alapunktis a osutatud teabe saamist võtab amet asjakohased meetmed tuvastatud ohutus-, julgeoleku- või koostalitlusprobleemi lahendamiseks, sealhulgas annab välja ATM/ANS-seadmeid käsitlevaid ettekirjutusi vastavalt delegeeritud määruse (EL) 2023/1768 I lisa punktile ATM/ANS.EQMT.AR.A.030. |
| --- | --- |

b)

Pärast alapunktis a osutatud teabe saamist võtab amet asjakohased meetmed tuvastatud ohutus-, julgeoleku- või koostalitlusprobleemi lahendamiseks, sealhulgas annab välja ATM/ANS-seadmeid käsitlevaid ettekirjutusi vastavalt delegeeritud määruse (EL) 2023/1768 I lisa punktile ATM/ANS.EQMT.AR.A.030.

| c) | Alapunkti b kohaselt võetud meetmetest teavitatakse viivitamata asjaomast organisatsiooni, kes on kohustatud neid järgima punkti DPO.OR.A.035 kohaselt. Samuti teavitatakse asjaomaste ATM/ANS-teenuste osutajate pädevaid asutusi. |
| --- | --- |

c)

Alapunkti b kohaselt võetud meetmetest teavitatakse viivitamata asjaomast organisatsiooni, kes on kohustatud neid järgima punkti DPO.OR.A.035 kohaselt. Samuti teavitatakse asjaomaste ATM/ANS-teenuste osutajate pädevaid asutusi.

DPO.AR.A.015.   Viivitamatu reageerimine lennuohutust mõjutavale infoturvaintsidendile või turvaaugule

| a) | Amet rakendab süsteemi, et asjakohaselt koguda, analüüsida ja levitada teavet, mis on seotud organisatsioonide teatatud infoturvaintsidentide või turvaaukudega, mis võivad mõjutada lennuohutust. Seda tehakse kooskõlastatult kõigi muude asjaomaste asutustega, kes vastutavad liikmesriigis info- või küberturvalisuse eest, et suurendada aruandluskavade kooskõlastatust ja ühilduvust. |
| --- | --- |

a)

Amet rakendab süsteemi, et asjakohaselt koguda, analüüsida ja levitada teavet, mis on seotud organisatsioonide teatatud infoturvaintsidentide või turvaaukudega, mis võivad mõjutada lennuohutust. Seda tehakse kooskõlastatult kõigi muude asjaomaste asutustega, kes vastutavad liikmesriigis info- või küberturvalisuse eest, et suurendada aruandluskavade kooskõlastatust ja ühilduvust.

| b) | Pärast alapunktis a osutatud teabe saamist võtab amet asjakohased meetmed, et käsitleda infoturvaintsidendi või turvaaugu võimalikku mõju lennuohutusele. |
| --- | --- |

b)

Pärast alapunktis a osutatud teabe saamist võtab amet asjakohased meetmed, et käsitleda infoturvaintsidendi või turvaaugu võimalikku mõju lennuohutusele.

| c) | Alapunkti b kohaselt võetud meetmetest teavitatakse viivitamata kõiki isikuid ja organisatsioone, kes järgivad neid meetmeid vastavalt määrusele (EL) 2018/1139 ning selle alusel vastu võetud delegeeritud õigusaktidele ja rakendusaktidele. Amet teavitab nendest meetmetest ka asjaomaste liikmesriikide pädevaid asutusi. |
| --- | --- |

c)

Alapunkti b kohaselt võetud meetmetest teavitatakse viivitamata kõiki isikuid ja organisatsioone, kes järgivad neid meetmeid vastavalt määrusele (EL) 2018/1139 ning selle alusel vastu võetud delegeeritud õigusaktidele ja rakendusaktidele. Amet teavitab nendest meetmetest ka asjaomaste liikmesriikide pädevaid asutusi.

B ALAJAGU –   JUHTIMINE (DPO.AR.B)

DPO.AR.B.001.   Juhtimissüsteem

| a) | Amet kehtestab ja haldab juhtimissüsteemi, mis sisaldab vähemalt järgmist:






  1) | dokumenteeritud põhimõtted ja menetlused, millega kirjeldatakse organisatsiooni, vahendeid ja meetodeid sertifitseerimise, järelevalve ja täitemeetmetega seotud ülesannete täitmiseks määruse (EL) 2018/1139 ning vajaduse korral selle alusel vastu võetud delegeeritud õigusaktide ja rakendusaktide kohaselt. Menetlusi ajakohastatakse ja need on ameti põhilised töödokumendid kõigi seonduvate ülesannete jaoks; |
| --- | --- | --- |

a)

Amet kehtestab ja haldab juhtimissüsteemi, mis sisaldab vähemalt järgmist:

1)

dokumenteeritud põhimõtted ja menetlused, millega kirjeldatakse organisatsiooni, vahendeid ja meetodeid sertifitseerimise, järelevalve ja täitemeetmetega seotud ülesannete täitmiseks määruse (EL) 2018/1139 ning vajaduse korral selle alusel vastu võetud delegeeritud õigusaktide ja rakendusaktide kohaselt. Menetlusi ajakohastatakse ja need on ameti põhilised töödokumendid kõigi seonduvate ülesannete jaoks;

| 2) | piisav arv töötajaid käesolevast määrusest tulenevate ülesannete ja kohustuste täitmiseks. Kõikide seonduvate ülesannete nõuetekohase täitmise tagamiseks on nõutav töötajate kättesaadavuse planeerimise süsteem; |
| --- | --- |

2)

piisav arv töötajaid käesolevast määrusest tulenevate ülesannete ja kohustuste täitmiseks. Kõikide seonduvate ülesannete nõuetekohase täitmise tagamiseks on nõutav töötajate kättesaadavuse planeerimise süsteem;

| 3) | töötajad, kes on neile määratud ülesannete täitmiseks kvalifitseeritud, omavad vajalikke teadmisi ja kogemusi, on saanud esmaõppe ning jätkuva pädevuse tagamiseks läbinud korduvkoolituse; |
| --- | --- |

3)

töötajad, kes on neile määratud ülesannete täitmiseks kvalifitseeritud, omavad vajalikke teadmisi ja kogemusi, on saanud esmaõppe ning jätkuva pädevuse tagamiseks läbinud korduvkoolituse;

| 4) | nõuetekohased vahendid ja kontoriruumid ettenähtud ülesannete täitmiseks; |
| --- | --- |

4)

nõuetekohased vahendid ja kontoriruumid ettenähtud ülesannete täitmiseks;

| 5) | tegevuskord, mille abil jälgitakse juhtimissüsteemi vastavust asjaomastele nõuetele ja menetluste asjakohasust ning mis hõlmab siseauditi korra ja ohutusriskide juhtimise korra väljatöötamist. Nõuetele vastavuse jälgimine peab hõlmama ka ameti juhtkonnale auditi tulemuste kohta tagasiside andmise süsteemi, et vajaduse korral tagada parandusmeetmete rakendamine; |
| --- | --- |

5)

tegevuskord, mille abil jälgitakse juhtimissüsteemi vastavust asjaomastele nõuetele ja menetluste asjakohasust ning mis hõlmab siseauditi korra ja ohutusriskide juhtimise korra väljatöötamist. Nõuetele vastavuse jälgimine peab hõlmama ka ameti juhtkonnale auditi tulemuste kohta tagasiside andmise süsteemi, et vajaduse korral tagada parandusmeetmete rakendamine;

| 6) | isik või isikute rühm, kes vastutab nõuetele vastavuse jälgimisega seotud tegevuskorra järgimise eest vahetult ameti kõrgema juhtkonna ees. |
| --- | --- |

6)

isik või isikute rühm, kes vastutab nõuetele vastavuse jälgimisega seotud tegevuskorra järgimise eest vahetult ameti kõrgema juhtkonna ees.

| b) | Amet määrab juhtimissüsteemi iga tegevusvaldkonna jaoks ühe või mitu isikut, kes on üldiselt vastutavad asjakohaste ülesannete haldamise eest. |
| --- | --- |

b)

Amet määrab juhtimissüsteemi iga tegevusvaldkonna jaoks ühe või mitu isikut, kes on üldiselt vastutavad asjakohaste ülesannete haldamise eest.

| c) | Amet kehtestab korra kogu vajaliku teabe vastastikuseks vahetamiseks komisjoni rakendusmääruse (EL) 2017/373 (2) artiklis 4 osutatud mis tahes muude pädevate asutustega ning annab neile abi või taotleb neilt abi, sealhulgas teavet, mis tuleneb lennuohutust mõjutavatest juhtumitest kohustuslikust ja vabatahtlikust teatamisest punkti DPO.OR.A.045 kohaselt. |
| --- | --- |

c)

Amet kehtestab korra kogu vajaliku teabe vastastikuseks vahetamiseks komisjoni rakendusmääruse (EL) 2017/373 (2) artiklis 4 osutatud mis tahes muude pädevate asutustega ning annab neile abi või taotleb neilt abi, sealhulgas teavet, mis tuleneb lennuohutust mõjutavatest juhtumitest kohustuslikust ja vabatahtlikust teatamisest punkti DPO.OR.A.045 kohaselt.

| d) | Lennuohutust mõjutada võivate infoturvariskide nõuetekohase juhtimise tagamiseks peab ameti kehtestatud ja hallatav juhtimissüsteem vastama rakendusmääruse (EL) 2023/203 I lisale (osa IS.AR). |
| --- | --- |

d)

Lennuohutust mõjutada võivate infoturvariskide nõuetekohase juhtimise tagamiseks peab ameti kehtestatud ja hallatav juhtimissüsteem vastama rakendusmääruse (EL) 2023/203 I lisale (osa IS.AR).

DPO.AR.B.010.   Juhtimissüsteemi muudatused

| a) | Ametil peab olema süsteem selliste muudatuste kindlakstegemiseks, mis mõjutavad tema suutlikkust täita määruses (EL) 2018/1139 ning selle alusel vastu võetud delegeeritud õigusaktides ja rakendusaktides kindlaks määratud ülesandeid ja kohustusi. See süsteem võimaldab ametil võtta vajaduse korral meetmeid juhtimissüsteemi asjakohasuse ja tõhususe tagamiseks. |
| --- | --- |

a)

Ametil peab olema süsteem selliste muudatuste kindlakstegemiseks, mis mõjutavad tema suutlikkust täita määruses (EL) 2018/1139 ning selle alusel vastu võetud delegeeritud õigusaktides ja rakendusaktides kindlaks määratud ülesandeid ja kohustusi. See süsteem võimaldab ametil võtta vajaduse korral meetmeid juhtimissüsteemi asjakohasuse ja tõhususe tagamiseks.

| b) | Amet peab juhtimissüsteemi ajakohastama nii, et see kajastaks õigeaegselt kõiki määruse (EL) 2018/1139 ning selle alusel vastu võetud delegeeritud õigusaktide ja rakendusaktide muudatusi ning tagaks juhtimissüsteemi tõhusa rakendamise. |
| --- | --- |

b)

Amet peab juhtimissüsteemi ajakohastama nii, et see kajastaks õigeaegselt kõiki määruse (EL) 2018/1139 ning selle alusel vastu võetud delegeeritud õigusaktide ja rakendusaktide muudatusi ning tagaks juhtimissüsteemi tõhusa rakendamise.

DPO.AR.B.015.   Andmete registreerimine

| a) | Amet võtab kasutusele ja haldab andmete registreerimise süsteemi, mis võimaldab nõuetekohase juurdepääsetavuse järgmisele teabele, selle säilitamise ja usaldusväärse jälgitavuse:






  1) | juhtimissüsteemi dokumenteeritud põhimõtted ja menetlused; |
| --- | --- | --- |

a)

Amet võtab kasutusele ja haldab andmete registreerimise süsteemi, mis võimaldab nõuetekohase juurdepääsetavuse järgmisele teabele, selle säilitamise ja usaldusväärse jälgitavuse:

1)

juhtimissüsteemi dokumenteeritud põhimõtted ja menetlused;

| 2) | töötajate koolitus, kvalifikatsioon ja volitused, nagu on nõutud punkti DPO.AR.B.001 alapunkti a alapunktis 3; |
| --- | --- |

2)

töötajate koolitus, kvalifikatsioon ja volitused, nagu on nõutud punkti DPO.AR.B.001 alapunkti a alapunktis 3;

| 3) | ülesannete jaotus, mis hõlmab delegeeritud määruse (EL) 2023/1768 I lisa punktis ATM/ANS.EQMT.AR.A.020 nõutavaid elemente, ning määratud ülesannete üksikasjad; |
| --- | --- |

3)

ülesannete jaotus, mis hõlmab delegeeritud määruse (EL) 2023/1768 I lisa punktis ATM/ANS.EQMT.AR.A.020 nõutavaid elemente, ning määratud ülesannete üksikasjad;

| 4) | ATM/ANS-seadmete projekteerimises või tootmises osalevate organisatsioonide tunnustamisprotsess, sertifitseerimisprotsess, ATM/ANS-seadmete projekteerimistingimustele vastavuse deklaratsioonide registreerimine ja pidev järelevalve, sealhulgas:






  i) | sertifikaaditaotlused; |
| --- | --- | --- |

4)

ATM/ANS-seadmete projekteerimises või tootmises osalevate organisatsioonide tunnustamisprotsess, sertifitseerimisprotsess, ATM/ANS-seadmete projekteerimistingimustele vastavuse deklaratsioonide registreerimine ja pidev järelevalve, sealhulgas:

i)

sertifikaaditaotlused;

| ii) | ATM/ANS-seadmete projekteerimises või tootmises osalevatele organisatsioonidele väljastatud sertifikaadid, sealhulgas nendega seotud õigused ja nende mis tahes muudatused; |
| --- | --- |

ii)

ATM/ANS-seadmete projekteerimises või tootmises osalevatele organisatsioonidele väljastatud sertifikaadid, sealhulgas nendega seotud õigused ja nende mis tahes muudatused;

| iii) | välja antud ATM/ANS-seadmete sertifikaadid, sealhulgas kõik nende muudatused; |
| --- | --- |

iii)

välja antud ATM/ANS-seadmete sertifikaadid, sealhulgas kõik nende muudatused;

| iv) | kõik registreeritud kehtivad ATM/ANS-seadmete projekteerimistingimustele vastavuse deklaratsioonid; |
| --- | --- |

iv)

kõik registreeritud kehtivad ATM/ANS-seadmete projekteerimistingimustele vastavuse deklaratsioonid;

| v) | ameti pideva järelevalve programm, sealhulgas kõik hindamis-, auditeerimis- ja inspekteerimisregistrid; |
| --- | --- |

v)

ameti pideva järelevalve programm, sealhulgas kõik hindamis-, auditeerimis- ja inspekteerimisregistrid;

| vi) | koopia järelevalveprogrammist koos kavandatavate ja tehtud auditite kuupäevadega; |
| --- | --- |

vi)

koopia järelevalveprogrammist koos kavandatavate ja tehtud auditite kuupäevadega;

| vii) | kogu ametliku kirjavahetuse koopiad; |
| --- | --- |

vii)

kogu ametliku kirjavahetuse koopiad;

| viii) | soovitused sertifikaadi väljaandmiseks või selle kehtivuse pikendamiseks või deklaratsiooni registreerimise pikendamiseks, puuduste üksikasjad ja organisatsioonide poolt nende kõrvaldamiseks võetud meetmed, sealhulgas iga teema lõpetamise kuupäev, täitemeetmed ja tähelepanekud; |
| --- | --- |

viii)

soovitused sertifikaadi väljaandmiseks või selle kehtivuse pikendamiseks või deklaratsiooni registreerimise pikendamiseks, puuduste üksikasjad ja organisatsioonide poolt nende kõrvaldamiseks võetud meetmed, sealhulgas iga teema lõpetamise kuupäev, täitemeetmed ja tähelepanekud;

| ix) | kõik hindamis-, auditeerimis- või inspekteerimisaruanded; |
| --- | --- |

ix)

kõik hindamis-, auditeerimis- või inspekteerimisaruanded;

| x) | organisatsiooni kõikide juhendmaterjalide, menetluste ja protsesside või käsiraamatute ja nende muudatuste koopiad; |
| --- | --- |

x)

organisatsiooni kõikide juhendmaterjalide, menetluste ja protsesside või käsiraamatute ja nende muudatuste koopiad;

| xi) | muude ameti heakskiidetud dokumentide koopiad; |
| --- | --- |

xi)

muude ameti heakskiidetud dokumentide koopiad;

| 5) | ATM/ANS-seadmete projekteerimises või tootmises osalevate organisatsioonide väljapakutavatest alternatiivsetest nõuete täitmise meetoditest teavitamine, nende hindamine ja kinnitamine; |
| --- | --- |

5)

ATM/ANS-seadmete projekteerimises või tootmises osalevate organisatsioonide väljapakutavatest alternatiivsetest nõuete täitmise meetoditest teavitamine, nende hindamine ja kinnitamine;

| 6) | ohutusteave, ATM/ANS-seadmeid käsitlevad ettekirjutused ja järelmeetmed; |
| --- | --- |

6)

ohutusteave, ATM/ANS-seadmeid käsitlevad ettekirjutused ja järelmeetmed;

| 7) | paindlikkusnõuete rakendamine määruse (EL) 2018/1139 artikli 76 lõike 4 kohaselt. |
| --- | --- |

7)

paindlikkusnõuete rakendamine määruse (EL) 2018/1139 artikli 76 lõike 4 kohaselt.

| b) | Amet peab kõikide väljastatud sertifikaatide ja registreeritud deklaratsioonide registrit. |
| --- | --- |

b)

Amet peab kõikide väljastatud sertifikaatide ja registreeritud deklaratsioonide registrit.

| c) | Kõiki andmeid a ja b osutatud registreid säilitatakse viisil, mis tagab kaitse kahjustumise, muutmise ja varguse eest. Andmeid säilitatakse vähemalt viis aastat pärast heakskiitude ja sertifikaatide kehtivuse lõppemist või deklaratsioonide kehtetuks tunnistamist, kui kohaldatavast andmekaitseseadusest ei tulene teisiti. |
| --- | --- |

c)

Kõiki andmeid a ja b osutatud registreid säilitatakse viisil, mis tagab kaitse kahjustumise, muutmise ja varguse eest. Andmeid säilitatakse vähemalt viis aastat pärast heakskiitude ja sertifikaatide kehtivuse lõppemist või deklaratsioonide kehtetuks tunnistamist, kui kohaldatavast andmekaitseseadusest ei tulene teisiti.

C   ALAJAGU – SERTIFITSEERIMINE, JÄRELEVALVE JA NÕUETE TÄITMISE TAGAMINE (DPO.AR.C)

DPO.AR.C.001.   ATM/ANS-seadmete projekteerimises või tootmises osalevate organisatsioonide sertifitseerimine

| a) | ATM/ANS-seadmete projekteerimises või tootmises osaleva organisatsiooni sertifitseerimistaotluse saamisel kontrollib amet organisatsiooni vastavust delegeeritud määruse (EL) 2023/1768 II ja III lisas ning käesoleva määruse II lisas kindlaks määratud nõuetele. |
| --- | --- |

a)

ATM/ANS-seadmete projekteerimises või tootmises osaleva organisatsiooni sertifitseerimistaotluse saamisel kontrollib amet organisatsiooni vastavust delegeeritud määruse (EL) 2023/1768 II ja III lisas ning käesoleva määruse II lisas kindlaks määratud nõuetele.

| b) | Amet võib enne sertifikaadi andmist nõuda mis tahes auditeid, inspekteerimisi või hindamisi koos kogu käesoleva lisa 1. liites kindlaks määratud asjakohase teabe esitamisega, kui ta peab seda vajalikuks. |
| --- | --- |

b)

Amet võib enne sertifikaadi andmist nõuda mis tahes auditeid, inspekteerimisi või hindamisi koos kogu käesoleva lisa 1. liites kindlaks määratud asjakohase teabe esitamisega, kui ta peab seda vajalikuks.

| c) | Sertifikaat antakse tähtajatult. Tegevused, milleks organisatsioonile õigused antakse, määratakse kindlaks sertifikaadile lisatud tingimustes.






  1) | ATM/ANS-seadmete projekteerimises osaleva organisatsiooni puhul täpsustatakse tingimustes projekteerimistööde tüüp ja ATM/ANS-seadmete kategooriad, mille jaoks organisatsioonil on sertifikaat, ning tegevused, milleks organisatsioonil on õigus. |
| --- | --- | --- |

c)

Sertifikaat antakse tähtajatult. Tegevused, milleks organisatsioonile õigused antakse, määratakse kindlaks sertifikaadile lisatud tingimustes.

1)

ATM/ANS-seadmete projekteerimises osaleva organisatsiooni puhul täpsustatakse tingimustes projekteerimistööde tüüp ja ATM/ANS-seadmete kategooriad, mille jaoks organisatsioonil on sertifikaat, ning tegevused, milleks organisatsioonil on õigus.

| 2) | ATM/ANS-seadmete tootmises osaleva organisatsiooni puhul täpsustatakse tingimustes töövaldkond ja ATM/ANS-seadmed või seadmete kategooriad või mõlemad, mille suhtes on sertifikaadi omanik võib õigusi kasutada. |
| --- | --- |

2)

ATM/ANS-seadmete tootmises osaleva organisatsiooni puhul täpsustatakse tingimustes töövaldkond ja ATM/ANS-seadmed või seadmete kategooriad või mõlemad, mille suhtes on sertifikaadi omanik võib õigusi kasutada.

| d) | Sertifikaati ei anta välja, kui punktis DPO.AR.C.015 osutatud esimese astme puudus on kõrvaldamata. Erandlikel asjaoludel (muu kui esimese astme puuduse korral) hindab ja leevendab organisatsioon puudust vastavalt vajadusele ning enne sertifikaadi väljaandmist kiidab amet heaks parandusmeetmete kava puuduse kõrvaldamiseks. |
| --- | --- |

d)

Sertifikaati ei anta välja, kui punktis DPO.AR.C.015 osutatud esimese astme puudus on kõrvaldamata. Erandlikel asjaoludel (muu kui esimese astme puuduse korral) hindab ja leevendab organisatsioon puudust vastavalt vajadusele ning enne sertifikaadi väljaandmist kiidab amet heaks parandusmeetmete kava puuduse kõrvaldamiseks.

| e) | Heakskiidu ja selle tingimuste iga muudatus peab saama ameti kinnituse. |
| --- | --- |

e)

Heakskiidu ja selle tingimuste iga muudatus peab saama ameti kinnituse.

DPO.AR.C.005.   Järelevalveprogramm

| a) | Amet koostab järelevalveprogrammi ja igal aastal ajakohastab seda kaasnevatele riskidele antud hinnangu alusel, võttes arvesse tema järelevalve all olevate organisatsioonide eripära, nende tegevuse keerukust ja varasemate sertifitseerimiste või järelevalvetegevuste tulemusi. Järelevalveprogramm peab sisaldama auditeid, mis:






  1) | hõlmavad kõiki võimalikke probleemseid valdkondi, keskendudes valdkondadele, milles on varem probleeme tuvastatud; |
| --- | --- | --- |

a)

Amet koostab järelevalveprogrammi ja igal aastal ajakohastab seda kaasnevatele riskidele antud hinnangu alusel, võttes arvesse tema järelevalve all olevate organisatsioonide eripära, nende tegevuse keerukust ja varasemate sertifitseerimiste või järelevalvetegevuste tulemusi. Järelevalveprogramm peab sisaldama auditeid, mis:

1)

hõlmavad kõiki võimalikke probleemseid valdkondi, keskendudes valdkondadele, milles on varem probleeme tuvastatud;

| 2) | hõlmavad kõiki ameti järelevalve all olevaid organisatsioone, sertifikaate ja deklaratsioone; |
| --- | --- |

2)

hõlmavad kõiki ameti järelevalve all olevaid organisatsioone, sertifikaate ja deklaratsioone;

| 3) | hõlmavad vahendeid, mida organisatsioonid rakendavad oma töötajate pädevuse tagamiseks; |
| --- | --- |

3)

hõlmavad vahendeid, mida organisatsioonid rakendavad oma töötajate pädevuse tagamiseks;

| 4) | tehakse nii, et on tagatud auditi vastavus organisatsiooni tegevusest tulenevale riskitasemele; |
| --- | --- |

4)

tehakse nii, et on tagatud auditi vastavus organisatsiooni tegevusest tulenevale riskitasemele;

| 5) | tagavad, et järelevalve all olevate organisatsioonide suhtes kohaldatakse järelevalve planeerimise tsüklit, mis ei ole pikem kui 24 kuud.
  Järelevalve planeerimise tsüklit võib lühendada, kui on tõendeid, et organisatsiooni ohutusalane suutlikkus on langenud.
  Järelevalve planeerimise tsüklit võib pikendada kuni 36 kuuni, kui amet on kindlaks teinud, et viimase 24 kuu jooksul:






  i) | on organisatsioon pidevalt täitnud punkti DPO.OR.B.005 kohaseid muudatuste juhtimise nõudeid; |
| --- | --- | --- |

5)

tagavad, et järelevalve all olevate organisatsioonide suhtes kohaldatakse järelevalve planeerimise tsüklit, mis ei ole pikem kui 24 kuud.

Järelevalve planeerimise tsüklit võib lühendada, kui on tõendeid, et organisatsiooni ohutusalane suutlikkus on langenud.

Järelevalve planeerimise tsüklit võib pikendada kuni 36 kuuni, kui amet on kindlaks teinud, et viimase 24 kuu jooksul:

i)

on organisatsioon pidevalt täitnud punkti DPO.OR.B.005 kohaseid muudatuste juhtimise nõudeid;

| ii) | ei ole leitud esimese astme puudusi, millele on osutatud punktis DPO.AR.C.015 ja |
| --- | --- |

ii)

ei ole leitud esimese astme puudusi, millele on osutatud punktis DPO.AR.C.015 ja

| iii) | kõik punktis DPO.AR.C.015 osutatud parandusmeetmed on rakendatud ajavahemiku jooksul, mille amet on heaks kiitnud või pikendanud, nagu on kindlaks määratud punktis DPO.AR.C.015. |
| --- | --- |

iii)

kõik punktis DPO.AR.C.015 osutatud parandusmeetmed on rakendatud ajavahemiku jooksul, mille amet on heaks kiitnud või pikendanud, nagu on kindlaks määratud punktis DPO.AR.C.015.

Kui organisatsioon on lisaks alapunktide i, ii ja iii täitmisele kehtestanud tõhusa pidevalt toimiva ja heakskiidetud süsteemi õigusnormidele vastavuse kohta ametile aruandmiseks, võib järelevalve planeerimise tsüklit pikendada maksimaalselt 48 kuuni;

| 6) | tagavad punktis DPO.AR.C.015 osutatud parandusmeetmete rakendamise järelmeetmed; |
| --- | --- |

6)

tagavad punktis DPO.AR.C.015 osutatud parandusmeetmete rakendamise järelmeetmed;

| 7) | hõlmavad konsultatsioone asjaomaste organisatsioonidega ja seejärel sellest teatamist; |
| --- | --- |

7)

hõlmavad konsultatsioone asjaomaste organisatsioonidega ja seejärel sellest teatamist;

| 8) | vajaduse korral sisaldavad erinevates tegevuskohtades kavandatavate inspekteerimiste intervallide loetelu. |
| --- | --- |

8)

vajaduse korral sisaldavad erinevates tegevuskohtades kavandatavate inspekteerimiste intervallide loetelu.

| b) | Pädev asutus võib vajaduse korral otsustada muuta eelnevalt kavandatud auditi eesmärki ja ulatust. Sellega võivad kaasneda dokumentide täiendav läbivaatamine ja täiendavad auditid. |
| --- | --- |

b)

Pädev asutus võib vajaduse korral otsustada muuta eelnevalt kavandatud auditi eesmärki ja ulatust. Sellega võivad kaasneda dokumentide täiendav läbivaatamine ja täiendavad auditid.

| c) | Amet otsustab, milliseid meetmeid, elemente, füüsilisi asukohti ja tegevusi tuleb kindlaksmääratud aja jooksul auditeerida. |
| --- | --- |

c)

Amet otsustab, milliseid meetmeid, elemente, füüsilisi asukohti ja tegevusi tuleb kindlaksmääratud aja jooksul auditeerida.

| d) | Punkti DPO.AR.C.015 kohaselt tehtud auditi tähelepanekud ja leitud puudused dokumenteeritakse. |
| --- | --- |

d)

Punkti DPO.AR.C.015 kohaselt tehtud auditi tähelepanekud ja leitud puudused dokumenteeritakse.

| e) | Auditi käigus leitud puuduste kohta tuleb esitada tõendid ja need identifitseerida vastavalt kohaldatavatele nõuetele ja rakenduskorrale, mille alusel audit tehti. |
| --- | --- |

e)

Auditi käigus leitud puuduste kohta tuleb esitada tõendid ja need identifitseerida vastavalt kohaldatavatele nõuetele ja rakenduskorrale, mille alusel audit tehti.

| f) | Koostatakse auditiaruanne, mis sisaldab leitud puuduste ja tähelepanekute üksikasju, ning edastatakse see asjaomasele organisatsioonile. |
| --- | --- |

f)

Koostatakse auditiaruanne, mis sisaldab leitud puuduste ja tähelepanekute üksikasju, ning edastatakse see asjaomasele organisatsioonile.

DPO.AR.C.010.   Infoturbe halduse süsteemi muudatused

| a) | Selliste muudatuste läbivaatamise, mida hallatakse ja millest teatatakse ametile rakendusmääruse (EL) 2023/203 II lisa (osa IS.I.OR) punkti IS.I.OR.255 alapunktis a kindlaks määratud menetluse kohaselt, lisab amet oma pideva järelevalve programmi kooskõlas käesoleva lisa punktis DPO.AR.C.005 kindlaks määratud põhimõtetega. Mis tahes mittevastavuse avastamise korral teavitab amet sellest organisatsiooni, nõuab täiendavaid muudatusi ja tegutseb käesoleva lisa punkti DPO.AR.C.015 kohaselt. |
| --- | --- |

a)

Selliste muudatuste läbivaatamise, mida hallatakse ja millest teatatakse ametile rakendusmääruse (EL) 2023/203 II lisa (osa IS.I.OR) punkti IS.I.OR.255 alapunktis a kindlaks määratud menetluse kohaselt, lisab amet oma pideva järelevalve programmi kooskõlas käesoleva lisa punktis DPO.AR.C.005 kindlaks määratud põhimõtetega. Mis tahes mittevastavuse avastamise korral teavitab amet sellest organisatsiooni, nõuab täiendavaid muudatusi ja tegutseb käesoleva lisa punkti DPO.AR.C.015 kohaselt.

| b) | Muude muudatuste puhul, kui on nõutav taotleda heakskiitu vastavalt rakendusmääruse (EL) 2023/203 II lisa (osa IS.I.OR) punkti IS.I.OR.255 alapunktile b, tehakse järgmist:






  1) | muudatuse taotluse saamisel kontrollib amet enne heakskiidu andmist organisatsiooni vastavust kohaldatavatele nõuetele; |
| --- | --- | --- |

b)

Muude muudatuste puhul, kui on nõutav taotleda heakskiitu vastavalt rakendusmääruse (EL) 2023/203 II lisa (osa IS.I.OR) punkti IS.I.OR.255 alapunktile b, tehakse järgmist:

1)

muudatuse taotluse saamisel kontrollib amet enne heakskiidu andmist organisatsiooni vastavust kohaldatavatele nõuetele;

| 2) | amet kehtestab tingimused, mille alusel organisatsioon võib muudatuse rakendamise ajal tegutseda; |
| --- | --- |

2)

amet kehtestab tingimused, mille alusel organisatsioon võib muudatuse rakendamise ajal tegutseda;

| 3) | kui amet on veendunud, et organisatsioon vastab kohaldatavatele nõuetele, kiidab amet muudatuse heaks. |
| --- | --- |

3)

kui amet on veendunud, et organisatsioon vastab kohaldatavatele nõuetele, kiidab amet muudatuse heaks.

DPO.AR.C.015.   Puudused, parandus- ja täitemeetmed

| a) | Kui amet tuvastab uurimise, järelevalve või mis tahes muul teel käesoleva määruse kohaldatavate nõuete, käesoleva määrusega nõutava menetluse või käsiraamatu või käesoleva määruse kohaselt välja antud sertifikaadi või deklaratsiooni mis tahes mittevastavuse, registreerib amet puuduse, ilma et see piiraks määrusega (EL) 2018/1139 nõutavate täiendavate meetmete võtmist. |
| --- | --- |

a)

Kui amet tuvastab uurimise, järelevalve või mis tahes muul teel käesoleva määruse kohaldatavate nõuete, käesoleva määrusega nõutava menetluse või käsiraamatu või käesoleva määruse kohaselt välja antud sertifikaadi või deklaratsiooni mis tahes mittevastavuse, registreerib amet puuduse, ilma et see piiraks määrusega (EL) 2018/1139 nõutavate täiendavate meetmete võtmist.

| b) | Ametil on süsteem, mille abil:






  1) | analüüsida puudusi seoses nende mõju olulisusega ohutusele ja koostalitlusvõimele; |
| --- | --- | --- |

b)

Ametil on süsteem, mille abil:

1)

analüüsida puudusi seoses nende mõju olulisusega ohutusele ja koostalitlusvõimele;

| 2) | määrata kindlaks asjakohased täitemeetmed, sealhulgas heakskiitude ja sertifikaatide peatamine või kehtetuks tunnistamine; |
| --- | --- |

2)

määrata kindlaks asjakohased täitemeetmed, sealhulgas heakskiitude ja sertifikaatide peatamine või kehtetuks tunnistamine;

| 3) | anda välja ettekirjutusi, lähtudes riskist, mida põhjustab organisatsiooni mittevastavus. |
| --- | --- |

3)

anda välja ettekirjutusi, lähtudes riskist, mida põhjustab organisatsiooni mittevastavus.

| c) | Amet registreerib esimese astme puuduse, kui tuvastab mis tahes olulise mittevastavuse delegeeritud määruse (EL) 2023/1768 I lisa punkti ATM/ANS.EQMT.AR.B.001 kohastele ATM/ANS-sertifitseerimise alustele, mis võib põhjustada kontrollimatut mittevastavust ja soovimatut olukorda.
  Esimese astme puudused hõlmavad muu hulgas järgmist:






  1) | organisatsiooni tegevusele märkimisväärset riski põhjustava töökorra teatavaks tegemine; |
| --- | --- | --- |

c)

Amet registreerib esimese astme puuduse, kui tuvastab mis tahes olulise mittevastavuse delegeeritud määruse (EL) 2023/1768 I lisa punkti ATM/ANS.EQMT.AR.B.001 kohastele ATM/ANS-sertifitseerimise alustele, mis võib põhjustada kontrollimatut mittevastavust ja soovimatut olukorda.

Esimese astme puudused hõlmavad muu hulgas järgmist:

1)

organisatsiooni tegevusele märkimisväärset riski põhjustava töökorra teatavaks tegemine;

| 2) | organisatsiooni sertifikaadi saamine või kehtivuse pikendamine võltsitud dokumente sisaldavate tõendite esitamise abil; |
| --- | --- |

2)

organisatsiooni sertifikaadi saamine või kehtivuse pikendamine võltsitud dokumente sisaldavate tõendite esitamise abil;

| 3) | tõend organisatsiooni sertifikaadi väärkasutamise või pettuse eesmärgil kasutamise kohta; |
| --- | --- |

3)

tõend organisatsiooni sertifikaadi väärkasutamise või pettuse eesmärgil kasutamise kohta;

| 4) | vastutava juhi puudumine. |
| --- | --- |

4)

vastutava juhi puudumine.

| d) | Amet registreerib teise astme puuduse, kui tuvastab mittevastavuse ühega järgmistest:






  i) | määruse (EL) 2018/1139 kohaldatavad nõuded; |
| --- | --- | --- |

d)

Amet registreerib teise astme puuduse, kui tuvastab mittevastavuse ühega järgmistest:

i)

määruse (EL) 2018/1139 kohaldatavad nõuded;

| ii) | määruse (EL) 2018/1139 alusel vastu võetud delegeeritud õigusaktid ja rakendusaktid; |
| --- | --- |

ii)

määruse (EL) 2018/1139 alusel vastu võetud delegeeritud õigusaktid ja rakendusaktid;

| iii) | määruses (EL) 2018/1139 nõutud menetlused ja käsiraamatud; või |
| --- | --- |

iii)

määruses (EL) 2018/1139 nõutud menetlused ja käsiraamatud; või

| iv) | määruse (EL) 2018/1139 kohaselt välja antud heakskiit, |
| --- | --- |

iv)

määruse (EL) 2018/1139 kohaselt välja antud heakskiit,

kui see mittevastavus ei ole liigitatud esimese astme puuduseks.

| e) | Ilma et see piiraks määruses (EL) 2018/1139 ning selle alusel vastu võetud delegeeritud õigusaktides ja rakendusaktides nõutud täiendavate meetmete võtmist, teatab amet puudusest kirjalikult asjaomasele organisatsioonile ja nõuab, et see võtaks tuvastatud mittevastavus(t)e kõrvaldamiseks parandusmeetmeid.






  1) | Esimese astme puuduse korral võtab amet viivitamata asjakohased täitemeetmed ning võib vajaduse korral heakskiitu tervikuna või osaliselt piirata, selle peatada või kehtetuks tunnistada, kuni organisatsioon on võtnud edukad parandusmeetmed. |
| --- | --- | --- |

e)

Ilma et see piiraks määruses (EL) 2018/1139 ning selle alusel vastu võetud delegeeritud õigusaktides ja rakendusaktides nõutud täiendavate meetmete võtmist, teatab amet puudusest kirjalikult asjaomasele organisatsioonile ja nõuab, et see võtaks tuvastatud mittevastavus(t)e kõrvaldamiseks parandusmeetmeid.

1)

Esimese astme puuduse korral võtab amet viivitamata asjakohased täitemeetmed ning võib vajaduse korral heakskiitu tervikuna või osaliselt piirata, selle peatada või kehtetuks tunnistada, kuni organisatsioon on võtnud edukad parandusmeetmed.

| 2) | Teise astme puuduse korral amet:






  i) | kehtestab organisatsioonile tegevuskava osana parandusmeetmete rakendusperioodi, mis vastab puuduse laadile; |
| --- | --- | --- |

2)

Teise astme puuduse korral amet:

i)

kehtestab organisatsioonile tegevuskava osana parandusmeetmete rakendusperioodi, mis vastab puuduse laadile;

| ii) | hindab organisatsiooni esitatud parandusmeetmeid ja rakenduskava ning kiidab need heaks, kui hindamise käigus jõutakse järeldusele, et need on piisavad mittevastavus(t)e kõrvaldamiseks. |
| --- | --- |

ii)

hindab organisatsiooni esitatud parandusmeetmeid ja rakenduskava ning kiidab need heaks, kui hindamise käigus jõutakse järeldusele, et need on piisavad mittevastavus(t)e kõrvaldamiseks.

| 3) | Teise astme puuduse korral, kui organisatsioon ei esita parandusmeetmete kava, mis on ameti hinnangul kõnealust puudust silmas pidades rahuldav, või kui organisatsioon ei võta parandusmeetmeid ameti heakskiidetud või pikendatud ajavahemiku jooksul, võib puuduse registreerida esimese astme puudusena ja tegutseda alapunkti e alapunkti 1 kohaselt. |
| --- | --- |

3)

Teise astme puuduse korral, kui organisatsioon ei esita parandusmeetmete kava, mis on ameti hinnangul kõnealust puudust silmas pidades rahuldav, või kui organisatsioon ei võta parandusmeetmeid ameti heakskiidetud või pikendatud ajavahemiku jooksul, võib puuduse registreerida esimese astme puudusena ja tegutseda alapunkti e alapunkti 1 kohaselt.

| f) | Kui esimese või teise astme puudusena registreerimine ei ole nõutav, võib amet esitada tähelepanekuid. |
| --- | --- |

f)

Kui esimese või teise astme puudusena registreerimine ei ole nõutav, võib amet esitada tähelepanekuid.

| g) | Amet teeb järgmist:






  1) | peatab sertifikaadi kehtivuse, kui amet leiab, et on põhjendatult alust arvata, et see on vajalik ATM/ANS-seadmete ohutusele, turvalisusele, toimivusele või koostalitlusvõimele tõenäoliselt avalduva ohu vältimiseks; |
| --- | --- | --- |

g)

Amet teeb järgmist:

1)

peatab sertifikaadi kehtivuse, kui amet leiab, et on põhjendatult alust arvata, et see on vajalik ATM/ANS-seadmete ohutusele, turvalisusele, toimivusele või koostalitlusvõimele tõenäoliselt avalduva ohu vältimiseks;

| 2) | annab välja ATM/ANS-seadmeid käsitleva ettekirjutuse tingimustel, mis on kindlaks määratud delegeeritud määruse (EL) 2023/1768 I lisa punktis ATM/ANS.EQMT.AR.A.030; |
| --- | --- |

2)

annab välja ATM/ANS-seadmeid käsitleva ettekirjutuse tingimustel, mis on kindlaks määratud delegeeritud määruse (EL) 2023/1768 I lisa punktis ATM/ANS.EQMT.AR.A.030;

| 3) | peatab, tunnistab kehtetuks või piirab sertifikaadi kehtivust, kui see on alapunkti c kohaselt nõutav; |
| --- | --- |

3)

peatab, tunnistab kehtetuks või piirab sertifikaadi kehtivust, kui see on alapunkti c kohaselt nõutav;

| 4) | võtab viivitamata asjakohaseid meetmeid, mis on vajalikud organisatsiooni või füüsilise või juriidilise isiku tegevuse piiramiseks või keelamiseks, kui amet leiab, et on põhjendatult alust arvata, et see on vajalik ATM/ANS-seadmetele tõenäoliselt avalduva ohu vältimiseks; |
| --- | --- |

4)

võtab viivitamata asjakohaseid meetmeid, mis on vajalikud organisatsiooni või füüsilise või juriidilise isiku tegevuse piiramiseks või keelamiseks, kui amet leiab, et on põhjendatult alust arvata, et see on vajalik ATM/ANS-seadmetele tõenäoliselt avalduva ohu vältimiseks;

| 5) | registreerib projekteerimistingimustele vastavuse deklaratsiooni alles pärast seda, kui kõik esialgsel järelevalvekontrollil avastatud puudused on kõrvaldatud; |
| --- | --- |

5)

registreerib projekteerimistingimustele vastavuse deklaratsiooni alles pärast seda, kui kõik esialgsel järelevalvekontrollil avastatud puudused on kõrvaldatud;

| 6) | kustutab projekteerimistingimustele vastavuse deklaratsiooni ajutiselt või alaliselt registrist, kui amet leiab, et on põhjendatult alust arvata, et see on vajalik ATM/ANS-seadmete ohutusele, turvalisusele, toimivusele või koostalitlusvõimele tõenäoliselt avalduva ohu vältimiseks; |
| --- | --- |

6)

kustutab projekteerimistingimustele vastavuse deklaratsiooni ajutiselt või alaliselt registrist, kui amet leiab, et on põhjendatult alust arvata, et see on vajalik ATM/ANS-seadmete ohutusele, turvalisusele, toimivusele või koostalitlusvõimele tõenäoliselt avalduva ohu vältimiseks;

| 7) | võtab mis tahes täiendavaid täitemeetmeid, mis on vajalikud määruse (EL) 2018/1139 VIII lisa ja vajaduse korral VII lisa ning käesoleva lisa olulistele nõuetele mis tahes mittevastavuse kõrvaldamiseks ja vajaduse korral selle mittevastavuse tagajärgede leevendamiseks. |
| --- | --- |

7)

võtab mis tahes täiendavaid täitemeetmeid, mis on vajalikud määruse (EL) 2018/1139 VIII lisa ja vajaduse korral VII lisa ning käesoleva lisa olulistele nõuetele mis tahes mittevastavuse kõrvaldamiseks ja vajaduse korral selle mittevastavuse tagajärgede leevendamiseks.

| h) | Kui amet võtab alapunkti g kohaselt täitemeetmeid, teavitab ta neist adressaati, põhjendab neid meetmeid ja informeerib adressaati tema õigusest esitada kaebus. |
| --- | --- |

h)

Kui amet võtab alapunkti g kohaselt täitemeetmeid, teavitab ta neist adressaati, põhjendab neid meetmeid ja informeerib adressaati tema õigusest esitada kaebus.

---

(1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 3. aprilli 2014. aasta määrus (EL) nr 376/2014, mis käsitleb tsiviillennunduses toimunud juhtumitest teatamist ning juhtumite analüüsi ja järelmeid, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 996/2010 ning tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2003/42/EÜ ja komisjoni määrused (EÜ) nr 1321/2007 ja (EÜ) nr 1330/2007 (ELT L 122, 24.4.2014, lk 18).

(2)  Komisjoni 1. märtsi 2017. aasta rakendusmäärus (EL) 2017/373, millega sätestatakse lennuliikluse korraldamise teenuste ja aeronavigatsiooniteenuste osutajate ning muude lennuliikluse korraldamise võrgustiku funktsioonide suhtes ja kõigi nende järelevalve suhtes kohaldatavad ühisnõuded ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 482/2008, rakendusmäärused (EL) nr 1034/2011, (EL) nr 1035/2011 ja (EL) 2016/1377 ning muudetakse määrust (EL) nr 677/2011 (ELT L 62, 8.3.2017, lk 1).

---

LIIDE 1

ATM/ANS-SEADMETE PROJEKTEERIMISES VÕI TOOTMISES OSALEVALE ORGANISATSIOONILE ANTAVA SERTIFIKAADI TEHNILINE KIRJELDUS

Sertifikaadis täpsustatakse:

| a) | amet kui sertifikaati andev pädev asutus; |
| --- | --- |

a)

amet kui sertifikaati andev pädev asutus;

| b) | taotleja nimi ja postiaadress; |
| --- | --- |

b)

taotleja nimi ja postiaadress;

| c) | taotleja töövaldkond; |
| --- | --- |

c)

taotleja töövaldkond;

| d) | tegevuskoht; |
| --- | --- |

d)

tegevuskoht;

| e) | taotleja jaoks heakskiidetud õigused; |
| --- | --- |

e)

taotleja jaoks heakskiidetud õigused;

| f) | kinnitus taotleja vastavuse ja kohaldatavatele nõuetele vastavuse kohta; |
| --- | --- |

f)

kinnitus taotleja vastavuse ja kohaldatavatele nõuetele vastavuse kohta;

| g) | sertifikaadi andmise kuupäev ja kehtivus; |
| --- | --- |

g)

sertifikaadi andmise kuupäev ja kehtivus;

| h) | seotud lisatingimused või piirangud. |
| --- | --- |

h)

seotud lisatingimused või piirangud.

---

II LISA

NÕUDED ATM/ANS-SEADMETE PROJEKTEERIMISES VÕI TOOTMISES OSALEVALE ORGANISATSIOONILE

(osa DPO.OR)

A   ALAJAGU – ÜLDNÕUDED (DPO.OR.A)

DPO.OR.A.001.   Kohaldamisala

Käesolevas lisas kehtestatakse ATM/ANS-seadmeid projekteeriva või tootva organisatsiooni sertifikaadi taotleja ja omaniku õiguste ja kohustuste ühised nõuded.

DPO.OR.A.005.   Toetusõiguslikkus

Projekteerimis- või tootjaorganisatsiooni sertifikaati võib käesolevas lisas kindlaks määratud tingimustel taotleda iga füüsiline või juriidiline isik, kes on tõendanud või kavatseb tõendada suutlikkust projekteerida või toota ATM/ANS-seadmeid punkti DPO.OR.A.010 nõuete kohaselt.

DPO.OR.A.010.   Projekteerimis- või tootjaorganisatsiooni sertifikaadi taotlemine ja suutlikkuse tõendamine

| a) | Projekteerimis- või tootjaorganisatsiooni sertifikaadi taotlus esitatakse ameti kehtestatud vormis ja viisil. |
| --- | --- |

a)

Projekteerimis- või tootjaorganisatsiooni sertifikaadi taotlus esitatakse ameti kehtestatud vormis ja viisil.

| b) | Sertifikaadi saamiseks peab ATM/ANS-seadmete projekteerimises või tootmises osalev organisatsioon vastama käesolevas määruses kindlaks määratud nõuetele, kui neid nõudeid kohaldatakse selliste ATM/ANS-süsteemide ja ATM/ANS-koostisosade projekteerimise või tootmise suhtes, mida organisatsioon teeb või kavatseb teha. |
| --- | --- |

b)

Sertifikaadi saamiseks peab ATM/ANS-seadmete projekteerimises või tootmises osalev organisatsioon vastama käesolevas määruses kindlaks määratud nõuetele, kui neid nõudeid kohaldatakse selliste ATM/ANS-süsteemide ja ATM/ANS-koostisosade projekteerimise või tootmise suhtes, mida organisatsioon teeb või kavatseb teha.

DPO.OR.A.015.   Organisatsiooni käsiraamat

| a) | ATM/ANS-seadmete projekteerimises või tootmises osalev organisatsioon koostab ja haldab organisatsiooni käsiraamatut, mis sisaldab järgmist teavet:






  1) | vastutava juhi allkirjastatud kinnitus selle kohta, et alati järgitakse organisatsiooni käsiraamatut ja kõiki asjakohaseid käsiraamatuid, milles on määratletud organisatsiooni nõuetelevastavus; |
| --- | --- | --- |

a)

ATM/ANS-seadmete projekteerimises või tootmises osalev organisatsioon koostab ja haldab organisatsiooni käsiraamatut, mis sisaldab järgmist teavet:

1)

vastutava juhi allkirjastatud kinnitus selle kohta, et alati järgitakse organisatsiooni käsiraamatut ja kõiki asjakohaseid käsiraamatuid, milles on määratletud organisatsiooni nõuetelevastavus;

| 2) | punktis DPO.OR.B.020 osutatud võtmeisikute ametinimetused ja nimed; |
| --- | --- |

2)

punktis DPO.OR.B.020 osutatud võtmeisikute ametinimetused ja nimed;

| 3) | juhtide kohustused ja vastutus, sealhulgas teemad, milles nad võivad organisatsiooni nimel ametiga otse suhelda; |
| --- | --- |

3)

juhtide kohustused ja vastutus, sealhulgas teemad, milles nad võivad organisatsiooni nimel ametiga otse suhelda;

| 4) | organisatsiooni skeem, millel on näidatud juhtide vastutuspiirid ja aruandekohustus kogu organisatsioonis, sealhulgas vastutava juhi otsene vastutus; |
| --- | --- |

4)

organisatsiooni skeem, millel on näidatud juhtide vastutuspiirid ja aruandekohustus kogu organisatsioonis, sealhulgas vastutava juhi otsene vastutus;

| 5) | organisatsiooni tööjõuressursside üldkirjeldus; |
| --- | --- |

5)

organisatsiooni tööjõuressursside üldkirjeldus;

| 6) | organisatsiooni sertifikaadis märgitud igas tegevuskohas paiknevate rajatiste üldkirjeldus; |
| --- | --- |

6)

organisatsiooni sertifikaadis märgitud igas tegevuskohas paiknevate rajatiste üldkirjeldus;

| 7) | organisatsiooni sertifitseerimistingimustega hõlmatud töövaldkonna üldkirjeldus; |
| --- | --- |

7)

organisatsiooni sertifitseerimistingimustega hõlmatud töövaldkonna üldkirjeldus;

| 8) | menetlus(ed), mille abil kontrollitakse ja tõendatakse, et ATM/ANS-seadmete konstruktsioon või selle muudatus vastab kohaldatavatele üksikasjalikele tehnilistele kirjeldustele ja nõuetele, mis on kehtestatud delegeeritud määrusega (EL) 2023/1768, ning vajaduse korral, et sellel ei ole ohtlikke ega ebaturvalisi omadusi; |
| --- | --- |

8)

menetlus(ed), mille abil kontrollitakse ja tõendatakse, et ATM/ANS-seadmete konstruktsioon või selle muudatus vastab kohaldatavatele üksikasjalikele tehnilistele kirjeldustele ja nõuetele, mis on kehtestatud delegeeritud määrusega (EL) 2023/1768, ning vajaduse korral, et sellel ei ole ohtlikke ega ebaturvalisi omadusi;

| 9) | tehniliste andmete ja dokumentatsiooni koostamise ja haldamise kord ATM/ANS-seadmete iga mudeli kohta, millele on delegeeritud määruse (EL) 2023/1768 kohaselt välja antud sertifikaat või projekteerimistingimustele vastavuse deklaratsioon; |
| --- | --- |

9)

tehniliste andmete ja dokumentatsiooni koostamise ja haldamise kord ATM/ANS-seadmete iga mudeli kohta, millele on delegeeritud määruse (EL) 2023/1768 kohaselt välja antud sertifikaat või projekteerimistingimustele vastavuse deklaratsioon;

| 10) | organisatsioonilistest muudatustest ametile teatamise kord; |
| --- | --- |

10)

organisatsioonilistest muudatustest ametile teatamise kord;

| 11) | organisatsiooni käsiraamatu muutmise kord; |
| --- | --- |

11)

organisatsiooni käsiraamatu muutmise kord;

| 12) | organisatsiooni juhtimissüsteemi ja -menetluste vahetu või ristviitega kirjeldus; |
| --- | --- |

12)

organisatsiooni juhtimissüsteemi ja -menetluste vahetu või ristviitega kirjeldus;

| 13) | käesoleva lisa punktis DPO.OR.B.015 osutatud allhankijate juhtimise ja järelevalvemenetluste vahetu või ristviitega kirjeldus. |
| --- | --- |

13)

käesoleva lisa punktis DPO.OR.B.015 osutatud allhankijate juhtimise ja järelevalvemenetluste vahetu või ristviitega kirjeldus.

| b) | Organisatsiooni käsiraamatut muudetakse vastavalt vajadusele, et säilitada organisatsiooni ajakohane kirjeldus, ning ametile esitatakse selle koopia koos muudatustega. |
| --- | --- |

b)

Organisatsiooni käsiraamatut muudetakse vastavalt vajadusele, et säilitada organisatsiooni ajakohane kirjeldus, ning ametile esitatakse selle koopia koos muudatustega.

| c) | Käesoleva lisa punktis DPO.OR.B.005 osutatud muudatuse heakskiitmise taotlus peab põhinema organisatsiooni käsiraamatus esitatud muudatusettepanekutel. |
| --- | --- |

c)

Käesoleva lisa punktis DPO.OR.B.005 osutatud muudatuse heakskiitmise taotlus peab põhinema organisatsiooni käsiraamatus esitatud muudatusettepanekutel.

DPO.OR.A.025.   Organisatsiooni sertifikaadi kehtivusaeg, kehtivuse pikendamine ja õigused

| a) | Organisatsiooni sertifikaat kehtib tähtajatult, tingimusel et:






  1) | organisatsioon järgib jätkuvalt määruse (EL) 2018/1139 ning selle alusel vastu võetud delegeeritud õigusaktide ja rakendusaktide nõudeid; |
| --- | --- | --- |

a)

Organisatsiooni sertifikaat kehtib tähtajatult, tingimusel et:

1)

organisatsioon järgib jätkuvalt määruse (EL) 2018/1139 ning selle alusel vastu võetud delegeeritud õigusaktide ja rakendusaktide nõudeid;

| 2) | organisatsioon ei ole sertifikaadist loobunud ja amet ei ole seda peatanud ega kehtetuks tunnistanud. |
| --- | --- |

2)

organisatsioon ei ole sertifikaadist loobunud ja amet ei ole seda peatanud ega kehtetuks tunnistanud.

| b) | Paberkandjal sertifikaadist loobumisel või sertifikaadi kehtetuks tunnistamisel tagastatakse see viivitamata ametile. |
| --- | --- |

b)

Paberkandjal sertifikaadist loobumisel või sertifikaadi kehtetuks tunnistamisel tagastatakse see viivitamata ametile.

| c) | Organisatsiooni sertifikaadi omanikul on sertifikaadi tingimuste piires ja projektijuhtimissüsteemi asjakohaste menetluste kohaselt õigus:






  1) | liigitada ATM/ANS-seadmete muudatused olulisteks või väheolulisteks; |
| --- | --- | --- |

c)

Organisatsiooni sertifikaadi omanikul on sertifikaadi tingimuste piires ja projektijuhtimissüsteemi asjakohaste menetluste kohaselt õigus:

1)

liigitada ATM/ANS-seadmete muudatused olulisteks või väheolulisteks;

| 2) | kiita heaks delegeeritud määruse (EL) 2023/1768 alusel välja antud ATM/ANS-seadmete sertifikaadi ja/või deklaratsiooni väheolulised muudatused; |
| --- | --- |

2)

kiita heaks delegeeritud määruse (EL) 2023/1768 alusel välja antud ATM/ANS-seadmete sertifikaadi ja/või deklaratsiooni väheolulised muudatused;

| 3) | kiita heaks delegeeritud määruse (EL) 2023/1768 alusel välja antud ATM/ANS-seadmete sertifikaadi teatavad olulised muudatused; |
| --- | --- |

3)

kiita heaks delegeeritud määruse (EL) 2023/1768 alusel välja antud ATM/ANS-seadmete sertifikaadi teatavad olulised muudatused;

| 4) | anda välja ATM/ANS-seadmete projekteerimistingimustele vastavuse deklaratsioone vastavalt delegeeritud määruse (EL) 2023/1768 artiklile 5 ja |
| --- | --- |

4)

anda välja ATM/ANS-seadmete projekteerimistingimustele vastavuse deklaratsioone vastavalt delegeeritud määruse (EL) 2023/1768 artiklile 5 ja

| 5) | anda välja ATM/ANS-seadmete vastavusdeklaratsioone vastavalt delegeeritud määruse (EL) 2023/1768 artiklile 6. |
| --- | --- |

5)

anda välja ATM/ANS-seadmete vastavusdeklaratsioone vastavalt delegeeritud määruse (EL) 2023/1768 artiklile 6.

DPO.OR.A.030.   Hõlbustamine ja koostöö

| a) | ATM/ANS-seadmete projekteerimises või tootmises osalev organisatsioon hõlbustab ametil või ameti nimel tegutseval kvalifitseeritud üksusel inspekteerimiste ja auditite tegemist ning teeb ameti volituste tõhusaks ja tulemuslikuks kasutamiseks vajalikku koostööd. |
| --- | --- |

a)

ATM/ANS-seadmete projekteerimises või tootmises osalev organisatsioon hõlbustab ametil või ameti nimel tegutseval kvalifitseeritud üksusel inspekteerimiste ja auditite tegemist ning teeb ameti volituste tõhusaks ja tulemuslikuks kasutamiseks vajalikku koostööd.

| b) | ATM/ANS-seadmete projekteerimises või tootmises osalev organisatsioon teeb tema ATM/ANS-seadmeid kasutavate ATM/ANS-teenuste osutajatega koostööd ja toetab neid asjaomaste pädevate asutuste nõuetele vastavuse tõendamisel. |
| --- | --- |

b)

ATM/ANS-seadmete projekteerimises või tootmises osalev organisatsioon teeb tema ATM/ANS-seadmeid kasutavate ATM/ANS-teenuste osutajatega koostööd ja toetab neid asjaomaste pädevate asutuste nõuetele vastavuse tõendamisel.

DPO.OR.A.035.   Puudused ja parandusmeetmed

Pärast ametilt puuduste kohta teate saamist teeb ATM/ANS-seadmete projekteerimises või tootmises osalev organisatsioon järgmist:

| a) | selgitab välja mittevastavuse algpõhjuse; |
| --- | --- |

a)

selgitab välja mittevastavuse algpõhjuse;

| b) | töötab välja parandusmeetmete kava; |
| --- | --- |

b)

töötab välja parandusmeetmete kava;

| c) | tõendab ametit rahuldaval viisil parandusmeetmete rakendamist ameti kavandatud ja heakskiidetud ajavahemiku jooksul, nagu on kindlaks määratud punkti DPO.AR.C.015 alapunkti e alapunktis 2. |
| --- | --- |

c)

tõendab ametit rahuldaval viisil parandusmeetmete rakendamist ameti kavandatud ja heakskiidetud ajavahemiku jooksul, nagu on kindlaks määratud punkti DPO.AR.C.015 alapunkti e alapunktis 2.

DPO.OR.A.040.   Viivitamatu reageerimine ohutus-, turvalisus- või koostalitlusprobleemile

ATM/ANS-seadmete projekteerimises või tootmises osalev organisatsioon rakendab kõik ohutus- ja turvameetmed, sealhulgas ATM/ANS-seadmeid käsitlevad ettekirjutused, mida amet on võtnud punktide DPO.AR.A.010 ja DPO.AR.A.015 kohaselt.

DPO.OR.A.045.   Tõrked, rikked ja defektid

| a) | Käesoleva määruse kohaselt välja antud sertifikaadi omanik:






  1) | kehtestab ja haldab süsteemi, et koguda, uurida ja analüüsida teateid ja andmeid tõrgete, rikete, defektide või muude juhtumite kohta, mis on mõjutanud või võivad mõjutada ATM/ANS-seadmete jätkuvat vastavust kohaldatavatele nõuetele; |
| --- | --- | --- |

a)

Käesoleva määruse kohaselt välja antud sertifikaadi omanik:

1)

kehtestab ja haldab süsteemi, et koguda, uurida ja analüüsida teateid ja andmeid tõrgete, rikete, defektide või muude juhtumite kohta, mis on mõjutanud või võivad mõjutada ATM/ANS-seadmete jätkuvat vastavust kohaldatavatele nõuetele;

| 2) | teavitab kõiki asjaomase ATM/ANS-seadmete teadaolevaid kasutajaid ja taotluse korral isikuid, keda on volitatud muude seonduvate eeskirjade alusel, alapunkti 1 kohaselt kehtestatud süsteemist ning sellest, kuidas esitada teateid ja andmeid tõrgete, rikete, defektide või muude selliste juhtumite kohta. |
| --- | --- |

2)

teavitab kõiki asjaomase ATM/ANS-seadmete teadaolevaid kasutajaid ja taotluse korral isikuid, keda on volitatud muude seonduvate eeskirjade alusel, alapunkti 1 kohaselt kehtestatud süsteemist ning sellest, kuidas esitada teateid ja andmeid tõrgete, rikete, defektide või muude selliste juhtumite kohta.

| b) | Organisatsioonide puhul, kelle peamine tegevuskoht on liikmesriigis, sisaldab alapunkti a alapunkti 1 kohaselt loodud süsteem juhtumitest teatamise ja järelmeetmete nõudeid, mis vastavad määrustele (EL) nr 376/2014 ja (EL) 2018/1139 ning nende alusel vastu võetud delegeeritud õigusaktidele ja rakendusaktidele. |
| --- | --- |

b)

Organisatsioonide puhul, kelle peamine tegevuskoht on liikmesriigis, sisaldab alapunkti a alapunkti 1 kohaselt loodud süsteem juhtumitest teatamise ja järelmeetmete nõudeid, mis vastavad määrustele (EL) nr 376/2014 ja (EL) 2018/1139 ning nende alusel vastu võetud delegeeritud õigusaktidele ja rakendusaktidele.

| c) | Sertifikaadi omanik teatab ametile kõikidest talle teada olevatest tõrgetest, riketest, defektidest või muudest juhtumitest, mis on põhjustanud või võivad põhjustada ohtliku, ebaturvalise või nõuetele mittevastava seisundi. |
| --- | --- |

c)

Sertifikaadi omanik teatab ametile kõikidest talle teada olevatest tõrgetest, riketest, defektidest või muudest juhtumitest, mis on põhjustanud või võivad põhjustada ohtliku, ebaturvalise või nõuetele mittevastava seisundi.

| d) | Sertifikaadi omanike puhul, kelle peamine tegevuskoht ei ole liikmesriigis, esitatakse aruanded ameti kehtestatud vormis ja viisil niipea kui võimalik, kuid mitte hiljem kui 72 tunni jooksul pärast seda, kui isik või organisatsioon on konkreetsest juhtumist teada saanud, välja arvatud erakorraliste takistavate asjaolude korral. |
| --- | --- |

d)

Sertifikaadi omanike puhul, kelle peamine tegevuskoht ei ole liikmesriigis, esitatakse aruanded ameti kehtestatud vormis ja viisil niipea kui võimalik, kuid mitte hiljem kui 72 tunni jooksul pärast seda, kui isik või organisatsioon on konkreetsest juhtumist teada saanud, välja arvatud erakorraliste takistavate asjaolude korral.

| e) | Sertifikaadi omanik uurib alapunkti c kohaselt teatatud juhtumit, sealhulgas sellise juhtumi põhjustanud puudusi, ning teatab ametile oma uurimise tulemused ja meetmed, mida ta kavatseb võtta või soovitab võtta nende puuduste kõrvaldamiseks. |
| --- | --- |

e)

Sertifikaadi omanik uurib alapunkti c kohaselt teatatud juhtumit, sealhulgas sellise juhtumi põhjustanud puudusi, ning teatab ametile oma uurimise tulemused ja meetmed, mida ta kavatseb võtta või soovitab võtta nende puuduste kõrvaldamiseks.

DPO.OR.A.050.   Sertifikaadi ülekantavus

Organisatsiooni sertifikaat ei ole ülekantav, välja arvatud juhul, kui organisatsiooni omandiõigus muutub.

B ALAJAGU –   JUHTIMINE (DPO.OR.B)

DPO.OR.B.001.   Juhtimissüsteem

| a) | ATM/ANS-seadmete projekteerimises või tootmises osalev organisatsioon rakendab ja haldab juhtimissüsteemi, mis hõlmab järgmist:






  1) | selgelt kindlaksmääratud vastutuspiirid ja aruandekohustus kogu organisatsioonis, sealhulgas vastutava juhi otsene vastutus; |
| --- | --- | --- |

a)

ATM/ANS-seadmete projekteerimises või tootmises osalev organisatsioon rakendab ja haldab juhtimissüsteemi, mis hõlmab järgmist:

1)

selgelt kindlaksmääratud vastutuspiirid ja aruandekohustus kogu organisatsioonis, sealhulgas vastutava juhi otsene vastutus;

| 2) | organisatsiooni üldise filosoofia ja põhimõtete kirjeldus, mis koos moodustavad poliitika, millele on alla kirjutanud vastutav juht; |
| --- | --- |

2)

organisatsiooni üldise filosoofia ja põhimõtete kirjeldus, mis koos moodustavad poliitika, millele on alla kirjutanud vastutav juht;

| 3) | vahendid organisatsiooni tulemuslikkuse kontrollimiseks, võttes arvesse juhtimissüsteemi tulemusnäitajaid ja tulemuseesmärke; |
| --- | --- |

3)

vahendid organisatsiooni tulemuslikkuse kontrollimiseks, võttes arvesse juhtimissüsteemi tulemusnäitajaid ja tulemuseesmärke;

| 4) | tegevuskord, mille eesmärk on teha kindlaks organisatsioonis ja selle tegutsemiskeskkonnas toimuvad muutused, mis võivad mõjutada olemasolevat tegevuskorda, menetlusi ja tooteid, ning vajaduse korral kohandada juhtimissüsteemi nende muutustega; |
| --- | --- |

4)

tegevuskord, mille eesmärk on teha kindlaks organisatsioonis ja selle tegutsemiskeskkonnas toimuvad muutused, mis võivad mõjutada olemasolevat tegevuskorda, menetlusi ja tooteid, ning vajaduse korral kohandada juhtimissüsteemi nende muutustega;

| 5) | tegevuskord ATM/ANS-seadmetes tehtavate muudatuste ulatuse ja sellega seotud riski kindlakstegemiseks; |
| --- | --- |

5)

tegevuskord ATM/ANS-seadmetes tehtavate muudatuste ulatuse ja sellega seotud riski kindlakstegemiseks;

| 6) | tegevuskord juhtimissüsteemi läbivaatamiseks, juhtimissüsteemi nõuetele mittevastava toimimise põhjuste väljaselgitamiseks ja mõju kindlaksmääramiseks ning nende põhjuste kõrvaldamiseks või mõju leevendamiseks; |
| --- | --- |

6)

tegevuskord juhtimissüsteemi läbivaatamiseks, juhtimissüsteemi nõuetele mittevastava toimimise põhjuste väljaselgitamiseks ja mõju kindlaksmääramiseks ning nende põhjuste kõrvaldamiseks või mõju leevendamiseks;

| 7) | tegevuskord, millega tagatakse, et organisatsiooni töötajad on koolitatud ja pädevad täitma oma ülesandeid ohutul, tõhusal, järjepideval ja kestlikul viisil. Sellega seoses kehtestab organisatsioon töötajate värbamise ja koolitamise põhimõtted; |
| --- | --- |

7)

tegevuskord, millega tagatakse, et organisatsiooni töötajad on koolitatud ja pädevad täitma oma ülesandeid ohutul, tõhusal, järjepideval ja kestlikul viisil. Sellega seoses kehtestab organisatsioon töötajate värbamise ja koolitamise põhimõtted;

| 8) | ametlik suhtlemiskord, mis tagab, et kõik organisatsiooni töötajad on täielikult teadlikud juhtimissüsteemist, võimaldab edastada olulist teavet ja selgitada, miks konkreetseid tegevusi tehakse ja miks menetlusi kehtestatakse või muudetakse; |
| --- | --- |

8)

ametlik suhtlemiskord, mis tagab, et kõik organisatsiooni töötajad on täielikult teadlikud juhtimissüsteemist, võimaldab edastada olulist teavet ja selgitada, miks konkreetseid tegevusi tehakse ja miks menetlusi kehtestatakse või muudetakse;

| 9) | projekteerimistegevuse puhul järgmised menetlused:






  i) | ATM/ANS-seadmete projekteerimine ja konstruktsiooni muutmine; |
| --- | --- | --- |

9)

projekteerimistegevuse puhul järgmised menetlused:

i)

ATM/ANS-seadmete projekteerimine ja konstruktsiooni muutmine;

| ii) | tagamine, et ATM/ANS-seadmete konstruktsioon või konstruktsiooni muudatused vastavad kohaldatavale tehnilisele kirjeldusele, sealhulgas nõuetele vastavuse tõendamise sõltumatu kontrollimise tegevuskorrale, mille alusel organisatsioon esitab ametile vastavusdeklaratsioonid ja nendega seotud dokumendid; |
| --- | --- |

ii)

tagamine, et ATM/ANS-seadmete konstruktsioon või konstruktsiooni muudatused vastavad kohaldatavale tehnilisele kirjeldusele, sealhulgas nõuetele vastavuse tõendamise sõltumatu kontrollimise tegevuskorrale, mille alusel organisatsioon esitab ametile vastavusdeklaratsioonid ja nendega seotud dokumendid;

| iii) | punktis DPO.OR.B.015 osutatud allhankeorganisatsiooni projekteeritud ATM/ANS-seadmete elementide või täidetud ülesannete nõuetekohasuse kontrollimine; |
| --- | --- |

iii)

punktis DPO.OR.B.015 osutatud allhankeorganisatsiooni projekteeritud ATM/ANS-seadmete elementide või täidetud ülesannete nõuetekohasuse kontrollimine;

| iv) | tagamine, et ATM/ANS-seadmete projekteerimisega seotud töötajaid on piisavalt, nad on neile määratud kohustuste täitmiseks koolitatud, pädevad ja volitatud; |
| --- | --- |

iv)

tagamine, et ATM/ANS-seadmete projekteerimisega seotud töötajaid on piisavalt, nad on neile määratud kohustuste täitmiseks koolitatud, pädevad ja volitatud;

| v) | osakondade vaheline ja sisene tihe ja tõhus koordineerimine; |
| --- | --- |

v)

osakondade vaheline ja sisene tihe ja tõhus koordineerimine;

| 10) | tootmistegevuse puhul järgmised menetlused:






  i) | dokumentide või nende muudatuste väljastamine ja heakskiitmine; |
| --- | --- | --- |

10)

tootmistegevuse puhul järgmised menetlused:

i)

dokumentide või nende muudatuste väljastamine ja heakskiitmine;

| ii) | punktis DPO.OR.B.015 osutatud allhankeorganisatsioonide hindamisauditid ja kontrollimine; |
| --- | --- |

ii)

punktis DPO.OR.B.015 osutatud allhankeorganisatsioonide hindamisauditid ja kontrollimine;

| iii) | kontrollimine, et vastuvõetavad materjalid ja varustus, sealhulgas ATM/ANS-seadmete ostjate tarnitavad uued või kasutatud artiklid, vastavad kohaldatavatele projekteerimisandmetele; |
| --- | --- |

iii)

kontrollimine, et vastuvõetavad materjalid ja varustus, sealhulgas ATM/ANS-seadmete ostjate tarnitavad uued või kasutatud artiklid, vastavad kohaldatavatele projekteerimisandmetele;

| iv) | kontrollimine, et ATM/ANS-seadmed vastavad kohaldatavatele projekteerimisandmetele; |
| --- | --- |

iv)

kontrollimine, et ATM/ANS-seadmed vastavad kohaldatavatele projekteerimisandmetele;

| v) | identifitseerimine ja jälgitavus; |
| --- | --- |

v)

identifitseerimine ja jälgitavus;

| vi) | organisatsioonilised protsessid; |
| --- | --- |

vi)

organisatsioonilised protsessid;

| vii) | inspekteerimine ja katsetamine; |
| --- | --- |

vii)

inspekteerimine ja katsetamine;

| viii) | töövahendite ja katseseadmete kalibreerimine; |
| --- | --- |

viii)

töövahendite ja katseseadmete kalibreerimine;

| ix) | nõuetele mittevastavate artiklite kontrollimine; |
| --- | --- |

ix)

nõuetele mittevastavate artiklite kontrollimine;

| x) | kooskõlastamine projekti kinnituse taotleja või omanikuga; |
| --- | --- |

x)

kooskõlastamine projekti kinnituse taotleja või omanikuga;

| xi) | tehtud töö kohta andmete kogumine ja säilitamine; |
| --- | --- |

xi)

tehtud töö kohta andmete kogumine ja säilitamine;

| xii) | käitamisdokumentide väljaandmine; |
| --- | --- |

xii)

käitamisdokumentide väljaandmine;

| xiii) | ATM/ANS-seadmete käitlemine, ladustamine ja pakendamine. |
| --- | --- |

xiii)

ATM/ANS-seadmete käitlemine, ladustamine ja pakendamine.

| b) | ATM/ANS-seadmete projekteerimises või tootmises osalev organisatsioon dokumenteerib juhtimissüsteemi kõik peamised protsessid, sealhulgas töötajatele nende kohustustest teavitamise korra ja nende protsesside muutmise menetluse. |
| --- | --- |

b)

ATM/ANS-seadmete projekteerimises või tootmises osalev organisatsioon dokumenteerib juhtimissüsteemi kõik peamised protsessid, sealhulgas töötajatele nende kohustustest teavitamise korra ja nende protsesside muutmise menetluse.

| c) | ATM/ANS-seadmete projekteerimises või tootmises osalev organisatsioon kehtestab oma juhtimissüsteemis tegevuskorra, et jälgida selle vastavust kohaldatavatele nõuetele ja kehtestatud menetluste piisavust. Nõuetele vastavuse jälgimine hõlmab vastutavale juhile puuduste kohta tagasiside andmise süsteemi, et vajaduse korral tagada tõhusate parandusmeetmete võtmine. |
| --- | --- |

c)

ATM/ANS-seadmete projekteerimises või tootmises osalev organisatsioon kehtestab oma juhtimissüsteemis tegevuskorra, et jälgida selle vastavust kohaldatavatele nõuetele ja kehtestatud menetluste piisavust. Nõuetele vastavuse jälgimine hõlmab vastutavale juhile puuduste kohta tagasiside andmise süsteemi, et vajaduse korral tagada tõhusate parandusmeetmete võtmine.

| d) | Juhtimissüsteem peab olema proportsionaalne ATM/ANS-seadmete projekteerimises või tootmises osaleva organisatsiooni suuruse ja tegevuse keerukusega ning võtma arvesse nendest tegevustest tulenevaid ohte ja seotud riske. |
| --- | --- |

d)

Juhtimissüsteem peab olema proportsionaalne ATM/ANS-seadmete projekteerimises või tootmises osaleva organisatsiooni suuruse ja tegevuse keerukusega ning võtma arvesse nendest tegevustest tulenevaid ohte ja seotud riske.

| e) | Lisaks alapunktis a osutatud juhtimissüsteemile kehtestab, rakendab ja haldab ATM/ANS-seadmete projekteerimises või tootmises osalev organisatsioon rakendusmääruse (EL) 2023/203 kohase infoturbe haldamise süsteemi, et tagada lennuohutust mõjutada võivate infoturvariskide nõuetekohane juhtimine. |
| --- | --- |

e)

Lisaks alapunktis a osutatud juhtimissüsteemile kehtestab, rakendab ja haldab ATM/ANS-seadmete projekteerimises või tootmises osalev organisatsioon rakendusmääruse (EL) 2023/203 kohase infoturbe haldamise süsteemi, et tagada lennuohutust mõjutada võivate infoturvariskide nõuetekohane juhtimine.

DPO.OR.B.005.   Muudatuste juhtimine

| a) | Pärast organisatsiooni sertifikaadi väljastamist, tuleb juhtimissüsteemi kõikidele olulistele muudatustele enne nende rakendamist saada ameti heakskiit, välja arvatud juhul, kui sellisest muudatusest teatatakse ja seda juhitakse ameti heakskiidetud korra kohaselt. Organisatsioon esitab ametile taotluse heakskiiduks, mis tõendab jätkuvat vastavust kohaldatavatele nõuetele. |
| --- | --- |

a)

Pärast organisatsiooni sertifikaadi väljastamist, tuleb juhtimissüsteemi kõikidele olulistele muudatustele enne nende rakendamist saada ameti heakskiit, välja arvatud juhul, kui sellisest muudatusest teatatakse ja seda juhitakse ameti heakskiidetud korra kohaselt. Organisatsioon esitab ametile taotluse heakskiiduks, mis tõendab jätkuvat vastavust kohaldatavatele nõuetele.

| b) | Igast ATM/ANS-seadmete muudatusest teatakse ametile ja taotletakse enne muudatuse rakendamist ameti heakskiitu, välja arvatud juhul, kui muudatust juhitakse ameti heakskiidetud muudatuste juhtimise korra kohaselt. Selles muudatuste juhtimise korras määratakse kindlaks ATM/ANS-seadmete muudatuste liigitus ning kirjeldatakse, kuidas muudatusest tuleb teatada ja seda juhtida. |
| --- | --- |

b)

Igast ATM/ANS-seadmete muudatusest teatakse ametile ja taotletakse enne muudatuse rakendamist ameti heakskiitu, välja arvatud juhul, kui muudatust juhitakse ameti heakskiidetud muudatuste juhtimise korra kohaselt. Selles muudatuste juhtimise korras määratakse kindlaks ATM/ANS-seadmete muudatuste liigitus ning kirjeldatakse, kuidas muudatusest tuleb teatada ja seda juhtida.

DPO.OR.B.010.   Nõuded rajatisele

ATM/ANS-seadmete projekteerimises või tootmises osalev organisatsioon tagab, et tema rajatised ja seadmed, sealhulgas katsetamisrajatised ja -seadmed, on piisavad ja sobivad kõigi ettenähtud ülesannete ja tegevuste täitmiseks ja juhtimiseks kohaldatavate nõuete kohaselt.

DPO.OR.B.015.   Allhanked

| a) | Allhankeks loetakse kõiki organisatsiooni sertifitseerimistingimustega hõlmatud töövaldkonda kuuluvaid tegevusi, mida teevad muud organisatsioonid. Need organisatsioonid peavad olema selliseks tegevuseks sertifitseeritud või töötama sertifitseeritud organisatsiooni järelevalve all. ATM/ANS-seadmete projekteerimises või tootmises osalev organisatsioon tagab, et mis tahes sisseostetud või allhanketegevus või selle osa vastab kohaldatavatele nõuetele. |
| --- | --- |

a)

Allhankeks loetakse kõiki organisatsiooni sertifitseerimistingimustega hõlmatud töövaldkonda kuuluvaid tegevusi, mida teevad muud organisatsioonid. Need organisatsioonid peavad olema selliseks tegevuseks sertifitseeritud või töötama sertifitseeritud organisatsiooni järelevalve all. ATM/ANS-seadmete projekteerimises või tootmises osalev organisatsioon tagab, et mis tahes sisseostetud või allhanketegevus või selle osa vastab kohaldatavatele nõuetele.

| b) | Kui ATM/ANS-seadmete projekteerimises või tootmises osalev organisatsioon sõlmib oma mis tahes tegevuse tegemiseks lepingu allhankeorganisatsiooniga, kes ei ole käesoleva määruse kohaselt sertifitseeritud, tagab ta, et allhankeorganisatsioon töötab tema järelevalve all. ATM/ANS-seadmete projekteerimises või tootmises osalev organisatsioon tagab ameti juurdepääsu allhankeorganisatsioonile, et amet saaks kontrollida käesoleva määruse kohaldatavate nõuete jätkuvat täitmist. |
| --- | --- |

b)

Kui ATM/ANS-seadmete projekteerimises või tootmises osalev organisatsioon sõlmib oma mis tahes tegevuse tegemiseks lepingu allhankeorganisatsiooniga, kes ei ole käesoleva määruse kohaselt sertifitseeritud, tagab ta, et allhankeorganisatsioon töötab tema järelevalve all. ATM/ANS-seadmete projekteerimises või tootmises osalev organisatsioon tagab ameti juurdepääsu allhankeorganisatsioonile, et amet saaks kontrollida käesoleva määruse kohaldatavate nõuete jätkuvat täitmist.

DPO.OR.B.020.   Nõuded töötajatele

| a) | ATM/ANS-seadmete projekteerimises või tootmises osalev organisatsioon määrab vastutava juhi, kellel on volitused tagada, et kõikide tegevuste rahastamine ja teostamine on kooskõlas käesoleva määruse kohaldatavate nõuetega. Vastutav juht vastutab tõhusa juhtimissüsteemi kehtestamise ja haldamise eest. |
| --- | --- |

a)

ATM/ANS-seadmete projekteerimises või tootmises osalev organisatsioon määrab vastutava juhi, kellel on volitused tagada, et kõikide tegevuste rahastamine ja teostamine on kooskõlas käesoleva määruse kohaldatavate nõuetega. Vastutav juht vastutab tõhusa juhtimissüsteemi kehtestamise ja haldamise eest.

| b) | Samuti määratakse kindlaks ametisse nimetatud juhtivtöötajate, eelkõige ohutuse, kvaliteedi, turvalisuse, rahanduse ja personali valdkonna juhtide kohustused ja vastutus. |
| --- | --- |

b)

Samuti määratakse kindlaks ametisse nimetatud juhtivtöötajate, eelkõige ohutuse, kvaliteedi, turvalisuse, rahanduse ja personali valdkonna juhtide kohustused ja vastutus.

DPO.OR.B.025.   Andmete registreerimine

| a) | ATM/ANS-seadmete projekteerimises või tootmises osalev organisatsioon kehtestab andmete registreerimise süsteemi, mis tagab andmete nõuetekohase säilitamise ja kogu tegevuse usaldusväärse jälgitavuse ja hõlmab eelkõige kõiki punktis DPO.OR.B.001 nimetatud elemente. |
| --- | --- |

a)

ATM/ANS-seadmete projekteerimises või tootmises osalev organisatsioon kehtestab andmete registreerimise süsteemi, mis tagab andmete nõuetekohase säilitamise ja kogu tegevuse usaldusväärse jälgitavuse ja hõlmab eelkõige kõiki punktis DPO.OR.B.001 nimetatud elemente.

| b) | Alapunktis a osutatud andmete vorming ja säilitamise aeg määratakse kindlaks organisatsiooni juhtimissüsteemi menetlustes. |
| --- | --- |

b)

Alapunktis a osutatud andmete vorming ja säilitamise aeg määratakse kindlaks organisatsiooni juhtimissüsteemi menetlustes.

| c) | Andmeid säilitatakse viisil, mis tagab nende kaitse kahjustumise, muutmise ja varguse eest. |
| --- | --- |

c)

Andmeid säilitatakse viisil, mis tagab nende kaitse kahjustumise, muutmise ja varguse eest.

| d) | ATM/ANS-seadmete projekteerimises või tootmises osalev organisatsioon peab kasutusele võetud ATM/ANS-seadmete registrit. |
| --- | --- |

d)

ATM/ANS-seadmete projekteerimises või tootmises osalev organisatsioon peab kasutusele võetud ATM/ANS-seadmete registrit.

C ALAJAGU –   TEHNILISED NÕUDED (DPO.OR.C)

DPO.OR.C.001.   ATM/ANS-seadmete projekteerimises või tootmises osalevad organisatsioonid

| a) | ATM/ANS-seadmete projekti kinnituse või tootjaorganisatsiooni sertifikaadi taotlejal või omanikul on õigus vastavalt vajadusele:






  1) | omada või taotleda ATM/ANS-seadmete projekteerimise sertifikaati; |
| --- | --- | --- |

a)

ATM/ANS-seadmete projekti kinnituse või tootjaorganisatsiooni sertifikaadi taotlejal või omanikul on õigus vastavalt vajadusele:

1)

omada või taotleda ATM/ANS-seadmete projekteerimise sertifikaati;

| 2) | anda välja ATM/ANS-seadmete projekteerimistingimustele vastavuse deklaratsiooni; |
| --- | --- |

2)

anda välja ATM/ANS-seadmete projekteerimistingimustele vastavuse deklaratsiooni;

| 3) | ATM/ANS-teenuste osutaja taotluse korral anda välja ATM/ANS-seadmete vastavusdeklaratsiooni. |
| --- | --- |

3)

ATM/ANS-teenuste osutaja taotluse korral anda välja ATM/ANS-seadmete vastavusdeklaratsiooni.

| b) | Projekteerimistegevuse puhul teeb ATM/ANS-seadmete projekteerimises või tootmises osalev organisatsioon järgmist:






  1) | annab vajaduse korral välja ATM/ANS-seadmete projekteerimistingimustele vastavuse deklaratsiooni; |
| --- | --- | --- |

b)

Projekteerimistegevuse puhul teeb ATM/ANS-seadmete projekteerimises või tootmises osalev organisatsioon järgmist:

1)

annab vajaduse korral välja ATM/ANS-seadmete projekteerimistingimustele vastavuse deklaratsiooni;

| 2) | annab omal vastutusel välja andmeid ja teavet, sealhulgas juhiseid, ameti kehtestatud sertifitseerimistingimuste piires; |
| --- | --- |

2)

annab omal vastutusel välja andmeid ja teavet, sealhulgas juhiseid, ameti kehtestatud sertifitseerimistingimuste piires;

| 3) | koostab ja haldab täielikke ajakohastatud tehnilisi andmeid ja dokumentatsiooni ATM/ANS-seadmete iga mudeli jaoks, mille kohta on välja antud deklaratsioon. |
| --- | --- |

3)

koostab ja haldab täielikke ajakohastatud tehnilisi andmeid ja dokumentatsiooni ATM/ANS-seadmete iga mudeli jaoks, mille kohta on välja antud deklaratsioon.

| c) | Tootmistegevuse puhul teeb ATM/ANS-seadmete projekteerimises või tootmises osalev organisatsioon järgmist:






  1) | tagab iga toote tootmisel, et valmis ATM/ANS-seadmed vastavad projekteerimisandmetele ja on paigaldamiseks ohutud; |
| --- | --- | --- |

c)

Tootmistegevuse puhul teeb ATM/ANS-seadmete projekteerimises või tootmises osalev organisatsioon järgmist:

1)

tagab iga toote tootmisel, et valmis ATM/ANS-seadmed vastavad projekteerimisandmetele ja on paigaldamiseks ohutud;

| 2) | koostab ja haldab täielikke ajakohastatud tehnilisi andmeid ja dokumentatsiooni ATM/ANS-seadmete iga mudeli jaoks, mille kohta on välja antud deklaratsioon; |
| --- | --- |

2)

koostab ja haldab täielikke ajakohastatud tehnilisi andmeid ja dokumentatsiooni ATM/ANS-seadmete iga mudeli jaoks, mille kohta on välja antud deklaratsioon;

| 3) | koostab, haldab ja ajakohastab kõigi konkreetsete seadmete suhtes kohaldatavates vastavusdeklaratsioonides nõutud käsiraamatute originaale; |
| --- | --- |

3)

koostab, haldab ja ajakohastab kõigi konkreetsete seadmete suhtes kohaldatavates vastavusdeklaratsioonides nõutud käsiraamatute originaale;

| 4) | teeb ATM/ANS-seadmete kasutajatele ja taotluse korral ametile kättesaadavaks jätkuva sobivuse tagamise juhised ATM/ANS-seadmete kasutamiseks ja hooldamiseks ning nende juhiste muudatused; |
| --- | --- |

4)

teeb ATM/ANS-seadmete kasutajatele ja taotluse korral ametile kättesaadavaks jätkuva sobivuse tagamise juhised ATM/ANS-seadmete kasutamiseks ja hooldamiseks ning nende juhiste muudatused;

| 5) | märgistab iga toote; |
| --- | --- |

5)

märgistab iga toote;

| 6) | tagab käesolevas määruses kindlaks määratud kohaldatavate nõuete jätkuva täitmise. |
| --- | --- |

6)

tagab käesolevas määruses kindlaks määratud kohaldatavate nõuete jätkuva täitmise.

| d) | Lisaks alapunktile c on ATM/ANS-seadmete tootmises osaleval organisatsioonil õigus sertifitseerimistingimuste piires kindlaks teha, et ATM/ANS-seadmete iga valminud eksemplar vastab kohaldatavatele projekteerimisandmetele ja on kõlblik ohutuks kasutamiseks enne Euroopa Liidu Lennundusohutusameti käitamisdokumendi väljastamist, milles kinnitatakse, et ATM/ANS-seadmed on toodetud kooskõlas käesoleva määruse kohaldatavate nõuete ja kohaldatavate projekteerimisandmetega. |
| --- | --- |

d)

Lisaks alapunktile c on ATM/ANS-seadmete tootmises osaleval organisatsioonil õigus sertifitseerimistingimuste piires kindlaks teha, et ATM/ANS-seadmete iga valminud eksemplar vastab kohaldatavatele projekteerimisandmetele ja on kõlblik ohutuks kasutamiseks enne Euroopa Liidu Lennundusohutusameti käitamisdokumendi väljastamist, milles kinnitatakse, et ATM/ANS-seadmed on toodetud kooskõlas käesoleva määruse kohaldatavate nõuete ja kohaldatavate projekteerimisandmetega.

| e) | Alapunktis d osutatud Euroopa Liidu Lennundusohutusameti käitamisdokument peab ATM/ANS-seadmete iga toodetud eksemplari kohta sisaldama vähemalt järgmist teavet:






  1) | ATM/ANS-seadmete kirjeldus; |
| --- | --- | --- |

e)

Alapunktis d osutatud Euroopa Liidu Lennundusohutusameti käitamisdokument peab ATM/ANS-seadmete iga toodetud eksemplari kohta sisaldama vähemalt järgmist teavet:

1)

ATM/ANS-seadmete kirjeldus;

| 2) | ATM/ANS-seadmete osanumber; |
| --- | --- |

2)

ATM/ANS-seadmete osanumber;

| 3) | ATM/ANS-seadmete seerianumber; |
| --- | --- |

3)

ATM/ANS-seadmete seerianumber;

| 4) | kinnitus selle kohta, et ATM/ANS-seadmed on toodetud kooskõlas kohaldatavate projekteerimisandmetega ja kõlblik ohutuks kasutamiseks; |
| --- | --- |

4)

kinnitus selle kohta, et ATM/ANS-seadmed on toodetud kooskõlas kohaldatavate projekteerimisandmetega ja kõlblik ohutuks kasutamiseks;

| 5) | viide sertifikaadile või projekteerimistingimustele vastavuse deklaratsioonile. |
| --- | --- |

5)

viide sertifikaadile või projekteerimistingimustele vastavuse deklaratsioonile.

DPO.OR.C.005.   Kooskõlastamine

ATM/ANS-seadmete projekteerimises või tootmises osalev organisatsioon tagab:

| a) | vajaduse korral projekteerimis- ja tootmistegevuse piisava kooskõlastamise ja asjakohase tegevuskorra; |
| --- | --- |

a)

vajaduse korral projekteerimis- ja tootmistegevuse piisava kooskõlastamise ja asjakohase tegevuskorra;

| b) | vajaduse korral piisava kooskõlastamise asjaomaste ATM/ANS-teenuste osutajate ja lennundusettevõtjatega ning nende nõuetekohase toetamise ATM/ANS-seadmete jätkuva sobivusega seoses. |
| --- | --- |

b)

vajaduse korral piisava kooskõlastamise asjaomaste ATM/ANS-teenuste osutajate ja lennundusettevõtjatega ning nende nõuetekohase toetamise ATM/ANS-seadmete jätkuva sobivusega seoses.

DPO.OR.C.010.   ATM/ANS-seadmeid käsitlevad ettekirjutused

Kui amet annab vastavalt delegeeritud määruse (EL) 2023/1768 II lisa punktile ATM/ANS.EQMT.CERT.065 välja ATM/ANS-seadmeid käsitleva ettekirjutuse, teeb ATM/ANS-seadmete projekteerimises või tootmises osalev organisatsioon järgmist:

| a) | teeb ettepaneku asjakohaste parandusmeetmete kohta ja esitab selle koos üksikasjadega ametile heakskiitmiseks; |
| --- | --- |

a)

teeb ettepaneku asjakohaste parandusmeetmete kohta ja esitab selle koos üksikasjadega ametile heakskiitmiseks;

| b) | pärast seda, kui amet on alapunktis a osutatud ettepaneku heaks kiitnud, teeb kõigile ATM/ANS-seadmete teadaolevatele kasutajatele või omanikele ja taotluse korral kõigile isikutele, kes peavad järgima ATM/ANS-seadmeid käsitlevat ettekirjutust, kättesaadavaks asjakohased kirjeldavad andmed ja rakendamise juhised. |
| --- | --- |

b)

pärast seda, kui amet on alapunktis a osutatud ettepaneku heaks kiitnud, teeb kõigile ATM/ANS-seadmete teadaolevatele kasutajatele või omanikele ja taotluse korral kõigile isikutele, kes peavad järgima ATM/ANS-seadmeid käsitlevat ettekirjutust, kättesaadavaks asjakohased kirjeldavad andmed ja rakendamise juhised.

---

| 15.9.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 228/39 |
| --- | --- | --- | --- |

15.9.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 228/39

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2023/1770,

12. september 2023,

millega kehtestatakse sätted ühtse Euroopa taeva õhuruumi kasutamiseks vajalike õhusõidukiseadmete kohta ja ühtse Euroopa taeva õhuruumi kasutamisega seotud käitamiseeskirjad ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 29/2009 ja rakendusmäärused (EL) nr 1206/2011, (EL) nr 1207/2011 ja (EL) nr 1079/2012

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. juuli 2018. aasta määrust (EL) 2018/1139, mis käsitleb tsiviillennunduse valdkonna ühisnorme ja millega luuakse Euroopa Liidu Lennundusohutusamet ning millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusi (EÜ) nr 2111/2005, (EÜ) nr 1008/2008, (EL) nr 996/2010, (EL) nr 376/2014 ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiive 2014/30/EL ning 2014/53/EL ning tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrused (EÜ) nr 552/2004 ja (EÜ) nr 216/2008 ning nõukogu määrus (EMÜ) nr 3922/91, (1) eriti selle artikli 44 lõike 1 punkti a,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt määruse (EL) 2018/1139 artikli 140 lõikele 2 tuleks Euroopa Parlamendi ja nõukogu kehtetuks tunnistatud määruse (EÜ) nr 552/2004 (2) alusel vastu võetud rakenduseeskirju kohandada määruse (EL) 2018/1139 sätetega hiljemalt 12. septembriks 2023. |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt määruse (EL) 2018/1139 artikli 140 lõikele 2 tuleks Euroopa Parlamendi ja nõukogu kehtetuks tunnistatud määruse (EÜ) nr 552/2004 (2) alusel vastu võetud rakenduseeskirju kohandada määruse (EL) 2018/1139 sätetega hiljemalt 12. septembriks 2023.

| (2) | Koostalitlusvõime ja ohutu käitamise saavutamiseks tuleks õhuruumi kasutamise käitamisprotseduure ja nõutavaid õhusõidukiseadmeid kohaldada ühtse Euroopa taeva õhuruumis ühetaoliselt kooskõlas määruse (EL) 2018/1139 VIII lisa punktis 1 esitatud oluliste nõuetega. Seepärast peaksid need nõuded kehtima õhusõidukite käitajatele, kes lendavad ühtse Euroopa taeva õhuruumis, sisenevad sellesse või väljuvad sellest. |
| --- | --- |

(2)

Koostalitlusvõime ja ohutu käitamise saavutamiseks tuleks õhuruumi kasutamise käitamisprotseduure ja nõutavaid õhusõidukiseadmeid kohaldada ühtse Euroopa taeva õhuruumis ühetaoliselt kooskõlas määruse (EL) 2018/1139 VIII lisa punktis 1 esitatud oluliste nõuetega. Seepärast peaksid need nõuded kehtima õhusõidukite käitajatele, kes lendavad ühtse Euroopa taeva õhuruumis, sisenevad sellesse või väljuvad sellest.

| (3) | Selleks et tagada ühtse Euroopa taeva õhuruumi kasutamiseks vajaliku side-, navigatsiooni- ja seiresuutlikkusega õhusõidukite käitamise järjepidevus, peaks käesolev määrus põhinema määruse (EÜ) nr 552/2004 ja selle vajalike kohanduste alusel vastu võetud asjakohastel rakenduseeskirjadel. |
| --- | --- |

(3)

Selleks et tagada ühtse Euroopa taeva õhuruumi kasutamiseks vajaliku side-, navigatsiooni- ja seiresuutlikkusega õhusõidukite käitamise järjepidevus, peaks käesolev määrus põhinema määruse (EÜ) nr 552/2004 ja selle vajalike kohanduste alusel vastu võetud asjakohastel rakenduseeskirjadel.

| (4) | Eelkõige käsitletakse komisjoni määruses (EÜ) nr 29/2009, (3) rakendusmäärustes (EL) nr 1206/2011, (4) (EL) nr 1207/2011 (5) ja (EL) nr 1079/2012 (6) õhuruumi kasutamise ja õhusõidukiseadmetega seotud käitamiseeskirjade üksikasjalikke nõudeid. Seepärast tuleks kehtetuks tunnistada määrus (EÜ) nr 29/2009 ning rakendusmäärused (EL) nr 1206/2011, (EL) nr 1207/2011 ja (EL) nr 1079/2012. |
| --- | --- |

(4)

Eelkõige käsitletakse komisjoni määruses (EÜ) nr 29/2009, (3) rakendusmäärustes (EL) nr 1206/2011, (4) (EL) nr 1207/2011 (5) ja (EL) nr 1079/2012 (6) õhuruumi kasutamise ja õhusõidukiseadmetega seotud käitamiseeskirjade üksikasjalikke nõudeid. Seepärast tuleks kehtetuks tunnistada määrus (EÜ) nr 29/2009 ning rakendusmäärused (EL) nr 1206/2011, (EL) nr 1207/2011 ja (EL) nr 1079/2012.

| (5) | Võimaluse korral tuleks kõnealustest määrustest tulenevaid kehtivaid nõudeid käesolevas määruses korrata, et arvestada nende lennuliikluse korraldamise ja aeronavigatsiooniteenuste osutajate ning õhusõidukikäitajate õiguspäraseid ootusi, keda need nõuded mõjutavad. |
| --- | --- |

(5)

Võimaluse korral tuleks kõnealustest määrustest tulenevaid kehtivaid nõudeid käesolevas määruses korrata, et arvestada nende lennuliikluse korraldamise ja aeronavigatsiooniteenuste osutajate ning õhusõidukikäitajate õiguspäraseid ootusi, keda need nõuded mõjutavad.

| (6) | On asjakohane, et kõnealuseid nõudeid kohaldatakse kõikides lennuetappides ja lennuväljade liiklusalades jätkuvalt õhusõidukikäitajate suhtes, kes osalevad ühtse Euroopa taeva õhuruumi üldises lennuliikluses, välja arvatud määruse (EL) 2018/1139 artikli 2 lõike 3 punktis a osutatud õhusõidukite puhul. Liikmesriigid peaksid vastutama selle tagamise eest, et nende õhusõidukite käitamisel võetakse nõuetekohaselt arvesse kõigi muude õhusõidukite navigeerimisohutust. Liikmesriigid võivad siiski otsustada käesolevat määrust nende õhusõidukite suhtes kohaldada. |
| --- | --- |

(6)

On asjakohane, et kõnealuseid nõudeid kohaldatakse kõikides lennuetappides ja lennuväljade liiklusalades jätkuvalt õhusõidukikäitajate suhtes, kes osalevad ühtse Euroopa taeva õhuruumi üldises lennuliikluses, välja arvatud määruse (EL) 2018/1139 artikli 2 lõike 3 punktis a osutatud õhusõidukite puhul. Liikmesriigid peaksid vastutama selle tagamise eest, et nende õhusõidukite käitamisel võetakse nõuetekohaselt arvesse kõigi muude õhusõidukite navigeerimisohutust. Liikmesriigid võivad siiski otsustada käesolevat määrust nende õhusõidukite suhtes kohaldada.

| (7) | Kooskõlas määruse (EÜ) nr 29/2009 kohaldamisalaga tuleks käesoleva määrusega ette näha samad andmesidenõuete erandid, mis on lubatud komisjoni rakendusotsuse (EL) 2019/2012 (7) alusel. |
| --- | --- |

(7)

Kooskõlas määruse (EÜ) nr 29/2009 kohaldamisalaga tuleks käesoleva määrusega ette näha samad andmesidenõuete erandid, mis on lubatud komisjoni rakendusotsuse (EL) 2019/2012 (7) alusel.

| (8) | Rakendusmääruse (EL) nr 1079/2012 artikli 14 lõikega 2 on lubatud erandid kohustusest tagada käitataval õhusõidukil kanalisammu 8,33 kHz suutlikkusega raadioseadmete kasutamine, kui raadio on nõutav. Käesoleva määrusega ei tohiks muuta olemasolevaid erandeid. |
| --- | --- |

(8)

Rakendusmääruse (EL) nr 1079/2012 artikli 14 lõikega 2 on lubatud erandid kohustusest tagada käitataval õhusõidukil kanalisammu 8,33 kHz suutlikkusega raadioseadmete kasutamine, kui raadio on nõutav. Käesoleva määrusega ei tohiks muuta olemasolevaid erandeid.

| (9) | Käesoleva määruse nõuete väljatöötamisel on nõuetekohaselt arvesse võetud lennuliikluse korraldamise üldkava sisu ning selles ettenähtud side-, navigatsiooni- ja seiresuutlikkust. |
| --- | --- |

(9)

Käesoleva määruse nõuete väljatöötamisel on nõuetekohaselt arvesse võetud lennuliikluse korraldamise üldkava sisu ning selles ettenähtud side-, navigatsiooni- ja seiresuutlikkust.

| (10) | Euroopa Liidu Lennundusohutusamet on oma arvamusega 01/2023 koostanud ja esitanud komisjonile rakenduseeskirjade eelnõu vastavalt määruse (EL) 2018/1139 artikli 75 lõike 2 punktidele b ja c ning artikli 76 lõikele 1. |
| --- | --- |

(10)

Euroopa Liidu Lennundusohutusamet on oma arvamusega 01/2023 koostanud ja esitanud komisjonile rakenduseeskirjade eelnõu vastavalt määruse (EL) 2018/1139 artikli 75 lõike 2 punktidele b ja c ning artikli 76 lõikele 1.

| (11) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas määruse (EL) 2018/1139 artikli 127 kohaselt asutatud komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(11)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas määruse (EL) 2018/1139 artikli 127 kohaselt asutatud komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Reguleerimisese ja kohaldamisala

1.   Käesolevas määruses määratakse kindlaks õhuruumi kasutamisega seotud käitamiseeskirjad ja õhusõidukiseadmetele esitatavad nõuded, mis on vajalikud õhusõidukite ohutuks ja ühtseks käitamiseks ühtse Euroopa taeva õhuruumis.

2.   Käesolevat määrust kohaldatakse määruse (EL) 2018/1139 artikli 2 lõike 1 punkti b alapunktides i ja ii ning punktis c osutatud õhusõidukeid käitavate õhusõidukikäitajate suhtes, kes osalevad üldises lennuliikluses ühtse Euroopa taeva õhuruumis, sisenevad sellesse või väljuvad sellest.

Artikkel 2

Mõisted

Käesolevas rakendusmääruses kasutatakse järgmisi mõisteid:

| 1) | „lennujuhtimisüksus“ – üldmõiste, mis hõlmab piirkondlikku juhtimiskeskust, lähenemislennujuhtimisüksust või lähilennujuhtimisüksust; |
| --- | --- |

1)

„lennujuhtimisüksus“ – üldmõiste, mis hõlmab piirkondlikku juhtimiskeskust, lähenemislennujuhtimisüksust või lähilennujuhtimisüksust;

| 2) | „andmevahetusteenus“ – selliste omavahel seotud lennuliikluse korraldamise toimingute kogum, mida toetab õhk-maa-andmeside, millel on selgelt määratletud talitluslik eesmärk ning mis algavad ja lõpevad asjaomasel talitlusjuhtumil; |
| --- | --- |

2)

„andmevahetusteenus“ – selliste omavahel seotud lennuliikluse korraldamise toimingute kogum, mida toetab õhk-maa-andmeside, millel on selgelt määratletud talitluslik eesmärk ning mis algavad ja lõpevad asjaomasel talitlusjuhtumil;

| 3) | „nihkuva kandja käitamine“ – olukord, kus üks maapealne määratud saatja ei suuda tagada raadiosidet määratud tegevuspiirkonnas ja kus sidehäirete minimeerimiseks nihutatakse kahe või enama maapealse saatja kanalite nominaalsete kesksageduste signaale. |
| --- | --- |

3)

„nihkuva kandja käitamine“ – olukord, kus üks maapealne määratud saatja ei suuda tagada raadiosidet määratud tegevuspiirkonnas ja kus sidehäirete minimeerimiseks nihutatakse kahe või enama maapealse saatja kanalite nominaalsete kesksageduste signaale.

Artikkel 3

Õhusõidukiseadmed ja käitamiseeskirjad

Õhusõiduki käitaja tagab, et tema õhusõidukid on varustatud ja neid käitatakse I lisas (osa COM) ja II lisas (osa SUR) kindlaks määratud eeskirjade ja menetluste kohaselt.

Artikkel 4

Nõuete täitmise meetodid

1.   Amet töötab välja nõuete täitmise aktsepteeritud meetodid, mida võib kasutada käesoleva määruse ning määruse (EL) 2018/1139 ja selle alusel vastu võetud delegeeritud õigusaktide ja rakendusaktide nõuete täitmise kontrollimiseks.

2.   Käesoleva määruse nõuetele vastavuse tagamiseks võib kasutada nõuete täitmise alternatiivmeetodeid.

3.   Pädevad asutused kehtestavad süsteemi, et järjepidevalt hinnata, kas nende või nende järelevalve all olevate organisatsioonide kasutatavad nõuete täitmise alternatiivmeetodid vastavad määrusele (EL) 2018/1139 ning selle alusel vastu võetud delegeeritud õigusaktidele ja rakendusaktidele.

4.   Pädevad asutused teavitavad ametit kõikidest nõuete täitmise alternatiivmeetoditest, mida käesoleva määruse täitmise tõendamiseks kasutavad nemad või nende järelevalve all olevad füüsilised või juriidilised isikud.

Artikkel 5

Kehtetuks tunnistamine

Määrus (EÜ) nr 29/2009, rakendusmäärused (EL) nr 1206/2011, (EL) nr 1207/2011 ja (EL) nr 1079/2012 tunnistatakse kehtetuks.

Artikkel 6

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 12. september 2023

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 212, 22.8.2018, lk 1.

1

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 10. märtsi 2004. aasta määrus (EÜ) nr 552/2004 Euroopa lennuliikluse juhtimisvõrgu koostalitlusvõime kohta (koostalitlusvõime määrus) (ELT L 96, 31.3.2004, lk 26).

2

(3)  Komisjoni 16. jaanuari 2009. aasta määrus (EÜ) nr 29/2009, millega kehtestatakse andmevahetusteenuste nõuded ühtse Euroopa taeva jaoks (ELT L 13, 17.1.2009, lk 3).

3

(4)  Komisjoni 22. novembri 2011. aasta rakendusmäärus (EL) nr 1206/2011, millega kehtestatakse õhusõidukite identifitseerimise nõuded seoses ühtse Euroopa taeva seirega (ELT L 305, 23.11.2011, lk 23).

4

(5)  Komisjoni 22. novembri 2011. aasta rakendusmäärus (EL) nr 1207/2011, milles sätestatakse ühtse Euroopa taeva seire toimivuse ja koostalitlusvõime nõuded (ELT L 305, 23.11.2011, lk 35).

5

(6)  Komisjoni 16. novembri 2012. aasta rakendusmäärus (EL) nr 1079/2012, millega kehtestatakse ühtses Euroopa taevas kasutatavad kõneside kanalisammud (ELT L 320, 17.11.2012, lk 14).

6

(7)  Komisjoni 29. novembri 2019. aasta rakendusotsus (EL) 2019/2012 komisjoni määruse (EÜ) nr 29/2009 (millega kehtestatakse andmevahetusteenuste nõuded ühtse Euroopa taeva jaoks) artiklis 14 sätestatud erandite kohta (ELT L 312, 3.12.2019, lk 95).

7

---

I LISA

Side

(osa COM)

AUR.COM.1001   Teema

Käesolevas osas määratakse kindlaks õhuruumi kasutamisega seotud nõuded õhusõidukiseadmete ja käitamiseeskirjade kohta. Need hõlmavad ka andmevahetusteenuste ja kõneside kanalisammu suhtes kohaldatavaid nõudeid.

JAOTIS 1.   ANDMEVAHETUSTEENUSED

AUR.COM.2001   Kohaldamisala

Käesolevat jaotist kohaldatakse ainult üldises lennuliikluses osalevate lendude suhtes, mida lennutasandist 285 kõrgemal käitatakse instrumentaallennureeglite kohaselt ühtse Euroopa taeva õhuruumis, välja arvatud õhuruumis, mis ei kuulu Rahvusvahelise Tsiviillennunduse Organisatsiooni Euroopa piirkonda ja Soome ülemisse lennuinfopiirkonda laiuskraadist 61°30′ põhja pool ja Rootsi ülemisse lennuinfopiirkonda laiuskraadist 61°30′ põhja pool.

AUR.COM.2005   Õhusõidukiseadmete nõuded

| 1. | Õhusõiduki käitaja peab:






  a) | tagama, et kõikidel tema käitatavatel õhusõidukitel on järgmiste andmevahetusteenuste suutlikkus:






  i) | andmeside käivitussuutlikkus, |
| --- | --- | --- | --- |

1.

a)

tagama, et kõikidel tema käitatavatel õhusõidukitel on järgmiste andmevahetusteenuste suutlikkus:

i)

andmeside käivitussuutlikkus,

| ii) | lennujuhtimise sidehaldus, |
| --- | --- |

ii)

lennujuhtimise sidehaldus,

| iii) | lennujuhtimise luba ja teave, |
| --- | --- |

iii)

lennujuhtimise luba ja teave,

| iv) | lennujuhtimise kõneside kontroll; |
| --- | --- |

iv)

lennujuhtimise kõneside kontroll;

| b) | võtma asjakohased meetmed tagamaks, et andmevahetusvalmidusega õhusõiduki ja kõikide lennujuhtimisüksuste vahel, kes võivad juhtida tema käitatavaid lende, on võimalik algatada andmeside, võttes nõuetekohaselt arvesse kasutatavast kommunikatsioonitehnoloogiast tulenevaid võimalikke katvuspiiranguid. |
| --- | --- |

b)

võtma asjakohased meetmed tagamaks, et andmevahetusvalmidusega õhusõiduki ja kõikide lennujuhtimisüksuste vahel, kes võivad juhtida tema käitatavaid lende, on võimalik algatada andmeside, võttes nõuetekohaselt arvesse kasutatavast kommunikatsioonitehnoloogiast tulenevaid võimalikke katvuspiiranguid.

| 2. | Alapunkti 1 ei kohaldata:






  a) | õhusõidukitele, mille esmane individuaalne lennukõlblikkussertifikaat anti välja enne 1. jaanuari 1995; |
| --- | --- | --- |

2.

a)

õhusõidukitele, mille esmane individuaalne lennukõlblikkussertifikaat anti välja enne 1. jaanuari 1995;

| b) | õhusõidukitele, mille esmane individuaalne lennukõlblikkussertifikaat anti välja enne 1. jaanuari 2018 ja mis on enne seda kuupäeva varustatud andmesideseadmetega, mis tagavad lennuliiklusteenistuse rakenduste koostalitlusvõime õhusõiduki side adresseerimis- ja ettekandesüsteemi õhk-maa-võrgus ja mida kasutatakse peamiselt juhul, kui radarseire ei ole otstarbekas; |
| --- | --- |

b)

õhusõidukitele, mille esmane individuaalne lennukõlblikkussertifikaat anti välja enne 1. jaanuari 2018 ja mis on enne seda kuupäeva varustatud andmesideseadmetega, mis tagavad lennuliiklusteenistuse rakenduste koostalitlusvõime õhusõiduki side adresseerimis- ja ettekandesüsteemi õhk-maa-võrgus ja mida kasutatakse peamiselt juhul, kui radarseire ei ole otstarbekas;

| c) | õhusõidukitele, mille esmane individuaalne lennukõlblikkussertifikaat anti välja enne 5. veebruari 2020 ning mille suurim lubatud istekohtade arv on kuni 19 reisijat ja maksimaalne sertifitseeritud stardimass kuni 45 359 kg (100 000 naela); |
| --- | --- |

c)

õhusõidukitele, mille esmane individuaalne lennukõlblikkussertifikaat anti välja enne 5. veebruari 2020 ning mille suurim lubatud istekohtade arv on kuni 19 reisijat ja maksimaalne sertifitseeritud stardimass kuni 45 359 kg (100 000 naela);

| d) | õhusõidukitele, mis lendavad katsetamise, tarnimise või hoolduse eesmärgil või mille andmesidekomponendid ajutiselt ei tööta tingimustel, mis on nimetatud kohaldatavas miinimumvarustuse loetelus; |
| --- | --- |

d)

õhusõidukitele, mis lendavad katsetamise, tarnimise või hoolduse eesmärgil või mille andmesidekomponendid ajutiselt ei tööta tingimustel, mis on nimetatud kohaldatavas miinimumvarustuse loetelus;

| e) | õhusõidukitüüpide ja -mudelite kombinatsioonidele, mis on loetletud I liites; |
| --- | --- |

e)

õhusõidukitüüpide ja -mudelite kombinatsioonidele, mis on loetletud I liites;

| f) | õhusõidukitüüpide ja -mudelite kombinatsioonidele, mis on loetletud II liites ja mille esmane individuaalne lennukõlblikkussertifikaat anti välja enne 5. veebruari 2020. |
| --- | --- |

f)

õhusõidukitüüpide ja -mudelite kombinatsioonidele, mis on loetletud II liites ja mille esmane individuaalne lennukõlblikkussertifikaat anti välja enne 5. veebruari 2020.

AUR.COM.2010   Andmevahetusteenus. Töökord ja koolitus

Õhusõiduki käitajad võtavad vajalikud meetmed tagamaks, et:

| a) | nende töökord on kooskõlas käesoleva jaotisega ja kajastub nende lennutegevuskäsiraamatutes ning |
| --- | --- |

a)

nende töökord on kooskõlas käesoleva jaotisega ja kajastub nende lennutegevuskäsiraamatutes ning

| b) | andmesideseadmeid käitavaid töötajaid on käesolevast jaotisest nõuetekohaselt teavitatud ja tööülesannete täitmiseks asjakohaselt koolitatud. |
| --- | --- |

b)

andmesideseadmeid käitavaid töötajaid on käesolevast jaotisest nõuetekohaselt teavitatud ja tööülesannete täitmiseks asjakohaselt koolitatud.

JAOTIS 2.   KÕNESIDE KANALISAMM

AUR.COM.3001   Kohaldamisala

Käesolevat jaotist kohaldatakse ainult üldises lennuliikluses osalevate lendude suhtes ühtse Euroopa taeva õhuruumis, mis kuulub Rahvusvahelise Tsiviillennunduse Organisatsiooni Euroopa piirkonda ning kus pakutakse kõneside õhk-maa ja maa-maa raadiosideteenust sagedusalas 117,975–137 MHz. Kanaari saarte lennuinfopiirkond/ülemine lennuinfopiirkond on kohaldamisalast välja jäetud.

AUR.COM.3005   Õhusõidukiseadmete nõuded

| (1) | Õhusõiduki käitajad tagavad, et kogu pärast 17. novembrit 2013 kasutusele võetud kõnesideseadmed on kanalisammu 8,33 kHz suutlikkusega ja seatav 25 kHz kanalisammuga kanalitele. |
| --- | --- |

(1)

Õhusõiduki käitajad tagavad, et kogu pärast 17. novembrit 2013 kasutusele võetud kõnesideseadmed on kanalisammu 8,33 kHz suutlikkusega ja seatav 25 kHz kanalisammuga kanalitele.

| (2) | Rakendusmääruse (EL) nr 1079/2012 artikli 14 lõikega 2 liikmesriikidele lubatud erandid kohustusest tagada käitataval õhusõidukil kanalisammu 8,33 kHz suutlikkusega raadioseadmete kasutamine, kui raadio on nõutav, jäävad kehtima komisjonile teatavaks tehtud juhtudeks, mille mõju võrgule on piiratud. |
| --- | --- |

(2)

Rakendusmääruse (EL) nr 1079/2012 artikli 14 lõikega 2 liikmesriikidele lubatud erandid kohustusest tagada käitataval õhusõidukil kanalisammu 8,33 kHz suutlikkusega raadioseadmete kasutamine, kui raadio on nõutav, jäävad kehtima komisjonile teatavaks tehtud juhtudeks, mille mõju võrgule on piiratud.

---

I liide

Punkti AUR.COM.2005 alapunkti 2 alapunktis e osutatud erandid

| Õhusõiduki tüüp/seeria/mudel | Tootja | ICAO tüübitähis |
| --- | --- | --- |
| AN-12 (kõik) | Antonov | AN12 |
| AN-124 100 | Antonov | A124 |
| IL-76 (kõik) | Iljušin | IL76 |
| A300 (kõik) | Airbus | A30B
  A306
  A3ST |
| A310 (kõik) | Airbus | A310 |
| A-319/-320/-321, mille esmane lennukõlblikkussertifikaat anti välja ajavahemikus 1. jaanuarist 1995 kuni 5. juulini 1999 (kaasa arvatud) | Airbus | A319
  A320
  A321 |
| A340 (kõik) | Airbus | A342
  A343
  A345
  A346 |
| A318-112 | Airbus | A318 |
| AVROLINER (RJ-100) | AVRO | RJ1H |
| AVROLINER (RJ-85) | AVRO | RJ85 |
| BA146-301 | British Aerospace | B463 |
| B717-200 | Boeing | B712 |
| B737-300 | Boeing | B733 |
| B737-400 | Boeing | B734 |
| B737-500 | Boeing | B735 |
| B747-400 | Boeing | B744 |
| B757-200 | Boeing | B752 |
| B757-300 | Boeing | B753 |
| B767-200 | Boeing | B762 |
| B767-300 | Boeing | B763 |
| B767-400 | Boeing | B764 |
| MD-82 | Boeing | MD82 |
| MD-83 | Boeing | MD83 |
| MD-11 (kõik) | Boeing | MD11 |
| CL-600-2B19 (CRJ100/200/440) | Bombardier | CRJ1/CRJ2 |
| Dornier 328–100 | Dornier | D328 |
| Dornier 328–300 | Dornier | J328 |
| Fokker 70 | Fokker | F70 |
| Fokker 100 | Fokker | F100 |
| King Air (seeria 90/100/200/300) | Beechcraft | BE9L
  BE20
  B350 |
| Hercules L-382-G-44K-30 | Lockheed | C130 |
| SAAB 2000/SAAB SF2000 | SAAB | SB20 |

Õhusõiduki tüüp/seeria/mudel

Tootja

ICAO tüübitähis

AN-12 (kõik)

Antonov

AN12

AN-124 100

Antonov

A124

IL-76 (kõik)

Iljušin

IL76

A300 (kõik)

Airbus

A30B

A306

A3ST

A310 (kõik)

Airbus

A310

A-319/-320/-321, mille esmane lennukõlblikkussertifikaat anti välja ajavahemikus 1. jaanuarist 1995 kuni 5. juulini 1999 (kaasa arvatud)

Airbus

A319

A320

A321

A340 (kõik)

Airbus

A342

A343

A345

A346

A318-112

Airbus

A318

AVROLINER (RJ-100)

AVRO

RJ1H

AVROLINER (RJ-85)

AVRO

RJ85

BA146-301

British Aerospace

B463

B717-200

Boeing

B712

B737-300

Boeing

B733

B737-400

Boeing

B734

B737-500

Boeing

B735

B747-400

Boeing

B744

B757-200

Boeing

B752

B757-300

Boeing

B753

B767-200

Boeing

B762

B767-300

Boeing

B763

B767-400

Boeing

B764

MD-82

Boeing

MD82

MD-83

Boeing

MD83

MD-11 (kõik)

Boeing

MD11

CL-600-2B19 (CRJ100/200/440)

Bombardier

CRJ1/CRJ2

Dornier 328–100

Dornier

D328

Dornier 328–300

Dornier

J328

Fokker 70

Fokker

F70

Fokker 100

Fokker

F100

King Air (seeria 90/100/200/300)

Beechcraft

BE9L

BE20

B350

Hercules L-382-G-44K-30

Lockheed

C130

SAAB 2000/SAAB SF2000

SAAB

SB20

---

II liide

Punkti AUR.COM.2005 alapunkti 2 alapunktis f osutatud erandid

| Õhusõiduki tüüp/seeria/mudel | Tootja | ICAO tüübitähis |
| --- | --- | --- |
| A330 (seeria 200/300) | Airbus | A332/A333 |
| Global Express/5000
  BD-700-1A10/1A11 | Bombardier | GLEX/GL5T |
| CL-600-2C10 (CRJ-700) | Bombardier | CRJ7 |
| C525C, CJ4 | Cessna | C25C |
| C560XL (Citation XLS+) | Cessna | C56X |
| Falcon 2000 (kõik) | Dassault | F2TH |
| Falcon 900 (kõik) | Dassault | F900 |
| EMB-500 (Phenom 100) | Embraer | E50P |
| EMB-505 (Phenom 300) | Embraer | E55P |
| EMB-135BJ (Legacy 600) | Embraer | E35L |
| EMB-135EJ (Legacy 650) | Embraer | E35L |
| EMB-145 (135/140/145) | Embraer | E135
  E145, E45X |
| PC-12 | Pilatus | PC12 |

Õhusõiduki tüüp/seeria/mudel

Tootja

ICAO tüübitähis

A330 (seeria 200/300)

Airbus

A332/A333

Global Express/5000

BD-700-1A10/1A11

Bombardier

GLEX/GL5T

CL-600-2C10 (CRJ-700)

Bombardier

CRJ7

C525C, CJ4

Cessna

C25C

C560XL (Citation XLS+)

Cessna

C56X

Falcon 2000 (kõik)

Dassault

F2TH

Falcon 900 (kõik)

Dassault

F900

EMB-500 (Phenom 100)

Embraer

E50P

EMB-505 (Phenom 300)

Embraer

E55P

EMB-135BJ (Legacy 600)

Embraer

E35L

EMB-135EJ (Legacy 650)

Embraer

E35L

EMB-145 (135/140/145)

Embraer

E135

E145, E45X

PC-12

Pilatus

PC12

---

II LISA

Seire

(osa SUR)

AUR.SUR.1001   Teema

Käesolevas osas määratakse kindlaks õhuruumi kasutamisega seotud nõuded õhusõidukiseadmete ja käitamiseeskirjade kohta. Need hõlmavad ka seire suhtes kohaldatavaid nõudeid.

JAOTIS 1.   KOOSTOIMIV SÕLTUV SEIRE

AUR.SUR.2001   Kohaldamisala

| (1) | Käesolevat jaotist kohaldatakse ainult üldises lennuliikluses osalevate lendude suhtes, mida käitatakse instrumentaallennureeglite kohaselt ühtse Euroopa taeva õhuruumis, mis kuulub Rahvusvahelise Tsiviillennunduse Organisatsiooni Euroopa piirkonda. |
| --- | --- |

(1)

| (2) | Olenemata alapunktist 1 kohaldatakse punkti AUR.SUR.2015 nõudeid kõigi üldises lennuliikluses osalevate lendude suhtes. |
| --- | --- |

(2)

AUR.SUR.2005   Õhusõidukiseadmete nõuded

| 1. | Õhusõiduki käitajad tagavad, et:






  a) | õhusõidukid on varustatud töökorras sekundaarradari transpondritega, mis vastavad järgmistele tingimustele:






  i) | õhusõiduki pardal on režiimi S elementaarseire suutlikkus, |
| --- | --- | --- | --- |

1.

a)

õhusõidukid on varustatud töökorras sekundaarradari transpondritega, mis vastavad järgmistele tingimustele:

i)

õhusõiduki pardal on režiimi S elementaarseire suutlikkus,

| ii) | neil on piisav järjepidevus, et mitte tekitada käitamisriski; |
| --- | --- |

ii)

neil on piisav järjepidevus, et mitte tekitada käitamisriski;

| b) | õhusõidukid, mille maksimaalne sertifitseeritud stardimass on suurem kui 5 700 kg või mille maksimaalne tegelik reisilennu õhkkiirus on suurem kui 250 sõlme ja mille esmane individuaalne lennukõlblikkussertifikaat anti välja 7. juunil 1995 või pärast seda, on varustatud töökorras sekundaarradari transpondritega, mis vastavad järgmistele tingimustele:






  i) | lisaks alapunkti a alapunktis i osutatud suutlikkusele on neil 1 090 MHz laiendatud skvitter-andmeedastuse süsteemi ADS-B väljundi suutlikkus, |
| --- | --- | --- |

b)

õhusõidukid, mille maksimaalne sertifitseeritud stardimass on suurem kui 5 700 kg või mille maksimaalne tegelik reisilennu õhkkiirus on suurem kui 250 sõlme ja mille esmane individuaalne lennukõlblikkussertifikaat anti välja 7. juunil 1995 või pärast seda, on varustatud töökorras sekundaarradari transpondritega, mis vastavad järgmistele tingimustele:

i)

lisaks alapunkti a alapunktis i osutatud suutlikkusele on neil 1 090 MHz laiendatud skvitter-andmeedastuse süsteemi ADS-B väljundi suutlikkus,

| ii) | neil on piisav järjepidevus, et mitte tekitada käitamisriski; |
| --- | --- |

ii)

neil on piisav järjepidevus, et mitte tekitada käitamisriski;

| c) | jäigatiivalised õhusõidukid, mille maksimaalne sertifitseeritud stardimass on suurem kui 5 700 kg või mille maksimaalne tegelik reisilennu õhkkiirus on suurem kui 250 sõlme ja mille esmane individuaalne lennukõlblikkussertifikaat anti välja 7. juunil 1995 või pärast seda, on varustatud töökorras sekundaarradari transpondritega, mis vastavad järgmistele tingimustele:






  i) | lisaks alapunkti a alapunktis i ja alapunkti b alapunktis i osutatud suutlikkusele on neil pardal režiimi S tõhustatud seire suutlikkus; |
| --- | --- | --- |

c)

jäigatiivalised õhusõidukid, mille maksimaalne sertifitseeritud stardimass on suurem kui 5 700 kg või mille maksimaalne tegelik reisilennu õhkkiirus on suurem kui 250 sõlme ja mille esmane individuaalne lennukõlblikkussertifikaat anti välja 7. juunil 1995 või pärast seda, on varustatud töökorras sekundaarradari transpondritega, mis vastavad järgmistele tingimustele:

i)

lisaks alapunkti a alapunktis i ja alapunkti b alapunktis i osutatud suutlikkusele on neil pardal režiimi S tõhustatud seire suutlikkus;

| ii) | neil on piisav järjepidevus, et mitte tekitada käitamisriski. |
| --- | --- |

ii)

neil on piisav järjepidevus, et mitte tekitada käitamisriski.

| 2. | Alapunkti 1 alapunkte b ja c ei kohaldata õhusõidukite suhtes, mis kuuluvad ühte järgmistest kategooriatest:






  a) | õhusõidukiga lennatakse hooldustööde eesmärgil; |
| --- | --- | --- |

2.

a)

õhusõidukiga lennatakse hooldustööde eesmärgil;

| b) | õhusõidukiga lennatakse ekspordi eesmärgil; |
| --- | --- |

b)

õhusõidukiga lennatakse ekspordi eesmärgil;

| c) | õhusõidukid, mille käitamine lõpetatakse 31. oktoobriks 2025. |
| --- | --- |

c)

õhusõidukid, mille käitamine lõpetatakse 31. oktoobriks 2025.

| 3. | Nende õhusõidukite käitajad, mille esmane individuaalne lennukõlblikkussertifikaat anti välja enne 7. detsembrit 2020, peavad vastama alapunkti 1 alapunktidele b ja c järgmistel tingimustel:






  a) | nad on enne 7. detsembrit 2020 kehtestanud moderniseerimisprogrammi, mis tõendab vastavust alapunkti 1 alapunktidele b ja c; |
| --- | --- | --- |

3.

a)

nad on enne 7. detsembrit 2020 kehtestanud moderniseerimisprogrammi, mis tõendab vastavust alapunkti 1 alapunktidele b ja c;

| b) | nad ei ole saanud kõnealuste õhusõidukite jaoks liidu rahalist toetust, mida anti selliste õhusõidukite vastavusse viimiseks alapunkti 1 alapunktides b ja c esitatud nõuetega. |
| --- | --- |

b)

nad ei ole saanud kõnealuste õhusõidukite jaoks liidu rahalist toetust, mida anti selliste õhusõidukite vastavusse viimiseks alapunkti 1 alapunktides b ja c esitatud nõuetega.

| 4. | Õhusõidukite käitajad tagavad, et alapunktide 1, 2 ja 3 kohaselt varustatud õhusõidukitel, mille maksimaalne sertifitseeritud stardimass on üle 5 700 kg või mille maksimaalne tegelik reisilennu õhkkiirus on suurem kui 250 sõlme, kasutatakse mitmeantennisüsteemi. |
| --- | --- |

4.

AUR.SUR.2010   Mittetöötav transponder

Õhusõidukite käitajatel on õigus käitada õhusõidukit, mille transpondrid ei suuda ajutiselt täita punkti AUR.SUR.2005 alapunkti 1 alapunktides b ja c esitatud nõudeid, kuni kolm järjestikust päeva.

AUR.SUR.2015   Transponder. Õhusõiduki 24-bitine ICAO aadress

Õhusõiduki käitajad tagavad, et nende käitatavate õhusõidukite pardal töötavad kõik režiimi S transpondrid õhusõiduki 24-bitise ICAO aadressiga, mis vastab õhusõiduki registreerimisriigi antud registreerimistunnusele.

AUR.SUR.2020   Andmevahetusteenus. Töökord ja koolitus

Õhusõiduki käitajad võtavad vajalikud meetmed tagamaks, et:

| a) | nende käitamisprotseduurid on kooskõlas käesoleva jaotisega ja need kajastuvad nende lennutegevuskäsiraamatutes ja |
| --- | --- |

a)

nende käitamisprotseduurid on kooskõlas käesoleva jaotisega ja need kajastuvad nende lennutegevuskäsiraamatutes ja

| b) | seireseadmeid käitavaid töötajaid on käesolevast jaotisest nõuetekohaselt teavitatud ja tööülesannete täitmiseks asjakohaselt koolitatud. |
| --- | --- |

b)

seireseadmeid käitavaid töötajaid on käesolevast jaotisest nõuetekohaselt teavitatud ja tööülesannete täitmiseks asjakohaselt koolitatud.

---

| 15.9.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 228/49 |
| --- | --- | --- | --- |

15.9.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 228/49

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2023/1771,

12. september 2023,

millega muudetakse rakendusmäärust (EL) 2017/373 lennuliikluse korraldamise ning aeronavigatsiooniteenuste süsteemide ja nende koostisosade osas ning tunnistatakse kehtetuks määrused (EÜ) nr 1032/2006, (EÜ) nr 633/2007 ja (EÜ) nr 262/2009

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. juuli 2018. aasta määrust (EL) 2018/1139, mis käsitleb tsiviillennunduse valdkonna ühisnorme ja millega luuakse Euroopa Liidu Lennundusohutusamet ning millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusi (EÜ) nr 2111/2005, (EÜ) nr 1008/2008, (EL) nr 996/2010, (EL) nr 376/2014 ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiive 2014/30/EL ning 2014/53/EL ning tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrused (EÜ) nr 552/2004 ja (EÜ) nr 216/2008 ning nõukogu määrus (EMÜ) nr 3922/91, (1) eriti selle artikli 43 lõike 1 punkte a, e ja f, artikli 44 lõike 1 punkti a ning artikli 62 lõike 15 punkte a ja c,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt määruse (EL) 2018/1139 artikli 140 lõikele 2 tuleb Euroopa Parlamendi ja nõukogu kehtetuks tunnistatud määruse (EÜ) nr 552/2004 (2) alusel vastu võetud rakenduseeskirju kohandada vastavalt määruse (EL) 2018/1139 sätetele hiljemalt 12. septembriks 2023. |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt määruse (EL) 2018/1139 artikli 140 lõikele 2 tuleb Euroopa Parlamendi ja nõukogu kehtetuks tunnistatud määruse (EÜ) nr 552/2004 (2) alusel vastu võetud rakenduseeskirju kohandada vastavalt määruse (EL) 2018/1139 sätetele hiljemalt 12. septembriks 2023.

| (2) | Komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2017/373 (3) on kehtestatud ühisnõuded lennuliikluse korraldamise teenuste ja aeronavigatsiooniteenuste (edaspidi „ATM/ANS-teenused“) osutamise kohta ning üldise lennuliikluse korraldamise võrgustiku muude funktsioonide ja kõigi nende järelevalve kohta. |
| --- | --- |

(2)

Komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2017/373 (3) on kehtestatud ühisnõuded lennuliikluse korraldamise teenuste ja aeronavigatsiooniteenuste (edaspidi „ATM/ANS-teenused“) osutamise kohta ning üldise lennuliikluse korraldamise võrgustiku muude funktsioonide ja kõigi nende järelevalve kohta.

| (3) | Vastavalt komisjoni rakendusmäärusele (EL) 2023/1769 (4) peavad ATM/ANS-süsteemid ja ATM/ANS-koostisosad (edaspidi „ATM/ANS-seadmed“) olema sertifitseerinud või deklareerinud ATM/ANS-seadmete projekteerimise ja tootmisega seotud organisatsioonid. Selleks et tagada selliste seadmete asjakohane paigaldamine, kohapealne katsetamine, ohutu kasutuselevõtmine ning nende järelevalve, tuleks rakendusmäärust (EL) 2017/373 muuta, et lisada ATM/ANS-teenuste osutajate ja nende pädevate asutuste suhtes kohaldatavad nõuded. |
| --- | --- |

(3)

Vastavalt komisjoni rakendusmäärusele (EL) 2023/1769 (4) peavad ATM/ANS-süsteemid ja ATM/ANS-koostisosad (edaspidi „ATM/ANS-seadmed“) olema sertifitseerinud või deklareerinud ATM/ANS-seadmete projekteerimise ja tootmisega seotud organisatsioonid. Selleks et tagada selliste seadmete asjakohane paigaldamine, kohapealne katsetamine, ohutu kasutuselevõtmine ning nende järelevalve, tuleks rakendusmäärust (EL) 2017/373 muuta, et lisada ATM/ANS-teenuste osutajate ja nende pädevate asutuste suhtes kohaldatavad nõuded.

| (4) | Selleks et tagada ATM/ANS-seadmete kasutamise nõuete järjepidevus, peaksid rakendusmääruse (EL) 2017/373 muudatused põhinema kehtetuks tunnistatud määruse (EÜ) nr 552/2004 alusel vastu võetud asjakohastel rakenduseeskirjadel koos vajalike kohandustega. |
| --- | --- |

(4)

Selleks et tagada ATM/ANS-seadmete kasutamise nõuete järjepidevus, peaksid rakendusmääruse (EL) 2017/373 muudatused põhinema kehtetuks tunnistatud määruse (EÜ) nr 552/2004 alusel vastu võetud asjakohastel rakenduseeskirjadel koos vajalike kohandustega.

| (5) | Täpsemalt on komisjoni määruses (EÜ) nr 1032/2006 (5) sätestatud lennuandmete vahetamise automaatsüsteemidele esitatavad nõuded seoses lendudest teavitamise, nende koordineerimise ja lennujuhtimisüksuste vahel üleandmisega; Komisjoni määruses (EÜ) nr 633/2007 (6) on sätestatud lendudest teavitamiseks, nende koordineerimiseks ja lennujuhtimisüksuste vahel üleandmiseks kasutatava lennuandmete edastamise protokolli kohaldamise nõuded ning komisjoni määruses (EÜ) nr 262/2009 (7) on sätestatud režiimi S päringusaatja koodide kooskõlastatud paigutuse ja kasutamise nõuded ühtse Euroopa taeva (SES) kontekstis. Neid nõudeid tuleks kajastada rakendusmääruses (EL) 2017/373. |
| --- | --- |

(5)

Täpsemalt on komisjoni määruses (EÜ) nr 1032/2006 (5) sätestatud lennuandmete vahetamise automaatsüsteemidele esitatavad nõuded seoses lendudest teavitamise, nende koordineerimise ja lennujuhtimisüksuste vahel üleandmisega; Komisjoni määruses (EÜ) nr 633/2007 (6) on sätestatud lendudest teavitamiseks, nende koordineerimiseks ja lennujuhtimisüksuste vahel üleandmiseks kasutatava lennuandmete edastamise protokolli kohaldamise nõuded ning komisjoni määruses (EÜ) nr 262/2009 (7) on sätestatud režiimi S päringusaatja koodide kooskõlastatud paigutuse ja kasutamise nõuded ühtse Euroopa taeva (SES) kontekstis. Neid nõudeid tuleks kajastada rakendusmääruses (EL) 2017/373.

| (6) | Komisjoni rakendusmääruses (EL) nr 1079/2012 (8) sätestatud nõudeid, mis on seotud kanalisammu 8,33 kHz kasutava õhk-maa-õhk-sidega, ei kohaldata teenuste suhtes, mida osutatakse ühtse Euroopa taeva õhuruumis väljaspool Rahvusvahelise Tsiviillennunduse Organisatsiooni (ICAO) Euroopa (EUR) aeronavigatsiooniplaani I köites (dokument 7754) määratletud ICAO Euroopa (EUR) piirkonda või väljaspool Kanaari saarte lennuinfopiirkonda/ülemist lennuinfopiirkonda (FIR/UIR), sest nende kohalikud tingimused ei õigustanud piisavalt nende nõuete kohaldamise vajalikkust. Käesoleva määrusega tuleks ette näha sama kohaldamisala. |
| --- | --- |

(6)

Komisjoni rakendusmääruses (EL) nr 1079/2012 (8) sätestatud nõudeid, mis on seotud kanalisammu 8,33 kHz kasutava õhk-maa-õhk-sidega, ei kohaldata teenuste suhtes, mida osutatakse ühtse Euroopa taeva õhuruumis väljaspool Rahvusvahelise Tsiviillennunduse Organisatsiooni (ICAO) Euroopa (EUR) aeronavigatsiooniplaani I köites (dokument 7754) määratletud ICAO Euroopa (EUR) piirkonda või väljaspool Kanaari saarte lennuinfopiirkonda/ülemist lennuinfopiirkonda (FIR/UIR), sest nende kohalikud tingimused ei õigustanud piisavalt nende nõuete kohaldamise vajalikkust. Käesoleva määrusega tuleks ette näha sama kohaldamisala.

| (7) | Rakendusmääruse (EL) nr 1079/2012 artikli 14 lõikes 2 on sätestatud erandid kohustusest minna kõigi määratud sageduseralduste puhul üle kanalisammule 8,33 kHz. Käesoleva määrusega ei tohiks muuta olemasolevaid erandeid. |
| --- | --- |

(7)

Rakendusmääruse (EL) nr 1079/2012 artikli 14 lõikes 2 on sätestatud erandid kohustusest minna kõigi määratud sageduseralduste puhul üle kanalisammule 8,33 kHz. Käesoleva määrusega ei tohiks muuta olemasolevaid erandeid.

| (8) | Režiimi S päringusaatja koodide paigutusega seotud nõudeid, mis on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 262/2009, ei kohaldata teenuste suhtes, mida osutatakse ühtse Euroopa taeva õhuruumis väljaspool ICAO Euroopa piirkonda kohaliku väikese liiklusmahu ja geograafilise asendi tõttu (õhuruum piirneb ainult ELi-väliste riikide ATM/ANS-teenuseosutajate vastutusalasse kuuluva õhuruumiga), mis õigustab teistsuguseid kohalikke koordineerimiskokkuleppeid õhuruumi ümbritsevate ELi-väliste riikidega. Käesoleva määrusega tuleks ette näha sama kohaldamisala. |
| --- | --- |

(8)

Režiimi S päringusaatja koodide paigutusega seotud nõudeid, mis on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 262/2009, ei kohaldata teenuste suhtes, mida osutatakse ühtse Euroopa taeva õhuruumis väljaspool ICAO Euroopa piirkonda kohaliku väikese liiklusmahu ja geograafilise asendi tõttu (õhuruum piirneb ainult ELi-väliste riikide ATM/ANS-teenuseosutajate vastutusalasse kuuluva õhuruumiga), mis õigustab teistsuguseid kohalikke koordineerimiskokkuleppeid õhuruumi ümbritsevate ELi-väliste riikidega. Käesoleva määrusega tuleks ette näha sama kohaldamisala.

| (9) | Seepärast tuleks rakendusmäärust (EL) 2017/373 vastavalt muuta ning määrused (EÜ) nr 1032/2006, (EÜ) nr 633/2007 ja (EÜ) nr 262/2009 kehtetuks tunnistada. |
| --- | --- |

(9)

Seepärast tuleks rakendusmäärust (EL) 2017/373 vastavalt muuta ning määrused (EÜ) nr 1032/2006, (EÜ) nr 633/2007 ja (EÜ) nr 262/2009 kehtetuks tunnistada.

| (10) | Käesoleva määruse nõuete väljatöötamisel on nõuetekohaselt arvesse võetud lennuliikluse korraldamise üldkava sisu ning selles sisalduvat side-, navigatsiooni- ja seiresuutlikkust. |
| --- | --- |

(10)

Käesoleva määruse nõuete väljatöötamisel on nõuetekohaselt arvesse võetud lennuliikluse korraldamise üldkava sisu ning selles sisalduvat side-, navigatsiooni- ja seiresuutlikkust.

| (11) | Euroopa Liidu Lennundusohutusamet on pakkunud oma arvamuses nr 1/2023 (9) välja meetmed kooskõlas määruse (EL) 2018/1139 artikli 75 lõike 2 punktidega b ja c ning artikli 76 lõikega 1. |
| --- | --- |

(11)

Euroopa Liidu Lennundusohutusamet on pakkunud oma arvamuses nr 1/2023 (9) välja meetmed kooskõlas määruse (EL) 2018/1139 artikli 75 lõike 2 punktidega b ja c ning artikli 76 lõikega 1.

| (12) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas määruse (EL) 2018/1139 artikli 127 kohaselt asutatud komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(12)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas määruse (EL) 2018/1139 artikli 127 kohaselt asutatud komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Rakendusmääruse (EL) 2017/373 muudatused

Rakendusmäärust (EL) 2017/373 muudetakse järgmiselt:

| 1) | artiklit 2 muudetakse järgmiselt:






  a) | punkt 3 asendatakse järgmisega:






  „3) | „võrgustiku haldaja“ – organ, kes täidab määruse (EÜ) nr 551/2004 artiklis 6 osutatud funktsioonide täitmiseks vajalikke ülesandeid;“ |
| --- | --- | --- | --- |

1)

artiklit 2 muudetakse järgmiselt:

a)

punkt 3 asendatakse järgmisega:

„3)

„võrgustiku haldaja“ – organ, kes täidab määruse (EÜ) nr 551/2004 artiklis 6 osutatud funktsioonide täitmiseks vajalikke ülesandeid;“

| b) | lisatakse punktid 9, 10, 11, 12 ja 13:






  „9) | „režiimi S päringusaatja ehk interrogaator“ – süsteem, mis koosneb antennist ja elektroonikast ning toetab selektiivpäringute (Mode Select, Mode S) kaudu suhtlemist konkreetse õhusõidukiga; |
| --- | --- | --- |

b)

lisatakse punktid 9, 10, 11, 12 ja 13:

„9)

„režiimi S päringusaatja ehk interrogaator“ – süsteem, mis koosneb antennist ja elektroonikast ning toetab selektiivpäringute (Mode Select, Mode S) kaudu suhtlemist konkreetse õhusõidukiga;

Mode Select, Mode S

| 10) | „nõuetele vastav režiimi S päringusaatja“ – režiimi S päringusaatja, mille puhul on täidetud vähemalt üks järgmistest tingimustest:






  a) | päringusaatja lähtub vähemalt osaliselt režiimi S tunnusega õhusõiduki tuvastamiseks tehtavatest päringutest ja vastustest neile; |
| --- | --- | --- |

10)

„nõuetele vastav režiimi S päringusaatja“ – režiimi S päringusaatja, mille puhul on täidetud vähemalt üks järgmistest tingimustest:

a)

päringusaatja lähtub vähemalt osaliselt režiimi S tunnusega õhusõiduki tuvastamiseks tehtavatest päringutest ja vastustest neile;

| b) | päringusaatja lukustab tuvastatud režiimi S tunnusega õhusõiduki vastuseks režiimi S kõigile päringutele kas püsivalt või vahetevahel kas oma katteala kogu ulatuses või osas sellest või |
| --- | --- |

b)

päringusaatja lukustab tuvastatud režiimi S tunnusega õhusõiduki vastuseks režiimi S kõigile päringutele kas püsivalt või vahetevahel kas oma katteala kogu ulatuses või osas sellest või

| c) | päringusaatja kasutab klastersüsteemi sideprotokolle andmevahetusrakendusteks; |
| --- | --- |

c)

päringusaatja kasutab klastersüsteemi sideprotokolle andmevahetusrakendusteks;

| 11) | „režiimi S käitaja“ – isik, organisatsioon või ettevõte, kes käitab või on valmis käitama režiimi S päringusaatjat, sealhulgas






  a) | seireteenuste osutajad; |
| --- | --- | --- |

11)

„režiimi S käitaja“ – isik, organisatsioon või ettevõte, kes käitab või on valmis käitama režiimi S päringusaatjat, sealhulgas

a)

seireteenuste osutajad;

| b) | režiimi S päringusaatja tootjad; |
| --- | --- |

b)

režiimi S päringusaatja tootjad;

| c) | lennuväljade käitajad; |
| --- | --- |

c)

lennuväljade käitajad;

| d) | teadusasutused; |
| --- | --- |

d)

teadusasutused;

| e) | mis tahes muu režiimi S päringusaatja käitamise õigust omav üksus; |
| --- | --- |

e)

mis tahes muu režiimi S päringusaatja käitamise õigust omav üksus;

| 12) | „kahjulik raadiohäire“ – häire, mis takistab toimivusnõuete täitmist; |
| --- | --- |

12)

„kahjulik raadiohäire“ – häire, mis takistab toimivusnõuete täitmist;

| 13) | „päringusaatjate koodide paigutuse plaan“ – kõige uuem heakskiidetud päringusaatjate koodide paigutuse täiskogum.“; |
| --- | --- |

13)

„päringusaatjate koodide paigutuse plaan“ – kõige uuem heakskiidetud päringusaatjate koodide paigutuse täiskogum.“;

| 2) | artiklisse 3 lisatakse lõige 6a:

  „6a.   Liikmesriigid tagavad, et nende territooriumil käitatava maapealse saatja kasutamine ei tekita teistele seiresüsteemidele kahjulikke raadiohäireid.“
  ; |
| --- | --- |

2)

artiklisse 3 lisatakse lõige 6a:

„6a.   Liikmesriigid tagavad, et nende territooriumil käitatava maapealse saatja kasutamine ei tekita teistele seiresüsteemidele kahjulikke raadiohäireid.“

| 3) | lisatakse artiklid 3e ja 3f:

  „Artikkel 3e
  Režiimi S päringusaatja koodide paigutus

  1.   Liikmesriigid tagavad, et päringusaatja koodide paigutuse plaani ajakohastamisest tulenevatest päringusaatja koodi paigutuse muudatustest teatatakse asjaomastele, nende alluvuses olevatele režiimi S käitajatele 14 kalendripäeva jooksul alates päringusaatja koodide paigutuse ajakohastatud plaani kättesaamise päevast.


  2.   Liikmesriigid teevad vähemalt kord kuue kuu jooksul päringusaatjate koodide paigutussüsteemi kaudu teistele liikmesriikidele teatavaks ajakohastatud teabe nõuetele vastavate režiimi S päringusaatjate koodide paigutuse ja kasutamise kohta oma vastutusalas.


  3.   Juhul kui liikmesriigi vastutusalas oleva režiimi S päringusaatja ja kolmanda riigi vastutusalas oleva režiimi S päringusaatja puhul tekib ülekate, peab asjaomane liikmesriik:






  a) | tagama, et kolmas riik on teadlik päringusaatjate koodide paigutuse ja kasutamisega seotud ohutusnõuetest; |
| --- | --- | --- |

3)

lisatakse artiklid 3e ja 3f:

„Artikkel 3e

Režiimi S päringusaatja koodide paigutus

1.   Liikmesriigid tagavad, et päringusaatja koodide paigutuse plaani ajakohastamisest tulenevatest päringusaatja koodi paigutuse muudatustest teatatakse asjaomastele, nende alluvuses olevatele režiimi S käitajatele 14 kalendripäeva jooksul alates päringusaatja koodide paigutuse ajakohastatud plaani kättesaamise päevast.

2.   Liikmesriigid teevad vähemalt kord kuue kuu jooksul päringusaatjate koodide paigutussüsteemi kaudu teistele liikmesriikidele teatavaks ajakohastatud teabe nõuetele vastavate režiimi S päringusaatjate koodide paigutuse ja kasutamise kohta oma vastutusalas.

3.   Juhul kui liikmesriigi vastutusalas oleva režiimi S päringusaatja ja kolmanda riigi vastutusalas oleva režiimi S päringusaatja puhul tekib ülekate, peab asjaomane liikmesriik:

a)

tagama, et kolmas riik on teadlik päringusaatjate koodide paigutuse ja kasutamisega seotud ohutusnõuetest;

| b) | võtma vajalikke meetmeid päringusaatjate koodide kasutamise konkreetse kolmanda riigiga kooskõlastamiseks. |
| --- | --- |

b)

võtma vajalikke meetmeid päringusaatjate koodide kasutamise konkreetse kolmanda riigiga kooskõlastamiseks.

4.   Liikmesriik teatab oma vastutusalasse kuuluvatele lennuliiklusteenuse osutajatele kolmanda riigi vastutusalas käitatavatest režiimi S päringusaatjatest, mille režiimi S päringusaatjate koodide paigutus ei ole kooskõlastatud.

5.   Liikmesriigid kontrollivad režiimi S käitajatelt saadud päringusaatja koodide taotluste kehtivust enne nende kooskõlastamise eesmärgil kättesaadavaks tegemist päringusaatja koodide paigutuse süsteemi kaudu, nagu on sätestatud komisjoni rakendusmääruse (EL) 2019/123 (*1) IV lisa punktis 15.

6.   Liikmesriigid tagavad, et režiimi S käitajad, kes ei ole seireteenuse osutajad, vastavad VIII lisa punktile CNS.TR.205.

7.   Lõigetes 1–6 sätestatud nõudeid ei kohaldata ühtse Euroopa taeva õhuruumis, mis ei kuulu Rahvusvahelise Tsiviillennunduse Organisatsiooni (ICAO) Euroopa (EUR) piirkonda.

Artikkel 3f

Ühtse Euroopa taeva õhuruumi kasutamine

1.   Raadiospektri kaitseks tagavad liikmesriigid üle liikmesriigi territooriumi lendava mis tahes õhusõiduki sekundaarradari transpondri kaitse maapealsete seiresüsteemide päringusaatjate selliste üleliigsete päringute eest, mis kas nõuavad vastust või mis vastust nõudmata on piisavalt võimsad sekundaarradari transpondri vastuvõtja minimaalse tundlikkusläve ületamiseks. Kui liikmesriigid ei jõua vajalike meetmete osas kokkuleppele, annavad asjaomased liikmesriigid küsimuse lahendamiseks komisjonile.

2.   Liikmesriigid tagavad, et kõigi määratud häälsageduseralduste puhul minnakse üle kanalisammule 8,33 kHz. Nõudeid üleminekule ei kohaldata:

| a) | järgmiste määratud sageduste suhtes, mis jäävad kanalisammu 25 kHz piiresse:






  1) | avariisagedus (121,5 MHz); |
| --- | --- | --- |

a)

järgmiste määratud sageduste suhtes, mis jäävad kanalisammu 25 kHz piiresse:

1)

avariisagedus (121,5 MHz);

| 2) | otsingu- ja päästeoperatsioonide jaoks ette nähtud lisasagedus (123,1 MHz); |
| --- | --- |

2)

otsingu- ja päästeoperatsioonide jaoks ette nähtud lisasagedus (123,1 MHz);

| 3) | ühtse Euroopa taeva õhuruumis kasutamiseks määratud VHF-digiühenduse (VDL) sagedused; |
| --- | --- |

3)

ühtse Euroopa taeva õhuruumis kasutamiseks määratud VHF-digiühenduse (VDL) sagedused;

| 4) | õhusõiduki side adresseerimis- ja ettekandesüsteemi (ACARS) sagedused (131,525 MHz, 131,725 MHz ja 131,825 MHz); |
| --- | --- |

4)

õhusõiduki side adresseerimis- ja ettekandesüsteemi (ACARS) sagedused (131,525 MHz, 131,725 MHz ja 131,825 MHz);

| b) | selliste määratud sageduste suhtes, mille puhul kanalisammu 25 kHz juures käitatakse nihkuvat kandjat. |
| --- | --- |

b)

selliste määratud sageduste suhtes, mille puhul kanalisammu 25 kHz juures käitatakse nihkuvat kandjat.

3.   Lõikes 2 sätestatud nõudeid ei kohaldata ei ICAO Euroopa piirkonda mittekuuluvas ühtse Euroopa taeva õhuruumis ega Kanaari saarte lennuinfopiirkonnas/ülemises lennuinfopiirkonnas (FIR/UIR).

4.   Kehtima jäävad rakendusmääruse (EL) nr 1079/2012 artikli 14 lõike 2 kohaselt liikmesriikide poolt lubatud (olukordades, mille mõju võrgustikule on piiratud) ja komisjonile teatatud erandid kohustusest tagada, et kõigi määratud sageduseralduste puhul minnakse üle kanalisammule 8,33 kHz.

5.   Liikmesriigid kehtestavad ja vajaduse korral avaldavad riiklikes lennundusteabe kogumikes menetlused selliste õhusõidukite käitamiseks, millel puudub järgmine varustus:

| a) | sekundaarradari režiimi S transpondrid; |
| --- | --- |

a)

sekundaarradari režiimi S transpondrid;

| b) | kanalisammu 8,33 kHz võimelised raadiod. |
| --- | --- |

b)

kanalisammu 8,33 kHz võimelised raadiod.

(*1)  Komisjoni 24. jaanuari 2019. aasta rakendusmäärus (EL) 2019/123, millega kehtestatakse lennuliikluse korraldamise (ATM) võrgu funktsioonide üksikasjalikud rakenduseeskirjad ja tunnistatakse kehtetuks komisjoni määrus (EL) nr 677/2011 (ELT L 28, 31.1.2019, lk 1).“;"

*1

| 4) | I, II, III, IV, VIII, IX, X ja XII lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale. |
| --- | --- |

4)

I, II, III, IV, VIII, IX, X ja XII lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Kehtetuks tunnistamine

Määrused (EÜ) nr 1032/2006, (EÜ) nr 633/2007 ja (EÜ) nr 262/2009 tunnistatakse kehtetuks.

Artikkel 3

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 12. september 2023

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 212, 22.8.2018, lk 1.

1

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 10. märtsi 2004. aasta määrus (EÜ) nr 552/2004 Euroopa lennuliikluse juhtimisvõrgu koostalitlusvõime kohta (koostalitlusvõime määrus) (ELT L 96, 31.3.2004, lk 26).

2

(3)  Komisjoni 1. märtsi 2017. aasta rakendusmäärus (EL) 2017/373, millega sätestatakse lennuliikluse korraldamise teenuste ja aeronavigatsiooniteenuste osutajate ning muude lennuliikluse korraldamise võrgustiku funktsioonide suhtes ja kõigi nende järelevalve suhtes kohaldatavad ühisnõuded ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 482/2008, rakendusmäärused (EL) nr 1034/2011, (EL) nr 1035/2011 ja (EL) 2016/1377 ning muudetakse määrust (EL) nr 677/2011 (ELT L 62, 8.3.2017, lk 1).

3

(4)  Komisjoni 12. septembri 2023. aasta rakendusmäärus (EL) 2023/1769, millega kehtestatakse lennuliikluse korraldamise ning aeronavigatsiooniteenuste süsteemide ja nende koostisosade projekteerimises või tootmises osalevate organisatsioonide tunnustamise tehnilised nõuded ja haldusmenetlused ning muudetakse rakendusmäärust (EL) 2023/203 (vt käesoleva Euroopa Liidu Teataja lk 19).

4

Euroopa Liidu Teataja

(5)  Komisjoni 6. juuli 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1032/2006, millega sätestatakse lennuandmete vahetamise automaatsüsteemidele esitatavad lendudest teavitamise, nende koordineerimise ja lennujuhtimisüksuste vahel üleandmise nõuded (ELT L 186, 7.7.2006, lk 27).

5

(6)  Komisjoni 7. juuni 2007. aasta määrus (EÜ) nr 633/2007, milles sätestatakse lendudest teavitamiseks, nende koordineerimiseks ja lennujuhtimisüksuste vahel üleandmiseks kasutatava lennuandmete edastamise protokolli kohaldamise nõuded (ELT L 146, 8.6.2007, lk 7).

6

(7)  Komisjoni 30. märtsi 2009. aasta määrus (EÜ) nr 262/2009, milles sätestatakse režiimi S päringusaatja koodide kooskõlastatud määramise ja kasutamise nõuded ühtse Euroopa taeva kontekstis (ELT L 84, 31.3.2009, lk 20).

7

(8)  Komisjoni 16. novembri 2012. aasta rakendusmäärus (EL) nr 1079/2012, millega kehtestatakse ühtses Euroopa taevas kasutatavad kõneside kanalisammud (ELT L 320, 17.11.2012, lk 14).

8

(9)  https://www.easa.europa.eu/document-library/opinions

9

---

LISA

Rakendusmääruse (EL) 2017/373 I, II, III, IV, VIII, IX, X ja XII lisa muudetakse järgmiselt:

| 1) | I lisa muudetakse järgmiselt:






  a) | lisatakse punkt 30a:






  „30a) | „ATM/ANS-seadmed“ – määruse (EL) 2018/1139 artikli 3 punktis 6 määratletud ATM/ANS-koostisosad ja kõnealuse määruse artikli 3 punktis 7 määratletud ATM/ANS-süsteemid, välja arvatud õhusõiduki pardal asuvad koostisosad, mille suhtes kohaldatakse komisjoni määrust (EL) nr 748/2012 (*1); |
| --- | --- | --- | --- |

1)

I lisa muudetakse järgmiselt:

a)

lisatakse punkt 30a:

„30a)

„ATM/ANS-seadmed“ – määruse (EL) 2018/1139 artikli 3 punktis 6 määratletud ATM/ANS-koostisosad ja kõnealuse määruse artikli 3 punktis 7 määratletud ATM/ANS-süsteemid, välja arvatud õhusõiduki pardal asuvad koostisosad, mille suhtes kohaldatakse komisjoni määrust (EL) nr 748/2012 (*1);

(*1)  Komisjoni 3. augusti 2012. aasta määrus (EL) nr 748/2012, millega nähakse ette õhusõidukite ja nendega seotud toodete, osade ja seadmete lennukõlblikkuse ja keskkonnaohutuse sertifitseerimise ning projekteerimis- ja tootjaorganisatsioonide sertifitseerimise rakenduseeskirjad (ELT L 224, 21.8.2012, lk 1).“;"

| b) | lisatakse punkt 34a:






  „34a) | „piir“ – horisontaalne või vertikaalne tasand, mis piiritleb õhuruumi, milles ATC-üksus pakub lennuliiklusteenust;“ |
| --- | --- | --- |

b)

lisatakse punkt 34a:

„34a)

„piir“ – horisontaalne või vertikaalne tasand, mis piiritleb õhuruumi, milles ATC-üksus pakub lennuliiklusteenust;“

| c) | lisatakse punktid 39a ja 39b:






  „39a) | „koordineerimisandmed“ – käitamisega tegelevatele töötajatele huvi pakkuvad andmed seoses lendudest teavitamise, nende koordineerimise ja üleandmise protsessiga ning tsiviil- ja sõjandusvaldkonna koordineerimise protsessiga; |
| --- | --- | --- |

c)

lisatakse punktid 39a ja 39b:

„39a)

„koordineerimisandmed“ – käitamisega tegelevatele töötajatele huvi pakkuvad andmed seoses lendudest teavitamise, nende koordineerimise ja üleandmise protsessiga ning tsiviil- ja sõjandusvaldkonna koordineerimise protsessiga;

| 39b) | „koordineerimispunkt“ (edaspidi „COP“) – punkt ATC-üksuste kasutataval piiril või selle juures, millele viidatakse koordineerimisprotsessis;“ |
| --- | --- |

39b)

„koordineerimispunkt“ (edaspidi „COP“) – punkt ATC-üksuste kasutataval piiril või selle juures, millele viidatakse koordineerimisprotsessis;“

| d) | lisatakse punkt 40a:






  „40a) | „andmevahetusteenus“ – kogum selliseid lennuliikluse korraldamises omavahel seotud toiminguid, mida toetab õhk-maa-andmeside, millel on selgelt määratletud talitluslik eesmärk ning mis algavad ja lõpevad asjaomasel talitlusjuhtumil;“ |
| --- | --- | --- |

d)

lisatakse punkt 40a:

„40a)

„andmevahetusteenus“ – kogum selliseid lennuliikluse korraldamises omavahel seotud toiminguid, mida toetab õhk-maa-andmeside, millel on selgelt määratletud talitluslik eesmärk ning mis algavad ja lõpevad asjaomasel talitlusjuhtumil;“

| e) | lisatakse punkt 46a:






  „46a) | „nõuetele vastav režiimi S päringusaatja kood“ – mis tahes II-kood ja SI-kood, välja arvatud:






  a) | II-kood 0; |
| --- | --- | --- | --- |

e)

lisatakse punkt 46a:

„46a)

„nõuetele vastav režiimi S päringusaatja kood“ – mis tahes II-kood ja SI-kood, välja arvatud:

a)

II-kood 0;

| b) | sõjaväeüksustele, sealhulgas riikidevahelistele organisatsioonidele ning eelkõige Põhja-Atlandi Lepingu Organisatsioonile haldamiseks ja määramiseks eraldatud päringusaatja(te) kood(id);“ |
| --- | --- |

b)

sõjaväeüksustele, sealhulgas riikidevahelistele organisatsioonidele ning eelkõige Põhja-Atlandi Lepingu Organisatsioonile haldamiseks ja määramiseks eraldatud päringusaatja(te) kood(id);“

| f) | lisatakse punkt 47a:






  „47a) | „hinnangulised andmed“ – koordineerimispunkt, lennuki arvestuslik koordineerimispunktis viibimise aeg ja oodatav lennukõrgus koordineerimispunktis;“ |
| --- | --- | --- |

f)

lisatakse punkt 47a:

„47a)

„hinnangulised andmed“ – koordineerimispunkt, lennuki arvestuslik koordineerimispunktis viibimise aeg ja oodatav lennukõrgus koordineerimispunktis;“

| g) | lisatakse punkt 62a:






  „62a) | „kasutuselevõtu järjestus“ – päringusaatjate koodide kasutuselevõtu ajaline järjestus, millest režiimi S käitajad peavad päringusaatjate koodide ajutiste konfliktide vältimiseks kinni pidama;“ |
| --- | --- | --- |

g)

lisatakse punkt 62a:

„62a)

„kasutuselevõtu järjestus“ – päringusaatjate koodide kasutuselevõtu ajaline järjestus, millest režiimi S käitajad peavad päringusaatjate koodide ajutiste konfliktide vältimiseks kinni pidama;“

| h) | lisatakse punkt 73a:






  „73a) | „teavitatud üksus – ATC-üksus, mis on saanud teavituse;“ |
| --- | --- | --- |

h)

lisatakse punkt 73a:

„73a)

„teavitatud üksus – ATC-üksus, mis on saanud teavituse;“

| i) | lisatakse punkt 81a:






  „81a) | „vastuvõttev üksus“ – lennuliikluse juhtimisüksus, mis andmed vastu võtab;“ |
| --- | --- | --- |

i)

lisatakse punkt 81a:

„81a)

„vastuvõttev üksus“ – lennuliikluse juhtimisüksus, mis andmed vastu võtab;“

| j) | punkt 88 asendatakse järgmisega:






  „88) | „ohutusettekirjutus“ – pädeva asutuse välja antud või kinnitatud dokument, millega määratakse kindlaks meetmed, mida rakendada funktsionaalses süsteemis ohutuse taastamiseks, või millega seatakse piirangud selle kasutamiseks, kui tõendid näitavad, et vastasel juhul võib lennundusohutuse olukord halveneda;






  1) | või |
| --- | --- | --- | --- |

j)

punkt 88 asendatakse järgmisega:

„88)

„ohutusettekirjutus“ – pädeva asutuse välja antud või kinnitatud dokument, millega määratakse kindlaks meetmed, mida rakendada funktsionaalses süsteemis ohutuse taastamiseks, või millega seatakse piirangud selle kasutamiseks, kui tõendid näitavad, et vastasel juhul võib lennundusohutuse olukord halveneda;

1)

või

| 2) | millega volitatakse võtma meetmeid ATM/ANS-seadmete osas, mille suhtes kohaldatakse komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2023/1768 (*2) artikli 6 kohaselt välja antud vastavusdeklaratsiooni, et kõrvaldada tuvastatud ohtlik ja/või ebaturvaline seisukord ning taastada kõnealuse ATM/ANS-seadme toimivus ja koostalitlusvõime, kui tõendid näitavad, et vastasel juhul võib selle konkreetse seadme ohutuse, turvalisuse, toimivuse või koostalitlusvõime tase langeda. |
| --- | --- |

2)

millega volitatakse võtma meetmeid ATM/ANS-seadmete osas, mille suhtes kohaldatakse komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2023/1768 (*2) artikli 6 kohaselt välja antud vastavusdeklaratsiooni, et kõrvaldada tuvastatud ohtlik ja/või ebaturvaline seisukord ning taastada kõnealuse ATM/ANS-seadme toimivus ja koostalitlusvõime, kui tõendid näitavad, et vastasel juhul võib selle konkreetse seadme ohutuse, turvalisuse, toimivuse või koostalitlusvõime tase langeda.

(*2)  Komisjoni 14. juuli 2023. aasta delegeeritud määrus (EL) 2023/1768, millega kehtestatakse lennuliikluse korraldamise/aeronavigatsiooniteenuste süsteemide ja lennuliikluse korraldamise/aeronavigatsiooniteenuste koostisosade sertifitseerimise ja deklareerimise üksikasjalikud eeskirjad (ELT L 228, 15.9.2023, lk 1)“;"

| k) | lisatakse punktid 107a ja 107b:






  „107a) | „töökoht“ – mööbel ja tehnilised seadmed, millega lennuliiklusteenistuse töötajad teevad oma tööd; |
| --- | --- | --- |

k)

lisatakse punktid 107a ja 107b:

„107a)

„töökoht“ – mööbel ja tehnilised seadmed, millega lennuliiklusteenistuse töötajad teevad oma tööd;

| 107b) | „hoiatus“ – teade, mis esitatakse töökohal, kui automaatne koordineerimisprotsess on katkenud;“ |
| --- | --- |

107b)

„hoiatus“ – teade, mis esitatakse töökohal, kui automaatne koordineerimisprotsess on katkenud;“

| 2) | II lisa muudetakse järgmiselt:






  a) | punkti ANS.AR.A.020 alapunkt a asendatakse järgmisega:






  „a) | Pädev asutus teatab ametile ilma põhjendamatu viivituseta mis tahes olulisest probleemist seoses määruse (EL) 2018/1139 ning selle alusel vastu võetud delegeeritud ja rakendusaktide või määruste (EÜ) nr 549/2004, (EÜ) nr 550/2004 ja (EÜ) nr 551/2004 selliste asjakohaste sätete rakendamisega, mida kohaldatakse teenuseosutajate suhtes.“; |
| --- | --- | --- | --- |

2)

II lisa muudetakse järgmiselt:

a)

punkti ANS.AR.A.020 alapunkt a asendatakse järgmisega:

„a)

Pädev asutus teatab ametile ilma põhjendamatu viivituseta mis tahes olulisest probleemist seoses määruse (EL) 2018/1139 ning selle alusel vastu võetud delegeeritud ja rakendusaktide või määruste (EÜ) nr 549/2004, (EÜ) nr 550/2004 ja (EÜ) nr 551/2004 selliste asjakohaste sätete rakendamisega, mida kohaldatakse teenuseosutajate suhtes.“;

| b) | punkt ATM/ANS.AR.A.030 asendatakse järgmisega:

  „
  ATM/ANS.AR.A.030 Ohutusettekirjutused







  a) | Pädev asutus annab välja ohutusettekirjutuse, kui on tuvastatud mõni järgmisest:






  1) | ohuolukord, mille likvideerimiseks on vaja võtta viivitamata meetmeid; |
| --- | --- | --- | --- |

b)

punkt ATM/ANS.AR.A.030 asendatakse järgmisega:

„
  ATM/ANS.AR.A.030 Ohutusettekirjutused

a)

Pädev asutus annab välja ohutusettekirjutuse, kui on tuvastatud mõni järgmisest:

1)

ohuolukord, mille likvideerimiseks on vaja võtta viivitamata meetmeid;

| 2) | ohtlikkus, ebaturvalisus, mittetoimivus või koostalitlusvõimetus seadmete puhul, mille osas on välja antud delegeeritud määruse (EL) 2023/1768 artikli 6 kohane vastavusdeklaratsioon, ning olukord on tõenäoliselt samasugune või kujuneb selliseks muude ATM/ANS-seadmete puhul. |
| --- | --- |

2)

ohtlikkus, ebaturvalisus, mittetoimivus või koostalitlusvõimetus seadmete puhul, mille osas on välja antud delegeeritud määruse (EL) 2023/1768 artikli 6 kohane vastavusdeklaratsioon, ning olukord on tõenäoliselt samasugune või kujuneb selliseks muude ATM/ANS-seadmete puhul.

| b) | Ohutusettekirjutus edastatakse asjaomastele ATM/ANS-teenuste osutajatele ja see peab sisaldama vähemalt järgmist teavet:






  (1) | ohuolukorra kirjeldus; |
| --- | --- | --- |

b)

Ohutusettekirjutus edastatakse asjaomastele ATM/ANS-teenuste osutajatele ja see peab sisaldama vähemalt järgmist teavet:

(1)

ohuolukorra kirjeldus;

| (2) | ohustatud funktsionaalse süsteemi kindlaksmääramine; |
| --- | --- |

(2)

ohustatud funktsionaalse süsteemi kindlaksmääramine;

| (3) | vajalikud meetmed ja nende põhjendus; |
| --- | --- |

(3)

vajalikud meetmed ja nende põhjendus;

| (4) | vajalike meetmete rakendamise tähtaeg; |
| --- | --- |

(4)

vajalike meetmete rakendamise tähtaeg;

| (5) | ettekirjutuse jõustumise kuupäev. |
| --- | --- |

(5)

ettekirjutuse jõustumise kuupäev.

| c) | Pädev asutus saadab ohutusettekirjutuse koopia ametile ning teistele asjassepuutuvatele pädevatele asutustele ühe kuu jooksul pärast selle väljaandmist. |
| --- | --- |

c)

Pädev asutus saadab ohutusettekirjutuse koopia ametile ning teistele asjassepuutuvatele pädevatele asutustele ühe kuu jooksul pärast selle väljaandmist.

| d) | Pädev asutus kontrollib kas ohutust või ATM/ANS-seadmeid käsitlevate ettekirjutuste täitmist ATM/ANS-teenuste osutajate poolt.“; |
| --- | --- |

d)

Pädev asutus kontrollib kas ohutust või ATM/ANS-seadmeid käsitlevate ettekirjutuste täitmist ATM/ANS-teenuste osutajate poolt.“;

| c) | punkti ANS.AR.C.005 alapunkt a asendatakse järgmisega:






  „a) | Pädev asutus peab punkti ATM/ANS.AR.B.001 alapunkti a alapunkti 1 raames kehtestama menetluse, et kontrollida järgmist:






  1) | III–XIII lisas sätestatud nõuete ja kõikide enne sertifikaadi väljaandmist sertifikaadile lisatud tingimuste täitmine teenuseosutaja poolt. Sertifikaat antakse välja kooskõlas käesoleva lisa 1. liitega; |
| --- | --- | --- | --- |

c)

punkti ANS.AR.C.005 alapunkt a asendatakse järgmisega:

„a)

Pädev asutus peab punkti ATM/ANS.AR.B.001 alapunkti a alapunkti 1 raames kehtestama menetluse, et kontrollida järgmist:

1)

III–XIII lisas sätestatud nõuete ja kõikide enne sertifikaadi väljaandmist sertifikaadile lisatud tingimuste täitmine teenuseosutaja poolt. Sertifikaat antakse välja kooskõlas käesoleva lisa 1. liitega;

| (2) | määruse (EÜ) nr 550/2004 artikli 8 kohaselt välja antud määramisaktis sätestatud kõikide ohutusalaste kohustuste täitmine; |
| --- | --- |

(2)

määruse (EÜ) nr 550/2004 artikli 8 kohaselt välja antud määramisaktis sätestatud kõikide ohutusalaste kohustuste täitmine;

| 3) | jätkuv nõuete täitmine tema järelevalve all olevate teenuseosutajate poolt; |
| --- | --- |

3)

jätkuv nõuete täitmine tema järelevalve all olevate teenuseosutajate poolt;

| 4) | ATM/ANS-seadmete vastavusdeklaratsioonis märgitud ohutus-, turvalisus- ja koostalitluseesmärkide, kohaldatavate nõuete ja muude tingimuste rakendamine; ATM/ANS-seadmete sertifikaatides ja/või deklaratsioonides märgitud tehniliste ja toimivuspiirangute ning tingimuste rakendamine; ohutusmeetmete, sh ATM/ANS-seadmeid käsitlevate ettekirjutuste rakendamine, mille pädev asutus on volitanud vastavalt delegeeritud määruse (EL) 2023/1768 I lisa punktile ATM/ANS.EQMT.AR.A.030; |
| --- | --- |

4)

ATM/ANS-seadmete vastavusdeklaratsioonis märgitud ohutus-, turvalisus- ja koostalitluseesmärkide, kohaldatavate nõuete ja muude tingimuste rakendamine; ATM/ANS-seadmete sertifikaatides ja/või deklaratsioonides märgitud tehniliste ja toimivuspiirangute ning tingimuste rakendamine; ohutusmeetmete, sh ATM/ANS-seadmeid käsitlevate ettekirjutuste rakendamine, mille pädev asutus on volitanud vastavalt delegeeritud määruse (EL) 2023/1768 I lisa punktile ATM/ANS.EQMT.AR.A.030;

| 5) | ohutusettekirjutuste, parandusmeetmete ja sunnimeetmete rakendamine.“; |
| --- | --- |

5)

ohutusettekirjutuste, parandusmeetmete ja sunnimeetmete rakendamine.“;

| d) | punkti ATM/ANS.AR.C.050 muudetakse järgmiselt:






  i) | punktid c, d, e ja f asendatakse järgmisega:






  „c) | Pädev asutus väljastab teate esimese astme puuduse kohta, kui avastatakse tõsine mittevastavus määruse (EL) 2018/1139 ning selle alusel vastu võetud delegeeritud ja rakendusaktide ning määruste (EÜ) nr 549/2004, (EÜ) nr 550/2004 ja (EÜ) nr 551/2004 ning nende rakenduseeskirjade alusel kohaldatavatele nõuetele, ATM/ANS-teenuste osutaja protseduuridele ja käsiraamatutele, sertifikaadi tingimustele, määramisaktile (kui see on asjakohane) või deklaratsiooni sisule, ja mis kujutab endast märkimisväärset ohtu lennuohutusele või tekitab muul viisil kahtlusi teenuseosutaja suutlikkuses tegevust jätkata.
  Esimese astme puudused hõlmavad muu hulgas järgmist:






  1) | käitamisprotseduuride kehtestamine ja/või teenuse osutamine viisil, mis põhjustab märkimisväärset ohtu lennuohutusele; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

d)

punkti ATM/ANS.AR.C.050 muudetakse järgmiselt:

i)

punktid c, d, e ja f asendatakse järgmisega:

„c)

Pädev asutus väljastab teate esimese astme puuduse kohta, kui avastatakse tõsine mittevastavus määruse (EL) 2018/1139 ning selle alusel vastu võetud delegeeritud ja rakendusaktide ning määruste (EÜ) nr 549/2004, (EÜ) nr 550/2004 ja (EÜ) nr 551/2004 ning nende rakenduseeskirjade alusel kohaldatavatele nõuetele, ATM/ANS-teenuste osutaja protseduuridele ja käsiraamatutele, sertifikaadi tingimustele, määramisaktile (kui see on asjakohane) või deklaratsiooni sisule, ja mis kujutab endast märkimisväärset ohtu lennuohutusele või tekitab muul viisil kahtlusi teenuseosutaja suutlikkuses tegevust jätkata.

Esimese astme puudused hõlmavad muu hulgas järgmist:

1)

käitamisprotseduuride kehtestamine ja/või teenuse osutamine viisil, mis põhjustab märkimisväärset ohtu lennuohutusele;

| 2) | teenuseosutaja sertifikaadi saamine või selle kehtivuse pikendamine võltsdokumentide esitamise teel; |
| --- | --- |

2)

teenuseosutaja sertifikaadi saamine või selle kehtivuse pikendamine võltsdokumentide esitamise teel;

| 3) | teenuseosutaja sertifikaadi kuritahtlik või seadusevastane kasutamine, |
| --- | --- |

3)

teenuseosutaja sertifikaadi kuritahtlik või seadusevastane kasutamine,

| 4) | vastutava juhi puudumine. |
| --- | --- |

4)

vastutava juhi puudumine.

| d) | Pädev asutus väljastab teate teise astme puuduse kohta, kui avastatakse mõni muu mittevastavus määruse (EL) 2018/1139 ning selle alusel vastu võetud delegeeritud ja rakendusaktide ning määruste (EÜ) nr 549/2004, (EÜ) nr 550/2004 ja (EÜ) nr 551/2004 ning nende rakenduseeskirjade alusel kohaldatavatele nõuetele, ATM/ANS-teenuste osutaja protseduuridele ja käsiraamatutele, sertifikaadi tingimustele või deklaratsiooni sisule. |
| --- | --- |

d)

Pädev asutus väljastab teate teise astme puuduse kohta, kui avastatakse mõni muu mittevastavus määruse (EL) 2018/1139 ning selle alusel vastu võetud delegeeritud ja rakendusaktide ning määruste (EÜ) nr 549/2004, (EÜ) nr 550/2004 ja (EÜ) nr 551/2004 ning nende rakenduseeskirjade alusel kohaldatavatele nõuetele, ATM/ANS-teenuste osutaja protseduuridele ja käsiraamatutele, sertifikaadi tingimustele või deklaratsiooni sisule.

| e) | Kui puudus avastatakse kas järelevalve käigus või muul viisil, peab pädev asutus, ilma et see mõjutaks muid täiendavaid toiminguid, mis on ette nähtud määrusega (EL) 2018/1139 ning selle alusel vastu võetud delegeeritud aktide ja rakendusaktidega ning määrustega (EÜ) nr 549/2004, (EÜ) nr 550/2004 ja (EÜ) nr 551/2004 ning nende rakenduseeskirjadega, teatama puudustest teenuseosutajale kirjalikult ning nõudma parandusmeetmete võtmist avastatud puudus(t)e kõrvaldamiseks.






  1) | Esimese astme puuduste korral peab pädev asutus viivitamata võtma asjakohaseid meetmeid ning võib vajaduse korral sertifikaati piirata, selle kehtivuse peatada või sertifikaadi kas osaliselt või täielikult kehtetuks tunnistada, tagades samal ajal teenuse jätkumise ilma ohutust ohustamata; võrgustiku haldaja puhul peab pädev asutus teavitama komisjoni. Rakendatavad meetmed peavad olema kooskõlas puuduse ulatusega ning need kehtivad seni, kuni ATM/ANS-teenuse osutaja on parandusmeetmed edukalt rakendanud. |
| --- | --- | --- |

e)

Kui puudus avastatakse kas järelevalve käigus või muul viisil, peab pädev asutus, ilma et see mõjutaks muid täiendavaid toiminguid, mis on ette nähtud määrusega (EL) 2018/1139 ning selle alusel vastu võetud delegeeritud aktide ja rakendusaktidega ning määrustega (EÜ) nr 549/2004, (EÜ) nr 550/2004 ja (EÜ) nr 551/2004 ning nende rakenduseeskirjadega, teatama puudustest teenuseosutajale kirjalikult ning nõudma parandusmeetmete võtmist avastatud puudus(t)e kõrvaldamiseks.

1)

Esimese astme puuduste korral peab pädev asutus viivitamata võtma asjakohaseid meetmeid ning võib vajaduse korral sertifikaati piirata, selle kehtivuse peatada või sertifikaadi kas osaliselt või täielikult kehtetuks tunnistada, tagades samal ajal teenuse jätkumise ilma ohutust ohustamata; võrgustiku haldaja puhul peab pädev asutus teavitama komisjoni. Rakendatavad meetmed peavad olema kooskõlas puuduse ulatusega ning need kehtivad seni, kuni ATM/ANS-teenuse osutaja on parandusmeetmed edukalt rakendanud.

| 2) | Teise astme puuduse korral teeb pädev asutus järgmist:






  i) | annab teenuseosutajale parandusmeetmete rakendamiseks tähtaja, mis lisatakse puuduse iseärasusi arvestavasse tegevuskavasse; |
| --- | --- | --- |

2)

Teise astme puuduse korral teeb pädev asutus järgmist:

i)

annab teenuseosutajale parandusmeetmete rakendamiseks tähtaja, mis lisatakse puuduse iseärasusi arvestavasse tegevuskavasse;

| ii) | hindab teenuseosutaja kavandatavaid parandusmeetmeid ja nende rakendamise korda ning kinnitab need, kui kõnealused meetmed on hinnangu kohaselt piisavad mittevastavus(t)e kõrvaldamiseks. |
| --- | --- |

ii)

hindab teenuseosutaja kavandatavaid parandusmeetmeid ja nende rakendamise korda ning kinnitab need, kui kõnealused meetmed on hinnangu kohaselt piisavad mittevastavus(t)e kõrvaldamiseks.

| 3) | Kui teenuseosutaja ei esita teise astme puuduste korral parandusmeetmete kava, mis on pädeva asutuse arvates kõnealust puudust silmas pidades asjakohane, või kui teenuseosutaja ei rakenda parandusmeetmeid pädeva asutuse kinnitatud või pikendatud tähtajaks, võib puuduse ümber hinnata esimese astme puuduseks ning kohaldada alapunktis 1 loetletud meetmeid. |
| --- | --- |

3)

Kui teenuseosutaja ei esita teise astme puuduste korral parandusmeetmete kava, mis on pädeva asutuse arvates kõnealust puudust silmas pidades asjakohane, või kui teenuseosutaja ei rakenda parandusmeetmeid pädeva asutuse kinnitatud või pikendatud tähtajaks, võib puuduse ümber hinnata esimese astme puuduseks ning kohaldada alapunktis 1 loetletud meetmeid.

| f) | Kui pädev asutus avastab, et ATM/ANS-teenuste osutaja ei ole ATM/ANS-seadmete oma funktsionaalsesse süsteemi integreerimisel taganud vastavust punkti ATM/ANS.OR.A.045 alapunktile g, võtab ta, võttes nõuetekohaselt arvesse vajadust tagada käitamise ohutus ja järjepidevus, kõik vajalikud meetmed, et piirata asjaomaste ATM/ANS-seadmete kohaldamisala või keelata nende kasutamine tema järelevalve all olevate ATM/ANS-teenuste osutajate poolt.“; |
| --- | --- |

f)

Kui pädev asutus avastab, et ATM/ANS-teenuste osutaja ei ole ATM/ANS-seadmete oma funktsionaalsesse süsteemi integreerimisel taganud vastavust punkti ATM/ANS.OR.A.045 alapunktile g, võtab ta, võttes nõuetekohaselt arvesse vajadust tagada käitamise ohutus ja järjepidevus, kõik vajalikud meetmed, et piirata asjaomaste ATM/ANS-seadmete kohaldamisala või keelata nende kasutamine tema järelevalve all olevate ATM/ANS-teenuste osutajate poolt.“;

| ii) | lisatakse punkt g:






  „g) | Juhtumite korral, mis ei vaja nimetamist esimese või teise astme puuduseks, võib pädev asutus väljastada tähelepanekuid.“; |
| --- | --- | --- |

ii)

lisatakse punkt g:

„g)

Juhtumite korral, mis ei vaja nimetamist esimese või teise astme puuduseks, võib pädev asutus väljastada tähelepanekuid.“;

| 3) | III lisa muudetakse järgmiselt:






  a) | punktile ATM/ANS.OR.A.045 lisatakse alapunktid g–j:






  „g) | Enne ATM/ANS-seadmete funktsionaalsesse süsteemi integreerimist tagab ATM/ANS-teenuste osutaja, et:






  1) | amet sertifitseerib uued või muudetud ATM/ANS-seadmed vastavalt delegeeritud määrusele (EL) 2023/1768 ja et need on tootnud komisjoni rakendusmääruse (EL) 2023/1769 (*3) kohaselt sertifitseeritud projekteerimis- või tootjaorganisatsioon; või |
| --- | --- | --- | --- | --- |

3)

III lisa muudetakse järgmiselt:

a)

punktile ATM/ANS.OR.A.045 lisatakse alapunktid g–j:

„g)

Enne ATM/ANS-seadmete funktsionaalsesse süsteemi integreerimist tagab ATM/ANS-teenuste osutaja, et:

1)

amet sertifitseerib uued või muudetud ATM/ANS-seadmed vastavalt delegeeritud määrusele (EL) 2023/1768 ja et need on tootnud komisjoni rakendusmääruse (EL) 2023/1769 (*3) kohaselt sertifitseeritud projekteerimis- või tootjaorganisatsioon; või

| 2) | sertifitseeritud projekteerimisorganisatsioon on deklareerinud uued või muudetud ATM/ANS-seadmed vastavalt delegeeritud määrusele (EL) 2023/1768 ja et need on tootnud rakendusmääruse (EL) 2023/1769 kohaselt sertifitseeritud projekteerimis- või tootjaorganisatsioon; või |
| --- | --- |

2)

sertifitseeritud projekteerimisorganisatsioon on deklareerinud uued või muudetud ATM/ANS-seadmed vastavalt delegeeritud määrusele (EL) 2023/1768 ja et need on tootnud rakendusmääruse (EL) 2023/1769 kohaselt sertifitseeritud projekteerimis- või tootjaorganisatsioon; või

| 3) | uutele või muudetud ATM/ANS-seadmetele on väljastatud vastavusdeklaratsioon vastavalt delegeeritud määruse (EL) 2023/1768 artikli 6 lõikele 1; või |
| --- | --- |

3)

uutele või muudetud ATM/ANS-seadmetele on väljastatud vastavusdeklaratsioon vastavalt delegeeritud määruse (EL) 2023/1768 artikli 6 lõikele 1; või

| 4) | kui ATM/ANS-seadmete suhtes ei kohaldata delegeeritud määruse (EL) 2023/1768 kohast vastavushindamist, on kontrollitud, et konkreetsed ATM/ANS-seadmed vastavad kohaldatavatele spetsifikatsioonidele ja kvalifikatsioonidele. |
| --- | --- |

4)

kui ATM/ANS-seadmete suhtes ei kohaldata delegeeritud määruse (EL) 2023/1768 kohast vastavushindamist, on kontrollitud, et konkreetsed ATM/ANS-seadmed vastavad kohaldatavatele spetsifikatsioonidele ja kvalifikatsioonidele.

| h) | ATM/ANS-teenuste osutaja tagab, et on kontrollitud ATM/ANS-seadmete vastavust tootja spetsifikatsioonidele, sealhulgas on kontrollitud paigaldust ja tehtud kohapealne/-sed katse(d). |
| --- | --- |

h)

ATM/ANS-teenuste osutaja tagab, et on kontrollitud ATM/ANS-seadmete vastavust tootja spetsifikatsioonidele, sealhulgas on kontrollitud paigaldust ja tehtud kohapealne/-sed katse(d).

| i) | Enne ATM/ANS-seadmete kasutusevõttu tagab ATM/ANS-teenuste osutaja, et neid ATM/ANS-seadmeid sisaldav muudetud funktsionaalne süsteem vastab kõigile kohaldatavatele nõuetele, ning teeb kindlaks kõik kõrvalekalded ja piirangud. |
| --- | --- |

i)

Enne ATM/ANS-seadmete kasutusevõttu tagab ATM/ANS-teenuste osutaja, et neid ATM/ANS-seadmeid sisaldav muudetud funktsionaalne süsteem vastab kõigile kohaldatavatele nõuetele, ning teeb kindlaks kõik kõrvalekalded ja piirangud.

| j) | ATM/ANS-seadmete kasutusevõtul tagab ATM/ANS-teenuste osutaja, et seadmed või muudetud seadmed võetakse kasutusele vastavalt kasutustingimustele ja kohaldatavatele piirangutele ning need vastavad kõigile kohaldatavatele nõuetele. |
| --- | --- |

j)

ATM/ANS-seadmete kasutusevõtul tagab ATM/ANS-teenuste osutaja, et seadmed või muudetud seadmed võetakse kasutusele vastavalt kasutustingimustele ja kohaldatavatele piirangutele ning need vastavad kõigile kohaldatavatele nõuetele.

(*3)  Komisjoni 12. septembri 2023. aasta rakendusmäärus (EL) 2023/1769, millega kehtestatakse lennuliikluse korraldamise ning aeronavigatsiooniteenuste süsteemide ja koostisosade projekteerimises või tootmises osalevate organisatsioonide tunnustamise tehnilised nõuded ja haldusmenetlused ning muudetakse rakendusmäärust (EL) 2023/203 (ELT L 228, 15.9.2023, lk 19)“;"

| b) | punkt ATM/ANS.OR.A.060 asendatakse järgmisega:

  „
  ATM/ANS.OR.A.060 Viivitamata reageerimine ohutusprobleemile







  a) | Teenuseosutaja peab rakendama kõiki ohutusmeetmeid, sealhulgas ohutusettekirjutusi, mille pädev asutus on talle kooskõlas punkti ATM/ANS.AR.A.025 alapunktiga c kohustuseks teinud.
  Kui väljastatakse ohutusettekirjutus, et parandada tingimus, millele on osutatud delegeeritud määruse (EL) 2023/1768 artikli 6 kohaselt väljastatud vastavusdeklaratsioonis, teeb ATM/ANS-teenuste osutaja järgmist (välja arvatud juhul, kui pädev asutus on kiireloomuliste meetmete võtmise vajaduse korral määranud teisiti):






  1) | esitab ettepaneku asjakohaste parandusmeetmete kohta ja esitab selle ettepaneku üksikasjad pädevale asutusele heakskiitmiseks; |
| --- | --- | --- | --- |

b)

punkt ATM/ANS.OR.A.060 asendatakse järgmisega:

„
  ATM/ANS.OR.A.060 Viivitamata reageerimine ohutusprobleemile

a)

Teenuseosutaja peab rakendama kõiki ohutusmeetmeid, sealhulgas ohutusettekirjutusi, mille pädev asutus on talle kooskõlas punkti ATM/ANS.AR.A.025 alapunktiga c kohustuseks teinud.

Kui väljastatakse ohutusettekirjutus, et parandada tingimus, millele on osutatud delegeeritud määruse (EL) 2023/1768 artikli 6 kohaselt väljastatud vastavusdeklaratsioonis, teeb ATM/ANS-teenuste osutaja järgmist (välja arvatud juhul, kui pädev asutus on kiireloomuliste meetmete võtmise vajaduse korral määranud teisiti):

1)

esitab ettepaneku asjakohaste parandusmeetmete kohta ja esitab selle ettepaneku üksikasjad pädevale asutusele heakskiitmiseks;

| 2) | pädeva asutuse heakskiidu saamise järel täidab seda.“; |
| --- | --- |

2)

pädeva asutuse heakskiidu saamise järel täidab seda.“;

| c) | punkti ATM/ANS.OR.B.005 alapunktile a lisatakse alapunkt 8:






  „8) | protsess, millega tagatakse, et selliste ATM/ANS-seadmete projektid või nende muudatused, mille suhtes kohaldatakse delegeeritud määruse (EL) 2023/1768 artiklit 6, vastaksid kohaldatavatele spetsifikatsioonidele, sealhulgas oleks nende puhul sõltumatult kontrollitud nõuetele vastavuse tõendamist, mille alusel ATM/ANS-teenuste osutaja väljastab vastavusdeklaratsiooni ja sellega seotud vastavusdokumendid.“; |
| --- | --- | --- |

c)

punkti ATM/ANS.OR.B.005 alapunktile a lisatakse alapunkt 8:

„8)

protsess, millega tagatakse, et selliste ATM/ANS-seadmete projektid või nende muudatused, mille suhtes kohaldatakse delegeeritud määruse (EL) 2023/1768 artiklit 6, vastaksid kohaldatavatele spetsifikatsioonidele, sealhulgas oleks nende puhul sõltumatult kontrollitud nõuetele vastavuse tõendamist, mille alusel ATM/ANS-teenuste osutaja väljastab vastavusdeklaratsiooni ja sellega seotud vastavusdokumendid.“;

| d) | punkti ATM/ANS.OR.D.025 muudetakse järgmiselt:






  1) | alapunkt c asendatakse järgmisega:






  „c) | Võrgustiku haldaja esitab oma aastaaruande komisjonile ja ametile. Kõnealuses aruandeks käsitletakse tema tegevuse tulemusi ning kõiki märkimisväärseid meetmeid ja arengusuundi eelkõige ohutuse valdkonnas.“; |
| --- | --- | --- | --- |

d)

punkti ATM/ANS.OR.D.025 muudetakse järgmiselt:

1)

alapunkt c asendatakse järgmisega:

„c)

Võrgustiku haldaja esitab oma aastaaruande komisjonile ja ametile. Kõnealuses aruandeks käsitletakse tema tegevuse tulemusi ning kõiki märkimisväärseid meetmeid ja arengusuundi eelkõige ohutuse valdkonnas.“;

| 2) | alapunkti d alapunkt 3 asendatakse järgmisega:






  „3) | võrgustiku haldaja puhul tema tulemuslikkuse võrdlus võrgustiku strateegilises kavas kehtestatud tulemuseesmärkidega, võrreldes tegelikke tulemusi võrgustiku operatiivkavas esitatud tulemustega võrgustiku operatiivkavas kehtestatud tulemusnäitajate alusel;“ |
| --- | --- | --- |

2)

alapunkti d alapunkt 3 asendatakse järgmisega:

„3)

võrgustiku haldaja puhul tema tulemuslikkuse võrdlus võrgustiku strateegilises kavas kehtestatud tulemuseesmärkidega, võrreldes tegelikke tulemusi võrgustiku operatiivkavas esitatud tulemustega võrgustiku operatiivkavas kehtestatud tulemusnäitajate alusel;“

| 4) | IV lisa muudetakse järgmiselt:






  a) | punkt ATS.OR.400 asendatakse järgmisega:

  „
  ATS.OR.400 Liikuva lennuside teenistus (õhk-maa-õhk-side) – üldine







  a) | Lennuliiklusteenuste osutaja kasutab lennuliiklusteenuse osutamise eesmärgil õhk-maa-õhk-side puhul hääl- või andmesidet või mõlemat. |
| --- | --- | --- | --- |

4)

IV lisa muudetakse järgmiselt:

a)

punkt ATS.OR.400 asendatakse järgmisega:

„
  ATS.OR.400 Liikuva lennuside teenistus (õhk-maa-õhk-side) – üldine

a)

Lennuliiklusteenuste osutaja kasutab lennuliiklusteenuse osutamise eesmärgil õhk-maa-õhk-side puhul hääl- või andmesidet või mõlemat.

| b) | Kui õhk-maa-õhk-häälside põhineb 8,33 kHz kanalisammul, tagab lennuliiklusteenuste osutaja järgmise:






  1) | kõigil õhk-maa-õhk-häälside seadmetel on 8,33 kHz kanalisammu võimalus ning võimalus seadistada 25 kHz kanalisammuga kanalitele; |
| --- | --- | --- |

b)

Kui õhk-maa-õhk-häälside põhineb 8,33 kHz kanalisammul, tagab lennuliiklusteenuste osutaja järgmise:

1)

kõigil õhk-maa-õhk-häälside seadmetel on 8,33 kHz kanalisammu võimalus ning võimalus seadistada 25 kHz kanalisammuga kanalitele;

| 2) | kõigil määratud häälsageduseraldustel on 8,33 kHz kanalisammu võimalus; |
| --- | --- |

2)

kõigil määratud häälsageduseraldustel on 8,33 kHz kanalisammu võimalus;

| 3) | 8,33 kHz kanalisammu võimalusega raadioga varustatud õhusõidukite ja ilma selliste seadmeteta õhusõidukite suhtes kohaldatavad protseduurid, mida kohaldatakse lennuliiklusteeninduse üksuste vahel edasitoimetatavate õhusõidukite suhtes, on kindlaks määratud kõnealuste ATS-üksuste vahelistes koostöölepingutes; |
| --- | --- |

3)

8,33 kHz kanalisammu võimalusega raadioga varustatud õhusõidukite ja ilma selliste seadmeteta õhusõidukite suhtes kohaldatavad protseduurid, mida kohaldatakse lennuliiklusteeninduse üksuste vahel edasitoimetatavate õhusõidukite suhtes, on kindlaks määratud kõnealuste ATS-üksuste vahelistes koostöölepingutes;

| 4) | õhusõidukeid, mis ei ole varustatud 8,33 kHz kanalisammu võimalusega raadioga, on võimalik teenindada tingimusel, et neid saab ohutult teenindada lennuliikluse korraldamise süsteemi läbilaskevõime piires UHF-l või 25 kHz sageduseraldusel; ning |
| --- | --- |

4)

õhusõidukeid, mis ei ole varustatud 8,33 kHz kanalisammu võimalusega raadioga, on võimalik teenindada tingimusel, et neid saab ohutult teenindada lennuliikluse korraldamise süsteemi läbilaskevõime piires UHF-l või 25 kHz sageduseraldusel; ning

| 5) | igal aastal edastab ta selle kindlaks määranud liikmesriigile oma plaanid selliste riiklike õhusõidukite teenindamiseks, mis ei ole varustatud 8,33 kHz kanalisammu võimalusega raadioga, võttes arvesse liikmesriikide poolt nende riiklikes lennundusteabe kogumikes avaldatud protseduuridega seotud läbilaskepiiranguid. |
| --- | --- |

5)

igal aastal edastab ta selle kindlaks määranud liikmesriigile oma plaanid selliste riiklike õhusõidukite teenindamiseks, mis ei ole varustatud 8,33 kHz kanalisammu võimalusega raadioga, võttes arvesse liikmesriikide poolt nende riiklikes lennundusteabe kogumikes avaldatud protseduuridega seotud läbilaskepiiranguid.

| c) | Kui lennuliiklusteenuse osutamisel kasutatakse piloodi ja lennujuhi vahelist kahepoolset hääl- või andmesidet, varustab lennuliiklusteenuste osutaja kõik sellised õhk-maa-õhk-side kanalid salvestusvahenditega. |
| --- | --- |

c)

Kui lennuliiklusteenuse osutamisel kasutatakse piloodi ja lennujuhi vahelist kahepoolset hääl- või andmesidet, varustab lennuliiklusteenuste osutaja kõik sellised õhk-maa-õhk-side kanalid salvestusvahenditega.

| d) | Kui lennuinfoteenuse, sealhulgas lennuvälja lennuinfoteenuse (AFIS) osutamisel kasutatakse otsest kahepoolset õhk-maa-õhk-hääl- või andmesidet, varustab lennuliiklusteenuste osutaja kõik sellised õhk-maa-õhk-side kanalid salvestusvahenditega, välja arvatud juhul, kui pädev asutus on ette näinud teisiti.“; |
| --- | --- |

d)

Kui lennuinfoteenuse, sealhulgas lennuvälja lennuinfoteenuse (AFIS) osutamisel kasutatakse otsest kahepoolset õhk-maa-õhk-hääl- või andmesidet, varustab lennuliiklusteenuste osutaja kõik sellised õhk-maa-õhk-side kanalid salvestusvahenditega, välja arvatud juhul, kui pädev asutus on ette näinud teisiti.“;

| b) | punkt ATS.OR.415 asendatakse järgmisega:

  „
  ATS.OR.415 Liikuva lennuside teenistus (õhk-maa-õhk-side) – piirkondlik lennujuhtimisteenus

  Lennuliiklusteenuste osutaja tagab järgmise:






  a) | õhk-maa-õhk-side vahendid võimaldavad kahepoolse häälside pidamist piirkondlikku lennujuhtimisteenust osutava üksuse ja lennujuhtimispiirkonnas või -piirkondades lendava asjakohaselt varustatud õhusõiduki vahel ning |
| --- | --- | --- |

b)

punkt ATS.OR.415 asendatakse järgmisega:

„
  ATS.OR.415 Liikuva lennuside teenistus (õhk-maa-õhk-side) – piirkondlik lennujuhtimisteenus

Lennuliiklusteenuste osutaja tagab järgmise:

a)

õhk-maa-õhk-side vahendid võimaldavad kahepoolse häälside pidamist piirkondlikku lennujuhtimisteenust osutava üksuse ja lennujuhtimispiirkonnas või -piirkondades lendava asjakohaselt varustatud õhusõiduki vahel ning

| b) | õhk-maa-õhk-side vahendid võimaldavad kahepoolse andmeside pidamist piirkondlikku lennujuhtimisteenust osutava üksuse ja asjakohaselt varustatud õhusõiduki vahel, mis lendab komisjoni rakendusmääruse (EL) 2023/1770 (*4) punktis AUR.COM.2001 osutatud õhuruumis, et kasutada kõnealuse rakendusmääruse punkti AUR.COM.2005 alapunkti 1 alapunktis a osutatud andmesideteenuseid. |
| --- | --- |

b)

õhk-maa-õhk-side vahendid võimaldavad kahepoolse andmeside pidamist piirkondlikku lennujuhtimisteenust osutava üksuse ja asjakohaselt varustatud õhusõiduki vahel, mis lendab komisjoni rakendusmääruse (EL) 2023/1770 (*4) punktis AUR.COM.2001 osutatud õhuruumis, et kasutada kõnealuse rakendusmääruse punkti AUR.COM.2005 alapunkti 1 alapunktis a osutatud andmesideteenuseid.

(*4)  Komisjoni 12. septembri 2023. aasta rakendusmäärus (EL) 2023/1770, millega kehtestatakse sätted ühtse Euroopa taeva õhuruumi kasutamiseks vajalike õhusõidukiseadmete kohta ja ühtse Euroopa taeva õhuruumi kasutamisega seotud käitamiseeskirjad ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 29/2009 ning rakendusmäärused (EL) nr 1206/2011, (EL) nr 1207/2011 ja (EL) nr 1079/2012 (ELT L 228, 15.9.2023, lk 39)“;"

| c) | punkt ATS.OR.430 asendatakse järgmisega:

  „
  ATS.OR.430 Aeronavigatsiooniline fikseeritud teenindus (maa-maa-side) – üldine







  a) | Lennuliiklusteenuste osutaja tagab, et lennuliiklusteenuse osutamise eesmärgil kasutatakse maapealse side puhul otseliini või andmesidet või mõlemat. |
| --- | --- | --- |

c)

punkt ATS.OR.430 asendatakse järgmisega:

„
  ATS.OR.430 Aeronavigatsiooniline fikseeritud teenindus (maa-maa-side) – üldine

a)

Lennuliiklusteenuste osutaja tagab, et lennuliiklusteenuse osutamise eesmärgil kasutatakse maapealse side puhul otseliini või andmesidet või mõlemat.

| b) | Kui side on lennujuhtimise kooskõlastamise eesmärgil automatiseeritud, tagab lennuliiklusteenuste osutaja, et:






  1) | rakendatakse asjakohaseid vahendeid, millega automaatselt võetakse vastu, säilitatakse, töödeldakse, eraldatakse ja esitatakse ning edastatakse asjakohast lennuinformatsiooni; |
| --- | --- | --- |

b)

Kui side on lennujuhtimise kooskõlastamise eesmärgil automatiseeritud, tagab lennuliiklusteenuste osutaja, et:

1)

rakendatakse asjakohaseid vahendeid, millega automaatselt võetakse vastu, säilitatakse, töödeldakse, eraldatakse ja esitatakse ning edastatakse asjakohast lennuinformatsiooni;

| 2) | sellise automaatse kooskõlastamise tõrgetest või kõrvalekalletest teatatakse selgelt lennujuhile või -juhtidele, kes vastutab/vastutavad lendude kooskõlastamise eest üleandvas üksuses; |
| --- | --- |

2)

sellise automaatse kooskõlastamise tõrgetest või kõrvalekalletest teatatakse selgelt lennujuhile või -juhtidele, kes vastutab/vastutavad lendude kooskõlastamise eest üleandvas üksuses;

| 3) | süsteemi infovahetusega seotud hoiatused esitatakse asjaomastele töökohtadele; |
| --- | --- |

3)

süsteemi infovahetusega seotud hoiatused esitatakse asjaomastele töökohtadele;

| 4) | lennujuhtidele pakutakse informatsiooni asjaomase süsteemi infovahetusprotsesside kohta; |
| --- | --- |

4)

lennujuhtidele pakutakse informatsiooni asjaomase süsteemi infovahetusprotsesside kohta;

| 5) | lennujuhtidele antakse vahendid vahetatava lennuinformatsiooni muutmiseks.“; |
| --- | --- |

5)

lennujuhtidele antakse vahendid vahetatava lennuinformatsiooni muutmiseks.“;

| d) | lisatakse punkt ATS.OR.446:

  „
  ATS.OR.446 Seireandmed







  a) | Lennuliiklusteenuste osutajad ei tohi kasutada kolmanda riigi vastutusalas käitatavate režiimi S päringusaatjate edastatavaid andmeid, kui päringusaatja koodi paigutus ei ole kooskõlastatud. |
| --- | --- | --- |

d)

lisatakse punkt ATS.OR.446:

„
  ATS.OR.446 Seireandmed

a)

Lennuliiklusteenuste osutajad ei tohi kasutada kolmanda riigi vastutusalas käitatavate režiimi S päringusaatjate edastatavaid andmeid, kui päringusaatja koodi paigutus ei ole kooskõlastatud.

| b) | Lennuliiklusteenuste osutajad tagavad, et rakendatakse vajalikku suutlikkust, et lennujuhtidel oleks võimalik identifitseerida individuaalsed õhusõidukid, kasutades 1. liites kirjeldatud allasaadetud õhusõidukitunnuse funktsiooni. |
| --- | --- |

b)

Lennuliiklusteenuste osutajad tagavad, et rakendatakse vajalikku suutlikkust, et lennujuhtidel oleks võimalik identifitseerida individuaalsed õhusõidukid, kasutades 1. liites kirjeldatud allasaadetud õhusõidukitunnuse funktsiooni.

| c) | Lennuliiklusteenuse osutajad tagavad õhusõidukite sujuva käitamise nii oma vastutusalasse kuuluvas õhuruumis kui ka sellega külgnevate õhuruumide piiril, kohaldades asjakohaseid õhusõidukite hajutamise miinimumnõudeid.“; |
| --- | --- |

c)

Lennuliiklusteenuse osutajad tagavad õhusõidukite sujuva käitamise nii oma vastutusalasse kuuluvas õhuruumis kui ka sellega külgnevate õhuruumide piiril, kohaldades asjakohaseid õhusõidukite hajutamise miinimumnõudeid.“;

| e) | punktile ATS.TR.230 lisatakse alapunkt c:






  „c) | Kontrolli üleandmise koordineerimist üksuste vahel, kes osutavad ICAO EUR-piirkonnas piirkondlikku lennujuhtimisteenust, või kui nii on kokku lepitud teiste lennujuhtimisüksustega või nende vahel, toetatakse 2. liites määratletud automaatsete protsessidega.“; |
| --- | --- | --- |

e)

punktile ATS.TR.230 lisatakse alapunkt c:

„c)

Kontrolli üleandmise koordineerimist üksuste vahel, kes osutavad ICAO EUR-piirkonnas piirkondlikku lennujuhtimisteenust, või kui nii on kokku lepitud teiste lennujuhtimisüksustega või nende vahel, toetatakse 2. liites määratletud automaatsete protsessidega.“;

| f) | lisatakse 1. ja 2. liide:


  „1. liide

  Üksiku õhusõiduki identifitseerimine, kasutades punkti ATS.OR.446 alapunktis b nõutud allasaadetud õhusõidukitunnuse funktsiooni

  Üksiku õhusõiduki identifitseerimiseks kasutatakse allasaadetud õhusõidukitunnuse funktsiooni järgmiselt.






  a) | Kui üksiku õhusõiduki identifitseerimiseks kasutatakse allasaadetud õhusõidukitunnuse funktsiooni, teatab lennuliiklusteenuste osutaja võrgustiku haldajale õhuruumiosad. |
| --- | --- | --- |

f)

lisatakse 1. ja 2. liide:

„1. liide

Üksiku õhusõiduki identifitseerimine, kasutades punkti ATS.OR.446 alapunktis b nõutud allasaadetud õhusõidukitunnuse funktsiooni

Üksiku õhusõiduki identifitseerimiseks kasutatakse allasaadetud õhusõidukitunnuse funktsiooni järgmiselt.

a)

Kui üksiku õhusõiduki identifitseerimiseks kasutatakse allasaadetud õhusõidukitunnuse funktsiooni, teatab lennuliiklusteenuste osutaja võrgustiku haldajale õhuruumiosad.

| b) | Märguande SSR-kood A1000 määratakse õhusõidukile juhul, kui üksiku õhusõiduki identifitseerimiseks kasutatakse allasaadetud õhusõidukitunnuse funktsiooni. |
| --- | --- |

b)

Märguande SSR-kood A1000 määratakse õhusõidukile juhul, kui üksiku õhusõiduki identifitseerimiseks kasutatakse allasaadetud õhusõidukitunnuse funktsiooni.

| c) | Välja arvatud juhul, kui on täidetud üks punktis d sätestatud tingimustest, määratakse märguande SSR-kood A1000 väljuvale õhusõidukile või õhusõidukile, mille puhul on punkti g kohaselt nõutav koodi muutmine, kui on täidetud järgmised tingimused:






  1) | allasaadetud õhusõidukitunnus vastab asjaomase õhusõiduki kohta vastavale lennuplaanis tehtud märkele; |
| --- | --- | --- |

c)

Välja arvatud juhul, kui on täidetud üks punktis d sätestatud tingimustest, määratakse märguande SSR-kood A1000 väljuvale õhusõidukile või õhusõidukile, mille puhul on punkti g kohaselt nõutav koodi muutmine, kui on täidetud järgmised tingimused:

1)

allasaadetud õhusõidukitunnus vastab asjaomase õhusõiduki kohta vastavale lennuplaanis tehtud märkele;

| 2) | võrgustiku haldaja on teatanud, et konkreetsele õhusõidukile võib määrata märguande SSR-koodi A1000. |
| --- | --- |

2)

võrgustiku haldaja on teatanud, et konkreetsele õhusõidukile võib määrata märguande SSR-koodi A1000.

| d) | Märguande SSR-koodi A1000 ei anta alapunktis c osutatud õhusõidukile juhul, kui on täidetud vähemalt üks järgmistest tingimustest:






  1) | aeronavigatsiooniteenuse osutaja on seoses maapealse seireseadme või -süsteemi planeerimata seisakuga rakendanud eriolukorra meetmeid, millega nähakse ette kindlate SSR-tunnuskoodide määramine; |
| --- | --- | --- |

d)

Märguande SSR-koodi A1000 ei anta alapunktis c osutatud õhusõidukile juhul, kui on täidetud vähemalt üks järgmistest tingimustest:

1)

aeronavigatsiooniteenuse osutaja on seoses maapealse seireseadme või -süsteemi planeerimata seisakuga rakendanud eriolukorra meetmeid, millega nähakse ette kindlate SSR-tunnuskoodide määramine;

| 2) | sõjaväe erakorraliste eriolukorrameetmete tõttu peab aeronavigatsiooniteenuse osutaja määrama kindlad SSR-tunnuskoodid; |
| --- | --- |

2)

sõjaväe erakorraliste eriolukorrameetmete tõttu peab aeronavigatsiooniteenuse osutaja määrama kindlad SSR-tunnuskoodid;

| 3) | õhusõiduk, millele on võimalik määrata alapunkti c kohaselt kehtestatud märguande SSR-kood A1000, lahkub alapunktis a osutatud õhuruumiosast või suunatakse sealt muul põhjusel välja. |
| --- | --- |

3)

õhusõiduk, millele on võimalik määrata alapunkti c kohaselt kehtestatud märguande SSR-kood A1000, lahkub alapunktis a osutatud õhuruumiosast või suunatakse sealt muul põhjusel välja.

| e) | Õhusõidukitele, millele ei määrata alapunkti c kohaselt kehtestatud märguande SSR-koodi A1000, määratakse SSR-tunnuskood, mis on kooskõlas liikmesriikide heaks kiidetud ja kolmandate riikidega kooskõlastatud koodiloeteluga. |
| --- | --- |

e)

Õhusõidukitele, millele ei määrata alapunkti c kohaselt kehtestatud märguande SSR-koodi A1000, määratakse SSR-tunnuskood, mis on kooskõlas liikmesriikide heaks kiidetud ja kolmandate riikidega kooskõlastatud koodiloeteluga.

| f) | Pärast õhusõidukile SSR-tunnuskoodi määramist kontrollitakse esimesel võimalusel, kas piloodi sisestatud SSR-tunnuskood ühtib lennule määratud tunnuskoodiga. |
| --- | --- |

f)

Pärast õhusõidukile SSR-tunnuskoodi määramist kontrollitakse esimesel võimalusel, kas piloodi sisestatud SSR-tunnuskood ühtib lennule määratud tunnuskoodiga.

| g) | Naaberriikide lennuliiklusteenuste osutajate poolt üle antud õhusõidukitele määratud SSR-tunnuskoode kontrollitakse automaatselt, et selgitada välja, kas kõnealuse tunnuskoodi kasutamine on vastavuses liikmesriikide heaks kiidetud ning kolmandate riikidega kooskõlastatud koodiloeteluga. |
| --- | --- |

g)

Naaberriikide lennuliiklusteenuste osutajate poolt üle antud õhusõidukitele määratud SSR-tunnuskoode kontrollitakse automaatselt, et selgitada välja, kas kõnealuse tunnuskoodi kasutamine on vastavuses liikmesriikide heaks kiidetud ning kolmandate riikidega kooskõlastatud koodiloeteluga.

| h) | Selliste naaberriikide aeronavigatsiooniteenuse osutajatega, kes identifitseerivad individuaalseid õhusõidukeid kindlate SSR-tunnuskoodide kaudu, lepitakse kokku ametlik kord, mis hõlmab vähemalt järgmist:






  1) | kohustus anda naaberriigi aeronavigatsiooniteenuse osutajatele üle õhusõidukid, mille kontrollitud kindel SSR-tunnuskood on määratud vastavalt liikmesriikide heaks kiidetud ning kolmandate riikidega kooskõlastatud koodiloetelule; |
| --- | --- | --- |

h)

Selliste naaberriikide aeronavigatsiooniteenuse osutajatega, kes identifitseerivad individuaalseid õhusõidukeid kindlate SSR-tunnuskoodide kaudu, lepitakse kokku ametlik kord, mis hõlmab vähemalt järgmist:

1)

kohustus anda naaberriigi aeronavigatsiooniteenuse osutajatele üle õhusõidukid, mille kontrollitud kindel SSR-tunnuskood on määratud vastavalt liikmesriikide heaks kiidetud ning kolmandate riikidega kooskõlastatud koodiloetelule;

| 2) | kohustus teavitada vastuvõtvaid lennuliiklusteenindusüksusi kõikidest õhusõiduki pardal asuvate seiresüsteemi komponentide töös tuvastatud kõrvalekalletest; |
| --- | --- |

2)

kohustus teavitada vastuvõtvaid lennuliiklusteenindusüksusi kõikidest õhusõiduki pardal asuvate seiresüsteemi komponentide töös tuvastatud kõrvalekalletest;

| i) | lennuliiklusteenuste osutajad tagavad, et liikmesriikide heaks kiidetud ning kolmandate riikidega kooskõlastatud koodiloetelu kohaselt üksiku õhusõiduki identifitseerimiseks kindlate SSR-tunnuskoodide määramine vastab järgmisele:






  1) | SSR-tunnuskoodid määratakse õhusõidukile automaatselt, järgides liikmesriikide heaks kiidetud ja kolmandate riikidega kooskõlastatud koodiloetelu; |
| --- | --- | --- |

i)

lennuliiklusteenuste osutajad tagavad, et liikmesriikide heaks kiidetud ning kolmandate riikidega kooskõlastatud koodiloetelu kohaselt üksiku õhusõiduki identifitseerimiseks kindlate SSR-tunnuskoodide määramine vastab järgmisele:

1)

SSR-tunnuskoodid määratakse õhusõidukile automaatselt, järgides liikmesriikide heaks kiidetud ja kolmandate riikidega kooskõlastatud koodiloetelu;

| 2) | naaberriikide aeronavigatsiooniteenuse osutajate poolt üle antud õhusõidukitele määratud SSR-tunnuskoode kontrollitakse automaatselt, et selgitada välja, kas kõnealuse tunnuskoodi kasutamine on vastavuses liikmesriikide heaks kiidetud ning kolmandate riikidega kooskõlastatud koodiloeteluga; |
| --- | --- |

2)

naaberriikide aeronavigatsiooniteenuse osutajate poolt üle antud õhusõidukitele määratud SSR-tunnuskoode kontrollitakse automaatselt, et selgitada välja, kas kõnealuse tunnuskoodi kasutamine on vastavuses liikmesriikide heaks kiidetud ning kolmandate riikidega kooskõlastatud koodiloeteluga;

| 3) | SSR-tunnuskoodid liigitatakse eri kategooriatesse, et tunnuskoode oleks võimalik diferentseeritult määrata; |
| --- | --- |

3)

SSR-tunnuskoodid liigitatakse eri kategooriatesse, et tunnuskoode oleks võimalik diferentseeritult määrata;

| 4) | alapunktis 3 osutatud eri kategooria SSR-tunnuskoodid määratakse vastavalt lendude suunale; |
| --- | --- |

4)

alapunktis 3 osutatud eri kategooria SSR-tunnuskoodid määratakse vastavalt lendude suunale;

| 5) | sama SSR-tunnuskoodi võib samaaegselt määrata mitmele lennule, kui neid käitatakse koodikonfliktivabades suundades; |
| --- | --- |

5)

sama SSR-tunnuskoodi võib samaaegselt määrata mitmele lennule, kui neid käitatakse koodikonfliktivabades suundades;

| 6) | määratud SSR-koodide tahtmatu dubleerimise korral teavitatakse vastutavaid töötlejaid automaatselt. |
| --- | --- |

6)

määratud SSR-koodide tahtmatu dubleerimise korral teavitatakse vastutavaid töötlejaid automaatselt.

2. liide

Punkti ATS.TR.230 alapunktis c nõutud automaatseks kooskõlastamiseks rakendatavad protsessid

| A. | Kohustuslikud protsessid, mida rakendatakse üksuste vahel, kes osutavad piirkondlikku lennujuhtimisteenust, või kui nii on kokku lepitud teiste lennujuhtimisüksustega või nende vahel, on järgmised.






  a) | Teavitamine






  1) | Teavitamisprotsessi lennuinformatsioon peab sisaldama vähemalt järgmisi andmeid:






  i) | õhusõiduki tunnus; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

A.

Kohustuslikud protsessid, mida rakendatakse üksuste vahel, kes osutavad piirkondlikku lennujuhtimisteenust, või kui nii on kokku lepitud teiste lennujuhtimisüksustega või nende vahel, on järgmised.

a)

Teavitamine

1)

Teavitamisprotsessi lennuinformatsioon peab sisaldama vähemalt järgmisi andmeid:

i)

õhusõiduki tunnus;

| ii) | SSRi režiim ja kood, kui need on olemas; |
| --- | --- |

ii)

SSRi režiim ja kood, kui need on olemas;

| iii) | lähtelennuväli; |
| --- | --- |

iii)

lähtelennuväli;

| iv) | hinnangulised andmed; |
| --- | --- |

iv)

hinnangulised andmed;

| v) | sihtlennuväli; |
| --- | --- |

v)

sihtlennuväli;

| vi) | õhusõiduki number ja tüüp; |
| --- | --- |

vi)

õhusõiduki number ja tüüp;

| vii) | lennu tüüp; |
| --- | --- |

vii)

lennu tüüp;

| viii) | seadmete suutlikkus ja seisund. |
| --- | --- |

viii)

seadmete suutlikkus ja seisund.

| 2) | Informatsioon seadmete suutlikkuse ja seisundi kohta peab sisaldama vähendatud vertikaalse eraldatuse miinimumi (RVSM) ja vähemalt 8,33 kHz kanalisammu võimalust. Koostöölepingutele tuginedes võib lisada ka muid punkte. |
| --- | --- |

2)

Informatsioon seadmete suutlikkuse ja seisundi kohta peab sisaldama vähendatud vertikaalse eraldatuse miinimumi (RVSM) ja vähemalt 8,33 kHz kanalisammu võimalust. Koostöölepingutele tuginedes võib lisada ka muid punkte.

| 3) | Teavitusprotsess viiakse läbi vähemalt üks kord iga aktsepteeritud lennu kohta, mis on planeeritud piire ületama, kui lend ei ole seotud stardieelse teavitamis- ja koordineerimisprotsessiga. |
| --- | --- |

3)

Teavitusprotsess viiakse läbi vähemalt üks kord iga aktsepteeritud lennu kohta, mis on planeeritud piire ületama, kui lend ei ole seotud stardieelse teavitamis- ja koordineerimisprotsessiga.

| 4) | Lendude piiriületamise teavitamisega seotud aktsepteerimise kriteeriumid peavad vastama koostöölepingutele. |
| --- | --- |

4)

Lendude piiriületamise teavitamisega seotud aktsepteerimise kriteeriumid peavad vastama koostöölepingutele.

| 5) | Kui teavitusprotsessi ei saa läbi viia kahepoolselt kokkulepitud ajal enne esmast koordineerimist, tuleb see lisada esmasesse koordineerimisprotsessi. |
| --- | --- |

5)

Kui teavitusprotsessi ei saa läbi viia kahepoolselt kokkulepitud ajal enne esmast koordineerimist, tuleb see lisada esmasesse koordineerimisprotsessi.

| 6) | Teavitamine peab eelnema esmasele koordineerimisele. |
| --- | --- |

6)

Teavitamine peab eelnema esmasele koordineerimisele.

| 7) | Teavitamist tuleb korrata iga kord, kui enne esmast koordineerimist tehakse muudatusi ükskõik millistes järgmistes andmetes:






  i) | koordineerimispunkt (COP), |
| --- | --- | --- |

7)

Teavitamist tuleb korrata iga kord, kui enne esmast koordineerimist tehakse muudatusi ükskõik millistes järgmistes andmetes:

i)

koordineerimispunkt (COP),

| ii) | oodatav SSRi kood juhtimise üleandmise punktis; |
| --- | --- |

ii)

oodatav SSRi kood juhtimise üleandmise punktis;

| iii) | sihtlennuväli; |
| --- | --- |

iii)

sihtlennuväli;

| iv) | õhusõiduki tüüp; |
| --- | --- |

iv)

õhusõiduki tüüp;

| v) | seadmete suutlikkus ja seisund. |
| --- | --- |

v)

seadmete suutlikkus ja seisund.

| 8) | Kui tehakse kindlaks lahknevus edastatud andmete ja vastuvõtva süsteemi vastavate andmete vahel või kui selline informatsioon, mis nõuab korrektiivide tegemist järgneva esmase koordineerimise andmete vastuvõtmisel, pole kättesaadav, tuleb sellise vastuolu lahendamiseks teavitada asjaomast lennujuhi töökohta. |
| --- | --- |

8)

Kui tehakse kindlaks lahknevus edastatud andmete ja vastuvõtva süsteemi vastavate andmete vahel või kui selline informatsioon, mis nõuab korrektiivide tegemist järgneva esmase koordineerimise andmete vastuvõtmisel, pole kättesaadav, tuleb sellise vastuolu lahendamiseks teavitada asjaomast lennujuhi töökohta.

| 9) | Ajakriteeriumid teavitamise alustamiseks:






  i) | teavitamist tuleb alustada parameetris märgitud minutite arvu võrra enne arvestuslikku aega koordineerimispunktis; |
| --- | --- | --- |

9)

Ajakriteeriumid teavitamise alustamiseks:

i)

teavitamist tuleb alustada parameetris märgitud minutite arvu võrra enne arvestuslikku aega koordineerimispunktis;

| ii) | teavitamise parameeter (parameetrid) peavad sisalduma ACTi ja asjaomaste üksuste vahelistes koostöölepingutes; |
| --- | --- |

ii)

teavitamise parameeter (parameetrid) peavad sisalduma ACTi ja asjaomaste üksuste vahelistes koostöölepingutes;

| iii) | teavitamise parameeter (parameetrid) võib (võivad) olla kindlaks määratud eraldi iga koordineerimispunkti jaoks. |
| --- | --- |

iii)

teavitamise parameeter (parameetrid) võib (võivad) olla kindlaks määratud eraldi iga koordineerimispunkti jaoks.

| b) | Esmane koordineerimine






  1) | Lennu puhul, mille jaoks kehtib esmane koordineerimine, on kokkulepitud lennu üleandmise tingimused tegevuses siduvad mõlema lennujuhtimisüksuse jaoks, kui koordineerimist ei tühistata ega vaadata üle. |
| --- | --- | --- |

b)

Esmane koordineerimine

1)

Lennu puhul, mille jaoks kehtib esmane koordineerimine, on kokkulepitud lennu üleandmise tingimused tegevuses siduvad mõlema lennujuhtimisüksuse jaoks, kui koordineerimist ei tühistata ega vaadata üle.

| 2) | Esmase koordineerimise protsessi lennuinformatsioon peab sisaldama vähemalt järgmisi andmeid:






  i) | õhusõiduki tunnus; |
| --- | --- | --- |

2)

Esmase koordineerimise protsessi lennuinformatsioon peab sisaldama vähemalt järgmisi andmeid:

i)

õhusõiduki tunnus;

| ii) | SSRi režiim ja kood; |
| --- | --- |

ii)

SSRi režiim ja kood;

| iii) | lähtelennuväli; |
| --- | --- |

iii)

lähtelennuväli;

| iv) | hinnangulised andmed; |
| --- | --- |

iv)

hinnangulised andmed;

| v) | sihtlennuväli; |
| --- | --- |

v)

sihtlennuväli;

| vi) | õhusõiduki number ja tüüp; |
| --- | --- |

vi)

õhusõiduki number ja tüüp;

| vii) | lennu tüüp; |
| --- | --- |

vii)

lennu tüüp;

| viii) | seadmete suutlikkus ja seisund. |
| --- | --- |

viii)

seadmete suutlikkus ja seisund.

| 3) | Informatsioon seadmete suutlikkuse ja seisundi kohta peab sisaldama RVSMi ja vähemalt 8,33 kHz kanalisammu võimalust. Koostöölepingutes kahepoolselt kokku leppides võib lisada ka muid punkte. |
| --- | --- |

3)

Informatsioon seadmete suutlikkuse ja seisundi kohta peab sisaldama RVSMi ja vähemalt 8,33 kHz kanalisammu võimalust. Koostöölepingutes kahepoolselt kokku leppides võib lisada ka muid punkte.

| 4) | Esmase koordineerimise protsess viiakse läbi kõigi aktsepteeritud lendude jaoks, mille puhul planeeritakse piiride ületamist. |
| --- | --- |

4)

Esmase koordineerimise protsess viiakse läbi kõigi aktsepteeritud lendude jaoks, mille puhul planeeritakse piiride ületamist.

| 5) | Lendude piiriületamise esmase koordineerimisega seotud aktsepteerimise kriteeriumid peavad vastama koostöölepingutele. |
| --- | --- |

5)

Lendude piiriületamise esmase koordineerimisega seotud aktsepteerimise kriteeriumid peavad vastama koostöölepingutele.

| 6) | Kui seda pole juba manuaalselt alustatud, algab esmase koordineerimise protsess automaatselt vastavalt koostöölepingutele kas:






  i) | kahepoolselt kokkulepitud parameetris märgitud ajal enne arvestuslikku aega koordineerimispunktis või |
| --- | --- | --- |

6)

Kui seda pole juba manuaalselt alustatud, algab esmase koordineerimise protsess automaatselt vastavalt koostöölepingutele kas:

i)

kahepoolselt kokkulepitud parameetris märgitud ajal enne arvestuslikku aega koordineerimispunktis või

| ii) | ajal, mil lend on koordineerimispunktist kahepoolselt kokkulepitud kaugusel. |
| --- | --- |

ii)

ajal, mil lend on koordineerimispunktist kahepoolselt kokkulepitud kaugusel.

| 7) | Lennu esmase koordineerimise protsess viiakse läbi ainult üks kord, kui koordineerimisprotsessi tühistamist ei ole alustatud. |
| --- | --- |

7)

Lennu esmase koordineerimise protsess viiakse läbi ainult üks kord, kui koordineerimisprotsessi tühistamist ei ole alustatud.

| 8) | Pärast koordineerimisprotsessi tühistamist saab esmast koordineerimise protsessi uuesti alustada sama üksus. |
| --- | --- |

8)

Pärast koordineerimisprotsessi tühistamist saab esmast koordineerimise protsessi uuesti alustada sama üksus.

| 9) | Esmase koordineerimise protsessi lõpetamine, kaasa arvatud vastuvõtva üksuse kinnitus, edastatakse üleandvale üksusele; seejärel peetakse lendu koordineerituks. |
| --- | --- |

9)

Esmase koordineerimise protsessi lõpetamine, kaasa arvatud vastuvõtva üksuse kinnitus, edastatakse üleandvale üksusele; seejärel peetakse lendu koordineerituks.

| 10) | Kui esmase koordineerimise protsessi lõpetamise kinnitamine teenuse kvaliteedi nõuete kohaselt ei õnnestu, on tulemuseks hoiatus lennu koordineerimise eest vastutava üleandva üksuse lennujuhi töökohal. |
| --- | --- |

10)

Kui esmase koordineerimise protsessi lõpetamise kinnitamine teenuse kvaliteedi nõuete kohaselt ei õnnestu, on tulemuseks hoiatus lennu koordineerimise eest vastutava üleandva üksuse lennujuhi töökohal.

| 11) | Informatsioon esmase koordineerimise kohta tuleb teha kättesaadavaks vastuvõtva üksuse vastaval lennujuhi töökohal. |
| --- | --- |

11)

Informatsioon esmase koordineerimise kohta tuleb teha kättesaadavaks vastuvõtva üksuse vastaval lennujuhi töökohal.

| c) | Koordineerimise ülevaatamine






  1) | Koordineerimisprotsessi ülevaatamine tagab seostumise eelnevalt koordineeritud lennuga. |
| --- | --- | --- |

c)

Koordineerimise ülevaatamine

1)

Koordineerimisprotsessi ülevaatamine tagab seostumise eelnevalt koordineeritud lennuga.

| 2) | Lennu puhul, mille jaoks kehtib koordineerimise ülevaatamine, on kokkulepitud lennu üleandmise tingimused tegevuses siduvad mõlema lennujuhtimisüksuse jaoks, kui koordineerimist ei tühistata või tingimusi uuesti üle ei vaadata. |
| --- | --- |

2)

Lennu puhul, mille jaoks kehtib koordineerimise ülevaatamine, on kokkulepitud lennu üleandmise tingimused tegevuses siduvad mõlema lennujuhtimisüksuse jaoks, kui koordineerimist ei tühistata või tingimusi uuesti üle ei vaadata.

| 3) | Koordineerimisandmete ülevaatamise protsess annab järgmise lennuinformatsiooni, kui see on muutunud:






  i) | SSRi režiim ja kood; |
| --- | --- | --- |

3)

Koordineerimisandmete ülevaatamise protsess annab järgmise lennuinformatsiooni, kui see on muutunud:

i)

SSRi režiim ja kood;

| ii) | arvestuslik aeg ja lennukõrgus; |
| --- | --- |

ii)

arvestuslik aeg ja lennukõrgus;

| iii) | seadmete suutlikkus ja seisund. |
| --- | --- |

iii)

seadmete suutlikkus ja seisund.

| 4) | Kui kahepoolselt on kokku lepitud, annab koordineerimise andmete ülevaatamine järgmise informatsiooni, kui see on muutunud:






  i) | koordineerimispunkt, |
| --- | --- | --- |

4)

Kui kahepoolselt on kokku lepitud, annab koordineerimise andmete ülevaatamine järgmise informatsiooni, kui see on muutunud:

i)

koordineerimispunkt,

| ii) | marsruut. |
| --- | --- |

ii)

marsruut.

| 5) | Koordineerimisprotsessi võib üle vaadata üks kord või mitu korda üksuses, millega lend on käesoleval hetkel koordineeritud. |
| --- | --- |

5)

Koordineerimisprotsessi võib üle vaadata üks kord või mitu korda üksuses, millega lend on käesoleval hetkel koordineeritud.

| 6) | Koordineerimisprotsess vaadatakse üle, kui:






  i) | arvestuslik aeg koordineerimispunktis erineb eelnevalt ettenähtust rohkem kui kahepoolselt kokkulepitud väärtuse võrra; |
| --- | --- | --- |

6)

Koordineerimisprotsess vaadatakse üle, kui:

i)

arvestuslik aeg koordineerimispunktis erineb eelnevalt ettenähtust rohkem kui kahepoolselt kokkulepitud väärtuse võrra;

| ii) | üleandmise kõrgus(ed), SSRi kood või seadmete suutlikkus ja seisund erineb/erinevad eelnevalt ettenähtu(te)st. |
| --- | --- |

ii)

üleandmise kõrgus(ed), SSRi kood või seadmete suutlikkus ja seisund erineb/erinevad eelnevalt ettenähtu(te)st.

| 7) | Kahepoolse kokkuleppe korral vaadatakse koordineerimisprotsess üle, kui on muutused järgmises:






  i) | koordineerimispunkt, |
| --- | --- | --- |

7)

Kahepoolse kokkuleppe korral vaadatakse koordineerimisprotsess üle, kui on muutused järgmises:

i)

koordineerimispunkt,

| ii) | marsruut. |
| --- | --- |

ii)

marsruut.

| 8) | Koordineerimisprotsessi ülevaatamise lõpetamine, kaasa arvatud vastuvõtva üksuse kinnitus, edastatakse üleandvale üksusele. |
| --- | --- |

8)

Koordineerimisprotsessi ülevaatamise lõpetamine, kaasa arvatud vastuvõtva üksuse kinnitus, edastatakse üleandvale üksusele.

| 9) | Kui koordineerimisprotsessi ülevaatamise lõpetamise kinnitamine teenuse kvaliteedi nõuete kohaselt ei õnnestu, on tulemuseks hoiatus lennu koordineerimise eest vastutava üleandva üksuse lennujuhi töökohal. |
| --- | --- |

9)

Kui koordineerimisprotsessi ülevaatamise lõpetamise kinnitamine teenuse kvaliteedi nõuete kohaselt ei õnnestu, on tulemuseks hoiatus lennu koordineerimise eest vastutava üleandva üksuse lennujuhi töökohal.

| 10) | Koordineerimisprotsess vaadatakse üle kohe pärast asjaomaste andmete sisestamist või uuendamist. |
| --- | --- |

10)

Koordineerimisprotsess vaadatakse üle kohe pärast asjaomaste andmete sisestamist või uuendamist.

| 11) | Koordineerimisprotsessi ülevaatamist pidurdatakse pärast seda, kui lend on kahepoolselt kokkulepitud aja/vahemaa kaugusel juhtimise üleandmise punktist vastavalt koostöölepingutele. |
| --- | --- |

11)

Koordineerimisprotsessi ülevaatamist pidurdatakse pärast seda, kui lend on kahepoolselt kokkulepitud aja/vahemaa kaugusel juhtimise üleandmise punktist vastavalt koostöölepingutele.

| 12) | Informatsioon koordineerimise ülevaatamise kohta tuleb teha kättesaadavaks vastuvõtva üksuse vastaval lennujuhi töökohal. |
| --- | --- |

12)

Informatsioon koordineerimise ülevaatamise kohta tuleb teha kättesaadavaks vastuvõtva üksuse vastaval lennujuhi töökohal.

| 13) | Kui koordineerimisprotsessi ülevaatamise lõpuleviimist ei õnnestu kinnitada kohaldatavate teenuse kvaliteedi nõuete kohaselt, alustab üleandev üksus verbaalset koordineerimist. |
| --- | --- |

13)

Kui koordineerimisprotsessi ülevaatamise lõpuleviimist ei õnnestu kinnitada kohaldatavate teenuse kvaliteedi nõuete kohaselt, alustab üleandev üksus verbaalset koordineerimist.

| d) | Koordineerimisprotsessi tühistamine






  1) | Koordineerimisprotsessi tühistamine tagab seostumise eelmise tühistatud teavitamis- või koordineerimisprotsessiga. |
| --- | --- | --- |

d)

Koordineerimisprotsessi tühistamine

1)

Koordineerimisprotsessi tühistamine tagab seostumise eelmise tühistatud teavitamis- või koordineerimisprotsessiga.

| 2) | Koordineerimisprotsess tühistatakse koordineeritud lennu üksuses, kui:






  i) | üksus ei ole enam järgmine üksus koordineerimise järjestuses; |
| --- | --- | --- |

2)

Koordineerimisprotsess tühistatakse koordineeritud lennu üksuses, kui:

i)

üksus ei ole enam järgmine üksus koordineerimise järjestuses;

| ii) | lennuplaan on tühistatud väljasaatvas üksuses ja koordineerimine pole enam asjakohane; |
| --- | --- |

ii)

lennuplaan on tühistatud väljasaatvas üksuses ja koordineerimine pole enam asjakohane;

| iii) | informatsioon lennuga seotud koordineerimise tühistamise kohta saadakse eelmiselt üksuselt. |
| --- | --- |

iii)

informatsioon lennuga seotud koordineerimise tühistamise kohta saadakse eelmiselt üksuselt.

| 3) | Koordineerimisprotsessi võib tühistada lennu teavitatud üksuses, kui:






  i) | üksus ei ole enam järgmine üksus koordineerimise järjestuses; |
| --- | --- | --- |

3)

Koordineerimisprotsessi võib tühistada lennu teavitatud üksuses, kui:

i)

üksus ei ole enam järgmine üksus koordineerimise järjestuses;

| ii) | lennuplaan on tühistatud väljasaatvas üksuses ja koordineerimine pole enam asjakohane; |
| --- | --- |

ii)

lennuplaan on tühistatud väljasaatvas üksuses ja koordineerimine pole enam asjakohane;

| iii) | informatsioon lennuga seotud koordineerimise tühistamise kohta saadakse eelmiselt üksuselt; |
| --- | --- |

iii)

informatsioon lennuga seotud koordineerimise tühistamise kohta saadakse eelmiselt üksuselt;

| iv) | lend hilineb marsruudil ning parandatud arvestust ei ole võimalik automaatselt kindlaks määrata. |
| --- | --- |

iv)

lend hilineb marsruudil ning parandatud arvestust ei ole võimalik automaatselt kindlaks määrata.

| 4) | Koordineerimisprotsessi tühistamise lõpetamine, kaasa arvatud vastuvõtva üksuse kinnitus, edastatakse üleandvale üksusele. |
| --- | --- |

4)

Koordineerimisprotsessi tühistamise lõpetamine, kaasa arvatud vastuvõtva üksuse kinnitus, edastatakse üleandvale üksusele.

| 5) | Kui koordineerimisprotsessi tühistamise lõpetamise kinnitamine teenuse kvaliteedi nõuete kohaselt ei õnnestu, on tulemuseks hoiatus lennu koordineerimise eest vastutava üleandva üksuse lennujuhi töökohal. |
| --- | --- |

5)

Kui koordineerimisprotsessi tühistamise lõpetamise kinnitamine teenuse kvaliteedi nõuete kohaselt ei õnnestu, on tulemuseks hoiatus lennu koordineerimise eest vastutava üleandva üksuse lennujuhi töökohal.

| 6) | Informatsioon koordineerimisprotsessi tühistamise kohta tuleb teha kättesaadavaks vastaval teavitatud üksuse lennujuhi töökohal või selles üksuses, millega koordineerimine tühistatakse. |
| --- | --- |

6)

Informatsioon koordineerimisprotsessi tühistamise kohta tuleb teha kättesaadavaks vastaval teavitatud üksuse lennujuhi töökohal või selles üksuses, millega koordineerimine tühistatakse.

| 7) | Juhul kui koordineerimisprotsessi tühistamise lõpuleviimist või ei õnnestu kinnitada kohaldatavate teenuse kvaliteedi nõuete kohaselt, alustab üleandev üksus verbaalset koordineerimist. |
| --- | --- |

7)

Juhul kui koordineerimisprotsessi tühistamise lõpuleviimist või ei õnnestu kinnitada kohaldatavate teenuse kvaliteedi nõuete kohaselt, alustab üleandev üksus verbaalset koordineerimist.

| e) | Põhilised lennuandmed






  1) | Põhiliste lennuandmete töötluse informatsioon peab sisaldama vähemalt järgmisi andmeid:






  i) | õhusõiduki tunnus; |
| --- | --- | --- | --- |

e)

Põhilised lennuandmed

1)

Põhiliste lennuandmete töötluse informatsioon peab sisaldama vähemalt järgmisi andmeid:

i)

õhusõiduki tunnus;

| ii) | SSRi režiim ja kood. |
| --- | --- |

ii)

SSRi režiim ja kood.

| 2) | Põhiliste lennuandmete töötluse poolt pakutava lisainformatsiooni suhtes tuleb kahepoolselt kokku leppida. |
| --- | --- |

2)

Põhiliste lennuandmete töötluse poolt pakutava lisainformatsiooni suhtes tuleb kahepoolselt kokku leppida.

| 3) | Põhilisi lennuandmeid töödeldakse automaatselt iga aktsepteeritud lennu jaoks. |
| --- | --- |

3)

Põhilisi lennuandmeid töödeldakse automaatselt iga aktsepteeritud lennu jaoks.

| 4) | Aktsepteerimise kriteeriumid põhiliste lennuandmete jaoks peavad vastama koostöölepingutele. |
| --- | --- |

4)

Aktsepteerimise kriteeriumid põhiliste lennuandmete jaoks peavad vastama koostöölepingutele.

| 5) | Põhiliste lennuandmete töötluse lõpetamine, kaasa arvatud vastuvõtva üksuse kinnitus, edastatakse varustavale üksusele. |
| --- | --- |

5)

Põhiliste lennuandmete töötluse lõpetamine, kaasa arvatud vastuvõtva üksuse kinnitus, edastatakse varustavale üksusele.

| 6) | Kui põhiliste lennuandmete töötluse lõpetamise kinnitamine rakendatavate teenuse kvaliteedi nõuete kohaselt ei õnnestu, on tulemuseks hoiatus varustava üksuse vastaval lennujuhi töökohal. |
| --- | --- |

6)

Kui põhiliste lennuandmete töötluse lõpetamise kinnitamine rakendatavate teenuse kvaliteedi nõuete kohaselt ei õnnestu, on tulemuseks hoiatus varustava üksuse vastaval lennujuhi töökohal.

| f) | Põhiliste lennuandmete muutus






  1) | Põhiliste lennuandmete muutuse töötlemine tagab seostamise lennuga, mille puhul enne töödeldi põhilisi lennuandmeid. |
| --- | --- | --- |

f)

Põhiliste lennuandmete muutus

1)

Põhiliste lennuandmete muutuse töötlemine tagab seostamise lennuga, mille puhul enne töödeldi põhilisi lennuandmeid.

| 2) | Igasuguse lisainformatsiooni suhtes, mida pakub põhiliste lennuandmete muutuse töötlemine, ja selle esitamise kriteeriumide suhtes tuleb kahepoolselt kokku leppida. |
| --- | --- |

2)

Igasuguse lisainformatsiooni suhtes, mida pakub põhiliste lennuandmete muutuse töötlemine, ja selle esitamise kriteeriumide suhtes tuleb kahepoolselt kokku leppida.

| 3) | Põhiliste lennuandmete muutuse töötlemine toimub ainult sellise lennu puhul, mida on eelnevalt teavitatud põhiliste lennuandmete töötlemisest. |
| --- | --- |

3)

Põhiliste lennuandmete muutuse töötlemine toimub ainult sellise lennu puhul, mida on eelnevalt teavitatud põhiliste lennuandmete töötlemisest.

| 4) | Põhiliste lennuandmete muutuse töötlemine käivitatakse automaatselt vastavalt kahepoolselt kokkulepitud kriteeriumidele. |
| --- | --- |

4)

Põhiliste lennuandmete muutuse töötlemine käivitatakse automaatselt vastavalt kahepoolselt kokkulepitud kriteeriumidele.

| 5) | Põhiliste lennuandmete muutuse töötluse lõpetamine, kaasa arvatud vastuvõtva üksuse kinnitus, edastatakse varustavale üksusele. |
| --- | --- |

5)

Põhiliste lennuandmete muutuse töötluse lõpetamine, kaasa arvatud vastuvõtva üksuse kinnitus, edastatakse varustavale üksusele.

| 6) | Kui põhiliste lennuandmete muutuse töötluse lõpetamise kinnitamine rakendatavate teenuse kvaliteedi nõuete kohaselt ei õnnestu, on tulemuseks hoiatus varustava üksuse vastaval lennujuhi töökohal. |
| --- | --- |

6)

Kui põhiliste lennuandmete muutuse töötluse lõpetamise kinnitamine rakendatavate teenuse kvaliteedi nõuete kohaselt ei õnnestu, on tulemuseks hoiatus varustava üksuse vastaval lennujuhi töökohal.

| 7) | Informatsioon põhiliste lennuandmete muutuse kohta tuleb teha kättesaadavaks vastuvõtva üksuse vastaval lennujuhi töökohal. |
| --- | --- |

7)

Informatsioon põhiliste lennuandmete muutuse kohta tuleb teha kättesaadavaks vastuvõtva üksuse vastaval lennujuhi töökohal.

| B. | Kui asjaomased üksused on kokku leppinud stardieelses teavitamises, peavad sageduse muutmise või sideprotsesside manuaalse ülevõtmise protsessid olema järgmised.






  a) | Stardieelne teavitamine ja koordineerimine






  1) | Stardieelne teavitamis- ja koordineerimisprotsessi informatsioon peab sisaldama vähemalt järgmisi andmeid:






  i) | õhusõiduki tunnus; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

B.

Kui asjaomased üksused on kokku leppinud stardieelses teavitamises, peavad sageduse muutmise või sideprotsesside manuaalse ülevõtmise protsessid olema järgmised.

a)

Stardieelne teavitamine ja koordineerimine

1)

Stardieelne teavitamis- ja koordineerimisprotsessi informatsioon peab sisaldama vähemalt järgmisi andmeid:

i)

õhusõiduki tunnus;

| ii) | SSRi režiim ja kood, kui need on saadaval; |
| --- | --- |

ii)

SSRi režiim ja kood, kui need on saadaval;

| iii) | lähtelennuväli; |
| --- | --- |

iii)

lähtelennuväli;

| iv) | arvestuslik stardiaeg või hinnangulised andmed vastavalt kahepoolsele kokkuleppele; |
| --- | --- |

iv)

arvestuslik stardiaeg või hinnangulised andmed vastavalt kahepoolsele kokkuleppele;

| v) | sihtlennuväli; |
| --- | --- |

v)

sihtlennuväli;

| vi) | õhusõiduki number ja tüüp. |
| --- | --- |

vi)

õhusõiduki number ja tüüp.

| 2) | Informatsioon seoses stardieelse teavitamise ja koordineerimise protsessiga lähenemisala (TMA) juhtimisüksusest või ACCst peab sisaldama järgmist teavet:






  i) | lennu tüüp; |
| --- | --- | --- |

2)

Informatsioon seoses stardieelse teavitamise ja koordineerimise protsessiga lähenemisala (TMA) juhtimisüksusest või ACCst peab sisaldama järgmist teavet:

i)

lennu tüüp;

| ii) | seadmete suutlikkus ja seisund. |
| --- | --- |

ii)

seadmete suutlikkus ja seisund.

| 3) | Informatsioon seadmete suutlikkuse ja seisundi kohta peab sisaldama RVSMi ja vähemalt 8,33 kHz kanalisammu võimalust. |
| --- | --- |

3)

Informatsioon seadmete suutlikkuse ja seisundi kohta peab sisaldama RVSMi ja vähemalt 8,33 kHz kanalisammu võimalust.

| 4) | Informatsioon seadmete suutlikkuse ja seisundi kohta võib sisaldada muid punkte, nagu koostöölepingutes kahepoolselt on kokku lepitud. |
| --- | --- |

4)

Informatsioon seadmete suutlikkuse ja seisundi kohta võib sisaldada muid punkte, nagu koostöölepingutes kahepoolselt on kokku lepitud.

| 5) | Stardieelne teavitamis- ja koordineerimisprotsess viiakse läbi üks kord või mitu korda iga aktsepteeritud lennu jaoks, mis on planeeritud piiri ületama, kui lennuaeg stardist kuni koordineerimispunktini ei võimalda piisavat aega esmase koordineerimise või teavitamise protsesside läbiviimiseks. |
| --- | --- |

5)

Stardieelne teavitamis- ja koordineerimisprotsess viiakse läbi üks kord või mitu korda iga aktsepteeritud lennu jaoks, mis on planeeritud piiri ületama, kui lennuaeg stardist kuni koordineerimispunktini ei võimalda piisavat aega esmase koordineerimise või teavitamise protsesside läbiviimiseks.

| 6) | Aktsepteerimiskriteeriumid piire ületavate lendude stardieelse teavitamise ja koordineerimise jaoks peavad vastama koostöölepingutele. |
| --- | --- |

6)

Aktsepteerimiskriteeriumid piire ületavate lendude stardieelse teavitamise ja koordineerimise jaoks peavad vastama koostöölepingutele.

| 7) | Stardieelne teavitamis- ja koordineerimisprotsess toimub uuesti iga kord, kui enne starti tehakse ükskõik millistesse eelmisesse stardieelsesse teavitamis- ja koordineerimisprotsessi andmetesse muudatusi. |
| --- | --- |

7)

Stardieelne teavitamis- ja koordineerimisprotsess toimub uuesti iga kord, kui enne starti tehakse ükskõik millistesse eelmisesse stardieelsesse teavitamis- ja koordineerimisprotsessi andmetesse muudatusi.

| 8) | Stardieelse teavitamis- ja koordineerimisprotsessi lõpetamine, kaasa arvatud vastuvõtva üksuse kinnitus, edastatakse üleandvale üksusele. |
| --- | --- |

8)

Stardieelse teavitamis- ja koordineerimisprotsessi lõpetamine, kaasa arvatud vastuvõtva üksuse kinnitus, edastatakse üleandvale üksusele.

| 9) | Kui stardieelse teavitamis- ja koordineerimisprotsessi lõpetamise kinnitamine teenuse kvaliteedi nõuete kohaselt ei õnnestu, on tulemuseks hoiatus lennust teavitamise ja selle koordineerimise eest vastutava üleandva üksuse lennujuhi töökohal. |
| --- | --- |

9)

Kui stardieelse teavitamis- ja koordineerimisprotsessi lõpetamise kinnitamine teenuse kvaliteedi nõuete kohaselt ei õnnestu, on tulemuseks hoiatus lennust teavitamise ja selle koordineerimise eest vastutava üleandva üksuse lennujuhi töökohal.

| 10) | Informatsioon stardieelse teavitamise ja koordineerimise kohta tuleb teha kättesaadavaks teavitatud üksuse vastaval lennujuhi töökohal. |
| --- | --- |

10)

Informatsioon stardieelse teavitamise ja koordineerimise kohta tuleb teha kättesaadavaks teavitatud üksuse vastaval lennujuhi töökohal.

| b) | Sageduse muutmine






  1) | Informatsioon sageduse muutmise protsessi kohta peab sisaldama õhusõiduki tunnust ja võimaluse korral järgmisi andmeid:






  i) | vabastamise märge; |
| --- | --- | --- | --- |

b)

Sageduse muutmine

1)

Informatsioon sageduse muutmise protsessi kohta peab sisaldama õhusõiduki tunnust ja võimaluse korral järgmisi andmeid:

i)

vabastamise märge;

| ii) | lubatud lennukõrgus; |
| --- | --- |

ii)

lubatud lennukõrgus;

| iii) | määratud kurss/trajektoor või otselennuluba; |
| --- | --- |

iii)

määratud kurss/trajektoor või otselennuluba;

| iv) | määratud kiirus; |
| --- | --- |

iv)

määratud kiirus;

| v) | määratud tõusu- või laskumiskiirus. |
| --- | --- |

v)

määratud tõusu- või laskumiskiirus.

| 2) | Kahepoolse kokkuleppe korral peavad sageduse muutmise andmed sisaldama järgmist:






  i) | olemasolev kurss; |
| --- | --- | --- |

2)

Kahepoolse kokkuleppe korral peavad sageduse muutmise andmed sisaldama järgmist:

i)

olemasolev kurss;

| ii) | määratud sagedus. |
| --- | --- |

ii)

määratud sagedus.

| 3) | Sageduse muutmise protsessi algatab üleandev lennujuht manuaalselt. |
| --- | --- |

3)

Sageduse muutmise protsessi algatab üleandev lennujuht manuaalselt.

| 4) | Sageduse muutmise protsessi lõpetamine, kaasa arvatud vastuvõtva üksuse kinnitus, edastatakse üleandvale lennujuhtimisüksusele. |
| --- | --- |

4)

Sageduse muutmise protsessi lõpetamine, kaasa arvatud vastuvõtva üksuse kinnitus, edastatakse üleandvale lennujuhtimisüksusele.

| 5) | Kui sageduse muutmise lõpetamise kinnitamine rakendatavate teenuse kvaliteedi nõuete kohaselt ei õnnestu, on tulemuseks hoiatus üleandva lennujuhtimisüksuse vastaval lennujuhi töökohal. |
| --- | --- |

5)

Kui sageduse muutmise lõpetamise kinnitamine rakendatavate teenuse kvaliteedi nõuete kohaselt ei õnnestu, on tulemuseks hoiatus üleandva lennujuhtimisüksuse vastaval lennujuhi töökohal.

| 6) | Informatsioon sageduse muutmise kohta tuleb viivitamata teha kättesaadavaks vastuvõtvale lennujuhile. |
| --- | --- |

6)

Informatsioon sageduse muutmise kohta tuleb viivitamata teha kättesaadavaks vastuvõtvale lennujuhile.

| c) | Manuaalsed sideprotsessid






  1) | Informatsioon manuaalsete sideprotsesside kohta peab sisaldama minimaalselt õhusõiduki tunnust. |
| --- | --- | --- |

c)

Manuaalsed sideprotsessid

1)

Informatsioon manuaalsete sideprotsesside kohta peab sisaldama minimaalselt õhusõiduki tunnust.

| 2) | Manuaalseid sideprotsesse alustab vastuvõttev üksus pärast side loomist. |
| --- | --- |

2)

Manuaalseid sideprotsesse alustab vastuvõttev üksus pärast side loomist.

| 3) | Manuaalse sideprotsessi lõpetamine, kaasa arvatud üleandva üksuse kinnitus, edastatakse vastuvõtvale lennujuhtimisüksusele. |
| --- | --- |

3)

Manuaalse sideprotsessi lõpetamine, kaasa arvatud üleandva üksuse kinnitus, edastatakse vastuvõtvale lennujuhtimisüksusele.

| 4) | Kui manuaalse sideprotsessi lõpetamise kinnitamine rakendatavate teenuse kvaliteedi nõuete kohaselt ei õnnestu, on tulemuseks hoiatus vastuvõtva lennujuhtimisüksuse vastaval lennujuhi töökohal. |
| --- | --- |

4)

Kui manuaalse sideprotsessi lõpetamise kinnitamine rakendatavate teenuse kvaliteedi nõuete kohaselt ei õnnestu, on tulemuseks hoiatus vastuvõtva lennujuhtimisüksuse vastaval lennujuhi töökohal.

| 5) | Informatsioon manuaalsete sideprotsesside kohta tuleb esitada kohe üleandva üksuse lennujuhile. |
| --- | --- |

5)

Informatsioon manuaalsete sideprotsesside kohta tuleb esitada kohe üleandva üksuse lennujuhile.

| d) | Ülelennu kavatsusest teavitamine






  1) | Informatsioon seoses ülelennu kavatsusest teavitamisega peab sisaldama vähemalt järgmisi andmeid:






  i) | õhusõiduki tunnus; |
| --- | --- | --- | --- |

d)

Ülelennu kavatsusest teavitamine

1)

Informatsioon seoses ülelennu kavatsusest teavitamisega peab sisaldama vähemalt järgmisi andmeid:

i)

õhusõiduki tunnus;

| ii) | SSRi režiim ja kood; |
| --- | --- |

ii)

SSRi režiim ja kood;

| iii) | õhusõiduki number ja tüüp; |
| --- | --- |

iii)

õhusõiduki number ja tüüp;

| iv) | vastutava sektori tunnus; |
| --- | --- |

iv)

vastutava sektori tunnus;

| v) | ülelennu marsruut, kaasa arvatud arvestuslikud ajad ja lennukõrgused iga marsruudi punkti jaoks. |
| --- | --- |

v)

ülelennu marsruut, kaasa arvatud arvestuslikud ajad ja lennukõrgused iga marsruudi punkti jaoks.

| 2) | Ülelennu kavatsusest teavitamise protsessi käivitab lennujuht manuaalselt või automaatselt, nagu kirjeldatud koostöölepingutes. |
| --- | --- |

2)

Ülelennu kavatsusest teavitamise protsessi käivitab lennujuht manuaalselt või automaatselt, nagu kirjeldatud koostöölepingutes.

| 3) | Ülelennu kavatsusest teavitamise protsessi lõpetamine, kaasa arvatud teavitatud üksuse kinnitus, edastatakse teavitavale üksusele. |
| --- | --- |

3)

Ülelennu kavatsusest teavitamise protsessi lõpetamine, kaasa arvatud teavitatud üksuse kinnitus, edastatakse teavitavale üksusele.

| 4) | Kui ülelennu kavatsusest teavitamise protsessi lõpetamise kinnitamine rakendatavate teenuse kvaliteedi nõuete kohaselt ei õnnestu, on tulemuseks hoiatus teavitavas üksuses. |
| --- | --- |

4)

Kui ülelennu kavatsusest teavitamise protsessi lõpetamise kinnitamine rakendatavate teenuse kvaliteedi nõuete kohaselt ei õnnestu, on tulemuseks hoiatus teavitavas üksuses.

| 5) | Informatsioon ülelennu kavatsusest teavitamise kohta tuleb teha kättesaadavaks teavitatud üksuse vastaval lennujuhi töökohal. |
| --- | --- |

5)

Informatsioon ülelennu kavatsusest teavitamise kohta tuleb teha kättesaadavaks teavitatud üksuse vastaval lennujuhi töökohal.

| e) | Ülelennuloa taotlemine






  1) | Ülelennuloa taotlemiseks peab informatsioon sisaldama vähemalt järgmisi andmeid:






  i) | õhusõiduki tunnus; |
| --- | --- | --- | --- |

e)

Ülelennuloa taotlemine

1)

Ülelennuloa taotlemiseks peab informatsioon sisaldama vähemalt järgmisi andmeid:

i)

õhusõiduki tunnus;

| ii) | SSRi režiim ja kood; |
| --- | --- |

ii)

SSRi režiim ja kood;

| iii) | õhusõiduki number ja tüüp; |
| --- | --- |

iii)

õhusõiduki number ja tüüp;

| iv) | vastutava sektori tunnus; |
| --- | --- |

iv)

vastutava sektori tunnus;

| v) | ülelennu marsruut, kaasa arvatud arvestuslikud ajad ja lennukõrgused iga marsruudi punkti jaoks. |
| --- | --- |

v)

ülelennu marsruut, kaasa arvatud arvestuslikud ajad ja lennukõrgused iga marsruudi punkti jaoks.

| 2) | Kui nii on kahepoolselt kokku lepitud, peab ülelennuloa taotluses sisalduma seadmete suutlikkus ja seisund. |
| --- | --- |

2)

Kui nii on kahepoolselt kokku lepitud, peab ülelennuloa taotluses sisalduma seadmete suutlikkus ja seisund.

| 3) | Informatsioon seadmete suutlikkuse ja seisundi kohta peab sisaldama vähemalt RVSMi suutlikkust ning võib sisaldada muid kahepoolselt kokku lepitud elemente. |
| --- | --- |

3)

Informatsioon seadmete suutlikkuse ja seisundi kohta peab sisaldama vähemalt RVSMi suutlikkust ning võib sisaldada muid kahepoolselt kokku lepitud elemente.

| 4) | Ülelennuloa taotlemist alustatakse lennujuhi äranägemisel vastavalt koostöölepingutes kindlaksmääratud tingimustele. |
| --- | --- |

4)

Ülelennuloa taotlemist alustatakse lennujuhi äranägemisel vastavalt koostöölepingutes kindlaksmääratud tingimustele.

| 5) | Ülelennuloa taotlemise protsessi lõpetamine, kaasa arvatud taotluse saava üksuse kinnitus, edastatakse taotlevale üksusele. |
| --- | --- |

5)

Ülelennuloa taotlemise protsessi lõpetamine, kaasa arvatud taotluse saava üksuse kinnitus, edastatakse taotlevale üksusele.

| 6) | Kui ülelennuloa taotlemise protsessi lõpetamise kinnitamine rakendatavate teenuse kvaliteedi nõuete kohaselt ei õnnestu, on tulemuseks hoiatus taotleva üksuse vastaval lennujuhi töökohal. |
| --- | --- |

6)

Kui ülelennuloa taotlemise protsessi lõpetamise kinnitamine rakendatavate teenuse kvaliteedi nõuete kohaselt ei õnnestu, on tulemuseks hoiatus taotleva üksuse vastaval lennujuhi töökohal.

| 7) | Informatsioon ülelennuloa taotlemise kohta tuleb teha kättesaadavaks taotluse saava üksuse vastaval lennujuhi töökohal. |
| --- | --- |

7)

Informatsioon ülelennuloa taotlemise kohta tuleb teha kättesaadavaks taotluse saava üksuse vastaval lennujuhi töökohal.

| 8) | Ülelennuloa taotlemisele vastatakse ühega järgmistest:






  i) | väljapakutud marsruudi/õhuruumi läbimise üksikasjade heakskiitmine; |
| --- | --- | --- |

8)

Ülelennuloa taotlemisele vastatakse ühega järgmistest:

i)

väljapakutud marsruudi/õhuruumi läbimise üksikasjade heakskiitmine;

| ii) | vastuettepanek, mis sisaldab erinevaid marsruudi/õhuruumi läbimise üksikasju, nagu on kindlaks määratud allolevas jaos 6; |
| --- | --- |

ii)

vastuettepanek, mis sisaldab erinevaid marsruudi/õhuruumi läbimise üksikasju, nagu on kindlaks määratud allolevas jaos 6;

| iii) | väljapakutud marsruudi/õhuruumi läbimise üksikasjade tagasilükkamine. |
| --- | --- |

iii)

väljapakutud marsruudi/õhuruumi läbimise üksikasjade tagasilükkamine.

| 9) | Kui opereerimise vastust ei saada kahepoolselt kokku lepitud vahemiku jooksul, antakse hoiatus taotleva üksuse vastaval lennujuhi töökohal. |
| --- | --- |

9)

Kui opereerimise vastust ei saada kahepoolselt kokku lepitud vahemiku jooksul, antakse hoiatus taotleva üksuse vastaval lennujuhi töökohal.

| f) | Vastuettepanek ülelennu kohta






  1) | Ülelennu vastuettepaneku protsess tagab seostumise eelnevalt koordineeritud lennuga. |
| --- | --- | --- |

f)

Vastuettepanek ülelennu kohta

1)

Ülelennu vastuettepaneku protsess tagab seostumise eelnevalt koordineeritud lennuga.

| 2) | Informatsioon seoses ülelennu vastuettepanekuga peab sisaldama vähemalt järgmisi andmeid:






  i) | õhusõiduki tunnus; |
| --- | --- | --- |

2)

Informatsioon seoses ülelennu vastuettepanekuga peab sisaldama vähemalt järgmisi andmeid:

i)

õhusõiduki tunnus;

| ii) | ülelennu marsruut, kaasa arvatud arvestuslikud ajad ja lennukõrgused iga marsruudi punkti jaoks. |
| --- | --- |

ii)

ülelennu marsruut, kaasa arvatud arvestuslikud ajad ja lennukõrgused iga marsruudi punkti jaoks.

| 3) | Vastuettepanek peab sisaldama väljapakutud uut lennukõrgust ja/või marsruuti. |
| --- | --- |

3)

Vastuettepanek peab sisaldama väljapakutud uut lennukõrgust ja/või marsruuti.

| 4) | Ülelennu vastuettepaneku protsessi lõpetamine, kaasa arvatud algse taotleva üksuse kinnitus, edastatakse vastuettepaneku teinud üksusele. |
| --- | --- |

4)

Ülelennu vastuettepaneku protsessi lõpetamine, kaasa arvatud algse taotleva üksuse kinnitus, edastatakse vastuettepaneku teinud üksusele.

| 5) | Kui ülelennuloa vastuettepaneku protsessi lõpetamise kinnitamine rakendatavate teenuse kvaliteedi nõuete kohaselt ei õnnestu, on tulemuseks hoiatus vastuettepaneku esitava üksuse vastaval lennujuhi töökohal. |
| --- | --- |

5)

Kui ülelennuloa vastuettepaneku protsessi lõpetamise kinnitamine rakendatavate teenuse kvaliteedi nõuete kohaselt ei õnnestu, on tulemuseks hoiatus vastuettepaneku esitava üksuse vastaval lennujuhi töökohal.

| 6) | Informatsioon ülelennu vastuettepaneku kohta tuleb teha kättesaadavaks algse taotluse esitanud üksuse vastaval lennujuhi töökohal. |
| --- | --- |

6)

Informatsioon ülelennu vastuettepaneku kohta tuleb teha kättesaadavaks algse taotluse esitanud üksuse vastaval lennujuhi töökohal.

| 7) | Ülelennu vastuettepaneku informatsiooni eduka töötlemise kinnitusele algse taotluse esitanud üksuses järgneb opereerimise vastus algse taotluse esitanud üksuselt. |
| --- | --- |

7)

Ülelennu vastuettepaneku informatsiooni eduka töötlemise kinnitusele algse taotluse esitanud üksuses järgneb opereerimise vastus algse taotluse esitanud üksuselt.

| 8) | Opereerimise vastus ülelennu vastuettepanekule on kas nõustumine või tagasilükkamine. |
| --- | --- |

8)

Opereerimise vastus ülelennu vastuettepanekule on kas nõustumine või tagasilükkamine.

| 9) | Kui opereerimise vastust ei saada kahepoolselt kokku lepitud vahemiku jooksul, antakse hoiatus vastuettepaneku esitava üksuse vastaval lennujuhi töökohal. |
| --- | --- |

9)

Kui opereerimise vastust ei saada kahepoolselt kokku lepitud vahemiku jooksul, antakse hoiatus vastuettepaneku esitava üksuse vastaval lennujuhi töökohal.

| g) | Ülelennu tühistamine






  1) | Ülelennu tühistamise protsess tagab seostumise eelmise tühistatava teavitamise või koordineerimise protsessiga. |
| --- | --- | --- |

g)

Ülelennu tühistamine

1)

Ülelennu tühistamise protsess tagab seostumise eelmise tühistatava teavitamise või koordineerimise protsessiga.

| 2) | Ülelennu tühistamise protsessi käivitab üksus, mis vastutab lennu eest, ühel järgmistest põhjustest:






  i) | eelnevalt põhiliste lennuandmete töötlemise protsessi poolt teavitatud lend ei sisene teavitatud üksuse õhuruumi või ei paku teavitatud üksusele enam huvi; |
| --- | --- | --- |

2)

Ülelennu tühistamise protsessi käivitab üksus, mis vastutab lennu eest, ühel järgmistest põhjustest:

i)

eelnevalt põhiliste lennuandmete töötlemise protsessi poolt teavitatud lend ei sisene teavitatud üksuse õhuruumi või ei paku teavitatud üksusele enam huvi;

| ii) | ülelendu ei sooritata ülelennu kavatsusest teavituses esitatud marsruudil; |
| --- | --- |

ii)

ülelendu ei sooritata ülelennu kavatsusest teavituses esitatud marsruudil;

| iii) | ülelendu ei sooritata vastavalt arutluse all olevatele tingimustele või vastavalt tingimustele, milles kokku lepiti pärast õhuruumi läbimise kohta peetud dialoogi. |
| --- | --- |

iii)

ülelendu ei sooritata vastavalt arutluse all olevatele tingimustele või vastavalt tingimustele, milles kokku lepiti pärast õhuruumi läbimise kohta peetud dialoogi.

| 3) | Ülelennu tühistamise protsess käivitatakse automaatselt või manuaalselt lennujuhi poolt vastavalt koostöölepingutele. |
| --- | --- |

3)

Ülelennu tühistamise protsess käivitatakse automaatselt või manuaalselt lennujuhi poolt vastavalt koostöölepingutele.

| 4) | Ülelennu tühistamise protsessi lõpetamine, kaasa arvatud teavitatud/taotluse saanud üksuse kinnitus, edastatakse tühistavale üksusele. |
| --- | --- |

4)

Ülelennu tühistamise protsessi lõpetamine, kaasa arvatud teavitatud/taotluse saanud üksuse kinnitus, edastatakse tühistavale üksusele.

| 5) | Kui ülelennuloa tühistamise protsessi lõpetamise kinnitamine rakendatavate teenuse kvaliteedi nõuete kohaselt ei õnnestu, on tulemuseks hoiatus tühistava üksuse vastaval lennujuhi töökohal. |
| --- | --- |

5)

Kui ülelennuloa tühistamise protsessi lõpetamise kinnitamine rakendatavate teenuse kvaliteedi nõuete kohaselt ei õnnestu, on tulemuseks hoiatus tühistava üksuse vastaval lennujuhi töökohal.

| 6) | Informatsioon ülelennu tühistamise kohta tuleb teha kättesaadavaks teavitatud/taotluse saanud üksuse vastaval lennujuhi töökohal. |
| --- | --- |

6)

Informatsioon ülelennu tühistamise kohta tuleb teha kättesaadavaks teavitatud/taotluse saanud üksuse vastaval lennujuhi töökohal.

| C. | Piirkondlikke lennujuhtimisteenuseid osutavate üksuste vahel, kes peavad käitama rakendusmääruse (EL) 2023/1770 punkti AUR.COM.2005 alapunkti 1 alapunktis a osutatud andmevahetusteenuseid või kui nii on kokku lepitud teiste lennujuhtimisüksustega või nende vahel, toetatakse automatiseerimisega järgmisi protsesse.






  a) | Sisselogimisteabe edastamine






  1) | Sisselogimisteabe edastamise protsessi informatsioon peab sisaldama vähemalt järgmisi andmeid:






  i) | õhusõiduki tunnus; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

C.

Piirkondlikke lennujuhtimisteenuseid osutavate üksuste vahel, kes peavad käitama rakendusmääruse (EL) 2023/1770 punkti AUR.COM.2005 alapunkti 1 alapunktis a osutatud andmevahetusteenuseid või kui nii on kokku lepitud teiste lennujuhtimisüksustega või nende vahel, toetatakse automatiseerimisega järgmisi protsesse.

a)

Sisselogimisteabe edastamine

1)

Sisselogimisteabe edastamise protsessi informatsioon peab sisaldama vähemalt järgmisi andmeid:

i)

õhusõiduki tunnus;

| ii) | lähtelennuväli; |
| --- | --- |

ii)

lähtelennuväli;

| iii) | sihtlennuväli; |
| --- | --- |

iii)

sihtlennuväli;

| iv) | sisselogimise liik; |
| --- | --- |

iv)

sisselogimise liik;

| v) | sisselogimise parameetrid. |
| --- | --- |

v)

sisselogimise parameetrid.

| 2) | Sisselogimisteabe edastamise protsess toimub iga andmesidesse sisselogitud lennu kohta, mis on planeeritud piire ületama. |
| --- | --- |

2)

Sisselogimisteabe edastamise protsess toimub iga andmesidesse sisselogitud lennu kohta, mis on planeeritud piire ületama.

| 3) | Sisselogimisteabe edastamise protsess käivitatakse vastavalt koostöölepingutele kõige varasemal määratletud ajahetkel või võimalikult kiiresti pärast seda:






  i) | ajal, mis on märgitud parameetris minutitega enne arvestuslikku aega koordineerimispunktis; |
| --- | --- | --- |

3)

Sisselogimisteabe edastamise protsess käivitatakse vastavalt koostöölepingutele kõige varasemal määratletud ajahetkel või võimalikult kiiresti pärast seda:

i)

ajal, mis on märgitud parameetris minutitega enne arvestuslikku aega koordineerimispunktis;

| ii) | ajal, mil lend on koordineerimispunktist kahepoolselt kokkulepitud kaugusel. |
| --- | --- |

ii)

ajal, mil lend on koordineerimispunktist kahepoolselt kokkulepitud kaugusel.

| 4) | Aktsepteerimiskriteeriumid sisselogimisteabe edastamise jaoks peavad vastama koostöölepingutele. |
| --- | --- |

4)

Aktsepteerimiskriteeriumid sisselogimisteabe edastamise jaoks peavad vastama koostöölepingutele.

| 5) | Edastatud sisselogimisteave lisatakse vastuvõtvas üksuses vastavale lennuinformatsioonile. |
| --- | --- |

5)

Edastatud sisselogimisteave lisatakse vastuvõtvas üksuses vastavale lennuinformatsioonile.

| 6) | Lennu sisselogimise staatus võib vastuvõtvas üksuses olla kuvatud vastaval lennujuhi töökohal. |
| --- | --- |

6)

Lennu sisselogimise staatus võib vastuvõtvas üksuses olla kuvatud vastaval lennujuhi töökohal.

| 7) | Sisselogimisteabe edastamise protsessi lõpetamine, kaasa arvatud vastuvõtva üksuse kinnitus, edastatakse üleandvale üksusele. |
| --- | --- |

7)

Sisselogimisteabe edastamise protsessi lõpetamine, kaasa arvatud vastuvõtva üksuse kinnitus, edastatakse üleandvale üksusele.

| 8) | Kui sisselogimisteabe edastamise protsessi lõpetamise kinnitamine rakendatavate teenuse kvaliteedi nõuete kohaselt ei õnnestu, algatatakse õhusõidukiga õhk-maa-andmevahetuse kontakti taotlus. |
| --- | --- |

8)

Kui sisselogimisteabe edastamise protsessi lõpetamise kinnitamine rakendatavate teenuse kvaliteedi nõuete kohaselt ei õnnestu, algatatakse õhusõidukiga õhk-maa-andmevahetuse kontakti taotlus.

| b) | Järgmise asutuse teavitamine






  1) | Järgmise asutuse teavitamise protsessi informatsioon peab sisaldama vähemalt järgmisi andmeid:






  i) | õhusõiduki tunnus; |
| --- | --- | --- | --- |

b)

Järgmise asutuse teavitamine

1)

Järgmise asutuse teavitamise protsessi informatsioon peab sisaldama vähemalt järgmisi andmeid:

i)

õhusõiduki tunnus;

| ii) | lähtelennuväli; |
| --- | --- |

ii)

lähtelennuväli;

| iii) | sihtlennuväli. |
| --- | --- |

iii)

sihtlennuväli.

| 2) | Järgmise asutuse teavitamise protsess toimub iga aktsepteeritud lennu kohta, mis on planeeritud piire ületama. |
| --- | --- |

2)

Järgmise asutuse teavitamise protsess toimub iga aktsepteeritud lennu kohta, mis on planeeritud piire ületama.

| 3) | Järgmise asutuse teavitamise protsess käivitatakse pärast seda, kui õhusõiduki pardal olev süsteem on kinnitanud järgmise andmeid käsitleva asutuse taotluse õhusõiduki suhtes. |
| --- | --- |

3)

Järgmise asutuse teavitamise protsess käivitatakse pärast seda, kui õhusõiduki pardal olev süsteem on kinnitanud järgmise andmeid käsitleva asutuse taotluse õhusõiduki suhtes.

| 4) | Pärast järgmise asutuse teavitamise informatsiooni edukat töötlemist algatab vastuvõttev üksus lennujuhi ja piloodi vahelise andmeside (CPDLC) taotluse õhusõidukiga. |
| --- | --- |

4)

Pärast järgmise asutuse teavitamise informatsiooni edukat töötlemist algatab vastuvõttev üksus lennujuhi ja piloodi vahelise andmeside (CPDLC) taotluse õhusõidukiga.

| 5) | Kui järgmise asutuse teavitamise informatsiooni ei ole vastu võetud kahepoolselt kokkulepitud parameetris märgitud ajal, kohaldab vastuvõttev üksus õhusõidukiga andmeside algatamisel kohalikku korda. |
| --- | --- |

5)

Kui järgmise asutuse teavitamise informatsiooni ei ole vastu võetud kahepoolselt kokkulepitud parameetris märgitud ajal, kohaldab vastuvõttev üksus õhusõidukiga andmeside algatamisel kohalikku korda.

| 6) | Järgmise asutuse teavitamise protsessi lõpetamine, kaasa arvatud vastuvõtva üksuse kinnitus, edastatakse üleandvale üksusele. |
| --- | --- |

6)

Järgmise asutuse teavitamise protsessi lõpetamine, kaasa arvatud vastuvõtva üksuse kinnitus, edastatakse üleandvale üksusele.

| 7) | Kui järgmise asutuse teavitamise protsessi lõpetamise kinnitamine rakendatavate teenuse kvaliteedi nõuete kohaselt ei õnnestu, kohaldab üleandev üksus kohalikku korda. |
| --- | --- |

7)

Kui järgmise asutuse teavitamise protsessi lõpetamise kinnitamine rakendatavate teenuse kvaliteedi nõuete kohaselt ei õnnestu, kohaldab üleandev üksus kohalikku korda.

| 5) | VIII lisa B alajaole lisatakse 2. jagu:

  „
  2. JAGU



  SEIRETEENUSTE OSUTAJATE KOHTA KEHTIVAD TEHNILISED NÕUDED



  CNS.TR.205 Režiimi S päringusaatjate koodide paigutus ja kasutamine







  a) | Seireteenuste osutaja käitab nõuetele vastavat režiimi S päringusaatjat, kasutades nõuetele vastavat päringusaatja koodi (IC-kood), ainult juhul, kui ta on selleks asjaomaselt liikmesriigilt saanud päringusaatja koodide paigutuse. |
| --- | --- | --- |

5)

VIII lisa B alajaole lisatakse 2. jagu:

„
  2. JAGU

2. JAGU

SEIRETEENUSTE OSUTAJATE KOHTA KEHTIVAD TEHNILISED NÕUDED

SEIRETEENUSTE OSUTAJATE KOHTA KEHTIVAD TEHNILISED NÕUDED

CNS.TR.205 Režiimi S päringusaatjate koodide paigutus ja kasutamine

CNS.TR.205 Režiimi S päringusaatjate koodide paigutus ja kasutamine

a)

Seireteenuste osutaja käitab nõuetele vastavat režiimi S päringusaatjat, kasutades nõuetele vastavat päringusaatja koodi (IC-kood), ainult juhul, kui ta on selleks asjaomaselt liikmesriigilt saanud päringusaatja koodide paigutuse.

| b) | Seireteenuste osutaja, kes kavatseb käitada või käitab nõuetele vastavat režiimi S päringusaatjat, mille jaoks ei ole päringusaatja koodi paigutust saadud, esitab asjaomasele liikmesriigile päringusaatja koodi taotluse, mis sisaldab vähemalt järgmisi põhielemente:






  1) | asjaomase liikmesriigi poolt avaldusele antud kordumatu viitenumber; |
| --- | --- | --- |

b)

Seireteenuste osutaja, kes kavatseb käitada või käitab nõuetele vastavat režiimi S päringusaatjat, mille jaoks ei ole päringusaatja koodi paigutust saadud, esitab asjaomasele liikmesriigile päringusaatja koodi taotluse, mis sisaldab vähemalt järgmisi põhielemente:

1)

asjaomase liikmesriigi poolt avaldusele antud kordumatu viitenumber;

| 2) | režiimi S päringusaatja koodide paigutuse kooskõlastamise eest vastutava liikmesriigi esindaja täielikud kontaktandmed; |
| --- | --- |

2)

režiimi S päringusaatja koodide paigutuse kooskõlastamise eest vastutava liikmesriigi esindaja täielikud kontaktandmed;

| 3) | režiimi S päringusaatja koodi paigutusega seotud küsimustega tegeleva Režiimi S käitaja kontaktisiku üksikasjalikud kontaktandmed; |
| --- | --- |

3)

režiimi S päringusaatja koodi paigutusega seotud küsimustega tegeleva Režiimi S käitaja kontaktisiku üksikasjalikud kontaktandmed;

| 4) | režiimi S päringusaatja nimi; |
| --- | --- |

4)

režiimi S päringusaatja nimi;

| 5) | režiimi S päringusaatja kasutus (operatsiooniline või testkasutus); |
| --- | --- |

5)

režiimi S päringusaatja kasutus (operatsiooniline või testkasutus);

| 6) | režiimi S päringusaatja asukoht; |
| --- | --- |

6)

režiimi S päringusaatja asukoht;

| 7) | režiimi S päringusaatja esimese režiimi S andmeedastuse kavandatud kuupäev; |
| --- | --- |

7)

režiimi S päringusaatja esimese režiimi S andmeedastuse kavandatud kuupäev;

| 8) | soovitav režiimi S katteala (tööraadius); |
| --- | --- |

8)

soovitav režiimi S katteala (tööraadius);

| 9) | spetsiifilised operatsioonilised nõudmised; |
| --- | --- |

9)

spetsiifilised operatsioonilised nõudmised;

| 10) | SI-koodi kasutamise valmidus; |
| --- | --- |

10)

SI-koodi kasutamise valmidus;

| 11) | II/SI-koodide käitamise valmidus; |
| --- | --- |

11)

II/SI-koodide käitamise valmidus;

| 12) | katteala kaardi kasutamise valmidus. |
| --- | --- |

12)

katteala kaardi kasutamise valmidus.

| c) | Järelevalveteenuste osutaja järgib saadud päringusaatja koodide paigutuse põhielemente, sealhulgas vähemalt järgmisi elemente:






  1) | asjaomase liikmesriigi poolt avaldusele antud vastav viitenumber; |
| --- | --- | --- |

c)

Järelevalveteenuste osutaja järgib saadud päringusaatja koodide paigutuse põhielemente, sealhulgas vähemalt järgmisi elemente:

1)

asjaomase liikmesriigi poolt avaldusele antud vastav viitenumber;

| 2) | päringusaatja koodide paigutusteenuse unikaalne paigutusviide; |
| --- | --- |

2)

päringusaatja koodide paigutusteenuse unikaalne paigutusviide;

| 3) | vajaduse korral asendatud paigutusviited; |
| --- | --- |

3)

vajaduse korral asendatud paigutusviited;

| 4) | paigutatud päringusaatja kood; |
| --- | --- |

4)

paigutatud päringusaatja kood;

| 5) | seire või lukustuskatvuse piirangud sektoripõhise tööraadiuse või S-režiimi katteala kaardi põhjal; |
| --- | --- |

5)

seire või lukustuskatvuse piirangud sektoripõhise tööraadiuse või S-režiimi katteala kaardi põhjal;

| 6) | rakendusperiood, mille jooksul tuleb määratud kood nimetatud S-režiimi päringusaatja poolt kasutusele võtta; |
| --- | --- |

6)

rakendusperiood, mille jooksul tuleb määratud kood nimetatud S-režiimi päringusaatja poolt kasutusele võtta;

| 7) | rakendusjärjestus, millest tuleb kinni pidada; |
| --- | --- |

7)

rakendusjärjestus, millest tuleb kinni pidada;

| 8) | valikuliselt ja muude alternatiividega seoses: klastritega seotud nõuded; |
| --- | --- |

8)

valikuliselt ja muude alternatiividega seoses: klastritega seotud nõuded;

| 9) | vajaduse korral spetsiifilised operatsioonilised piirangud. |
| --- | --- |

9)

vajaduse korral spetsiifilised operatsioonilised piirangud.

| d) | Seireteenuste osutaja teatab asjaomasele liikmesriigile vähemalt iga kuue kuu tagant kõigist muudatustest nõuetele vastavate režiimi S päringusaatjate paigalduskavades või operatsioonilises töös seoses punktis c nimetatud päringusaatja koodi paigutuse põhinõuetega. |
| --- | --- |

d)

Seireteenuste osutaja teatab asjaomasele liikmesriigile vähemalt iga kuue kuu tagant kõigist muudatustest nõuetele vastavate režiimi S päringusaatjate paigalduskavades või operatsioonilises töös seoses punktis c nimetatud päringusaatja koodi paigutuse põhinõuetega.

| e) | Seireteenuste osutaja tagab, et iga tema režiimi S päringusaatja kasutab vaid talle paigutatud päringusaatja koodi.“; |
| --- | --- |

e)

Seireteenuste osutaja tagab, et iga tema režiimi S päringusaatja kasutab vaid talle paigutatud päringusaatja koodi.“;

| 6) | IX lisas asendatakse punkt ATFM.TR.100 järgmisega:

  „
  ATFM.TR.100 Lennuliiklusvoogude juhtimisteenuse osutajate töömeetodid ja -kord

  Lennuliiklusvoogude juhtimisteenuse osutaja peab suutma tõendada, et tema töömeetodid ja -kord vastavad komisjoni määrustes (EL) nr 255/2010 (*5) ja (EL) 2019/123 sätestatud nõuetele.

  (*5)  Komisjoni 25. märtsi 2010. aasta määrus (EL) nr 255/2010, milles sätestatakse lennuliiklusvoogude juhtimise ühised eeskirjad (ELT L 80, 26.3.2010, lk 10).“;" |
| --- | --- |

6)

IX lisas asendatakse punkt ATFM.TR.100 järgmisega:

„
  ATFM.TR.100 Lennuliiklusvoogude juhtimisteenuse osutajate töömeetodid ja -kord

ATFM.TR.100 Lennuliiklusvoogude juhtimisteenuse osutajate töömeetodid ja -kord

Lennuliiklusvoogude juhtimisteenuse osutaja peab suutma tõendada, et tema töömeetodid ja -kord vastavad komisjoni määrustes (EL) nr 255/2010 (*5) ja (EL) 2019/123 sätestatud nõuetele.

*5

(*5)  Komisjoni 25. märtsi 2010. aasta määrus (EL) nr 255/2010, milles sätestatakse lennuliiklusvoogude juhtimise ühised eeskirjad (ELT L 80, 26.3.2010, lk 10).“;"

*5

| 7) | X lisas asendatakse punkt ASM.TR.100 järgmisega:

  „
  ASM.TR.100 Õhuruumi korraldusteenuse osutajate töömeetodid ja -kord

  Õhuruumi korraldusteenuse osutaja peab suutma tõendada, et tema töömeetodid ja -kord vastavad komisjoni määrustes (EÜ) nr 2150/2005 (*6) ja (EL) 2019/123 sätestatud nõuetele.

  (*6)  Komisjoni 23. detsembri 2005. aasta määrus (EÜ) nr 2150/2005, milles sätestatakse ühised eeskirjad õhuruumi paindlikuks kasutamiseks (ELT L 342, 24.12.2005, lk 20).“;" |
| --- | --- |

7)

X lisas asendatakse punkt ASM.TR.100 järgmisega:

„
  ASM.TR.100 Õhuruumi korraldusteenuse osutajate töömeetodid ja -kord

ASM.TR.100 Õhuruumi korraldusteenuse osutajate töömeetodid ja -kord

Õhuruumi korraldusteenuse osutaja peab suutma tõendada, et tema töömeetodid ja -kord vastavad komisjoni määrustes (EÜ) nr 2150/2005 (*6) ja (EL) 2019/123 sätestatud nõuetele.

*6

(*6)  Komisjoni 23. detsembri 2005. aasta määrus (EÜ) nr 2150/2005, milles sätestatakse ühised eeskirjad õhuruumi paindlikuks kasutamiseks (ELT L 342, 24.12.2005, lk 20).“;"

*6

| 8) | XII lisa muudetakse järgmiselt:






  a) | punkt NM.TR.100 asendatakse järgmisega:

  „
  NM.TR.100 Võrgustiku haldaja töömeetodid ja -kord

  Võrgustiku haldaja peab suutma tõendada, et tema töömeetodid ja -kord vastavad määrustes (EL) nr 255/2010 ja (EL) 2019/123 sätestatud nõuetele.“; |
| --- | --- | --- |

8)

XII lisa muudetakse järgmiselt:

a)

punkt NM.TR.100 asendatakse järgmisega:

„
  NM.TR.100 Võrgustiku haldaja töömeetodid ja -kord

NM.TR.100 Võrgustiku haldaja töömeetodid ja -kord

Võrgustiku haldaja peab suutma tõendada, et tema töömeetodid ja -kord vastavad määrustes (EL) nr 255/2010 ja (EL) 2019/123 sätestatud nõuetele.“;

| b) | lisatakse 2. jagu:

  „
  2. JAGU



  LENNULIIKLUSE KORRALDAMISE VÕRGUSTIKU FUNKTSIOONIDE (VÕRGUFUNKTSIOONID) TÄITMISE TEHNILISED NÕUDED



  NM.TR.105 Režiimi S päringusaatjate koodide määramine ja kasutamine







  a) | Võrgustiku haldaja kehtestab menetluse, millega tagatakse, et päringusaatjate koodide paigutuse süsteem:






  1) | kontrollib päringusaatjate koodidega seotud avalduste vastavust kohaldatavatele vormi- ja andmenõuetele; |
| --- | --- | --- | --- |

b)

lisatakse 2. jagu:

„
  2. JAGU

2. JAGU

LENNULIIKLUSE KORRALDAMISE VÕRGUSTIKU FUNKTSIOONIDE (VÕRGUFUNKTSIOONID) TÄITMISE TEHNILISED NÕUDED

LENNULIIKLUSE KORRALDAMISE VÕRGUSTIKU FUNKTSIOONIDE (VÕRGUFUNKTSIOONID) TÄITMISE TEHNILISED NÕUDED

NM.TR.105 Režiimi S päringusaatjate koodide määramine ja kasutamine

NM.TR.105 Režiimi S päringusaatjate koodide määramine ja kasutamine

a)

Võrgustiku haldaja kehtestab menetluse, millega tagatakse, et päringusaatjate koodide paigutuse süsteem:

1)

kontrollib päringusaatjate koodidega seotud avalduste vastavust kohaldatavatele vormi- ja andmenõuetele;

| 2) | kontrollib päringusaatjate koodide avalduste terviklikkust, õigsust ja õigeaegsust; |
| --- | --- |

2)

kontrollib päringusaatjate koodide avalduste terviklikkust, õigsust ja õigeaegsust;

| 3) | hiljemalt kuus kuud alates avalduse esitamise kuupäevast:






  i) | viib läbi päringusaatjate koodide paigutuse plaani ajakohastamise simulatsiooni menetluses olevate avalduste põhjal; |
| --- | --- | --- |

3)

hiljemalt kuus kuud alates avalduse esitamise kuupäevast:

i)

viib läbi päringusaatjate koodide paigutuse plaani ajakohastamise simulatsiooni menetluses olevate avalduste põhjal;

| ii) | koostab päringusaatjate koodide paigutuse plaani ajakohastamise ettepaneku heakskiitmiseks nende liikmesriikide poolt, keda see mõjutab; |
| --- | --- |

ii)

koostab päringusaatjate koodide paigutuse plaani ajakohastamise ettepaneku heakskiitmiseks nende liikmesriikide poolt, keda see mõjutab;

| iii) | tagab, et päringusaatjate koodide paigutuse plaani ajakohastamise ettepanek vastab võimalikult suures ulatuses päringusaatjate koodide määramisega seotud avalduste tegevusnõuetele, mis on punkti CNS.TR.205 alapunktis b loetletud põhinõuetena 7, 8 ja 9; |
| --- | --- |

iii)

tagab, et päringusaatjate koodide paigutuse plaani ajakohastamise ettepanek vastab võimalikult suures ulatuses päringusaatjate koodide määramisega seotud avalduste tegevusnõuetele, mis on punkti CNS.TR.205 alapunktis b loetletud põhinõuetena 7, 8 ja 9;

| iv) | ajakohastab päringusaatjate koodide paigutuse plaani ning edastab selle liikmesriikidele vahetult pärast heakskiitmist, ilma et see piiraks sõjaväe käitatavate režiimi S päringusaatjate kohta teabe edastamise riiklikke protseduure. |
| --- | --- |

iv)

ajakohastab päringusaatjate koodide paigutuse plaani ning edastab selle liikmesriikidele vahetult pärast heakskiitmist, ilma et see piiraks sõjaväe käitatavate režiimi S päringusaatjate kohta teabe edastamise riiklikke protseduure.

| b) | Võrgustiku haldaja võtab vajalikud meetmed tagamaks, et sõjaväeüksused, kes käitavad nõuetele vastavaid režiimi S päringusaatjaid mis tahes muudel päringusaatja koodidel kui II-kood 0 ja muudel sõjaväeliseks tegevuseks eraldatud koodidel, vastavad režiimi S päringusaatja koodide paigutuse ja kasutuse nõuetele. |
| --- | --- |

b)

Võrgustiku haldaja võtab vajalikud meetmed tagamaks, et sõjaväeüksused, kes käitavad nõuetele vastavaid režiimi S päringusaatjaid mis tahes muudel päringusaatja koodidel kui II-kood 0 ja muudel sõjaväeliseks tegevuseks eraldatud koodidel, vastavad režiimi S päringusaatja koodide paigutuse ja kasutuse nõuetele.

| c) | Võrgustiku haldaja võtab vajalikud meetmed tagamaks, et sõjaväeüksused, kes käitavad režiimi S päringusaatjaid II-koodi 0 ning teiste sõjaväeliseks tegevuseks eraldatud koodidega, jälgivad oma päringusaatjate koodide ainukasutust nõuetelevastava mis tahes päringusaatja koodi (IC-koodi) kooskõlastamata kasutamise vältimiseks. |
| --- | --- |

c)

Võrgustiku haldaja võtab vajalikud meetmed tagamaks, et sõjaväeüksused, kes käitavad režiimi S päringusaatjaid II-koodi 0 ning teiste sõjaväeliseks tegevuseks eraldatud koodidega, jälgivad oma päringusaatjate koodide ainukasutust nõuetelevastava mis tahes päringusaatja koodi (IC-koodi) kooskõlastamata kasutamise vältimiseks.

| d) | Võrgustiku haldaja võtab vajalikud meetmed tagamaks, et päringusaatjate koodide määramisel ja kasutamisel sõjaväeliseks tegevuseks ei ole kahjulikku mõju üldise lennuliikluse turvalisusele. |
| --- | --- |

d)

Võrgustiku haldaja võtab vajalikud meetmed tagamaks, et päringusaatjate koodide määramisel ja kasutamisel sõjaväeliseks tegevuseks ei ole kahjulikku mõju üldise lennuliikluse turvalisusele.

NM.TR.110 Üksiku õhusõiduki identifitseerimiseks sobivate lendude registreerimine õhusõidukitunnuse funktsiooni abil

NM.TR.110 Üksiku õhusõiduki identifitseerimiseks sobivate lendude registreerimine õhusõidukitunnuse funktsiooni abil

| a) | Võrgustiku haldaja hindab lennu õigust märguande SSR-koodi A1000 määramisele, tuginedes käesoleva määruse punkti ATS.OR.446 alapunktis b osutatud ja 1. liite kohaselt deklareeritud õhuruumiosale ning rakendusmääruse (EL) nr 923/2012 punkti SERA.4013 kohaselt esitatud lennuplaanidele. |
| --- | --- |

a)

Võrgustiku haldaja hindab lennu õigust märguande SSR-koodi A1000 määramisele, tuginedes käesoleva määruse punkti ATS.OR.446 alapunktis b osutatud ja 1. liite kohaselt deklareeritud õhuruumiosale ning rakendusmääruse (EL) nr 923/2012 punkti SERA.4013 kohaselt esitatud lennuplaanidele.

| b) | Võrgustiku haldaja teavitab kõiki asjaomaseid lennuliiklusteeninduse üksusi lendudest, millel on õigus kasutada märguande SSR-koodi A1000.“ |
| --- | --- |

b)

Võrgustiku haldaja teavitab kõiki asjaomaseid lennuliiklusteeninduse üksusi lendudest, millel on õigus kasutada märguande SSR-koodi A1000.“

---

(*1)  Komisjoni 3. augusti 2012. aasta määrus (EL) nr 748/2012, millega nähakse ette õhusõidukite ja nendega seotud toodete, osade ja seadmete lennukõlblikkuse ja keskkonnaohutuse sertifitseerimise ning projekteerimis- ja tootjaorganisatsioonide sertifitseerimise rakenduseeskirjad (ELT L 224, 21.8.2012, lk 1).“;

*1

(*2)  Komisjoni 14. juuli 2023. aasta delegeeritud määrus (EL) 2023/1768, millega kehtestatakse lennuliikluse korraldamise/aeronavigatsiooniteenuste süsteemide ja lennuliikluse korraldamise/aeronavigatsiooniteenuste koostisosade sertifitseerimise ja deklareerimise üksikasjalikud eeskirjad (ELT L 228, 15.9.2023, lk 1)“;

*2

(*3)  Komisjoni 12. septembri 2023. aasta rakendusmäärus (EL) 2023/1769, millega kehtestatakse lennuliikluse korraldamise ning aeronavigatsiooniteenuste süsteemide ja koostisosade projekteerimises või tootmises osalevate organisatsioonide tunnustamise tehnilised nõuded ja haldusmenetlused ning muudetakse rakendusmäärust (EL) 2023/203 (ELT L 228, 15.9.2023, lk 19)“;

*3

(*4)  Komisjoni 12. septembri 2023. aasta rakendusmäärus (EL) 2023/1770, millega kehtestatakse sätted ühtse Euroopa taeva õhuruumi kasutamiseks vajalike õhusõidukiseadmete kohta ja ühtse Euroopa taeva õhuruumi kasutamisega seotud käitamiseeskirjad ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 29/2009 ning rakendusmäärused (EL) nr 1206/2011, (EL) nr 1207/2011 ja (EL) nr 1079/2012 (ELT L 228, 15.9.2023, lk 39)“;

*4

(*5)  Komisjoni 25. märtsi 2010. aasta määrus (EL) nr 255/2010, milles sätestatakse lennuliiklusvoogude juhtimise ühised eeskirjad (ELT L 80, 26.3.2010, lk 10).“;

*5

(*6)  Komisjoni 23. detsembri 2005. aasta määrus (EÜ) nr 2150/2005, milles sätestatakse ühised eeskirjad õhuruumi paindlikuks kasutamiseks (ELT L 342, 24.12.2005, lk 20).“;“

*6

---

| 15.9.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 228/73 |
| --- | --- | --- | --- |

15.9.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 228/73

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2023/1772,

12. september 2023,

millega muudetakse rakendusmäärust (EL) nr 923/2012 seoses käitamisnormidega, mis on seotud lennuliikluse korraldamise ja aeronavigatsiooniteenuste süsteemide ja koostisosadega ühtse Euroopa taeva õhuruumis, ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1033/2006

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. juuli 2018. aasta määrust (EL) 2018/1139, mis käsitleb tsiviillennunduse valdkonna ühisnorme ja millega luuakse Euroopa Liidu Lennundusohutusamet ning millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusi (EÜ) nr 2111/2005, (EÜ) nr 1008/2008, (EL) nr 996/2010, (EL) nr 376/2014 ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiive 2014/30/EL ning 2014/53/EL ning tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrused (EÜ) nr 552/2004 ja (EÜ) nr 216/2008 ning nõukogu määrus (EMÜ) nr 3922/91, (1) eriti selle artiklit 31 ning artikli 44 lõike 1 punkti a,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt määruse (EL) 2018/1139 artikli 140 lõikele 2 tuleb Euroopa Parlamendi ja nõukogu kehtetuks tunnistatud määruse (EÜ) nr 552/2004 (2) alusel vastu võetud rakenduseeskirju kohandada vastavalt määruse (EL) 2018/1139 sätetele hiljemalt 12. septembriks 2023. |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt määruse (EL) 2018/1139 artikli 140 lõikele 2 tuleb Euroopa Parlamendi ja nõukogu kehtetuks tunnistatud määruse (EÜ) nr 552/2004 (2) alusel vastu võetud rakenduseeskirju kohandada vastavalt määruse (EL) 2018/1139 sätetele hiljemalt 12. septembriks 2023.

| (2) | Komisjoni määruses (EÜ) nr 1033/2006 (3) on sätestatud ühtset Euroopa taevast käsitlevad nõuded lennuplaanide korra kohta lennueelses etapis. |
| --- | --- |

(2)

Komisjoni määruses (EÜ) nr 1033/2006 (3) on sätestatud ühtset Euroopa taevast käsitlevad nõuded lennuplaanide korra kohta lennueelses etapis.

| (3) | Komisjoni rakendusmäärusega (EL) nr 923/2012 (4) on kehtestatud ühised lennureeglid ning aeronavigatsiooniteenuseid ja -protseduure käsitlevad käitamissätted. |
| --- | --- |

(3)

Komisjoni rakendusmäärusega (EL) nr 923/2012 (4) on kehtestatud ühised lennureeglid ning aeronavigatsiooniteenuseid ja -protseduure käsitlevad käitamissätted.

| (4) | Selleks et ühtse Euroopa taeva õhuruumis tagada lennuliikluse korraldamise ja aeronavigatsiooniteenuste („ATM/ANS“) seadmete kasutamise nõuete järjepidevus, tuleks rakendusmäärust (EL) nr 923/2012 muuta, et lisada käesoleva määrusega kehtetuks tunnistatavas määruses (EÜ) nr 1033/2006 sisalduvad asjakohased nõuded lendude planeerimise kohta. |
| --- | --- |

(4)

Selleks et ühtse Euroopa taeva õhuruumis tagada lennuliikluse korraldamise ja aeronavigatsiooniteenuste („ATM/ANS“) seadmete kasutamise nõuete järjepidevus, tuleks rakendusmäärust (EL) nr 923/2012 muuta, et lisada käesoleva määrusega kehtetuks tunnistatavas määruses (EÜ) nr 1033/2006 sisalduvad asjakohased nõuded lendude planeerimise kohta.

| (5) | Kuna lennueelses etapis lennuplaanide töötlemise ülesanded on usaldatud võrgustiku haldajale, tuleks rakendusmäärust (EL) nr 923/2012 kohaldada ka võrgustiku haldaja suhtes. |
| --- | --- |

(5)

Kuna lennueelses etapis lennuplaanide töötlemise ülesanded on usaldatud võrgustiku haldajale, tuleks rakendusmäärust (EL) nr 923/2012 kohaldada ka võrgustiku haldaja suhtes.

| (6) | On oluline, et kõik kasutajad järgiksid lennuplaanide esitamisel võrgustiku haldaja väljatöötatud ja hallatavaid lennutegevuskäsiraamatuid. |
| --- | --- |

(6)

On oluline, et kõik kasutajad järgiksid lennuplaanide esitamisel võrgustiku haldaja väljatöötatud ja hallatavaid lennutegevuskäsiraamatuid.

| (7) | Euroopa (EUR) piirkonnas ei kohaldata enam korduvlennuplaane, mistõttu tuleks välja jätta kõik vastavad viited. |
| --- | --- |

(7)

Euroopa (EUR) piirkonnas ei kohaldata enam korduvlennuplaane, mistõttu tuleks välja jätta kõik vastavad viited.

| (8) | Määruses (EÜ) nr 1033/2006 sätestatud nõudeid, mis on seotud ühtset Euroopa taevast käsitlevate nõuetega lennuplaanide korra kohta lennueelses etapis, ei kohaldata teenuste suhtes, mida osutatakse ühtse Euroopa taeva õhuruumis väljaspool Rahvusvahelise Tsiviillennunduse Organisatsiooni (ICAO) Euroopa (EUR) aeronavigatsiooniplaani I köites (dokument 7754) määratletud ICAO Euroopa (EUR) piirkonda selle kohaliku väikese liiklusmahu ja geograafilise asendi tõttu – õhuruum on piiratud ainult ELi-väliste riikide ATM/ANS-teenuseosutajate vastutusalasse kuuluva õhuruumiga, mis õigustab teistsuguseid kohalikke koordineerimiskokkuleppeid ümbritsevate ELi-väliste riikidega. |
| --- | --- |

(8)

Määruses (EÜ) nr 1033/2006 sätestatud nõudeid, mis on seotud ühtset Euroopa taevast käsitlevate nõuetega lennuplaanide korra kohta lennueelses etapis, ei kohaldata teenuste suhtes, mida osutatakse ühtse Euroopa taeva õhuruumis väljaspool Rahvusvahelise Tsiviillennunduse Organisatsiooni (ICAO) Euroopa (EUR) aeronavigatsiooniplaani I köites (dokument 7754) määratletud ICAO Euroopa (EUR) piirkonda selle kohaliku väikese liiklusmahu ja geograafilise asendi tõttu – õhuruum on piiratud ainult ELi-väliste riikide ATM/ANS-teenuseosutajate vastutusalasse kuuluva õhuruumiga, mis õigustab teistsuguseid kohalikke koordineerimiskokkuleppeid ümbritsevate ELi-väliste riikidega.

| (9) | Seepärast tuleks määrus (EÜ) nr 1033/2006 kehtetuks tunnistada ja rakendusmäärust (EL) nr 923/2012 vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(9)

Seepärast tuleks määrus (EÜ) nr 1033/2006 kehtetuks tunnistada ja rakendusmäärust (EL) nr 923/2012 vastavalt muuta.

| (10) | Käesolevas määruses sätestatud muudetud nõuete puhul on nõuetekohaselt arvesse võetud lennuliikluse korraldamise üldkava sisu ning selles sisalduvat side-, navigatsiooni- ja seiresuutlikkust. |
| --- | --- |

(10)

Käesolevas määruses sätestatud muudetud nõuete puhul on nõuetekohaselt arvesse võetud lennuliikluse korraldamise üldkava sisu ning selles sisalduvat side-, navigatsiooni- ja seiresuutlikkust.

| (11) | Euroopa Liidu Lennundusohutusamet on pakkunud oma arvamuses nr 01/2023 (5) välja meetmed kooskõlas määruse (EL) 2018/1139 artikli 75 lõike 2 punktidega b ja c ning artikli 76 lõikega 1. |
| --- | --- |

(11)

Euroopa Liidu Lennundusohutusamet on pakkunud oma arvamuses nr 01/2023 (5) välja meetmed kooskõlas määruse (EL) 2018/1139 artikli 75 lõike 2 punktidega b ja c ning artikli 76 lõikega 1.

| (12) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas määruse (EL) 2018/1139 artikli 127 kohaselt asutatud komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(12)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas määruse (EL) 2018/1139 artikli 127 kohaselt asutatud komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Rakendusmääruse (EL) nr 923/2012 muudatused

Rakendusmäärust (EL) nr 923/2012 muudetakse järgmiselt:

| 1) | artikli 1 lõige 3 asendatakse järgmisega:

  „3.   Käesolevat määrust kohaldatakse ka liikmesriikide pädevate asutuste, aeronavigatsiooniteenuste osutajate, võrgustiku haldaja, lennuväljade käitajate ning õhusõidukite maapealsete käitajate suhtes.“
  ; |
| --- | --- |

1)

artikli 1 lõige 3 asendatakse järgmisega:

„3.   Käesolevat määrust kohaldatakse ka liikmesriikide pädevate asutuste, aeronavigatsiooniteenuste osutajate, võrgustiku haldaja, lennuväljade käitajate ning õhusõidukite maapealsete käitajate suhtes.“

| 2) | artiklit 2 muudetakse järgmiselt:






  a) | lisatakse punkt 19a:






  „19a. | „õhusõiduki tunnus“ – tähtede või numbrite rühm või nende kombinatsioon, mis on identne õhusõiduki kutsungiga või millest tuletatakse õhusõiduki kutsung, mida kasutatakse õhk-maa-õhk-sides ja õhusõiduki tunnusena lennuliiklusteeninduse maapealses sides;“ |
| --- | --- | --- | --- |

2)

artiklit 2 muudetakse järgmiselt:

a)

lisatakse punkt 19a:

„19a.

„õhusõiduki tunnus“ – tähtede või numbrite rühm või nende kombinatsioon, mis on identne õhusõiduki kutsungiga või millest tuletatakse õhusõiduki kutsung, mida kasutatakse õhk-maa-õhk-sides ja õhusõiduki tunnusena lennuliiklusteeninduse maapealses sides;“

| b) | lisatakse punkt 69a:






  „69a. | „arvestuslik liikumise kuupäev“ – arvestuslik kuupäev, millal õhusõiduk alustab väljalennuga seotud liikumist;“ |
| --- | --- | --- |

b)

lisatakse punkt 69a:

„69a.

„arvestuslik liikumise kuupäev“ – arvestuslik kuupäev, millal õhusõiduk alustab väljalennuga seotud liikumist;“

| c) | lisatakse punkt 89b:






  „89b. | „integreeritud esmane lennuplaanide töötlemise süsteem“ („IFPS“) – Euroopa lennuliikluse juhtimisvõrku kuuluv süsteem, mille kaudu pakutakse keskse lennuplaanide töötlemise ja levitamise teenistuse teenuseid lennuplaanide vastuvõtmiseks, valideerimiseks ja levitamiseks käesoleva määrusega hõlmatud õhuruumis;“ |
| --- | --- | --- |

c)

lisatakse punkt 89b:

„89b.

„integreeritud esmane lennuplaanide töötlemise süsteem“ („IFPS“) – Euroopa lennuliikluse juhtimisvõrku kuuluv süsteem, mille kaudu pakutakse keskse lennuplaanide töötlemise ja levitamise teenistuse teenuseid lennuplaanide vastuvõtmiseks, valideerimiseks ja levitamiseks käesoleva määrusega hõlmatud õhuruumis;“

| d) | lisatakse punkt 96a:






  „96a. | „võrgustiku haldaja“ – organ, kes täidab määruse (EÜ) nr 551/2004 artiklis 6 osutatud funktsioonide täitmiseks vajalikke ülesandeid;“ |
| --- | --- | --- |

d)

lisatakse punkt 96a:

„96a.

„võrgustiku haldaja“ – organ, kes täidab määruse (EÜ) nr 551/2004 artiklis 6 osutatud funktsioonide täitmiseks vajalikke ülesandeid;“

| e) | lisatakse punkt 97a:






  „97a. | „NOTAM-teade“ – sidevahendite kaudu levitatav teade, mis sisaldab teavet aeronavigatsiooniseadme paigaldamise, teenuse või protseduuri sisseseadmise, ohu kindlakstegemise, nende olukorra või neis tehtud muudatuse kohta, millest õigel ajal teadasaamine on lennutegevusega seotud töötajate jaoks oluline;“ |
| --- | --- | --- |

e)

lisatakse punkt 97a:

„97a.

„NOTAM-teade“ – sidevahendite kaudu levitatav teade, mis sisaldab teavet aeronavigatsiooniseadme paigaldamise, teenuse või protseduuri sisseseadmise, ohu kindlakstegemise, nende olukorra või neis tehtud muudatuse kohta, millest õigel ajal teadasaamine on lennutegevusega seotud töötajate jaoks oluline;“

| f) | lisatakse punkt 99a:






  „99a. | „lennuplaani koostaja“ – isik või organisatsioon, kes esitab lennuplaanid ja muud nendega seotud ajakohastavad teated integreeritud esmasele lennuplaanide töötlemise süsteemile (IFPS), sealhulgas piloodid, käitajad ja nende nimel tegutsevad esindajad ning lennuliiklusteenindusüksused;“ |
| --- | --- | --- |

f)

lisatakse punkt 99a:

„99a.

„lennuplaani koostaja“ – isik või organisatsioon, kes esitab lennuplaanid ja muud nendega seotud ajakohastavad teated integreeritud esmasele lennuplaanide töötlemise süsteemile (IFPS), sealhulgas piloodid, käitajad ja nende nimel tegutsevad esindajad ning lennuliiklusteenindusüksused;“

| g) | lisatakse punkt 100a:






  „100a. | „lennueelne etapp“ – ajavahemik lennuplaani esmasest esitamisest kuni lennujuhtimisüksuse esimese loani;“ |
| --- | --- | --- |

g)

lisatakse punkt 100a:

„100a.

„lennueelne etapp“ – ajavahemik lennuplaani esmasest esitamisest kuni lennujuhtimisüksuse esimese loani;“

| 3) | lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale. |
| --- | --- |

3)

lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Kehtetuks tunnistamine

Määrus (EÜ) nr 1033/2006 tunnistatakse kehtetuks.

Artikkel 3

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 12. september 2023

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 212, 22.8.2018, lk 1.

1

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 10. märtsi 2004. aasta määrus (EÜ) nr 552/2004 Euroopa lennuliikluse juhtimisvõrgu koostalitlusvõime kohta (koostalitlusvõime määrus) (ELT L 96, 31.3.2004, lk 26).

2

(3)  Komisjoni 4. juuli 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1033/2006, milles sätestatakse ühtset Euroopa taevast käsitlevad nõuded lennuplaanide korra kohta lennueelses etapis (ELT L 186, 7.7.2006, lk 46).

3

(4)  Komisjoni 26. septembri 2012. aasta rakendusmäärus (EL) nr 923/2012, millega kehtestatakse ühised lennureeglid ning aeronavigatsiooniteenuseid ja -protseduure käsitlevad käitamissätted ning muudetakse rakendusmäärust (EL) nr 1035/2011 ning määruseid (EÜ) nr 1265/2007, (EÜ) nr 1794/2006, (EÜ) nr 730/2006, (EÜ) nr 1033/2006 ja (EL) nr 255/2010 (ELT L 281, 13.10.2012, lk 1).

4

(5)  https://www.easa.europa.eu/document-library/opinions

5

---

LISA

Rakendusmääruse (EL) 923/2012 lisa muudetakse järgmiselt:

| 1) | punkt SERA.2001 asendatakse järgmisega:

  „
  SERA.2001 Reguleerimisese

  Ilma et see piiraks punkti SERA.1001 kohaldamist, kohaldatakse käesolevat lisa järgmiste õhuruumikasutajate ja õhusõidukite suhtes:






  a) | kes/mis lendavad ELi, ELis või EList väljapoole; |
| --- | --- | --- |

1)

punkt SERA.2001 asendatakse järgmisega:

„
  SERA.2001 Reguleerimisese

Ilma et see piiraks punkti SERA.1001 kohaldamist, kohaldatakse käesolevat lisa järgmiste õhuruumikasutajate ja õhusõidukite suhtes:

a)

kes/mis lendavad ELi, ELis või EList väljapoole;

| b) | õhusõidukid, millel on ELi liikmesriigi riikkondsus ja registreerimistunnused ning mida käitatakse mis tahes õhuruumis nii, et see ei ole vastuolus selle riigi avaldatud lennureeglitega, kelle jurisdiktsiooni alla kuulub territoorium, millest õhusõiduk üle lendab.“; |
| --- | --- |

b)

õhusõidukid, millel on ELi liikmesriigi riikkondsus ja registreerimistunnused ning mida käitatakse mis tahes õhuruumis nii, et see ei ole vastuolus selle riigi avaldatud lennureeglitega, kelle jurisdiktsiooni alla kuulub territoorium, millest õhusõiduk üle lendab.“;

| 2) | punkti SERA.4001 muudetakse järgmiselt:






  a) | alapunktid c ja d asendatakse järgmisega:






  „c) | Lennuplaan:






  1) | esitatakse enne väljumist:






  i) | võrgustiku haldajale otse või lennuliiklusteeninduse büroo kaudu vastavalt lennutegevuskäsiraamatutele, mis sisaldavad vajalikke juhiseid ja teavet, mille on välja töötanud ja mida haldab võrgustiku haldaja, kui lendu kavatsetakse käitada vastavalt instrumentaallennureeglitele (IFR) lennu ühel osal või kogu marsruudil ühtse Euroopa taeva õhuruumis; või |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |

2)

punkti SERA.4001 muudetakse järgmiselt:

a)

alapunktid c ja d asendatakse järgmisega:

„c)

Lennuplaan:

1)

esitatakse enne väljumist:

i)

võrgustiku haldajale otse või lennuliiklusteeninduse büroo kaudu vastavalt lennutegevuskäsiraamatutele, mis sisaldavad vajalikke juhiseid ja teavet, mille on välja töötanud ja mida haldab võrgustiku haldaja, kui lendu kavatsetakse käitada vastavalt instrumentaallennureeglitele (IFR) lennu ühel osal või kogu marsruudil ühtse Euroopa taeva õhuruumis; või

| ii) | muudel juhtudel lennuliiklusteeninduse büroole; |
| --- | --- |

ii)

muudel juhtudel lennuliiklusteeninduse büroole;

| 2) | esitatakse lennu ajal vastavale lennuliiklusteeninduse üksusele või õhk-maa-kontrollraadiojaamale. |
| --- | --- |

2)

esitatakse lennu ajal vastavale lennuliiklusteeninduse üksusele või õhk-maa-kontrollraadiojaamale.

| d) | Kui pädev asutus ei ole riigisisestele VFR-lendudele ette näinud lühemat ajavahemikku, esitatakse lennuplaan mis tahes lennu kohta, mida kavatsetakse käitada üle rahvusvaheliste piiride või millele osutatakse lennujuhtimisteenust või lennuliikluse nõustamisteenust, järgmiselt:






  1) | mitte rohkem kui 120 tundi enne arvestuslikku liikumise algust; |
| --- | --- | --- |

d)

Kui pädev asutus ei ole riigisisestele VFR-lendudele ette näinud lühemat ajavahemikku, esitatakse lennuplaan mis tahes lennu kohta, mida kavatsetakse käitada üle rahvusvaheliste piiride või millele osutatakse lennujuhtimisteenust või lennuliikluse nõustamisteenust, järgmiselt:

1)

mitte rohkem kui 120 tundi enne arvestuslikku liikumise algust;

| 2) | lendude puhul, mille suhtes võidakse kohaldada lennuliiklusvoo juhtimise meetmeid, vähemalt kolm tundi enne arvestuslikku liikumise algust; |
| --- | --- |

2)

lendude puhul, mille suhtes võidakse kohaldada lennuliiklusvoo juhtimise meetmeid, vähemalt kolm tundi enne arvestuslikku liikumise algust;

| 3) | kõikide muude punktiga 2 hõlmamata lendude puhul vähemalt 60 minutit enne väljumist või |
| --- | --- |

3)

kõikide muude punktiga 2 hõlmamata lendude puhul vähemalt 60 minutit enne väljumist või

| 4) | kui taotlus esitatakse lennu kestel, siis ajal, mis tagab lennuplaani vastuvõtmise asjaomase ATS-üksuse poolt, vähemalt 10 minutit enne õhusõiduki eeldatavat jõudmist:






  i) | lennujuhtimispiirkonda või nõustatavasse õhuruumi kavandatava sisenemise punkti või |
| --- | --- | --- |

4)

kui taotlus esitatakse lennu kestel, siis ajal, mis tagab lennuplaani vastuvõtmise asjaomase ATS-üksuse poolt, vähemalt 10 minutit enne õhusõiduki eeldatavat jõudmist:

i)

lennujuhtimispiirkonda või nõustatavasse õhuruumi kavandatava sisenemise punkti või

| ii) | lennutrassi või nõustatava marsruudi ületamise punkti.“; |
| --- | --- |

ii)

lennutrassi või nõustatava marsruudi ületamise punkti.“;

| b) | lisatakse alapunktid e ja f:






  „e) | Lendude puhul, mida käitatakse osaliselt või täielikult IFRi kohaselt ja mis sisenevad lennuliiklusteenindusüksuse vastutusalasse ja mille kohta ei ole võrgustiku haldajalt eelnevalt lennuplaani saadud, edastab asjaomane üksus võrgustiku haldajale õhusõiduki tunnuse, tüübi, üksuse vastutusalasse sisenemise koha, aja ja lennutasandi selles kohas, lennu marsruudi ja sihtlennuvälja. |
| --- | --- | --- |

b)

lisatakse alapunktid e ja f:

„e)

Lendude puhul, mida käitatakse osaliselt või täielikult IFRi kohaselt ja mis sisenevad lennuliiklusteenindusüksuse vastutusalasse ja mille kohta ei ole võrgustiku haldajalt eelnevalt lennuplaani saadud, edastab asjaomane üksus võrgustiku haldajale õhusõiduki tunnuse, tüübi, üksuse vastutusalasse sisenemise koha, aja ja lennutasandi selles kohas, lennu marsruudi ja sihtlennuvälja.

| f) | Punktides c, d ja e sätestatud nõudeid ei kohaldata ICAO EUR-piirkonda mittekuuluvas ühtse Euroopa taeva õhuruumis.“; |
| --- | --- |

f)

Punktides c, d ja e sätestatud nõudeid ei kohaldata ICAO EUR-piirkonda mittekuuluvas ühtse Euroopa taeva õhuruumis.“;

| 3) | punkt SERA.4005 asendatakse järgmisega:

  „
  SERA.4005 Lennuplaani sisu







  a) | Lennuplaan peab sisaldama järgmist pädeva asutuse poolt oluliseks peetavat teavet:






  1) | õhusõiduki tunnus, |
| --- | --- | --- | --- |

3)

punkt SERA.4005 asendatakse järgmisega:

„
  SERA.4005 Lennuplaani sisu

a)

Lennuplaan peab sisaldama järgmist pädeva asutuse poolt oluliseks peetavat teavet:

1)

õhusõiduki tunnus,

| 2) | lennureeglid ja lennu liik, |
| --- | --- |

2)

lennureeglid ja lennu liik,

| 3) | õhusõidukite arv ja tüüp (tüübid) ning keerisjälje klass; |
| --- | --- |

3)

õhusõidukite arv ja tüüp (tüübid) ning keerisjälje klass;

| 4) | õhusõiduki seadmed ja suutlikkus; |
| --- | --- |

4)

õhusõiduki seadmed ja suutlikkus;

| 5) | lähtelennuväli või -käitamiskoht; |
| --- | --- |

5)

lähtelennuväli või -käitamiskoht;

| 6) | arvestuslik liikumise kuupäev ja kellaaeg; |
| --- | --- |

6)

arvestuslik liikumise kuupäev ja kellaaeg;

| 7) | reisilennu kiirus(ed); |
| --- | --- |

7)

reisilennu kiirus(ed);

| 8) | reisilennukõrgus(ed); |
| --- | --- |

8)

reisilennukõrgus(ed);

| 9) | lennu marsruut; |
| --- | --- |

9)

lennu marsruut;

| 10) | sihtlennuväli või -käitamiskoht ning arvestuslik üldlennuaeg; |
| --- | --- |

10)

sihtlennuväli või -käitamiskoht ning arvestuslik üldlennuaeg;

| 11) | varulennuväli (-lennuväljad) või -käitamiskoht (-käitamiskohad); |
| --- | --- |

11)

varulennuväli (-lennuväljad) või -käitamiskoht (-käitamiskohad);

| 12) | kütusekogus; |
| --- | --- |

12)

kütusekogus;

| 13) | inimeste koguarv pardal; |
| --- | --- |

13)

inimeste koguarv pardal;

| 14) | avarii- ja päästevarustus, sealhulgas lennuki langevarjusüsteem; |
| --- | --- |

14)

avarii- ja päästevarustus, sealhulgas lennuki langevarjusüsteem;

| 15) | muu teave. |
| --- | --- |

15)

muu teave.

| b) | Kui lennuplaan esitatakse lennu ajal, saab asjaomast lendu käsitlevat täiendavat teavet vajaduse korral lähtelennuväljalt või -käitamiskohast. Peale selle edastatakse arvestusliku liikumise algust käsitleva teabe asemel lennuplaanis märgitud marsruudi esimesse punkti saabumise aeg.“; |
| --- | --- |

b)

Kui lennuplaan esitatakse lennu ajal, saab asjaomast lendu käsitlevat täiendavat teavet vajaduse korral lähtelennuväljalt või -käitamiskohast. Peale selle edastatakse arvestusliku liikumise algust käsitleva teabe asemel lennuplaanis märgitud marsruudi esimesse punkti saabumise aeg.“;

| 4) | punkt SERA.4010 asendatakse järgmisega:

  „
  SERA.4010 Lennuplaani koostamine







  a) | Lennuplaan sisaldab vastavalt vajadusele teavet punkti SERA.4005 alapunkti a alapunktides 1–11 loetletud asjaomaste punktide kohta kogu marsruudi ulatuses või marsruudi selle osa ulatuses, mille kohta lennuplaan on esitatud. |
| --- | --- | --- |

4)

punkt SERA.4010 asendatakse järgmisega:

„
  SERA.4010 Lennuplaani koostamine

a)

Lennuplaan sisaldab vastavalt vajadusele teavet punkti SERA.4005 alapunkti a alapunktides 1–11 loetletud asjaomaste punktide kohta kogu marsruudi ulatuses või marsruudi selle osa ulatuses, mille kohta lennuplaan on esitatud.

| b) | Õhusõidukite käitajad, lennuplaanide koostajad ja lennuliiklusteeninduse üksused, kes järgivad punkti SERA.4001 alapunkti c alapunkti 1 alapunktis i osutatud vajalikke juhiseid, peavad järgima järgmist:






  1) | 6. liites esitatud lennuplaani vormi täitmise juhend; |
| --- | --- | --- |

b)

Õhusõidukite käitajad, lennuplaanide koostajad ja lennuliiklusteeninduse üksused, kes järgivad punkti SERA.4001 alapunkti c alapunkti 1 alapunktis i osutatud vajalikke juhiseid, peavad järgima järgmist:

1)

6. liites esitatud lennuplaani vormi täitmise juhend;

| 2) | asjaomastes lennundusteabe kogumikes esitatud võimalikud piirangud. |
| --- | --- |

2)

asjaomastes lennundusteabe kogumikes esitatud võimalikud piirangud.

| c) | Õhusõidukite käitajad või nende nimel tegutsevad agendid, kes kavatsevad lendu käitada vastavalt IFRile lennu ühel osal või kogu marsruudil ühtse Euroopa taeva õhuruumis, lisavad vastavalt komisjoni rakendusmäärusele (EL) 2023/1770 (*1) lennuplaani asjaomasesse punkti punkti SERA.4005 alapunkti a alapunktis 4 nõutud õhusõiduki pardal olevate seadmete ja nende suutlikkuse asjaomase näitaja. |
| --- | --- |

c)

Õhusõidukite käitajad või nende nimel tegutsevad agendid, kes kavatsevad lendu käitada vastavalt IFRile lennu ühel osal või kogu marsruudil ühtse Euroopa taeva õhuruumis, lisavad vastavalt komisjoni rakendusmäärusele (EL) 2023/1770 (*1) lennuplaani asjaomasesse punkti punkti SERA.4005 alapunkti a alapunktis 4 nõutud õhusõiduki pardal olevate seadmete ja nende suutlikkuse asjaomase näitaja.

| d) | Nende õhusõidukite käitajad, mis ei ole varustatud vastavalt rakendusmäärusele (EL) 2023/1770, kes kavatsevad lendu käitada ühtse Euroopa taeva õhuruumis, lisavad lennuplaani asjaomasesse punkti vastavalt punkti SERA.4005 alapunkti a alapunktides 4 ja 15 nõutud õhusõiduki pardal olevate seadmete ja nende suutlikkuse asjaomase näitaja ning võimalikud erandid. Peale selle peab lennuplaan vajaduse korral sisaldama teavet kõikide ülejäänud punktide kohta, kui pädev asutus seda ette näeb või kui lennuplaani esitav isik seda muul põhjusel vajalikuks peab. |
| --- | --- |

d)

Nende õhusõidukite käitajad, mis ei ole varustatud vastavalt rakendusmäärusele (EL) 2023/1770, kes kavatsevad lendu käitada ühtse Euroopa taeva õhuruumis, lisavad lennuplaani asjaomasesse punkti vastavalt punkti SERA.4005 alapunkti a alapunktides 4 ja 15 nõutud õhusõiduki pardal olevate seadmete ja nende suutlikkuse asjaomase näitaja ning võimalikud erandid. Peale selle peab lennuplaan vajaduse korral sisaldama teavet kõikide ülejäänud punktide kohta, kui pädev asutus seda ette näeb või kui lennuplaani esitav isik seda muul põhjusel vajalikuks peab.

(*1)  Komisjoni 12. septembri 2023. aasta rakendusmäärus (EL) 2023/1770, millega kehtestatakse sätted ühtse Euroopa taeva õhuruumi kasutamiseks vajalike õhusõidukiseadmete kohta ja ühtse Euroopa taeva õhuruumi kasutamisega seotud käitamiseeskirjad ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 29/2009 ning rakendusmäärused (EL) nr 1206/2011, (EL) nr 1207/2011 ja (EL) nr 1079/2012 (ELT L 228, XX.9.2023, lk 39)“;"

| 5) | lisatakse punkt SERA.4013:

  „
  SERA.4013 Lennuplaani heakskiitmine







  a) | IFRi kohaselt käitatava marsruudi osa puhul võtab võrgustiku haldaja ja lennuliiklusteeninduse büroo vajalikud meetmed tagamaks, et lennuplaani kättesaamisel või selle muutmisel oleks see:






  1) | kooskõlas kohaldatavate vormi- ja andmenõuetega; |
| --- | --- | --- | --- |

5)

lisatakse punkt SERA.4013:

„
  SERA.4013 Lennuplaani heakskiitmine

a)

IFRi kohaselt käitatava marsruudi osa puhul võtab võrgustiku haldaja ja lennuliiklusteeninduse büroo vajalikud meetmed tagamaks, et lennuplaani kättesaamisel või selle muutmisel oleks see:

1)

kooskõlas kohaldatavate vormi- ja andmenõuetega;

| 2) | täielik ja võimalikult täpne; |
| --- | --- |

2)

täielik ja võimalikult täpne;

| 3) | vajaduse korral lennuliiklusteenistustele vastuvõetavaks tehtud ning |
| --- | --- |

3)

vajaduse korral lennuliiklusteenistustele vastuvõetavaks tehtud ning

| 4) | vastu võetud (ka selles tehtud muudatused), millest on teatatud lennuplaani koostajale. |
| --- | --- |

4)

vastu võetud (ka selles tehtud muudatused), millest on teatatud lennuplaani koostajale.

| b) | Lennujuhtimisüksused esitavad lennuplaanide ja nendega seotud ajakohastatud teadete (mille nad on võrgustiku haldajalt eelnevalt saanud) kohta võrgustiku haldajale lennuplaani kõik vajalikud muudatused, mis mõjutavad punkti SERA.4005 alapunkti a alapunktides 1–10 loetletud marsruudi või lennutasandiga seotud elemente, mis võivad mõjutada lennu ohutut käitamist. Lennujuhtimisüksus ei muuda ega tühista lennueelse etapi lennuplaani õhusõiduki käitajaga kooskõlastamata. |
| --- | --- |

b)

Lennujuhtimisüksused esitavad lennuplaanide ja nendega seotud ajakohastatud teadete (mille nad on võrgustiku haldajalt eelnevalt saanud) kohta võrgustiku haldajale lennuplaani kõik vajalikud muudatused, mis mõjutavad punkti SERA.4005 alapunkti a alapunktides 1–10 loetletud marsruudi või lennutasandiga seotud elemente, mis võivad mõjutada lennu ohutut käitamist. Lennujuhtimisüksus ei muuda ega tühista lennueelse etapi lennuplaani õhusõiduki käitajaga kooskõlastamata.

| c) | Võrgustiku haldaja edastab kõigile asjaomastele ATS-üksustele heakskiidetud lennuplaani ja kõik lennuplaani heakskiidetud lennueelsed muudatused, mis on tehtud punkti SERA.4005 alapunkti a alapunktides 1–10 loetletud elementides, ning nendega seotud ajakohastatud teated. |
| --- | --- |

c)

Võrgustiku haldaja edastab kõigile asjaomastele ATS-üksustele heakskiidetud lennuplaani ja kõik lennuplaani heakskiidetud lennueelsed muudatused, mis on tehtud punkti SERA.4005 alapunkti a alapunktides 1–10 loetletud elementides, ning nendega seotud ajakohastatud teated.

| d) | Võrgustiku haldaja edastab õhusõiduki käitajale kõik lennuplaanis tehtud vajalikud lennueelsed muudatused, mis mõjutavad punkti SERA.4005 alapunkti a alapunktides 1–10 loetletud, marsruudi või lennutasandiga seotud elemente, mis võivad mõjutada lennu ohutut käitamist, lennuplaanide ja nendega seotud varem saadud ajakohastatud teadete puhul. |
| --- | --- |

d)

Võrgustiku haldaja edastab õhusõiduki käitajale kõik lennuplaanis tehtud vajalikud lennueelsed muudatused, mis mõjutavad punkti SERA.4005 alapunkti a alapunktides 1–10 loetletud, marsruudi või lennutasandiga seotud elemente, mis võivad mõjutada lennu ohutut käitamist, lennuplaanide ja nendega seotud varem saadud ajakohastatud teadete puhul.

| e) | Lennuplaani koostaja, kui ta ei ole õhusõiduki käitaja ega piloot, tagab, et lennuplaani heakskiitmise tingimused ja nende võimalikud vajalikud muudatused, millest IFRi kohaselt käitatava lennu osa puhul teatas(id) võrgustiku haldaja või lennuliiklusteeninduse bürood, tehakse kättesaadavaks lennuplaani esitanud õhusõiduki käitajale või piloodile. |
| --- | --- |

e)

Lennuplaani koostaja, kui ta ei ole õhusõiduki käitaja ega piloot, tagab, et lennuplaani heakskiitmise tingimused ja nende võimalikud vajalikud muudatused, millest IFRi kohaselt käitatava lennu osa puhul teatas(id) võrgustiku haldaja või lennuliiklusteeninduse bürood, tehakse kättesaadavaks lennuplaani esitanud õhusõiduki käitajale või piloodile.

| f) | Õhusõiduki käitaja tagab, et lennuplaani heakskiitmise tingimused ja nendesse tehtavad vajalikud muudatused, millest võrgustiku haldaja või lennuliiklusteeninduse büroo on teatanud lennuplaani koostajale, lisatakse kavandatud lennutoimingutesse ning edastatakse piloodile. |
| --- | --- |

f)

Õhusõiduki käitaja tagab, et lennuplaani heakskiitmise tingimused ja nendesse tehtavad vajalikud muudatused, millest võrgustiku haldaja või lennuliiklusteeninduse büroo on teatanud lennuplaani koostajale, lisatakse kavandatud lennutoimingutesse ning edastatakse piloodile.

| g) | Enne lennutegevuse algust tagab õhusõiduki käitaja, et lennuplaani sisu vastab kavandatud lennutoimingutele. |
| --- | --- |

g)

Enne lennutegevuse algust tagab õhusõiduki käitaja, et lennuplaani sisu vastab kavandatud lennutoimingutele.

| h) | Võrgustiku haldaja töötleb ja levitab lennuplaanides sisalduvat teavet kanalisammu 8,33 kHz võimelisuse kohta. |
| --- | --- |

h)

Võrgustiku haldaja töötleb ja levitab lennuplaanides sisalduvat teavet kanalisammu 8,33 kHz võimelisuse kohta.

| i) | Punktides a–h sätestatud nõudeid ei kohaldata ICAO EUR-piirkonda mittekuuluvas ühtse Euroopa taeva õhuruumis.“; |
| --- | --- |

i)

Punktides a–h sätestatud nõudeid ei kohaldata ICAO EUR-piirkonda mittekuuluvas ühtse Euroopa taeva õhuruumis.“;

| 6) | punkt SERA.4015 asendatakse järgmisega:

  „
  SERA.4015.Lennuplaani muutmine







  a) | Kõikidest IFR-lennu või kontrollitava VFR-lennu kohta esitatud lennuplaani muudatustest teavitatakse:






  1) | lennueelses etapis võrgustiku haldajat lendude puhul, mida kavatsetakse käitada vastavalt IFRile lennu ühel osal või kogu marsruudil, ning lennuliiklusteeninduse bürood nii kiiresti kui võimalik; |
| --- | --- | --- | --- |

6)

punkt SERA.4015 asendatakse järgmisega:

„
  SERA.4015.Lennuplaani muutmine

a)

Kõikidest IFR-lennu või kontrollitava VFR-lennu kohta esitatud lennuplaani muudatustest teavitatakse:

1)

lennueelses etapis võrgustiku haldajat lendude puhul, mida kavatsetakse käitada vastavalt IFRile lennu ühel osal või kogu marsruudil, ning lennuliiklusteeninduse bürood nii kiiresti kui võimalik;

| 2) | lennu ajal asjaomast lennuliiklusteeninduse üksust vastavalt punkti SERA.8020 alapunkti b sätetele. |
| --- | --- |

2)

lennu ajal asjaomast lennuliiklusteeninduse üksust vastavalt punkti SERA.8020 alapunkti b sätetele.

Muude VFR-lendude puhul tuleb asjaomast lennuliiklusteeninduse üksust võimalikult kiiresti teavitada lennuplaani olulistest muudatustest.

| b) | Kui kontrollitav lend hilineb rohkem kui 30 minutit üle arvestusliku liikumise alguse või kui mittekontrollitav lend, mille kohta on esitatud lennuplaan, hilineb ühe tunni, muudetakse lennuplaani või esitatakse uus lennuplaan ning vana lennuplaan tühistatakse, olenevalt sellest, kumb on asjakohane. Kõigist IFR-lendude rohkem kui 15-minutilistest hilinemistest teavitatakse võrgustiku haldajat. |
| --- | --- |

b)

Kui kontrollitav lend hilineb rohkem kui 30 minutit üle arvestusliku liikumise alguse või kui mittekontrollitav lend, mille kohta on esitatud lennuplaan, hilineb ühe tunni, muudetakse lennuplaani või esitatakse uus lennuplaan ning vana lennuplaan tühistatakse, olenevalt sellest, kumb on asjakohane. Kõigist IFR-lendude rohkem kui 15-minutilistest hilinemistest teavitatakse võrgustiku haldajat.

| c) | Õhusõiduki seadmete ja nende suutlikkuse staatuse muutumise korral lennul saadavad õhusõidukite käitajad või nende nimel tegutsevad agendid muudatusteate võrgustiku haldajale või lennuliiklusteeninduse büroodele, tehes lennuplaani vormi vastavasse kirjesse asjaomase märke. |
| --- | --- |

c)

Õhusõiduki seadmete ja nende suutlikkuse staatuse muutumise korral lennul saadavad õhusõidukite käitajad või nende nimel tegutsevad agendid muudatusteate võrgustiku haldajale või lennuliiklusteeninduse büroodele, tehes lennuplaani vormi vastavasse kirjesse asjaomase märke.

| d) | Kui väljalennu ajal ei vasta kütusekogus või inimeste koguarv pardal enne väljalendu esitatud lennuplaanis sisalduvale teabele, tuleb seda käsitada lennuplaani olulise muudatusena ning lennuliiklusteeninduse üksust sellest teavitada. |
| --- | --- |

d)

Kui väljalennu ajal ei vasta kütusekogus või inimeste koguarv pardal enne väljalendu esitatud lennuplaanis sisalduvale teabele, tuleb seda käsitada lennuplaani olulise muudatusena ning lennuliiklusteeninduse üksust sellest teavitada.

| e) | Punktides a–d sätestatud nõudeid ei kohaldata ICAO EUR-piirkonda mittekuuluvas ühtse Euroopa taeva õhuruumis.“; |
| --- | --- |

e)

Punktides a–d sätestatud nõudeid ei kohaldata ICAO EUR-piirkonda mittekuuluvas ühtse Euroopa taeva õhuruumis.“;

| 7) | lisatakse 15. jaotis:

  „
  15. JAOTIS



  Lennujuhi ja piloodi vahelise andmeside (CPDLC) protseduurid



  SERA.15001 Andmeside algatamine ja selle ebaõnnestumine







  a) | Lennuliiklusteeninduse üksusega seotud sisselogimisaadress avaldatakse riiklikes lennundusteabe kogumikes. |
| --- | --- | --- |

7)

lisatakse 15. jaotis:

„
  15. JAOTIS

Lennujuhi ja piloodi vahelise andmeside (CPDLC) protseduurid

SERA.15001 Andmeside algatamine ja selle ebaõnnestumine

a)

Lennuliiklusteeninduse üksusega seotud sisselogimisaadress avaldatakse riiklikes lennundusteabe kogumikes.

| b) | Kui andmevahetusteenuse piirkonnale lähenevalt või seal asuvalt õhusõidukilt saadakse kehtiv andmeside algatamise taotlus, võtab lennuliiklusteeninduse üksus taotluse vastu ja kui tal on võimalik seda lennuplaaniga seostada, loob õhusõidukiga ühenduse. |
| --- | --- |

b)

Kui andmevahetusteenuse piirkonnale lähenevalt või seal asuvalt õhusõidukilt saadakse kehtiv andmeside algatamise taotlus, võtab lennuliiklusteeninduse üksus taotluse vastu ja kui tal on võimalik seda lennuplaaniga seostada, loob õhusõidukiga ühenduse.

| c) | Lennuliiklusteenuse osutaja kehtestab protseduurid andmeside algatamise tõrgete võimalikult kiireks lahendamiseks. |
| --- | --- |

c)

Lennuliiklusteenuse osutaja kehtestab protseduurid andmeside algatamise tõrgete võimalikult kiireks lahendamiseks.

| d) | Õhusõiduki käitaja kehtestab protseduurid andmeside algatamise tõrgete võimalikult kiireks lahendamiseks. |
| --- | --- |

d)

Õhusõiduki käitaja kehtestab protseduurid andmeside algatamise tõrgete võimalikult kiireks lahendamiseks.

SERA.15005 Lennujuhi ja piloodi vahelise andmeside (CPDLC) loomine

| a) | Selleks et tagada õhusõiduki side asjaomase lennujuhtimisüksusega, luuakse piisavalt aegsasti CPDLC. |
| --- | --- |

a)

Selleks et tagada õhusõiduki side asjaomase lennujuhtimisüksusega, luuakse piisavalt aegsasti CPDLC.

| b) | Teave selle kohta, millal ja vajaduse korral kus tuleks õhu- või maapealsete süsteemide abil luua CPDLC, avaldatakse lennundusteabe ringkirjades või kogumikes. |
| --- | --- |

b)

Teave selle kohta, millal ja vajaduse korral kus tuleks õhu- või maapealsete süsteemide abil luua CPDLC, avaldatakse lennundusteabe ringkirjades või kogumikes.

| c) | Piloot peab olema võimeline kogu lennujuhtimisteenuse osutamise ajal välja selgitama lennujuhtimisüksuse, mis lennujuhtimisteenust osutab. |
| --- | --- |

c)

Piloot peab olema võimeline kogu lennujuhtimisteenuse osutamise ajal välja selgitama lennujuhtimisüksuse, mis lennujuhtimisteenust osutab.

SERA.15010 CPDLC üleandmine

| a) | CPDLC üleandmisel alustatakse häälsidet ja CPDLC üleandmist samaaegselt. |
| --- | --- |

a)

CPDLC üleandmisel alustatakse häälsidet ja CPDLC üleandmist samaaegselt.

| b) | Kui õhusõiduk viiakse lennujuhtimisüksusest, kus CPDLC on olemas, üle lennujuhtimisüksusesse, kus CPDLC puudub, algab CPDLC üleandmine üheaegselt häälside üleandmisega. |
| --- | --- |

b)

Kui õhusõiduk viiakse lennujuhtimisüksusest, kus CPDLC on olemas, üle lennujuhtimisüksusesse, kus CPDLC puudub, algab CPDLC üleandmine üheaegselt häälside üleandmisega.

| c) | Kui CPDLC üleandmise katsel andmeasutuse muutudes on andmevahetussõnumeid, mille kohta ei ole saadud lõpetamisvastust, teavitatakse sellest lennujuhti. Kui lennujuht otsustab õhusõiduki üle anda, saamata piloodilt vastuseid ootel üleslingitud sõnumi(te)le, kasutab lennujuht üldjuhul häälsidet, et kõrvaldada ootel üleslingitud sõnumi(te)ga seoses igasugune kaheti mõistetavus. |
| --- | --- |

c)

Kui CPDLC üleandmise katsel andmeasutuse muutudes on andmevahetussõnumeid, mille kohta ei ole saadud lõpetamisvastust, teavitatakse sellest lennujuhti. Kui lennujuht otsustab õhusõiduki üle anda, saamata piloodilt vastuseid ootel üleslingitud sõnumi(te)le, kasutab lennujuht üldjuhul häälsidet, et kõrvaldada ootel üleslingitud sõnumi(te)ga seoses igasugune kaheti mõistetavus.

SERA.15015 CPDLC-sõnumite koostamine

| a) | CPDLC-sõnumite tekst koostatakse standardses sõnumivormingus, lihtsas keeles või lühendite ja koodidena. Kui teksti pikkust saab asjakohaseid lühendeid ja koode kasutades lühendada, tuleb lihtsat keelt vältida. Tarbetuid sõnu ja väljendeid, näiteks viisakusväljendeid, ei kasutata. |
| --- | --- |

a)

CPDLC-sõnumite tekst koostatakse standardses sõnumivormingus, lihtsas keeles või lühendite ja koodidena. Kui teksti pikkust saab asjakohaseid lühendeid ja koode kasutades lühendada, tuleb lihtsat keelt vältida. Tarbetuid sõnu ja väljendeid, näiteks viisakusväljendeid, ei kasutata.

| b) | Lennujuht ja piloot kasutavad CPDLC-sõnumite koostamisel standardsõnumielemente, vabatekstisõnumi elemente või nende kombinatsiooni. Vältida tuleb vabatekstisõnumi elementide kasutamist lennujuhtide või pilootide poolt. |
| --- | --- |

b)

Lennujuht ja piloot kasutavad CPDLC-sõnumite koostamisel standardsõnumielemente, vabatekstisõnumi elemente või nende kombinatsiooni. Vältida tuleb vabatekstisõnumi elementide kasutamist lennujuhtide või pilootide poolt.

| c) | Kui rakendatud CPDLC-sõnumite kogumi puhul ei nähta ette konkreetseid asjaolusid, võib pädev asutus käitajate ja teiste lennuliiklusteenuse osutajatega konsulteerides otsustada, et vabatekstisõnumi elementide kasutamine on vastuvõetav. Sel juhul määrab asjaomane pädev asutus vabatekstisõnumi iga elemendi puhul kindlaks kuva vormingu, kavandatud kasutuse ja atribuudid. |
| --- | --- |

c)

Kui rakendatud CPDLC-sõnumite kogumi puhul ei nähta ette konkreetseid asjaolusid, võib pädev asutus käitajate ja teiste lennuliiklusteenuse osutajatega konsulteerides otsustada, et vabatekstisõnumi elementide kasutamine on vastuvõetav. Sel juhul määrab asjaomane pädev asutus vabatekstisõnumi iga elemendi puhul kindlaks kuva vormingu, kavandatud kasutuse ja atribuudid.

| d) | CPDLC-sõnum tohib koosneda kuni viiest sõnumielemendist, millest vaid kaks võivad sisaldada marsruudi lubamise muutujat. |
| --- | --- |

d)

CPDLC-sõnum tohib koosneda kuni viiest sõnumielemendist, millest vaid kaks võivad sisaldada marsruudi lubamise muutujat.

| e) | Mitmeelemendiliste CPDLC-sõnumite koostamine






  1) | Kui mitmeelemendiline CPDLC-sõnum nõuab vastust, kohaldatakse vastust kõigi sõnumielementide suhtes. |
| --- | --- | --- |

e)

Mitmeelemendiliste CPDLC-sõnumite koostamine

1)

Kui mitmeelemendiline CPDLC-sõnum nõuab vastust, kohaldatakse vastust kõigi sõnumielementide suhtes.

| 2) | Kui ühe sõnumielemendi lubamise sõnumit või mitme elemendi lubamise sõnumi mis tahes osa ei ole võimalik täita, saadab piloot kogu sõnumi kohta vastuse „UNABLE“. |
| --- | --- |

2)

Kui ühe sõnumielemendi lubamise sõnumit või mitme elemendi lubamise sõnumi mis tahes osa ei ole võimalik täita, saadab piloot kogu sõnumi kohta vastuse „UNABLE“.

| 3) | Kui ühe- või mitmeelemendilise sõnumi lubamise taotluse ühtegi elementi ei saa heaks kiita, vastab vastutav töötleja sõnumiga „UNABLE“, mida kohaldatakse taotluse kõigi elementide suhtes. Kehtivat luba/kehtivaid lube ei korrigeerita. |
| --- | --- |

3)

Kui ühe- või mitmeelemendilise sõnumi lubamise taotluse ühtegi elementi ei saa heaks kiita, vastab vastutav töötleja sõnumiga „UNABLE“, mida kohaldatakse taotluse kõigi elementide suhtes. Kehtivat luba/kehtivaid lube ei korrigeerita.

| 4) | Kui mitmeelemendilise sõnumi lubamise taotlust on võimalik rahuldada vaid osaliselt, vastab vastutav töötleja sõnumiga „UNABLE“, mida kohaldatakse taotluse kõigi sõnumielementide suhtes, ning lisab vajaduse korral põhjuse ja/või teabe selle kohta, millal võib loa saamist eeldada. |
| --- | --- |

4)

Kui mitmeelemendilise sõnumi lubamise taotlust on võimalik rahuldada vaid osaliselt, vastab vastutav töötleja sõnumiga „UNABLE“, mida kohaldatakse taotluse kõigi sõnumielementide suhtes, ning lisab vajaduse korral põhjuse ja/või teabe selle kohta, millal võib loa saamist eeldada.

| 5) | Kui ühe- või mitmeelemendilise sõnumi lubamise taotluse kõiki elemente on võimalik täita, vastab vastutav töötleja taotluse igale elemendile vastavate lubadega. Vastus antakse ühe üleslingitud sõnumina. |
| --- | --- |

5)

Kui ühe- või mitmeelemendilise sõnumi lubamise taotluse kõiki elemente on võimalik täita, vastab vastutav töötleja taotluse igale elemendile vastavate lubadega. Vastus antakse ühe üleslingitud sõnumina.

| 6) | Kui CPDLC-sõnum sisaldab rohkem kui üht sõnumielementi ja sõnumi vastuseatribuut on „Y“, siis sisaldab üks vastussõnum vastavat arvu vastuseid samas järjekorras. |
| --- | --- |

6)

Kui CPDLC-sõnum sisaldab rohkem kui üht sõnumielementi ja sõnumi vastuseatribuut on „Y“, siis sisaldab üks vastussõnum vastavat arvu vastuseid samas järjekorras.

SERA.15020 CPDLC-sõnumitele vastamine

| a) | Kui pädev asutus ei ole kindlaks määranud teisiti, ei nõuta CPDLC-sõnumite häälega tagasilugemist. |
| --- | --- |

a)

Kui pädev asutus ei ole kindlaks määranud teisiti, ei nõuta CPDLC-sõnumite häälega tagasilugemist.

| b) | Kui lennujuht või piloot suhtleb CPDLC kaudu, esitatakse vastus tavapäraselt CPDLC kaudu, välja arvatud juhul, kui edastatud CPDLC sõnumit on vaja parandada. Kui lennujuht või piloot suhtleb suuliselt, esitatakse vastus tavapäraselt suuliselt. |
| --- | --- |

b)

Kui lennujuht või piloot suhtleb CPDLC kaudu, esitatakse vastus tavapäraselt CPDLC kaudu, välja arvatud juhul, kui edastatud CPDLC sõnumit on vaja parandada. Kui lennujuht või piloot suhtleb suuliselt, esitatakse vastus tavapäraselt suuliselt.

SERA.15025 CPDLC-sõnumite parandamine

| a) | Kui CPDLC-sõnumit on vaja parandada või kui sellise sõnumi sisu tuleb täpsustada, kasutavad lennujuht ja piloot õigete andmete väljastamiseks või vajalike selgituste andmiseks kõige asjakohasemaid olemasolevaid vahendeid. |
| --- | --- |

a)

Kui CPDLC-sõnumit on vaja parandada või kui sellise sõnumi sisu tuleb täpsustada, kasutavad lennujuht ja piloot õigete andmete väljastamiseks või vajalike selgituste andmiseks kõige asjakohasemaid olemasolevaid vahendeid.

| b) | Kui häälsidet kasutatakse sellise CPDLC-sõnumi parandamiseks, millele ei ole veel operatiivselt reageeritud, eelneb lennujuhi või piloodi häälsõnumile järgmine lause: „DISREGARD CPDLC (sõnumi liik) MESSAGE, BREAK“ — millele järgneb korrektne luba, juhis, teave või taotlus. |
| --- | --- |

b)

Kui häälsidet kasutatakse sellise CPDLC-sõnumi parandamiseks, millele ei ole veel operatiivselt reageeritud, eelneb lennujuhi või piloodi häälsõnumile järgmine lause: „DISREGARD CPDLC (sõnumi liik) MESSAGE, BREAK“ — millele järgneb korrektne luba, juhis, teave või taotlus.

| c) | Eiratavale CPDLC-sõnumile osutamisel ja selle kindlaksmääramisel suhtutakse selle sõnastusse ettevaatlikult, et vältida lubamise, juhise, teabe või taotluse parandamise küsimusega seoses igasugust kaheti mõistetavust. |
| --- | --- |

c)

Eiratavale CPDLC-sõnumile osutamisel ja selle kindlaksmääramisel suhtutakse selle sõnastusse ettevaatlikult, et vältida lubamise, juhise, teabe või taotluse parandamise küsimusega seoses igasugust kaheti mõistetavust.

| d) | Kui operatiivset reageerimist nõudva CPDLC-sõnumi üle arutletakse seejärel kõne teel, saadetakse CPDLC-dialoogi nõuetekohase ühtlustamise tagamiseks asjakohane CPDLC-sõnumi lõpetamise vastus. Selleks on võimalik kas anda sõnumi saajale sõnaselge hääljuhis dialoog lõpetada või lubades süsteemil dialoogi automaatselt lõpetada. |
| --- | --- |

d)

Kui operatiivset reageerimist nõudva CPDLC-sõnumi üle arutletakse seejärel kõne teel, saadetakse CPDLC-dialoogi nõuetekohase ühtlustamise tagamiseks asjakohane CPDLC-sõnumi lõpetamise vastus. Selleks on võimalik kas anda sõnumi saajale sõnaselge hääljuhis dialoog lõpetada või lubades süsteemil dialoogi automaatselt lõpetada.

SERA.15030 Lennujuhi andmesideprotseduurid hädaolukorras ning ohtude ja CPDLC-seadmete rikete korral

| a) | Kui lennujuhile või piloodile teatatakse, et lennujuhi ja piloodi vahelise ühe andmesidesõnumi saatmine ebaõnnestus, võtab lennujuht või piloot vastavalt vajadusele ühe järgmistest meetmetest:






  1) | kinnitab häälside kaudu meetmeid, mis asjaomase dialoogiga seoses võetakse, lisades teabe ette järgmise fraasi: „CPDLC MESSAGE FAILURE“; |
| --- | --- | --- |

a)

Kui lennujuhile või piloodile teatatakse, et lennujuhi ja piloodi vahelise ühe andmesidesõnumi saatmine ebaõnnestus, võtab lennujuht või piloot vastavalt vajadusele ühe järgmistest meetmetest:

1)

kinnitab häälside kaudu meetmeid, mis asjaomase dialoogiga seoses võetakse, lisades teabe ette järgmise fraasi: „CPDLC MESSAGE FAILURE“;

| 2) | saadab lennujuhi ja piloodi vahelise andmesideühenduse kaudu uuesti lennujuhi ja piloodi vahelise andmesidesõnumi, mille saatmine ebaõnnestus. |
| --- | --- |

2)

saadab lennujuhi ja piloodi vahelise andmesideühenduse kaudu uuesti lennujuhi ja piloodi vahelise andmesidesõnumi, mille saatmine ebaõnnestus.

| b) | Lennujuhid, kes peavad edastama teabe lennujuhi ja piloodi vahelise andmesideühenduse maapealse süsteemi täieliku rikke kohta kõikidele jaamadele, mis on tõenäoliselt kuuldel, lisavad sellise teate ette üldkutsungi: „ALL STATIONS CPDLC FAILURE“ — millele järgneb teate edastava jaama kutsung. |
| --- | --- |

b)

Lennujuhid, kes peavad edastama teabe lennujuhi ja piloodi vahelise andmesideühenduse maapealse süsteemi täieliku rikke kohta kõikidele jaamadele, mis on tõenäoliselt kuuldel, lisavad sellise teate ette üldkutsungi: „ALL STATIONS CPDLC FAILURE“ — millele järgneb teate edastava jaama kutsung.

| c) | Kui lennujuhi ja piloodi vaheline andmesideühendus katkeb ning sides naastakse hääle juurde, loetakse kõigi kohale toimetamata CPDLC-sõnumite saatmine ebaõnnestunuks ja kohale toimetamata sõnumeid sisaldavat kogu dialoogi taasalustatakse häält kasutades. |
| --- | --- |

c)

Kui lennujuhi ja piloodi vaheline andmesideühendus katkeb ning sides naastakse hääle juurde, loetakse kõigi kohale toimetamata CPDLC-sõnumite saatmine ebaõnnestunuks ja kohale toimetamata sõnumeid sisaldavat kogu dialoogi taasalustatakse häält kasutades.

| d) | Kui lennujuhi ja piloodi vaheline andmesideühendus katkeb, kuid taastatakse enne vajadust naasta häälside juurde, loetakse kõigi kohale toimetamata CPDLC-sõnumite saatmine ebaõnnestunuks ja kohale toimetamata sõnumeid sisaldavat kogu dialoogi taasalustatakse CPDLC teel. |
| --- | --- |

d)

Kui lennujuhi ja piloodi vaheline andmesideühendus katkeb, kuid taastatakse enne vajadust naasta häälside juurde, loetakse kõigi kohale toimetamata CPDLC-sõnumite saatmine ebaõnnestunuks ja kohale toimetamata sõnumeid sisaldavat kogu dialoogi taasalustatakse CPDLC teel.

SERA.15035 CPDLC-süsteemi tahtlik väljalülitamine

| a) | Kui kavandatakse sidevõrgu või CPDLC maapealse süsteemi väljalülitamist, avaldatakse NOTAM-teade, et teavitada kõiki mõjutatud isikuid väljalülitamise ajavahemikust ja vajaduse korral kasutatavate häälsidesageduste üksikasjadest. |
| --- | --- |

a)

Kui kavandatakse sidevõrgu või CPDLC maapealse süsteemi väljalülitamist, avaldatakse NOTAM-teade, et teavitada kõiki mõjutatud isikuid väljalülitamise ajavahemikust ja vajaduse korral kasutatavate häälsidesageduste üksikasjadest.

| b) | Õhusõidukit, mis suhtleb lennujuhtimisüksusega, teavitatakse hääle või CPDLC teel CPDLC-teenuse võimalikust eelseisvast kadumisest. |
| --- | --- |

b)

Õhusõidukit, mis suhtleb lennujuhtimisüksusega, teavitatakse hääle või CPDLC teel CPDLC-teenuse võimalikust eelseisvast kadumisest.

SERA.15040 CPDLC-taotluste kasutamise lõpetamine

| a) | Kui lennujuht nõuab, et kõik jaamad või konkreetne lend väldiksid CPDLC-taotluste saatmist piiratud aja jooksul, kasutatakse järgmist fraasi: ((kutsung) või ALL STATIONS) STOP SENDING CPDLC REQUESTS [UNTIL ADVISED] [(põhjus)]. |
| --- | --- |

a)

Kui lennujuht nõuab, et kõik jaamad või konkreetne lend väldiksid CPDLC-taotluste saatmist piiratud aja jooksul, kasutatakse järgmist fraasi: ((kutsung) või ALL STATIONS) STOP SENDING CPDLC REQUESTS [UNTIL ADVISED] [(põhjus)].

| b) | CPDLC tavapärase kasutamise jätkamisest teatatakse järgmise fraasiga: ((kutsung) või ALL STATIONS) RESUME NORMAL CPDLC OPERATIONS. |
| --- | --- |

b)

CPDLC tavapärase kasutamise jätkamisest teatatakse järgmise fraasiga: ((kutsung) või ALL STATIONS) RESUME NORMAL CPDLC OPERATIONS.

SERA.15045 CPDLC kasutamine õhk-maa-õhk-häälside rikke korral

CPDLC-ühenduse olemasolu lennuliiklusteeninduse üksuse ja õhusõiduki vahel ei tohiks takistada asjaomast pilooti ja lennujuhti algatamast ja tegemast kõiki vajalikke toiminguid õhk-maa-õhk-häälside rikke korral.

SERA.15050 CPDLC testimine

Kui CPDLC testimine õhusõidukil võib mõjutada õhusõidukile osutatavaid lennuliiklusteenuseid, toimub enne sellist testimist koordineerimine.“;

| 8) | lisatakse 6. liide:


  „6. liide

  LENNUPLAANI KOOSTAMINE

  1.   ICAO lennuplaani näidisvorm






  2.   Lennuplaani vormi täitmise juhend

  2.1.   Üldist
  Järgige täpselt ettenähtud vorminguid ja andmete täpsustamise viise.
  Alustage andmete sisestamisel esimesest lahtrist. Kui on vaba ruumi, jätke see tühjaks.
  Sisestage kõik kellaajad neljanumbrilise UTCna.
  Sisestage kõik arvestuslikud lennuajad nelja numbriga (tunnid ja minutid).
  Punkti 3 ees oleva varjutatud ala täidavad ATS- ja COM-talitused, välja arvatud juhul, kui vastutus lennuplaani teadete saatmise eest on delegeeritud.
  2.2.   ATS-andmete sisestamise juhend
  Täitke allpool esitatud punktid 7–18 ja kui pädev asutus seda nõuab või seda peetakse muul viisil vajalikuks, siis punkt 19.
  MÄRKIGE üks järgmistest õhusõidukitunnustest, mis ei ületa seitset (7) tähtnumbrilist märki, ilma sidekriipsude ja sümboliteta:






  a) | kui raadiosides kasutatav kutsung koosneb õhusõiduki käitaja ICAO raadiotelefonkoodist, millele järgneb lennutunnus (nt KLM511, NIGERIA 213, JESTER 25): õhusõiduki käitaja ICAO tähis, millele järgneb lennutunnus (nt KLM511, NGA213, JTR25); või |
| --- | --- | --- |

8)

lisatakse 6. liide:

„6. liide

LENNUPLAANI KOOSTAMINE

1.   ICAO lennuplaani näidisvorm

Image 1

2.   Lennuplaani vormi täitmise juhend

2.1.   Üldist

Järgige täpselt ettenähtud vorminguid ja andmete täpsustamise viise.

Alustage andmete sisestamisel esimesest lahtrist. Kui on vaba ruumi, jätke see tühjaks.

Sisestage kõik kellaajad neljanumbrilise UTCna.

Sisestage kõik arvestuslikud lennuajad nelja numbriga (tunnid ja minutid).

Punkti 3 ees oleva varjutatud ala täidavad ATS- ja COM-talitused, välja arvatud juhul, kui vastutus lennuplaani teadete saatmise eest on delegeeritud.

2.2.   ATS-andmete sisestamise juhend

Täitke allpool esitatud punktid 7–18 ja kui pädev asutus seda nõuab või seda peetakse muul viisil vajalikuks, siis punkt 19.

MÄRKIGE üks järgmistest õhusõidukitunnustest, mis ei ületa seitset (7) tähtnumbrilist märki, ilma sidekriipsude ja sümboliteta:

a)

kui raadiosides kasutatav kutsung koosneb õhusõiduki käitaja ICAO raadiotelefonkoodist, millele järgneb lennutunnus (nt KLM511, NIGERIA 213, JESTER 25): õhusõiduki käitaja ICAO tähis, millele järgneb lennutunnus (nt KLM511, NGA213, JTR25); või

| b) | õhusõiduki riikkondsus või ühtne tunnus ja registritunnus (nt EIAKO, 4XBCD, N2567GA), kui:






  (1) | raadiotelefonsides koosneb õhusõiduki kasutatav kutsung ainult sellest identifitseerimistunnusest (nt CGAJS) või sellele eelneb õhusõiduki käitaja ICAO raadiotelefonkood (nt BLIZZARD CGAJS); |
| --- | --- | --- |

b)

õhusõiduki riikkondsus või ühtne tunnus ja registritunnus (nt EIAKO, 4XBCD, N2567GA), kui:

(1)

raadiotelefonsides koosneb õhusõiduki kasutatav kutsung ainult sellest identifitseerimistunnusest (nt CGAJS) või sellele eelneb õhusõiduki käitaja ICAO raadiotelefonkood (nt BLIZZARD CGAJS);

| (2) | õhusõidukil puudub raadioseade.





  Lennureeglid |
| --- | --- |

(2)

õhusõidukil puudub raadioseade.

Lennureeglid

MÄRKIGE üks järgmistest tähtedest, et tähistada nende lennueeskirjade kategooriat, mida piloot kavatseb järgida:

| I | – | kui kogu lendu kavatsetakse käitada IFRi järgi; või |
| --- | --- | --- |
| V | – | kui kogu lendu kavatsetakse käitada VFRi järgi; või |
| Y | – | kui lendu käitatakse algselt IFRi järgi, millele järgneb üks või mitu üksteisele järgnevat lennueeskirja muudatust; või |
| Z | – | kui lendu käitatakse algselt VFRi järgi, millele järgneb üks või mitu üksteisele järgnevat lennueeskirja muudatust. |

I

–

kui kogu lendu kavatsetakse käitada IFRi järgi; või

V

–

kui kogu lendu kavatsetakse käitada VFRi järgi; või

Y

–

kui lendu käitatakse algselt IFRi järgi, millele järgneb üks või mitu üksteisele järgnevat lennueeskirja muudatust; või

Z

–

kui lendu käitatakse algselt VFRi järgi, millele järgneb üks või mitu üksteisele järgnevat lennueeskirja muudatust.

Täpsustage punktis 15 punkt või punktid, kus kavatsetakse lennueeskirju muuta.

| Lennu liik |
| --- |

Lennu liik

MÄRKIGE üks järgmistest tähtedest, et tähistada lennu liiki, kui pädev asutus seda nõuab:

| S | – | regulaarlennu puhul; |
| --- | --- | --- |
| N | – | ebaregulaarse lennutransporditoimingu puhul; |
| G | – | üldlennunduse puhul; |
| M | – | sõjalennu puhul; |
| X | – | kui tegemist ei ole ühegi eespool määratletud kategooriaga. |

S

–

regulaarlennu puhul;

N

–

ebaregulaarse lennutransporditoimingu puhul;

G

–

üldlennunduse puhul;

M

–

sõjalennu puhul;

X

–

kui tegemist ei ole ühegi eespool määratletud kategooriaga.

Täpsustage punktis 18 märke STS järel lennu staatus või vajaduse korral selleks, et tähistada lennuliiklusteeninduse poolse erikäitlemise muud põhjused, punktis 18 märke RMK järel põhjus.

| Õhusõidukite arv (1 või 2 tähemärki) |
| --- |

Õhusõidukite arv (1 või 2 tähemärki)

Kui õhusõidukeid on rohkem kui üks, MÄRKIGE nende arv.

| Õhusõiduki tüüp (2–4 tähemärki) |
| --- |

Õhusõiduki tüüp (2–4 tähemärki)

MÄRKIGE dokumendi 8643 punktis „Õhusõiduki tüübitähised“ täpsustatud asjakohane tähis VÕI kui sellist tähist ei ole määratud või tegemist on rohkem kui üht tüüpi lennukite grupilennuga, MÄRKIGE ZZZZ ja TÄPSUSTAGE punktis 18 õhusõidukite (arvud ja) tüüp/tüübid(s), millele eelneb „TYP/“

| Keerisjälje kategooria (1 tähemärk) |
| --- |

Keerisjälje kategooria (1 tähemärk)

MÄRKIGE õhusõiduki keerisjälje kategooria tähistamiseks kaldkriips, millele järgneb üks järgmistest tähtedest:

| J | – | SUPER, et märkida õhusõiduki tüüp vastavalt ICAO dokumendi 8643 „Õhusõiduki tüübitähised“ viimasele väljaandele; |
| --- | --- | --- |
| H | – | HEAVY, et märkida õhusõiduki tüüp, mille maksimaalne sertifitseeritud stardimass on 136 000 kg või rohkem, välja arvatud ICAO dokumendis 8643 kategoorias SUPER (J) loetletud õhusõiduki tüübid; |
| M | – | MEDIUM, et märkida õhusõiduki tüüp, mille maksimaalne sertifitseeritud stardimass on alla 136 000 kg, kuid üle 7 000 kg; |
| L | – | LIGHT, et märkida õhusõiduki tüüp, mille maksimaalne sertifitseeritud stardimass on kuni 7 000 kg. |

J

–

SUPER, et märkida õhusõiduki tüüp vastavalt ICAO dokumendi 8643 „Õhusõiduki tüübitähised“ viimasele väljaandele;

H

–

HEAVY, et märkida õhusõiduki tüüp, mille maksimaalne sertifitseeritud stardimass on 136 000 kg või rohkem, välja arvatud ICAO dokumendis 8643 kategoorias SUPER (J) loetletud õhusõiduki tüübid;

M

–

MEDIUM, et märkida õhusõiduki tüüp, mille maksimaalne sertifitseeritud stardimass on alla 136 000 kg, kuid üle 7 000 kg;

L

–

LIGHT, et märkida õhusõiduki tüüp, mille maksimaalne sertifitseeritud stardimass on kuni 7 000 kg.

Suutlikkus hõlmab järgmisi elemente:

| a) | asjaomaste hooldatavate seadmete olemasolu õhusõiduki pardal; |
| --- | --- |

a)

asjaomaste hooldatavate seadmete olemasolu õhusõiduki pardal;

| b) | lennumeeskonna kvalifikatsioonile vastavad seadmed ja suutlikkus ning |
| --- | --- |

b)

lennumeeskonna kvalifikatsioonile vastavad seadmed ja suutlikkus ning

| c) | vajaduse korral pädeva asutuse luba.





  Raadio-, navigatsiooni- ja lähenemisseadmed ja -suutlikkus |
| --- | --- |

c)

vajaduse korral pädeva asutuse luba.

Raadio-, navigatsiooni- ja lähenemisseadmed ja -suutlikkus

MÄRKIGE järgmistest tähtedest üks:

| N | – | kui lennataval marsruudil ei ole kaasas raadio-, navigatsiooni- ja lähenemisseadmeid või need on kasutuskõlbmatud; või |
| --- | --- | --- |
| S | – | kui lennataval marsruudil on kaasas ja kasutuskõlblikud raadio-, navigatsiooni- ja lähenemisseadmed; ja/või |

N

–

kui lennataval marsruudil ei ole kaasas raadio-, navigatsiooni- ja lähenemisseadmeid või need on kasutuskõlbmatud; või

S

–

kui lennataval marsruudil on kaasas ja kasutuskõlblikud raadio-, navigatsiooni- ja lähenemisseadmed; ja/või

MÄRKIGE üks või mitu järgmistest tähtedest, et märkida olemasolevad kasutuskõlblikud raadio-, navigatsiooni- ja lähenemisseadmed ning -suutlikkus:

| A | maapealse tugijaamaga satelliitmaandumissüsteem | J7 | CPDLC FANS 1/A SATCOM (Iridium) |
| --- | --- | --- | --- |
| B | LPV (APV + SBAS) | K | MLS |
| C | Loran C | L | ILS |
| D | DME | M1 | ATC SATVOICE (INMARSAT) |
| E1 | FMC WPR ACARS | M2 | ATC SATVOICE (MTSAT) |
| E2 | D-FIS ACARS | M3 | ATC SATVOICE (Iridium) |
| E3 | PDC ACARS | O | VOR |
| G | GNSS. Kui lennu mis tahes osa kavatsetakse käitada IFRi järgi, viitab see GNSSi vastuvõtjatele, mis vastavad ICAO 10. lisa I köite nõuetele | P1 | CPDLC RCP 400 |
| P2 | CPDLC RCP240 |
| P3 | SATVOICE RCP 400 |
| H | HF RTF | P4-P9 | reserveeritud RCP jaoks |
| I | inertsiaalnavigatsioon | R | PBN heakskiiduga |
| J1 | CPDLC ATN VDL režiim 2 | T | TACAN |
| J2 | CPDLC FANS 1/A HFDL | U | UHF RTF |
| J3 | CPDLC FANS 1/A VDL režiim A | V | VHF RTF |
| J4 | CPDLC FANS 1/A VDL režiim 2 | W | RVSM heakskiiduga |
| J5 | CPDLC FANS 1/A SATCOM (INMARSAT) | X | MNPS heakskiiduga |
| J6 | CPDLC FANS 1/A
  SATCOM (MTSAT) | Y | VHF 8,33 kHz kanalisammu võimelisusega |
| Z | Muud pardal olevad seadmed või muu suutlikkus |

A

maapealse tugijaamaga satelliitmaandumissüsteem

J7

CPDLC FANS 1/A SATCOM (Iridium)

B

LPV (APV + SBAS)

K

MLS

C

Loran C

L

ILS

D

DME

M1

ATC SATVOICE (INMARSAT)

E1

FMC WPR ACARS

M2

ATC SATVOICE (MTSAT)

E2

D-FIS ACARS

M3

ATC SATVOICE (Iridium)

E3

PDC ACARS

O

VOR

G

GNSS. Kui lennu mis tahes osa kavatsetakse käitada IFRi järgi, viitab see GNSSi vastuvõtjatele, mis vastavad ICAO 10. lisa I köite nõuetele

P1

CPDLC RCP 400

P2

CPDLC RCP240

P3

SATVOICE RCP 400

H

HF RTF

P4-P9

reserveeritud RCP jaoks

I

inertsiaalnavigatsioon

R

PBN heakskiiduga

J1

CPDLC ATN VDL režiim 2

T

TACAN

J2

CPDLC FANS 1/A HFDL

U

UHF RTF

J3

CPDLC FANS 1/A VDL režiim A

V

VHF RTF

J4

CPDLC FANS 1/A VDL režiim 2

W

RVSM heakskiiduga

J5

CPDLC FANS 1/A SATCOM (INMARSAT)

X

MNPS heakskiiduga

J6

CPDLC FANS 1/A

SATCOM (MTSAT)

Y

VHF 8,33 kHz kanalisammu võimelisusega

Z

Muud pardal olevad seadmed või muu suutlikkus

Kõik eespool nimetamata tähtnumbrilised märgid on reserveeritud.

| Seireseadmed ja -suutlikkus |
| --- |

Seireseadmed ja -suutlikkus

| MÄRKIGE | N kui lennataval marsruudil ei ole kaasas seireseadmeid või need on kasutuskõlbmatud; |
| --- | --- |

MÄRKIGE

N kui lennataval marsruudil ei ole kaasas seireseadmeid või need on kasutuskõlbmatud;

VÕI

| MÄRKIGE | üks või mitu järgmistest tunnustest (kuni 20 tähemärki), et kirjeldada pardal olevaid kasutuskõlblikke seireseadmeid ja/või -suutlikkust: |
| --- | --- |

MÄRKIGE

üks või mitu järgmistest tunnustest (kuni 20 tähemärki), et kirjeldada pardal olevaid kasutuskõlblikke seireseadmeid ja/või -suutlikkust:

SSR režiimid A ja C

| A | – | Transponder – režiim A (4 numbrit – 4 096 koodi) |
| --- | --- | --- |
| C | – | Transponder – režiim A (4 numbrit – 4 096 koodi) ja režiim C |

A

–

Transponder – režiim A (4 numbrit – 4 096 koodi)

C

–

Transponder – režiim A (4 numbrit – 4 096 koodi) ja režiim C

SSR režiim S

| E | – | Transponder – režiimi S suutlikkus, sealhulgas õhusõiduki identifitseerimise, rõhkkõrguse ja laiendatud skvitter-andmeedastuse (ADS-B) suutlikkus |
| --- | --- | --- |
| H | – | Transponder – režiimi S suutlikkus, sealhulgas õhusõiduki identifitseerimise, rõhkkõrguse ja tõhustatud seiresuutlikkus |
| I | – | Transponder – režiimi S suutlikkus, sealhulgas õhusõiduki identifitseerimise suutlikkus, kuid rõhkkõrguse suutlikkuseta |
| L | – | Transponder – režiimi S suutlikkus, sealhulgas õhusõiduki identifitseerimise, rõhkkõrguse, laiendatud skvitter-andmeedastuse (ADS-B) ja tõhustatud seiresuutlikkus |
| P | – | Transponder – režiimi S suutlikkus, sealhulgas rõhkkõrguse suutlikkus, kuid õhusõiduki identifitseerimise suutlikkuseta |
| S | – | Transponder – režiimi S suutlikkus, sealhulgas nii rõhkkõrguse kui ka õhusõiduki identifitseerimise suutlikkus |
| X | – | Transponder – režiimi S suutlikkus, kuid õhusõiduki identifitseerimise ja rõhkkõrguse suutlikkuseta |

E

–

Transponder – režiimi S suutlikkus, sealhulgas õhusõiduki identifitseerimise, rõhkkõrguse ja laiendatud skvitter-andmeedastuse (ADS-B) suutlikkus

H

–

Transponder – režiimi S suutlikkus, sealhulgas õhusõiduki identifitseerimise, rõhkkõrguse ja tõhustatud seiresuutlikkus

I

–

Transponder – režiimi S suutlikkus, sealhulgas õhusõiduki identifitseerimise suutlikkus, kuid rõhkkõrguse suutlikkuseta

L

–

Transponder – režiimi S suutlikkus, sealhulgas õhusõiduki identifitseerimise, rõhkkõrguse, laiendatud skvitter-andmeedastuse (ADS-B) ja tõhustatud seiresuutlikkus

P

–

Transponder – režiimi S suutlikkus, sealhulgas rõhkkõrguse suutlikkus, kuid õhusõiduki identifitseerimise suutlikkuseta

S

–

Transponder – režiimi S suutlikkus, sealhulgas nii rõhkkõrguse kui ka õhusõiduki identifitseerimise suutlikkus

X

–

Transponder – režiimi S suutlikkus, kuid õhusõiduki identifitseerimise ja rõhkkõrguse suutlikkuseta

ADS-B

| B1 | – | ADS-B vastava 1 090 MHz ADS-B „väljuva“ suutlikkusega |
| --- | --- | --- |
| B2 | – | ADS-B vastava 1 090 MHz ADS-B „väljuva“ ja „siseneva“ suutlikkusega |
| U1 | – | ADS-B „väljuva“ suutlikkusega, kasutades UATd |
| U2 | – | ADS-B „väljuva“ ja „siseneva“ suutlikkusega, kasutades UATd |
| V1 | – | ADS-B „väljuva“ suutlikkusega, kasutades VDLi režiimi 4 |
| V2 | – | ADS-B „väljuva“ ja „siseneva“ suutlikkusega, kasutades VDLi režiimi 4 |

B1

–

ADS-B vastava 1 090 MHz ADS-B „väljuva“ suutlikkusega

B2

–

ADS-B vastava 1 090 MHz ADS-B „väljuva“ ja „siseneva“ suutlikkusega

U1

–

ADS-B „väljuva“ suutlikkusega, kasutades UATd

U2

–

ADS-B „väljuva“ ja „siseneva“ suutlikkusega, kasutades UATd

V1

–

ADS-B „väljuva“ suutlikkusega, kasutades VDLi režiimi 4

V2

–

ADS-B „väljuva“ ja „siseneva“ suutlikkusega, kasutades VDLi režiimi 4

ADS-C

| D1 | – | ADS-C koos FANS 1/A suutlikkusega |
| --- | --- | --- |
| G1 | – | ADS-C koos ATN suutlikkusega |

D1

–

ADS-C koos FANS 1/A suutlikkusega

G1

–

ADS-C koos ATN suutlikkusega

Eespool nimetamata tähtnumbrilised märgid on reserveeritud.

| MÄRKIGE | ICAO neljatäheline väljumislennuvälja asukohatähis vastavalt dokumendile 7910 „Asukohatähised“ |
| --- | --- |
| VÕI | kui asukohatähist ei ole määratud, |

MÄRKIGE

ICAO neljatäheline väljumislennuvälja asukohatähis vastavalt dokumendile 7910 „Asukohatähised“

VÕI

kui asukohatähist ei ole määratud,

MÄRKIGE ZZZZ ja TÄPSUSTAGE punktis 18:

| — | lennuvälja nimi ja asukoht, millele eelneb DEP/; või |
| --- | --- |

—

lennuvälja nimi ja asukoht, millele eelneb DEP/; või

| — | kui õhusõiduk ei ole lennuväljalt väljunud: marsruudi esimene punkt või markerraadiomajakas, millele eelneb DEP/...; |
| --- | --- |

—

kui õhusõiduk ei ole lennuväljalt väljunud: marsruudi esimene punkt või markerraadiomajakas, millele eelneb DEP/...;

| — | – | kui lennuplaan on saadud lennus olevalt õhusõidukilt, |
| --- | --- | --- |

—

–

kui lennuplaan on saadud lennus olevalt õhusõidukilt,

MÄRKIGE AFIL ja TÄPSUSTAGE punktis 18 selle ATS-üksuse ICAO neljatäheline asukohatähis, millelt on võimalik saada täiendavaid andmeid lennuplaani kohta, millele eelneb DEP/.

SEEJÄREL ILMA TÜHIKUTA

MÄRKIGE enne väljumist esitatud lennuplaani puhul arvestuslik liikumise algus või lennus olevalt õhusõidukilt saadud lennuplaani puhul lennuplaanis märgitud marsruudi esimesse punkti saabumise tegelik või arvestuslik aeg.

MÄRKIGE esimene reisilennukiirus vastavalt punktile a ja esimene reisilennutasand vastavalt punktile b, tühikuta.

| SEEJÄREL, | järgides noolt, MÄRKIGE marsruudi kirjeldus vastavalt punktile c. |
| --- | --- |

SEEJÄREL,

järgides noolt, MÄRKIGE marsruudi kirjeldus vastavalt punktile c.

| a) | Reisilennukiirus (kuni 5 tähemärki) |
| --- | --- |

a)

MÄRKIGE lennu esimese osa või kogu lennuosa tegelik õhkkiirus:

| kilomeetrit tunnis: K, millele järgneb neli numbrit (nt K0830), või |
| --- |

kilomeetrit tunnis: K, millele järgneb neli numbrit (nt K0830), või

| sõlme: N, millele järgneb neli numbrit (nt N0485), või |
| --- |

sõlme: N, millele järgneb neli numbrit (nt N0485), või

| tegelik Machi arv, kui pädev asutus on nii ette näinud, lähima sajandikuni: M, millele järgneb kolm numbrit (nt M082). |
| --- |

tegelik Machi arv, kui pädev asutus on nii ette näinud, lähima sajandikuni: M, millele järgneb kolm numbrit (nt M082).

| b) | Reisilennutasand (kuni 5 tähemärki) |
| --- | --- |

b)

MÄRKIGE lennatava marsruudi esimese osa või kogu lennuosa kavandatud reisilennutasand:

| lennutasand: F, millele järgneb kolm numbrit (nt F085; F330), või |
| --- |

lennutasand: F, millele järgneb kolm numbrit (nt F085; F330), või

| standardne meetriline tase kümnetes meetrites, kui pädev asutus on nii ette näinud: S, millele järgneb neli numbrit (nt S1130), või |
| --- |

standardne meetriline tase kümnetes meetrites, kui pädev asutus on nii ette näinud: S, millele järgneb neli numbrit (nt S1130), või

| kõrgus sadades jalgades: A, millele järgneb kolm numbrit (nt A045; A100), või |
| --- |

kõrgus sadades jalgades: A, millele järgneb kolm numbrit (nt A045; A100), või

| kõrgus kümnetes meetrites: M, millele järgneb neli numbrit (nt M0840), või |
| --- |

kõrgus kümnetes meetrites: M, millele järgneb neli numbrit (nt M0840), või

| lennujuhita VFR-lendude puhul tähed VFR. |
| --- |

lennujuhita VFR-lendude puhul tähed VFR.

| c) | Marsruut (sh kiirustaseme ja/või lennueeskirjade muutused) |
| --- | --- |

c)

Lennud määratud ATS-marsruutidel

| MÄRKIGE, | kui väljumislennuväli asub ATS-marsruudil või on sellega ühendatud: esimese ATS-marsruudi tähis, |
| --- | --- |
| VÕI | kui väljumislennuväli ei asu ATS-marsruudil ega ole sellega ühendatud: tähed DCT, millele järgneb esimese ATS-marsruudiga ühinemise punkt, millele järgneb ATS-marsruudi tähis. |

MÄRKIGE,

kui väljumislennuväli asub ATS-marsruudil või on sellega ühendatud: esimese ATS-marsruudi tähis,

VÕI

kui väljumislennuväli ei asu ATS-marsruudil ega ole sellega ühendatud: tähed DCT, millele järgneb esimese ATS-marsruudiga ühinemise punkt, millele järgneb ATS-marsruudi tähis.

SEEJÄREL

| MÄRKIGE | iga punkt, kus kavatsetakse alustada kiiruse ja/või taseme muutmist või muuta ATS-marsruudi ja/või lennueeskirju, |
| --- | --- |

MÄRKIGE

iga punkt, kus kavatsetakse alustada kiiruse ja/või taseme muutmist või muuta ATS-marsruudi ja/või lennueeskirju,

MILLELE JÄRGNEB IGAL JUHUL

| | ATS-marsruudi järgmise segmendi tähis, isegi kui see on sama, mis eelmine, |
| --- | --- |
| VÕI | DCT, kui lend järgmisesse punkti toimub väljaspool määratud marsruuti, välja arvatud juhul, kui mõlemad punktid on kindlaks määratud geograafiliste koordinaatidega. |

ATS-marsruudi järgmise segmendi tähis, isegi kui see on sama, mis eelmine,

VÕI

DCT, kui lend järgmisesse punkti toimub väljaspool määratud marsruuti, välja arvatud juhul, kui mõlemad punktid on kindlaks määratud geograafiliste koordinaatidega.

Lennud väljaspool määratud ATS-marsruute

| MÄRKIGE | punktid, mis tavaliselt ei ole teineteisest üle 30 lennuminuti või 370 km (200 nm) kaugusel, kaasa arvatud kõik punktid, kus kavatsetakse muuta kiirust, lennutaset, lennusuunda või lennueeskirju, |
| --- | --- |
| VÕI, | pädeva(te) asutus(t)e nõudmisel, |
| MÄÄRAKE KINDLAKS | lennurada, mida kasutatakse peamiselt ida-lääne-suunaliselt 70° põhjalaiuse ja 70° lõunalaiuse vahel, võttes aluseks olulised punktid, mis moodustuvad pool- või täislaiuskraadide lõikepunktidest meridiaanidega, mis asuvad 10 pikkuskraadiste vahedega. Lendude puhul, mida käitatakse väljaspool neid laiuskraade, määratakse lennurajad kindlaks oluliste punktidega, mis moodustuvad laiuskraadide ja tavaliselt 20 pikkuskraadiste vahedega meridiaanide lõikepunktidest. Oluliste punktide vaheline lennukaugus ei ületa võimaluse korral üht tundi. Vajaduse korral määratakse kindlaks täiendavad olulised punktid. |
| | Lendude puhul, mis toimuvad peamiselt põhja-lõuna-suunaliselt, määratakse lennurajad kindlaks oluliste punktidega, mis moodustuvad tervete pikkuskraadide ja viiekraadise vahekaugusega määratud laiuskraadide lõikumisel. |
| MÄRKIGE | DCT järjestikuste punktide vahel, välja arvatud juhul, kui mõlemad punktid on kindlaks määratud geograafiliste koordinaatide või peilingu ja kauguse alusel. |

MÄRKIGE

punktid, mis tavaliselt ei ole teineteisest üle 30 lennuminuti või 370 km (200 nm) kaugusel, kaasa arvatud kõik punktid, kus kavatsetakse muuta kiirust, lennutaset, lennusuunda või lennueeskirju,

VÕI,

pädeva(te) asutus(t)e nõudmisel,

MÄÄRAKE KINDLAKS

lennurada, mida kasutatakse peamiselt ida-lääne-suunaliselt 70° põhjalaiuse ja 70° lõunalaiuse vahel, võttes aluseks olulised punktid, mis moodustuvad pool- või täislaiuskraadide lõikepunktidest meridiaanidega, mis asuvad 10 pikkuskraadiste vahedega. Lendude puhul, mida käitatakse väljaspool neid laiuskraade, määratakse lennurajad kindlaks oluliste punktidega, mis moodustuvad laiuskraadide ja tavaliselt 20 pikkuskraadiste vahedega meridiaanide lõikepunktidest. Oluliste punktide vaheline lennukaugus ei ületa võimaluse korral üht tundi. Vajaduse korral määratakse kindlaks täiendavad olulised punktid.

Lendude puhul, mis toimuvad peamiselt põhja-lõuna-suunaliselt, määratakse lennurajad kindlaks oluliste punktidega, mis moodustuvad tervete pikkuskraadide ja viiekraadise vahekaugusega määratud laiuskraadide lõikumisel.

MÄRKIGE

DCT järjestikuste punktide vahel, välja arvatud juhul, kui mõlemad punktid on kindlaks määratud geograafiliste koordinaatide või peilingu ja kauguse alusel.

KASUTAGE AINULT allpool punktides (1)–(5) esitatud konventsioone ja ERALDAGE iga alapunkt tühikuga.

Image 2

Marsruudile või marsruudilõigule määratud kodeeritud tähis, sealhulgas vajaduse korral standardsele väljumis- või saabumismarsruudile määratud kodeeritud tähis (nt BCN1, Bl, R14, UB10, KODAP2A).

Image 3

Punktile määratud kodeeritud tähis (2–5 tähemärki) (nt LN, MAY, HADDY)

või kui kodeeritud tähist ei ole määratud: üks järgmistest viisidest:

| — | Ainult kraadid (7 tähemärki):





  2 numbrit, millega kirjeldatakse laiust kraadides, millele järgneb „N“ (põhja-) või „S“ (lõuna-), millele järgnevad 3 numbrit, millega kirjeldatakse pikkust kraadides, millele järgneb „E“ (ida-) või „W“ (lääne-). Vajaduse korral lisage õige arvu numbrite saamiseks nulle, nt 46N078 W. |
| --- | --- |

—

Ainult kraadid (7 tähemärki):

2 numbrit, millega kirjeldatakse laiust kraadides, millele järgneb „N“ (põhja-) või „S“ (lõuna-), millele järgnevad 3 numbrit, millega kirjeldatakse pikkust kraadides, millele järgneb „E“ (ida-) või „W“ (lääne-). Vajaduse korral lisage õige arvu numbrite saamiseks nulle, nt 46N078 W.

| — | Kraadid ja minutid (11 tähemärki):





  4 numbrit, millega kirjeldatakse laiust kraadides ning minutikümnetes ja minutites, millele järgneb „N“ (põhja-) või „S“ (lõuna-), millele järgnevad 5 numbrit, millega kirjeldatakse pikkust kraadides ning minutikümnetes ja minutites, millele järgneb „E“ (ida-) või „W“ (lääne-). Vajaduse korral lisage õige arvu numbrite saamiseks nulle, nt 4620N07805 W. |
| --- | --- |

—

Kraadid ja minutid (11 tähemärki):

4 numbrit, millega kirjeldatakse laiust kraadides ning minutikümnetes ja minutites, millele järgneb „N“ (põhja-) või „S“ (lõuna-), millele järgnevad 5 numbrit, millega kirjeldatakse pikkust kraadides ning minutikümnetes ja minutites, millele järgneb „E“ (ida-) või „W“ (lääne-). Vajaduse korral lisage õige arvu numbrite saamiseks nulle, nt 4620N07805 W.

| — | Peiling ja kaugus viitepunktist:





  Viitepunkti määrang, millele järgneb punktist võetud peiling 3 numbri kujul, millega kirjeldatakse magnetkraade, millele järgneb punkti kaugus 3 numbrina, millega väljendatakse kaugust meremiilides. Suure laiuskraadiga piirkondades, kus pädev asutus on kindlaks teinud, et osutus magnetkraadidele on ebapraktiline, võidakse kasutada tegelikke kraade. Vajaduse korral lisage õige arvu numbrite saamiseks nulle — nt punkt peilinguga 180 magnetkraadi 40 nm kaugusel VORist „DUB“ tuleks kirjendada kui DUB180040. |
| --- | --- |

—

Peiling ja kaugus viitepunktist:

Viitepunkti määrang, millele järgneb punktist võetud peiling 3 numbri kujul, millega kirjeldatakse magnetkraade, millele järgneb punkti kaugus 3 numbrina, millega väljendatakse kaugust meremiilides. Suure laiuskraadiga piirkondades, kus pädev asutus on kindlaks teinud, et osutus magnetkraadidele on ebapraktiline, võidakse kasutada tegelikke kraade. Vajaduse korral lisage õige arvu numbrite saamiseks nulle — nt punkt peilinguga 180 magnetkraadi 40 nm kaugusel VORist „DUB“ tuleks kirjendada kui DUB180040.

Image 4

Punkt, kus kavatsetakse alustada kiiruse muutmist (5 % tegelikust õhkkiirusest või 0,01 Mach või rohkem) või lennutaseme muutmist, väljendatuna täpselt nagu eespool punktis 2, millele järgneb kaldkriips ja nii reisilennu kiirus kui ka -tasand, väljendatuna täpselt nagu eespool punktides (a) ja (b), tühikuta, isegi juhul, kui neist suurustest muudetakse vaid üht.

| Näited: | LN/N0284A045 |
| --- | --- |
| MAY/N0305Fl80 |
| HADDY/N0420F330 |
| 4602N07805 W/N0500F350 |
| 46N078 W/M082F330 |
| DUB180040/N0350M0840 |

Näited:

LN/N0284A045

MAY/N0305Fl80

HADDY/N0420F330

4602N07805 W/N0500F350

46N078 W/M082F330

DUB180040/N0350M0840

Image 5

Punkt, kus kavatsetakse lennueeskirju muuta, väljendatuna täpselt nagu eespool punktides 2 või 3 vastavalt vajadusele, millele järgneb tühik ja üks järgmistest:

VFR, kui IFRilt minnakse VFRile

IFR, kui VFRilt minnakse IFRile

| Näited: | LN VFR |
| --- | --- |
| LN/N0284A050 IFR |

Näited:

LN VFR

LN/N0284A050 IFR

Image 6

Täht C, millele järgneb kaldkriips; SEEJÄREL punkt, kus kavatsetakse alustada reisitõusu, väljendatuna täpselt nagu eespool punktis 2, millele järgneb kaldkriips; SEEJÄREL reisitõusu ajal hoitav kiirus, väljendatuna täpselt nagu eespool punktis a, millele järgnevad kaks taset, millega määratakse kindlaks reisitõusu ajal hoitav kiht, kumbki tase väljendatuna täpselt nagu eespool punktis b, või tase, millest kõrgemal reisitõusu kavatsetakse, millele järgnevad tähed PLUS ilma tühikuta nende vahel.

| Näited: | C/48N050 W/M082F290F350 |
| --- | --- |
| C/48N050 W/M082F290PLUS |
| C/52N050 W/M220F580F620 |

Näited:

C/48N050 W/M082F290F350

C/48N050 W/M082F290PLUS

C/52N050 W/M220F580F620

| Sihtlennuväli ja üldlennuaeg (8 tähemärki) |
| --- |

Sihtlennuväli ja üldlennuaeg (8 tähemärki)

| MÄRKIGE | ICAO neljatäheline sihtlennuvälja asukohatähis vastavalt dokumendile 7910 „Asukohatähised“ |
| --- | --- |
| VÕI | kui asukohatähist ei ole määratud, |
| MÄRKIGE | ZZZZ ja TÄPSUSTAGE punktis 18 lennujaama nimi ja asukoht, millele eelneb DEST/. |

MÄRKIGE

ICAO neljatäheline sihtlennuvälja asukohatähis vastavalt dokumendile 7910 „Asukohatähised“

VÕI

kui asukohatähist ei ole määratud,

MÄRKIGE

ZZZZ ja TÄPSUSTAGE punktis 18 lennujaama nimi ja asukoht, millele eelneb DEST/.

SEEJÄREL ILMA TÜHIKUTA

| MÄRKIGE | arvestuslik üldlennuaeg. |
| --- | --- |

MÄRKIGE

arvestuslik üldlennuaeg.

| Sihtlennuvälja varulennuväli |
| --- |

Sihtlennuvälja varulennuväli

| MÄRKIGE | Mitte üle kahe sihtlennuvälja varulennuvälja ICAO neljatäheline/-sed asukohatähis(ed) vastavalt dokumendile 7910 „Asukohatähised“, eraldatuna tühikuga, |
| --- | --- |
| VÕI | kui sihtlennuvälja varulennuvälja(de)le ei ole määratud asukohatähist/-tähiseid, |
| MÄRKIGE | ZZZZ ja TÄPSUSTAGE punktis 18 sihtlennuvälja varulennuvälja(de) nimi ja asukoht, millele eelneb ALTN/. |

MÄRKIGE

Mitte üle kahe sihtlennuvälja varulennuvälja ICAO neljatäheline/-sed asukohatähis(ed) vastavalt dokumendile 7910 „Asukohatähised“, eraldatuna tühikuga,

VÕI

kui sihtlennuvälja varulennuvälja(de)le ei ole määratud asukohatähist/-tähiseid,

MÄRKIGE

ZZZZ ja TÄPSUSTAGE punktis 18 sihtlennuvälja varulennuvälja(de) nimi ja asukoht, millele eelneb ALTN/.

Sidekriipse või kaldkriipse tohib kasutada ainult vastavalt allpool kirjeldatule.

| MÄRKIGE | 0 (null), kui muud teavet ei ole, |
| --- | --- |
| VÕI, | mistahes muu vajalik teave allpool esitatud järjestuses sobiva näitaja kujul, mis valitakse allpool kindlaksmääratud näitajate hulgast, millele järgneb kaldkriips ja esitatav teave: |

MÄRKIGE

0 (null), kui muud teavet ei ole,

VÕI,

mistahes muu vajalik teave allpool esitatud järjestuses sobiva näitaja kujul, mis valitakse allpool kindlaksmääratud näitajate hulgast, millele järgneb kaldkriips ja esitatav teave:

| STS/ | lennuliiklusteeninduse poolse erikäitlemise põhjus, nt otsingu- ja päästemissioon: |
| --- | --- |
| | ALTRV: | kõrguse reserveeringuga lend; |
| | ATFMX: | lend, mille kohta pädev asutus on heaks kiitnud erandi lennuliiklusvoogude juhtimise meetmetest; |
| | FFR: | tuletõrje; |
| | FLTCK: | navigatsioonivahendite kalibreerimise eesmärgil toimuv kontroll-lend; |
| | HAZMAT: | ohtlikke materjale vedav lend; |
| | HEAD: | riigipea staatusega isiku lend; |
| | HOSP: | meditsiiniasutuste teatatud meditsiiniline lend; |
| | HUM: | humanitaarmissioonil sooritatav lend; |
| | MARSA: | lend, mille puhul võtab sõjalennukite eraldamise eest vastutuse sõjaväeüksus; |
| | MEDEVAC: | evakuatsioonilend elu ohustavas meditsiinilises hädaolukorras; |
| | NONRVSM: | vähendatud kõrgushajutusmiinimumita lend, mida kavatsetakse käitada vähendatud kõrgushajutusmiinimumiga õhuruumis; |
| | SAR: | otsingu- ja päästemissiooniga seotud lend ning |
| | STATE: | sõjaväe, tolli või politseiga seotud lend. |
| | Lennuliiklusteenistuse poolse erikäitlemise muud põhjused märgitakse tähise „RMK/“ all. |
| PBN/ | Märge RNAV- ja/või RNP-suutlikkuse kohta. Lisage nii palju allpool esitatud tunnuseid kui lennu puhul vaja, kuni 8 märget, st kokku kuni 16 tähemärki. |

STS/

lennuliiklusteeninduse poolse erikäitlemise põhjus, nt otsingu- ja päästemissioon:

ALTRV:

kõrguse reserveeringuga lend;

ATFMX:

lend, mille kohta pädev asutus on heaks kiitnud erandi lennuliiklusvoogude juhtimise meetmetest;

FFR:

tuletõrje;

FLTCK:

navigatsioonivahendite kalibreerimise eesmärgil toimuv kontroll-lend;

HAZMAT:

ohtlikke materjale vedav lend;

HEAD:

riigipea staatusega isiku lend;

HOSP:

meditsiiniasutuste teatatud meditsiiniline lend;

HUM:

humanitaarmissioonil sooritatav lend;

MARSA:

lend, mille puhul võtab sõjalennukite eraldamise eest vastutuse sõjaväeüksus;

MEDEVAC:

evakuatsioonilend elu ohustavas meditsiinilises hädaolukorras;

NONRVSM:

vähendatud kõrgushajutusmiinimumita lend, mida kavatsetakse käitada vähendatud kõrgushajutusmiinimumiga õhuruumis;

SAR:

otsingu- ja päästemissiooniga seotud lend ning

STATE:

sõjaväe, tolli või politseiga seotud lend.

Lennuliiklusteenistuse poolse erikäitlemise muud põhjused märgitakse tähise „RMK/“ all.

PBN/

Märge RNAV- ja/või RNP-suutlikkuse kohta. Lisage nii palju allpool esitatud tunnuseid kui lennu puhul vaja, kuni 8 märget, st kokku kuni 16 tähemärki.

| RNAV SPETSIFIKATSIOONID |
| --- |
| A1 | RNAV 10 (RNP 10) | C1 | RNAV 2 kõik lubatud andurid |
| | | C2 | RNAV 2 GNSS |
| B1 | RNAV 5 kõik lubatud andurid | C3 | RNAV 2 DME/DME |
| B2 | RNAV 5 GNSS | C4 | RNAV 2 DME/DME/IRU |
| B3 | RNAV 5 DME/DME | | |
| B4 | RNAV 5 VOR/DME | D1 | RNAV 1 kõik lubatud andurid |
| B5 | RNAV 5 INS või IRS | D2 | RNAV 1 GNSS |
| B6 | RNAV 5 LORANC | D3 | RNAV 1 DME/DME |
| | | D4 | RNAV 1 DME/DME/IRU |

RNAV SPETSIFIKATSIOONID

A1

RNAV 10 (RNP 10)

C1

RNAV 2 kõik lubatud andurid

C2

RNAV 2 GNSS

B1

RNAV 5 kõik lubatud andurid

C3

RNAV 2 DME/DME

B2

RNAV 5 GNSS

C4

RNAV 2 DME/DME/IRU

B3

RNAV 5 DME/DME

B4

RNAV 5 VOR/DME

D1

RNAV 1 kõik lubatud andurid

B5

RNAV 5 INS või IRS

D2

RNAV 1 GNSS

B6

RNAV 5 LORANC

D3

RNAV 1 DME/DME

D4

RNAV 1 DME/DME/IRU

| RNP SPETSIFIKATSIOONID |
| --- |
| L1 | RNP 4 | S1 | RNP APCH |
| | | S2 | RNP APCH + BARO-VNAV |
| O1 | Baas-RNP 1 kõik lubatud andurid | | |
| O2 | Baas-RNP 1 GNSS | T1 | RNP AR APCH koos RFiga (vajalik eriluba) |
| O3 | Baas-RNP 1 DME/DME | T2 | RNP AR APCH ilma RFita (vajalik eriluba) |
| O4 | Baas-RNP 1 DME/DME/IRU | | |

RNP SPETSIFIKATSIOONID

L1

RNP 4

S1

RNP APCH

S2

RNP APCH + BARO-VNAV

O1

Baas-RNP 1 kõik lubatud andurid

O2

Baas-RNP 1 GNSS

T1

RNP AR APCH koos RFiga (vajalik eriluba)

O3

Baas-RNP 1 DME/DME

T2

RNP AR APCH ilma RFita (vajalik eriluba)

O4

Baas-RNP 1 DME/DME/IRU

Eespool nimetamata tähtnumbrilised kombinatsioonid on reserveeritud.

| NAV/ | Punktis PBN/nimetamata olulised andmed navigatsiooniseadmete kohta, nagu nõuab pädev asutus. |
| --- | --- |
| | Märkige selle näitaja all GNSSi tugisüsteem, jättes kahe või enama tugimeetodi (nt NAV/GBAS SBAS) vahele tühiku. |
| | Märkige EURPRNAV, kui õhusõiduki heakskiidetud P-RNAV tugineb asukoha kindlaksmääramisel üksnes VOR/DME-le. |
| COM/ | Märkige punktis 10 a) nimetamata sideseadmed ja -suutlikkus. |
| DAT/ | Märkige punktis 10 a) nimetamata andmesideseadmed ja -suutlikkus või „CPDLCX“, et märkida erand nõudest varustada õhusõiduk CPDLC-ATN-B1-ga. |
| SUR/ | Märkige punktis 10 b) nimetamata seireseadmed ja -suutlikkus. Märkige lennu kohta nii palju RSP-spetsifikatsioone kui vajalik, kasutades tähist (tähiseid) ilma tühikuta. Mitu RSP-spetsifikatsiooni eraldatakse tühikuga. Näide: RSP180 RSP400. |
| | Märkige EUADSBX, EUEHSX, EUELSX või nende kombinatsioon, et osutada erandile, mis on tehtud nõudest varustada õhusõiduk SSR režiimi S transpondrite või ADS-B saatjatega. |
| DEP/ | Väljumislennuvälja nimi ja asukoht, kui punkti 13 on märgitud ZZZZ, või ATS-üksus, millelt on võimalik saada täiendavaid andmeid lennuplaani kohta, kui punkti 13 on märgitud AFIL. Asjaomastes lennundusteabe kogumikes loetlemata lennuväljade puhul märkige asukoht järgmiselt: |
| | 4 numbriga, millega kirjeldatakse laiust kraadides ning minutikümnetes ja minutites, millele järgneb „N“ (põhja-) või „S“ (lõuna-), millele järgnevad 5 numbrit, millega kirjeldatakse pikkust kraadides ning minutikümnetes ja minutites, millele järgneb „E“ (ida-) või „W“ (lääne-). Vajaduse korral lisage õige arvu numbrite saamiseks nulle, nt 4620N07805 W (11 tähemärki). |
| VÕI, | Peiling ja kaugus lähimast olulisest punktist järgmiselt: |
| | Olulise punkti määrang, millele järgneb punktist võetud peiling 3 numbri kujul, millega kirjeldatakse magnetkraade, millele järgneb punkti kaugus 3 numbrina, millega väljendatakse kaugust meremiilides. Suure laiuskraadiga piirkondades, kus pädev asutus on kindlaks teinud, et osutus magnetkraadidele on ebapraktiline, võidakse kasutada tegelikke kraade. Vajaduse korral lisage õige arvu numbrite saamiseks nulle, nt punkt peilinguga 180 magnetkraadi 40 nm kaugusel VORist „DUB“ tuleks kirjendada kui DUB180040. |
| VÕI | kui õhusõiduk ei ole lennuväljalt väljunud: marsruudi esimene punkt (nimi või laius-/pikkuskraad) või markerraadiomajakas. |
| DEST/ | Kui punkti 16 on märgitud ZZZZ, sihtlennuvälja nimi ja asukoht. Asjakohases lennundusteabe kogumikus nimetamata lennuväljade puhul märkige asukoht laius-/pikkuskraadides või peiling ja kaugus lähimast olulisest punktist, nagu on kirjeldatud eespool punktis DEP/. |
| DOF/ | Lennu väljumiskuupäev 6-märgilises vormingus (AAKKPP, kus AA on aasta, KK on kuu ja PP on päev). |
| REG/ | õhusõiduki riikkondsus või ühtne tunnus ja registritunnus, kui see erineb punktis 7 esitatud õhusõiduki tunnusest. |
| EET/ | Olulised punktid või lennuinfopiirkonna piiritähised ja arvutuslikud lennuajad stardist selliste punktideni või lennuinfopiirkonna piiritähisteni, kui see on ette nähtud piirkondlike aeronavigatsioonilepingutega või pädeva asutuse poolt. |
| Näited: | EET/CAP0745 XYZ0830 |
| | EET/EINN0204 |
| SEL/ | SELCAL-kood vastavalt varustatud õhusõidukitele. |
| TYP/ | Kui punkti 9 on märgitud ZZZZ: õhusõiduki(te) tüüp/tüübid, millele eelneb/eelnevad vajaduse korral tühikuta õhusõidukite arv(ud) ja mis on eraldatud ühe tühikuga. |
| Näide: | TYP/2F15 5F5 3B2 |
| CODE/ | Õhusõiduki aadress (väljendatuna kuuest (6) kuueteistkümnendmärgist koosneva tähtnumbrilise koodina), kui pädev asutus seda nõuab. Näide: „F00001“ on ICAO hallatavas konkreetses plokis sisalduv madalaim õhusõiduki aadress. |
| DLE/ | Marsruudil hilinemine või ootamine: märkige oluline/-sed punkt(id) marsruudil, kus hilinemine kavandatult aset leiab, millele järgneb hilinemise pikkus, kasutades 4-numbrilist aega tundides ja minutites (ttmm). |
| Näide: | DLE/MDG0030 |
| OPR/ | Õhusõiduki käitaja ICAO tähis või nimi, kui see erineb punktis 7 esitatud õhusõiduki tunnusest. |
| ORGN/ | Koostaja 8-täheline AFTN-aadress või muud asjaomased kontaktandmed, kui lennuplaani koostajat ei pruugi olla võimalik hõlpsasti tuvastada, nagu nõuab pädev asutus. |
| PER/ | Õhusõiduki suutlikkusandmed, mis märgitakse ainsa tähega vastavalt dokumendile Aeronavigatsiooniteenuste protseduurid — Õhusõiduki käitamine (PANS-OPS, dokument 8168), I osa — Lennuprotseduurid, kui seda nõuab pädev asutus. |
| ALTN/ | Kui punkti 16 on märgitud ZZZZ, sihtlennuvälja varulennuvälja(de) nimi/nimed ja asukoht/asukohad. Asjakohases lennundusteabe kogumikus nimetamata lennuväljade puhul märkige asukoht laius-/pikkuskraadides või peiling ja kaugus lähimast olulisest punktist, nagu on kirjeldatud eespool punktis DEP/. |
| RALT/ | Marsruudi varulennuvälja(de) ICAO 4-täheline tähis/-ed vastavalt dokumendile 7910 „Asukohatähised“; asukohatähise puudumisel marsruudi varulennuvälja(de) nimi/nimed. Asjakohases lennundusteabe kogumikus nimetamata lennuväljade puhul märkige asukoht laius-/pikkuskraadides või peiling ja kaugus lähimast olulisest punktist, nagu on kirjeldatud eespool punktis DEP/. |
| TALT/ | Stardi varulennuvälja(de) ICAO 4-täheline/tähelised tähis/-ed vastavalt dokumendile 7910 „Asukohatähised“ või asukohatähise puudumisel stardi varulennuvälja nimi. Asjakohases lennundusteabe kogumikus nimetamata lennuväljade puhul märkige asukoht laius-/pikkuskraadides või peiling ja kaugus lähimast olulisest punktist, nagu on kirjeldatud eespool punktis DEP/. |
| RIF/ | Muudetud sihtlennuvälja marsruudi üksikasjad, millele järgneb lennuvälja ICAO 4-täheline asukohatähis. Muudetud marsruudile taotletakse lennul uus luba. |
| Näited: | RIF/DTA HEC KLAX |
| | RIF/ESP G94 CLA YPPH |
| RVR/ | lennu minimaalne nähtavus rajal väljendatuna 3 numbriga. |
| RFP/ | vormingus „Q“ esitatud asenduslennuplaanide arv, millele järgneb 1 number, millega korratakse asendamist. |
| Näited: | RFP/Q2. |
| RMK/ | Muud lihtsas keeles märkused, kui pädev asutus seda nõuab või vajalikuks peab. |

NAV/

Punktis PBN/nimetamata olulised andmed navigatsiooniseadmete kohta, nagu nõuab pädev asutus.

Märkige selle näitaja all GNSSi tugisüsteem, jättes kahe või enama tugimeetodi (nt NAV/GBAS SBAS) vahele tühiku.

Märkige EURPRNAV, kui õhusõiduki heakskiidetud P-RNAV tugineb asukoha kindlaksmääramisel üksnes VOR/DME-le.

COM/

Märkige punktis 10 a) nimetamata sideseadmed ja -suutlikkus.

DAT/

Märkige punktis 10 a) nimetamata andmesideseadmed ja -suutlikkus või „CPDLCX“, et märkida erand nõudest varustada õhusõiduk CPDLC-ATN-B1-ga.

SUR/

Märkige punktis 10 b) nimetamata seireseadmed ja -suutlikkus. Märkige lennu kohta nii palju RSP-spetsifikatsioone kui vajalik, kasutades tähist (tähiseid) ilma tühikuta. Mitu RSP-spetsifikatsiooni eraldatakse tühikuga. Näide: RSP180 RSP400.

Märkige EUADSBX, EUEHSX, EUELSX või nende kombinatsioon, et osutada erandile, mis on tehtud nõudest varustada õhusõiduk SSR režiimi S transpondrite või ADS-B saatjatega.

DEP/

Väljumislennuvälja nimi ja asukoht, kui punkti 13 on märgitud ZZZZ, või ATS-üksus, millelt on võimalik saada täiendavaid andmeid lennuplaani kohta, kui punkti 13 on märgitud AFIL. Asjaomastes lennundusteabe kogumikes loetlemata lennuväljade puhul märkige asukoht järgmiselt:

4 numbriga, millega kirjeldatakse laiust kraadides ning minutikümnetes ja minutites, millele järgneb „N“ (põhja-) või „S“ (lõuna-), millele järgnevad 5 numbrit, millega kirjeldatakse pikkust kraadides ning minutikümnetes ja minutites, millele järgneb „E“ (ida-) või „W“ (lääne-). Vajaduse korral lisage õige arvu numbrite saamiseks nulle, nt 4620N07805 W (11 tähemärki).

VÕI,

Peiling ja kaugus lähimast olulisest punktist järgmiselt:

Olulise punkti määrang, millele järgneb punktist võetud peiling 3 numbri kujul, millega kirjeldatakse magnetkraade, millele järgneb punkti kaugus 3 numbrina, millega väljendatakse kaugust meremiilides. Suure laiuskraadiga piirkondades, kus pädev asutus on kindlaks teinud, et osutus magnetkraadidele on ebapraktiline, võidakse kasutada tegelikke kraade. Vajaduse korral lisage õige arvu numbrite saamiseks nulle, nt punkt peilinguga 180 magnetkraadi 40 nm kaugusel VORist „DUB“ tuleks kirjendada kui DUB180040.

VÕI

kui õhusõiduk ei ole lennuväljalt väljunud: marsruudi esimene punkt (nimi või laius-/pikkuskraad) või markerraadiomajakas.

DEST/

Kui punkti 16 on märgitud ZZZZ, sihtlennuvälja nimi ja asukoht. Asjakohases lennundusteabe kogumikus nimetamata lennuväljade puhul märkige asukoht laius-/pikkuskraadides või peiling ja kaugus lähimast olulisest punktist, nagu on kirjeldatud eespool punktis DEP/.

DOF/

Lennu väljumiskuupäev 6-märgilises vormingus (AAKKPP, kus AA on aasta, KK on kuu ja PP on päev).

REG/

õhusõiduki riikkondsus või ühtne tunnus ja registritunnus, kui see erineb punktis 7 esitatud õhusõiduki tunnusest.

EET/

Olulised punktid või lennuinfopiirkonna piiritähised ja arvutuslikud lennuajad stardist selliste punktideni või lennuinfopiirkonna piiritähisteni, kui see on ette nähtud piirkondlike aeronavigatsioonilepingutega või pädeva asutuse poolt.

Näited:

EET/CAP0745 XYZ0830

EET/EINN0204

SEL/

SELCAL-kood vastavalt varustatud õhusõidukitele.

TYP/

Kui punkti 9 on märgitud ZZZZ: õhusõiduki(te) tüüp/tüübid, millele eelneb/eelnevad vajaduse korral tühikuta õhusõidukite arv(ud) ja mis on eraldatud ühe tühikuga.

Näide:

TYP/2F15 5F5 3B2

CODE/

Õhusõiduki aadress (väljendatuna kuuest (6) kuueteistkümnendmärgist koosneva tähtnumbrilise koodina), kui pädev asutus seda nõuab. Näide: „F00001“ on ICAO hallatavas konkreetses plokis sisalduv madalaim õhusõiduki aadress.

DLE/

Marsruudil hilinemine või ootamine: märkige oluline/-sed punkt(id) marsruudil, kus hilinemine kavandatult aset leiab, millele järgneb hilinemise pikkus, kasutades 4-numbrilist aega tundides ja minutites (ttmm).

Näide:

DLE/MDG0030

OPR/

Õhusõiduki käitaja ICAO tähis või nimi, kui see erineb punktis 7 esitatud õhusõiduki tunnusest.

ORGN/

Koostaja 8-täheline AFTN-aadress või muud asjaomased kontaktandmed, kui lennuplaani koostajat ei pruugi olla võimalik hõlpsasti tuvastada, nagu nõuab pädev asutus.

PER/

Õhusõiduki suutlikkusandmed, mis märgitakse ainsa tähega vastavalt dokumendile Aeronavigatsiooniteenuste protseduurid — Õhusõiduki käitamine (PANS-OPS, dokument 8168), I osa — Lennuprotseduurid, kui seda nõuab pädev asutus.

ALTN/

Kui punkti 16 on märgitud ZZZZ, sihtlennuvälja varulennuvälja(de) nimi/nimed ja asukoht/asukohad. Asjakohases lennundusteabe kogumikus nimetamata lennuväljade puhul märkige asukoht laius-/pikkuskraadides või peiling ja kaugus lähimast olulisest punktist, nagu on kirjeldatud eespool punktis DEP/.

RALT/

Marsruudi varulennuvälja(de) ICAO 4-täheline tähis/-ed vastavalt dokumendile 7910 „Asukohatähised“; asukohatähise puudumisel marsruudi varulennuvälja(de) nimi/nimed. Asjakohases lennundusteabe kogumikus nimetamata lennuväljade puhul märkige asukoht laius-/pikkuskraadides või peiling ja kaugus lähimast olulisest punktist, nagu on kirjeldatud eespool punktis DEP/.

TALT/

Stardi varulennuvälja(de) ICAO 4-täheline/tähelised tähis/-ed vastavalt dokumendile 7910 „Asukohatähised“ või asukohatähise puudumisel stardi varulennuvälja nimi. Asjakohases lennundusteabe kogumikus nimetamata lennuväljade puhul märkige asukoht laius-/pikkuskraadides või peiling ja kaugus lähimast olulisest punktist, nagu on kirjeldatud eespool punktis DEP/.

RIF/

Muudetud sihtlennuvälja marsruudi üksikasjad, millele järgneb lennuvälja ICAO 4-täheline asukohatähis. Muudetud marsruudile taotletakse lennul uus luba.

Näited:

RIF/DTA HEC KLAX

RIF/ESP G94 CLA YPPH

RVR/

lennu minimaalne nähtavus rajal väljendatuna 3 numbriga.

RFP/

vormingus „Q“ esitatud asenduslennuplaanide arv, millele järgneb 1 number, millega korratakse asendamist.

Näited:

RFP/Q2.

RMK/

Muud lihtsas keeles märkused, kui pädev asutus seda nõuab või vajalikuks peab.

Kütusekogus

| E/järele | MÄRKIGE 4-numbriline rühm, mis näitab kütusekogust tundides ja minutites.





  Pardal olevate inimeste arv |
| --- | --- |

E/järele

MÄRKIGE 4-numbriline rühm, mis näitab kütusekogust tundides ja minutites.

Pardal olevate inimeste arv

| P/järele | MÄRKIGE pardal olevate isikute (reisijate ja meeskonna) koguarv, kui pädev asutus seda nõuab. MÄRKIGE TBN (teatada), kui isikute koguarv ei ole esitamise ajal teada. |
| --- | --- |

P/järele

MÄRKIGE pardal olevate isikute (reisijate ja meeskonna) koguarv, kui pädev asutus seda nõuab. MÄRKIGE TBN (teatada), kui isikute koguarv ei ole esitamise ajal teada.

| Avarii- ja päästevarustus |
| --- |

Avarii- ja päästevarustus

| R/ | (RAADIO) TÕMMAKE MAHA U, kui puudub UHF sagedusel 243,0 MHz.
  TÕMMAKE MAHA V, kui puudub VHF sagedusel 121,5 MHz.
  TÕMMAKE MAHA E, kui puudub avariimajakas (ELT). |
| --- | --- |
| S/(PÄÄSTEVARUSTUS) | TÕMMAKE MAHA kõik sümbolid, kui pardal puudub päästevarustus.
  TÕMMAKE MAHA P, kui pardal puudub polaarpäästevarustus.
  TÕMMAKE MAHA D, kui pardal puudub kõrbepäästevarustus.
  TÕMMAKE MAHA M, kui pardal puudub merepäästevarustus.
  TÕMMAKE MAHA J, kui pardal puudub džunglipäästevarustus. |
| J/(VESTID) | TÕMMAKE MAHA kõik sümbolid, kui pardal puuduvad päästevestid.
  TÕMMAKE MAHA L, kui päästevestid ei ole varustatud tuledega.
  TÕMMAKE MAHA F, kui päästevestid ei ole kaetud fluorestseiiniga.
  TÕMMAKE MAHA U või V või mõlemad, nagu eespool näites R/, et märkida vestide raadiovõimekus (kui see on olemas). |
| D/(PAADID)
  (ARV) | TÕMMAKE MAHA sümbolid D ja C, kui pardal puuduvad paadid; või
  MÄRKIGE pardal olevate paatide arv; ning
  (MAHUTAVUS) – MÄRKIGE kõikidesse pardal olevatesse paatidesse mahtuvate reisijate koguarv; ning
  (KINNINE) – TÕMMAKE MAHA sümbol C, kui paadid ei ole kinnised; ning
  (VÄRV) – MÄRKIGE nende olemasolul paatide värv. |
| A/(ÕHUSÕIDUKI VÄRV JA MÄRGISTUSED) | MÄRKIGE õhusõiduki värv ja olulised märgistused. |
| N/(MÄRKUSED) | TÕMMAKE MAHA sümbol N, kui märkused puuduvad, või MÄRKIGE muu pardal olev päästevarustus ja muud märkused päästevarustuse kohta. |
| C/(PILOOT) | MÄRKIGE õhusõiduki kapteni nimi. |

R/

(RAADIO) TÕMMAKE MAHA U, kui puudub UHF sagedusel 243,0 MHz.

TÕMMAKE MAHA V, kui puudub VHF sagedusel 121,5 MHz.

TÕMMAKE MAHA E, kui puudub avariimajakas (ELT).

S/(PÄÄSTEVARUSTUS)

TÕMMAKE MAHA kõik sümbolid, kui pardal puudub päästevarustus.

TÕMMAKE MAHA P, kui pardal puudub polaarpäästevarustus.

TÕMMAKE MAHA D, kui pardal puudub kõrbepäästevarustus.

TÕMMAKE MAHA M, kui pardal puudub merepäästevarustus.

TÕMMAKE MAHA J, kui pardal puudub džunglipäästevarustus.

J/(VESTID)

TÕMMAKE MAHA kõik sümbolid, kui pardal puuduvad päästevestid.

TÕMMAKE MAHA L, kui päästevestid ei ole varustatud tuledega.

TÕMMAKE MAHA F, kui päästevestid ei ole kaetud fluorestseiiniga.

TÕMMAKE MAHA U või V või mõlemad, nagu eespool näites R/, et märkida vestide raadiovõimekus (kui see on olemas).

D/(PAADID)

(ARV)

TÕMMAKE MAHA sümbolid D ja C, kui pardal puuduvad paadid; või

MÄRKIGE pardal olevate paatide arv; ning

(MAHUTAVUS) – MÄRKIGE kõikidesse pardal olevatesse paatidesse mahtuvate reisijate koguarv; ning

(KINNINE) – TÕMMAKE MAHA sümbol C, kui paadid ei ole kinnised; ning

(VÄRV) – MÄRKIGE nende olemasolul paatide värv.

A/(ÕHUSÕIDUKI VÄRV JA MÄRGISTUSED)

MÄRKIGE õhusõiduki värv ja olulised märgistused.

N/(MÄRKUSED)

TÕMMAKE MAHA sümbol N, kui märkused puuduvad, või MÄRKIGE muu pardal olev päästevarustus ja muud märkused päästevarustuse kohta.

C/(PILOOT)

MÄRKIGE õhusõiduki kapteni nimi.

2.3.   Esitaja

| MÄRKIGE | lennuplaani esitanud üksuse, ameti või isiku nimi. |
| --- | --- |

MÄRKIGE

lennuplaani esitanud üksuse, ameti või isiku nimi.

---

(*1)  Komisjoni 12. septembri 2023. aasta rakendusmäärus (EL) 2023/1770, millega kehtestatakse sätted ühtse Euroopa taeva õhuruumi kasutamiseks vajalike õhusõidukiseadmete kohta ja ühtse Euroopa taeva õhuruumi kasutamisega seotud käitamiseeskirjad ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 29/2009 ning rakendusmäärused (EL) nr 1206/2011, (EL) nr 1207/2011 ja (EL) nr 1079/2012 (ELT L 228, XX.9.2023, lk 39)“;“

*1

---

| 15.9.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 228/94 |
| --- | --- | --- | --- |

15.9.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 228/94

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2023/1773,

17. august 2023,

millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2023/956 rakenduseeskirjad üleminekuperioodil süsiniku piirimeetmega seotud aruandekohustuste osas

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 10. mai 2023. aasta määrust (EL) 2023/956, millega kehtestatakse süsiniku piirimeede, (1) eriti selle artikli 35 lõiget 7,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruses (EL) 2023/956 on sätestatud süsiniku piirimeetmega seotud aruandekohustused 1. oktoobrist 2023 kuni 31. detsembrini 2025 kestval üleminekuperioodil. |
| --- | --- |

(1)

Määruses (EL) 2023/956 on sätestatud süsiniku piirimeetmega seotud aruandekohustused 1. oktoobrist 2023 kuni 31. detsembrini 2025 kestval üleminekuperioodil.

| (2) | Importijad või kaudsed tolliesindajad peavad esitama üleminekuperioodil aruanded imporditud kauba koguse, kaubaga seonduva otsese ja kaudse heitkoguse ning selle heitkoguse eest tasumisele kuuluva süsinikuhinna kohta, sealhulgas süsinikuhinna kohta, mis kuulub tasumisele asjaomaste lähtematerjalidega seonduva heitkoguse eest. |
| --- | --- |

(2)

Importijad või kaudsed tolliesindajad peavad esitama üleminekuperioodil aruanded imporditud kauba koguse, kaubaga seonduva otsese ja kaudse heitkoguse ning selle heitkoguse eest tasumisele kuuluva süsinikuhinna kohta, sealhulgas süsinikuhinna kohta, mis kuulub tasumisele asjaomaste lähtematerjalidega seonduva heitkoguse eest.

| (3) | Esimene aruanne tuleks esitada 31. jaanuariks 2024 kauba kohta, mis on imporditud 2023. aasta neljandas kvartalis. Viimane aruanne tuleks esitada 31. jaanuariks 2026 kauba kohta, mis on imporditud 2025. aasta neljandas kvartalis. |
| --- | --- |

(3)

Esimene aruanne tuleks esitada 31. jaanuariks 2024 kauba kohta, mis on imporditud 2023. aasta neljandas kvartalis. Viimane aruanne tuleks esitada 31. jaanuariks 2026 kauba kohta, mis on imporditud 2025. aasta neljandas kvartalis.

| (4) | Komisjon peab võtma vastu nende aruandlusnõuete rakenduseeskirjad. |
| --- | --- |

(4)

Komisjon peab võtma vastu nende aruandlusnõuete rakenduseeskirjad.

| (5) | Aruandlusnõuded peaksid piirduma sellega, mis on vajalik importijate koormuse minimeerimiseks üleminekuperioodil ja SPIMi deklaratsioone käsitlevate nõuete sujuvaks rakendamiseks pärast üleminekuperioodi. |
| --- | --- |

(5)

Aruandlusnõuded peaksid piirduma sellega, mis on vajalik importijate koormuse minimeerimiseks üleminekuperioodil ja SPIMi deklaratsioone käsitlevate nõuete sujuvaks rakendamiseks pärast üleminekuperioodi.

| (6) | Kooskõlas määruse (EL) 2023/956 IV lisaga peaksid imporditud kaubaga seonduva heitkoguse üksikasjalikud arvutusreeglid põhinema metoodikal, mida heitkogustega kauplemise süsteemi raames kohaldatakse ELis asuvate käitiste suhtes, nagu on eeskätt täpsustatud komisjoni rakendusmääruses (EL) 2018/2066 (2). Määruse (EL) 2023/956 I lisas loetletud kaupadega seonduva heitkoguse kindlakstegemise põhimõtete eesmärk peaks olema teha kindlaks asjakohased kaubakategooriate tootmisprotsessid ning jälgida nende tootmisprotsesside otse- ja kaudset heidet. Üleminekuperioodil esitatavate aruannete puhul tuleks arvesse võtta ka asjakohaste liidu õigusaktidega ette nähtud kehtivaid norme ja menetlusi. Vesiniku ja selle derivaatide tootmise puhul tuleks aruannetes arvesse võtta Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2018/2001 (3). |
| --- | --- |

(6)

Kooskõlas määruse (EL) 2023/956 IV lisaga peaksid imporditud kaubaga seonduva heitkoguse üksikasjalikud arvutusreeglid põhinema metoodikal, mida heitkogustega kauplemise süsteemi raames kohaldatakse ELis asuvate käitiste suhtes, nagu on eeskätt täpsustatud komisjoni rakendusmääruses (EL) 2018/2066 (2). Määruse (EL) 2023/956 I lisas loetletud kaupadega seonduva heitkoguse kindlakstegemise põhimõtete eesmärk peaks olema teha kindlaks asjakohased kaubakategooriate tootmisprotsessid ning jälgida nende tootmisprotsesside otse- ja kaudset heidet. Üleminekuperioodil esitatavate aruannete puhul tuleks arvesse võtta ka asjakohaste liidu õigusaktidega ette nähtud kehtivaid norme ja menetlusi. Vesiniku ja selle derivaatide tootmise puhul tuleks aruannetes arvesse võtta Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2018/2001 (3).

| (7) | Aruandekohustuste täitmiseks esitatavate andmete kindlaksmääramisel tuleks kasutada tootmisprotsesside süsteemipiire, sealhulgas heiteandmeid käitise tasandil, tootmisprotsessidele omistatud heitkogust ja kaubaga seonduvat heitkogust. Nende kohustuste täitmiseks peaksid importijad ja kaudsed tolliesindajad tagama, et vajalik teave oleks käitiste käitajatelt kättesaadav. See teave tuleks saada aegsasti, et importijad ja kaudsed tolliesindajad saaksid oma aruandekohustusi täita. Kõnealune teave peaks sisaldama standardseid heitekoefitsiente, mida kasutatakse otsese seonduva heitkoguse arvutamiseks, eelkõige kütuse- ja protsessiheite koefitsiente, ning elektri- ja soojusenergia tootmise puhul tõhususe võrdluskoefitsiente. |
| --- | --- |

(7)

Aruandekohustuste täitmiseks esitatavate andmete kindlaksmääramisel tuleks kasutada tootmisprotsesside süsteemipiire, sealhulgas heiteandmeid käitise tasandil, tootmisprotsessidele omistatud heitkogust ja kaubaga seonduvat heitkogust. Nende kohustuste täitmiseks peaksid importijad ja kaudsed tolliesindajad tagama, et vajalik teave oleks käitiste käitajatelt kättesaadav. See teave tuleks saada aegsasti, et importijad ja kaudsed tolliesindajad saaksid oma aruandekohustusi täita. Kõnealune teave peaks sisaldama standardseid heitekoefitsiente, mida kasutatakse otsese seonduva heitkoguse arvutamiseks, eelkõige kütuse- ja protsessiheite koefitsiente, ning elektri- ja soojusenergia tootmise puhul tõhususe võrdluskoefitsiente.

| (8) | Kuna aruandeperiood algab 1. oktoobril 2023, on importijate ja kaudsete tolliesindajate aeg aruandekohustuste täitmise tagamiseks piiratud. Sünergiat on võimalik saavutada nende seire- ja aruandlussüsteemidega, mida kolmandate riikide käitajad juba kasutavad. Seepärast tuleks piiratud ajavahemikuks, kuni 2024. aasta lõpuni, lubada seonduva heitkoguse teatamiseks kasutatavatest arvutusmeetoditest ajutist erandit. Seda paindlikkust tuleks rakendada juhul, kui kolmandas riigis asuva käitise käitaja suhtes kohaldatakse kohustuslikku süsiniku hinnastamisega seotud või muud kohustuslikku seire- ja aruandlussüsteemi või kui käitaja jälgib käitise heidet, sealhulgas heite vähendamise projekti raames. |
| --- | --- |

(8)

Kuna aruandeperiood algab 1. oktoobril 2023, on importijate ja kaudsete tolliesindajate aeg aruandekohustuste täitmise tagamiseks piiratud. Sünergiat on võimalik saavutada nende seire- ja aruandlussüsteemidega, mida kolmandate riikide käitajad juba kasutavad. Seepärast tuleks piiratud ajavahemikuks, kuni 2024. aasta lõpuni, lubada seonduva heitkoguse teatamiseks kasutatavatest arvutusmeetoditest ajutist erandit. Seda paindlikkust tuleks rakendada juhul, kui kolmandas riigis asuva käitise käitaja suhtes kohaldatakse kohustuslikku süsiniku hinnastamisega seotud või muud kohustuslikku seire- ja aruandlussüsteemi või kui käitaja jälgib käitise heidet, sealhulgas heite vähendamise projekti raames.

| (9) | Piiratud ajavahemikul, kuni 31. juulini 2024, peaksid aruandvad deklarandid, kellel ei ole võimalik saada kolmandate riikide käitajatelt kogu teavet imporditud kauba tegeliku seonduva heitkoguse kindlakstegemiseks vastavalt käesoleva määruse III lisas sätestatud metoodikale, saama kasutada otsese seonduva heitkoguse kindlakstegemiseks alternatiivset meetodit ja sellele viidata. |
| --- | --- |

(9)

Piiratud ajavahemikul, kuni 31. juulini 2024, peaksid aruandvad deklarandid, kellel ei ole võimalik saada kolmandate riikide käitajatelt kogu teavet imporditud kauba tegeliku seonduva heitkoguse kindlakstegemiseks vastavalt käesoleva määruse III lisas sätestatud metoodikale, saama kasutada otsese seonduva heitkoguse kindlakstegemiseks alternatiivset meetodit ja sellele viidata.

| (10) | Aruandekohustused peaksid samuti võimaldama teatavat paindlikkust käitistes nende tootmisetappide kindlakstegemisel, mille käigus tekkiv heide ei moodusta imporditud kaubaga seonduvast otsesest heitkogusest suurt osa. Tüüpiliseks näiteks on terase ja alumiiniumi tootmisahela järgmise etapi toodete lõpptootmisetapid. Sellistel juhtudel tuleks nõutavatest aruandekohustustest näha ette erand ning nende käitise tootmisetappide kohta, mille osa otseheites ei ole suurem kui 20 % imporditud kaubaga seonduvast koguheitkogusest, võib esitada hinnangulised väärtused. See künnis peaks tagama piisava paindlikkuse kolmandate riikide väikekäitajatele. |
| --- | --- |

(10)

Aruandekohustused peaksid samuti võimaldama teatavat paindlikkust käitistes nende tootmisetappide kindlakstegemisel, mille käigus tekkiv heide ei moodusta imporditud kaubaga seonduvast otsesest heitkogusest suurt osa. Tüüpiliseks näiteks on terase ja alumiiniumi tootmisahela järgmise etapi toodete lõpptootmisetapid. Sellistel juhtudel tuleks nõutavatest aruandekohustustest näha ette erand ning nende käitise tootmisetappide kohta, mille osa otseheites ei ole suurem kui 20 % imporditud kaubaga seonduvast koguheitkogusest, võib esitada hinnangulised väärtused. See künnis peaks tagama piisava paindlikkuse kolmandate riikide väikekäitajatele.

| (11) | Üks üleminekuperioodi eesmärke on koguda andmeid selleks, et täpsustada määruse (EL) 2023/956 artikli 7 lõike 7 kohases rakendusaktis pärast üleminekuperioodi kohaldatavat kaudse seonduva heitkoguse arvutamise metoodikat. Sellega seoses peaks kaudse heitega seotud aruandlus olema üleminekuperioodil avatud ja kavandatud nii, et määruse (EL) 2023/956 IV lisa punktis 4.3 loetletud väärtuste hulgast oleks võimalik valida kõige sobivam väärtus. Kaudse heitega seotud aruandlus ei peaks siiski hõlmama aruandlust, mis põhineb liidu võrgu keskmisel heitekoefitsiendil, kuna see väärtus on komisjonile juba teada. |
| --- | --- |

(11)

Üks üleminekuperioodi eesmärke on koguda andmeid selleks, et täpsustada määruse (EL) 2023/956 artikli 7 lõike 7 kohases rakendusaktis pärast üleminekuperioodi kohaldatavat kaudse seonduva heitkoguse arvutamise metoodikat. Sellega seoses peaks kaudse heitega seotud aruandlus olema üleminekuperioodil avatud ja kavandatud nii, et määruse (EL) 2023/956 IV lisa punktis 4.3 loetletud väärtuste hulgast oleks võimalik valida kõige sobivam väärtus. Kaudse heitega seotud aruandlus ei peaks siiski hõlmama aruandlust, mis põhineb liidu võrgu keskmisel heitekoefitsiendil, kuna see väärtus on komisjonile juba teada.

| (12) | Üleminekuperioodil kogutud andmed peaksid olema aluseks aruannetele, mille komisjon peab esitama kooskõlas määruse (EL) 2023/956 artikli 30 lõigetega 2 ja 3. Üleminekuperioodil kogutud andmed peaksid samuti aitama kindlaks määrata pärast üleminekuperioodi kohaldatava ühetaolise seire-, aruandlus- ja tõendamismetoodika. Kogutud andmete hindamise tulemusi tuleks kasutada eelkõige töös, mida komisjon teeb pärast üleminekuperioodi kohaldatava metoodika kohandamiseks. |
| --- | --- |

(12)

Üleminekuperioodil kogutud andmed peaksid olema aluseks aruannetele, mille komisjon peab esitama kooskõlas määruse (EL) 2023/956 artikli 30 lõigetega 2 ja 3. Üleminekuperioodil kogutud andmed peaksid samuti aitama kindlaks määrata pärast üleminekuperioodi kohaldatava ühetaolise seire-, aruandlus- ja tõendamismetoodika. Kogutud andmete hindamise tulemusi tuleks kasutada eelkõige töös, mida komisjon teeb pärast üleminekuperioodi kohaldatava metoodika kohandamiseks.

| (13) | Aruandekohustused täitmata jätnud aruandvatele deklarantidele määratavate trahvide suuruse soovituslik vahemik peaks põhinema vaikeväärtustel, mille komisjon on teinud kättesaadavaks ja avaldanud üleminekuperioodi jaoks seoses seonduva heitkogusega, millest jäetakse teatamata. Soovituslik maksimumvahemik peaks olema kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2003/87/EÜ (4) artikli 16 lõigete 3 ja 4 kohase trahviga, võttes samal ajal arvesse ka seda, et üleminekuperioodil piirdub kohustus andmete esitamisega. Kriteeriumid, mille alusel pädevad asutused määravad kindlaks makstava trahvisumma, peaksid põhinema aruande esitamata jätmise raskusastmel ja kestusel. Komisjon peaks jälgima SPIMi aruandeid, et anda esialgne hinnang pädevate asutuste vajatavale teabele ja tagada kohaldatavate trahvide sidusus. |
| --- | --- |

(13)

Aruandekohustused täitmata jätnud aruandvatele deklarantidele määratavate trahvide suuruse soovituslik vahemik peaks põhinema vaikeväärtustel, mille komisjon on teinud kättesaadavaks ja avaldanud üleminekuperioodi jaoks seoses seonduva heitkogusega, millest jäetakse teatamata. Soovituslik maksimumvahemik peaks olema kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2003/87/EÜ (4) artikli 16 lõigete 3 ja 4 kohase trahviga, võttes samal ajal arvesse ka seda, et üleminekuperioodil piirdub kohustus andmete esitamisega. Kriteeriumid, mille alusel pädevad asutused määravad kindlaks makstava trahvisumma, peaksid põhinema aruande esitamata jätmise raskusastmel ja kestusel. Komisjon peaks jälgima SPIMi aruandeid, et anda esialgne hinnang pädevate asutuste vajatavale teabele ja tagada kohaldatavate trahvide sidusus.

| (14) | Selleks et tagada aruandekohustuste tõhus rakendamine, peaks komisjon looma elektroonilise andmebaasi, SPIMi üleminekuregistri, et koguda üleminekuperioodil esitatavat teavet. SPIMi üleminekuregistri alusel tuleks vastavalt määruse (EL) 2023/956 artiklile 14 luua SPIMi register. |
| --- | --- |

(14)

Selleks et tagada aruandekohustuste tõhus rakendamine, peaks komisjon looma elektroonilise andmebaasi, SPIMi üleminekuregistri, et koguda üleminekuperioodil esitatavat teavet. SPIMi üleminekuregistri alusel tuleks vastavalt määruse (EL) 2023/956 artiklile 14 luua SPIMi register.

| (15) | SPIMi üleminekuregistrist peaks saama süsteem, milles aruandvad deklarandid esitavad ja haldavad SPIMi aruandeid ning mille abil tehakse kontrolle, koostatakse esialgsed hinnangud ja vaadatakse läbi andmeid. Aruandekohustuste täpse hindamise tagamiseks peaks SPIMi üleminekuregister olema olemasolevate tollisüsteemidega koostalitlev. |
| --- | --- |

(15)

SPIMi üleminekuregistrist peaks saama süsteem, milles aruandvad deklarandid esitavad ja haldavad SPIMi aruandeid ning mille abil tehakse kontrolle, koostatakse esialgsed hinnangud ja vaadatakse läbi andmeid. Aruandekohustuste täpse hindamise tagamiseks peaks SPIMi üleminekuregister olema olemasolevate tollisüsteemidega koostalitlev.

| (16) | Selleks et tagada tulemuslik ja ühtne aruandlussüsteem, tuleks SPIMi üleminekuregistri toimimiseks kehtestada tehniline kord, mis hõlmab näiteks elektrooniliste süsteemide arendamist, testimist, kasutuselevõttu ja hooldust ning nendes võimalike muudatuste tegemist, andmekaitset, andmete uuendamist, andmetöötluse piiramist, süsteemide kuuluvust ja turvet. See kord peaks olema kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2018/1725 (5) artiklis 27 ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/679 (6) artiklis 25 sätestatud lõimitud ja vaikimisi andmekaitse põhimõttega ning määruse (EL) 2018/1725 artikli 33 ja määruse 2016/679 artikli 32 kohase töötlemise turvalisusega. |
| --- | --- |

(16)

Selleks et tagada tulemuslik ja ühtne aruandlussüsteem, tuleks SPIMi üleminekuregistri toimimiseks kehtestada tehniline kord, mis hõlmab näiteks elektrooniliste süsteemide arendamist, testimist, kasutuselevõttu ja hooldust ning nendes võimalike muudatuste tegemist, andmekaitset, andmete uuendamist, andmetöötluse piiramist, süsteemide kuuluvust ja turvet. See kord peaks olema kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2018/1725 (5) artiklis 27 ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/679 (6) artiklis 25 sätestatud lõimitud ja vaikimisi andmekaitse põhimõttega ning määruse (EL) 2018/1725 artikli 33 ja määruse 2016/679 artikli 32 kohase töötlemise turvalisusega.

| (17) | Selleks et tagada andmete esitamine igal hetkel, on oluline näha ette alternatiivsed lahendused, mida saab rakendada andmete esitamiseks kasutatavate elektrooniliste süsteemide ajutise rikke korral. Komisjon peaks sel otstarbel töötama välja SPIMi talitluspidevuse kava. |
| --- | --- |

(17)

Selleks et tagada andmete esitamine igal hetkel, on oluline näha ette alternatiivsed lahendused, mida saab rakendada andmete esitamiseks kasutatavate elektrooniliste süsteemide ajutise rikke korral. Komisjon peaks sel otstarbel töötama välja SPIMi talitluspidevuse kava.

| (18) | Selleks et tagada juurdepääs SPIMi üleminekuregistrile, tuleks aruandvate deklarantide haldamiseks, autentimiseks ja nende juurdepääsu kontrollimiseks kasutada komisjoni rakendusmääruse (EL) 2023/1070 (7) artiklis 16 osutatud ühtset kasutajahalduse ja digiallkirja süsteemi. |
| --- | --- |

(18)

Selleks et tagada juurdepääs SPIMi üleminekuregistrile, tuleks aruandvate deklarantide haldamiseks, autentimiseks ja nende juurdepääsu kontrollimiseks kasutada komisjoni rakendusmääruse (EL) 2023/1070 (7) artiklis 16 osutatud ühtset kasutajahalduse ja digiallkirja süsteemi.

| (19) | Selleks et oleks võimalik tuvastada aruandvaid deklarante ja koostada nende loetelu, mis sisaldab ka ettevõtjate registreerimis- ja identifitseerimisnumbreid (EORI-number), peaks SPIMi üleminekuregister olema koostalitlev rakendusmääruse (EL) 2023/1070 artiklis 30 osutatud ettevõtjate registreerimise ja identifitseerimise süsteemiga. |
| --- | --- |

(19)

Selleks et oleks võimalik tuvastada aruandvaid deklarante ja koostada nende loetelu, mis sisaldab ka ettevõtjate registreerimis- ja identifitseerimisnumbreid (EORI-number), peaks SPIMi üleminekuregister olema koostalitlev rakendusmääruse (EL) 2023/1070 artiklis 30 osutatud ettevõtjate registreerimise ja identifitseerimise süsteemiga.

| (20) | Kontrolli ja aruandluse eesmärgil peaks riiklikest süsteemidest saama määruse (EL) 2023/956 I lisas loetletud kaupade kohta nõutavat teavet, nagu on osutatud komisjoni rakendusotsuses (EL) 2019/2151 (8). |
| --- | --- |

(20)

Kontrolli ja aruandluse eesmärgil peaks riiklikest süsteemidest saama määruse (EL) 2023/956 I lisas loetletud kaupade kohta nõutavat teavet, nagu on osutatud komisjoni rakendusotsuses (EL) 2019/2151 (8).

| (21) | Määruse (EL) 2023/956 I lisas loetletud imporditud kaupade kohta teabe esitamisel tuleks imporditud kaubad teha kindlaks nende klassifitseerimise teel vastavalt nõukogu määruses (EMÜ) nr 2658/87 (9) sätestatud kombineeritud nomenklatuurile ning lähtuda rakendusmääruse (EL) 2023/1070 sätetest, mis käsitlevad andmete säilitamist. |
| --- | --- |

(21)

Määruse (EL) 2023/956 I lisas loetletud imporditud kaupade kohta teabe esitamisel tuleks imporditud kaubad teha kindlaks nende klassifitseerimise teel vastavalt nõukogu määruses (EMÜ) nr 2658/87 (9) sätestatud kombineeritud nomenklatuurile ning lähtuda rakendusmääruse (EL) 2023/1070 sätetest, mis käsitlevad andmete säilitamist.

| (22) | Käesolevas määruses austatakse Euroopa Liidu põhiõiguste hartas tunnustatud põhiõigusi ja järgitakse hartas sätestatud põhimõtteid, eelkõige õigust isikuandmete kaitsele. Ettevõtjate ja muude isikute isikuandmed, mida elektroonilistes süsteemides töödeldakse, peaksid piirduma käesoleva määruse I lisas sätestatud andmestikuga. Kui käesoleva rakendusmääruse kohaldamisel on vaja töödelda isikuandmeid, tuleks seda teha kooskõlas isikuandmete kaitset reguleeriva liidu õigusega. Sellega seoses peaksid liikmesriikide ametiasutused igasuguse isikuandmete töötlemise suhtes kohaldama määrust (EL) 2016/679 ja riiklikke nõudeid füüsiliste isikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel. Isikuandmete töötlemisel komisjonis tuleks kohaldada määrust (EL) 2018/1725. Isikuandmeid tuleks säilitada kujul, mis võimaldab andmesubjekte tuvastada ainult seni, kuni see on vajalik selle eesmärgi täitmiseks, milleks isikuandmeid töödeldakse. Seega on SPIMi üleminekuregistris olevate andmete säilitamise tähtaeg kuni viis aastat alates SPIMi aruande saamisest. |
| --- | --- |

(22)

Käesolevas määruses austatakse Euroopa Liidu põhiõiguste hartas tunnustatud põhiõigusi ja järgitakse hartas sätestatud põhimõtteid, eelkõige õigust isikuandmete kaitsele. Ettevõtjate ja muude isikute isikuandmed, mida elektroonilistes süsteemides töödeldakse, peaksid piirduma käesoleva määruse I lisas sätestatud andmestikuga. Kui käesoleva rakendusmääruse kohaldamisel on vaja töödelda isikuandmeid, tuleks seda teha kooskõlas isikuandmete kaitset reguleeriva liidu õigusega. Sellega seoses peaksid liikmesriikide ametiasutused igasuguse isikuandmete töötlemise suhtes kohaldama määrust (EL) 2016/679 ja riiklikke nõudeid füüsiliste isikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel. Isikuandmete töötlemisel komisjonis tuleks kohaldada määrust (EL) 2018/1725. Isikuandmeid tuleks säilitada kujul, mis võimaldab andmesubjekte tuvastada ainult seni, kuni see on vajalik selle eesmärgi täitmiseks, milleks isikuandmeid töödeldakse. Seega on SPIMi üleminekuregistris olevate andmete säilitamise tähtaeg kuni viis aastat alates SPIMi aruande saamisest.

| (23) | Vastavalt määruse (EL) 2018/1725 artikli 42 lõikele 1 konsulteeriti Euroopa Andmekaitseinspektoriga, kes esitas oma arvamuse 28. juulil 2023. |
| --- | --- |

(23)

Vastavalt määruse (EL) 2018/1725 artikli 42 lõikele 1 konsulteeriti Euroopa Andmekaitseinspektoriga, kes esitas oma arvamuse 28. juulil 2023.

| (24) | Kuna esimene aruandeperiood algab 1. oktoobril 2023, peaks käesolev määrus jõustuma võimalikult kiiresti. |
| --- | --- |

(24)

Kuna esimene aruandeperiood algab 1. oktoobril 2023, peaks käesolev määrus jõustuma võimalikult kiiresti.

| (25) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas SPIMi komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(25)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas SPIMi komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

I peatükk

Reguleerimisese ja mõisted

Artikkel 1

Reguleerimisese

Käesoleva määrusega kehtestatakse eeskirjad, mis käsitlevad määruse (EL) 2023/956 artiklis 35 sätestatud aruandekohustusi seoses kõnealuse määruse I lisas loetletud kaupadega, mis imporditakse liidu tolliterritooriumile üleminekuperioodil 1. oktoobrist 2023 kuni 31. detsembrini 2025 (edaspidi „üleminekuperiood“).

Artikkel 2

Mõisted

Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:

| 1) | „aruandev deklarant“ – üks järgmistest isikutest:






  a) | importija, kes esitab kauba vabasse ringlusse lubamiseks tollideklaratsiooni enda nimel ja enda eest; |
| --- | --- | --- |

1)

„aruandev deklarant“ – üks järgmistest isikutest:

a)

importija, kes esitab kauba vabasse ringlusse lubamiseks tollideklaratsiooni enda nimel ja enda eest;

| b) | isik, kellel on Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 952/2013 (10) artikli 182 lõikes 1 osutatud luba esitada tollideklaratsioon ja kes deklareerib kauba impordi; |
| --- | --- |

b)

isik, kellel on Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 952/2013 (10) artikli 182 lõikes 1 osutatud luba esitada tollideklaratsioon ja kes deklareerib kauba impordi;

10

| c) | kaudne tolliesindaja, juhul kui tollideklaratsiooni esitab määruse (EL) nr 952/2013 artikli 18 kohaselt määratud kaudne tolliesindaja, kui importija asub väljaspool liitu või kui kaudne tolliesindaja on kooskõlas määruse (EL) 2023/956 artikliga 32 nõustunud aruandekohustustega; |
| --- | --- |

c)

kaudne tolliesindaja, juhul kui tollideklaratsiooni esitab määruse (EL) nr 952/2013 artikli 18 kohaselt määratud kaudne tolliesindaja, kui importija asub väljaspool liitu või kui kaudne tolliesindaja on kooskõlas määruse (EL) 2023/956 artikliga 32 nõustunud aruandekohustustega;

| 2) | „soodustus“ – rahaline või muus vormis summa, mille võrra väheneb süsinikuhinna maksmise eest vastutava isiku poolt tasumisele kuuluv või tasutud summa enne või pärast selle tasumist. |
| --- | --- |

2)

„soodustus“ – rahaline või muus vormis summa, mille võrra väheneb süsinikuhinna maksmise eest vastutava isiku poolt tasumisele kuuluv või tasutud summa enne või pärast selle tasumist.

II PEATÜKK

ARUANDVATE DEKLARANTIDE ARUANDLUSEGA SEOTUD ÕIGUSED JA KOHUSTUSED

Artikkel 3

Aruandvate deklarantide aruandekohustused

1.   Iga aruandev deklarant esitab andmete põhjal, mille käitaja võib teatada käesoleva määruse III lisa kohaselt, määruse (EL) 2023/956 I lisas loetletud ja SPIMi aruandega hõlmatud kvartalis imporditud kaupade kohta järgmise teabe:

| a) | imporditud kauba kogus, mida elektrienergia puhul väljendatakse megavatt-tundides ja muude kaupade puhul tonnides; |
| --- | --- |

a)

imporditud kauba kogus, mida elektrienergia puhul väljendatakse megavatt-tundides ja muude kaupade puhul tonnides;

| b) | kauba liik vastavalt selle CN-koodile. |
| --- | --- |

b)

kauba liik vastavalt selle CN-koodile.

2.   Iga aruandev deklarant esitab SPIMi aruandes määruse (EL) 2023/956 I lisas loetletud kaupadega seonduva heitkoguse puhul vastavalt käesoleva määruse I lisas loetletule järgmise teabe:

| a) | imporditud kauba päritoluriik; |
| --- | --- |

a)

imporditud kauba päritoluriik;

| b) | käitis, kus kaup toodeti ja mis tehakse kindlaks järgmiste andmete põhjal:






  1) | kohaldatav ÜRO asukohakood (UN/LOCODE); |
| --- | --- | --- |

b)

käitis, kus kaup toodeti ja mis tehakse kindlaks järgmiste andmete põhjal:

1)

kohaldatav ÜRO asukohakood (UN/LOCODE);

| 2) | käitise ettevõtte nimi, käitise aadress ja transkriptsioon inglise keeles; |
| --- | --- |

2)

käitise ettevõtte nimi, käitise aadress ja transkriptsioon inglise keeles;

| 3) | käitise peamise heiteallika geograafilised koordinaadid; |
| --- | --- |

3)

käitise peamise heiteallika geograafilised koordinaadid;

| c) | kasutatud tootmisviisid, mis on määratletud käesoleva määruse II lisa 3. jaos ja mis kajastavad kauba tootmiseks kasutatud tehnoloogiat, ning teave osutatud tootmisviisi piiritlevate, IV lisa 2. jaos määratletud eriparameetrite kohta, mille põhjal tehakse kindlaks otsene seonduv heitkogus; |
| --- | --- |

c)

kasutatud tootmisviisid, mis on määratletud käesoleva määruse II lisa 3. jaos ja mis kajastavad kauba tootmiseks kasutatud tehnoloogiat, ning teave osutatud tootmisviisi piiritlevate, IV lisa 2. jaos määratletud eriparameetrite kohta, mille põhjal tehakse kindlaks otsene seonduv heitkogus;

| d) | kaubaga seonduv otsene eriheitkogus, mis tehakse vastavalt käesoleva määruse III lisa jaole F ja G kindlaks tootmisprotsessidele omistatud otseheite ümberarvestamisega kaubapõhiseks heiteks, väljendatuna CO2 ekvivalenttonnides; |
| --- | --- |

d)

kaubaga seonduv otsene eriheitkogus, mis tehakse vastavalt käesoleva määruse III lisa jaole F ja G kindlaks tootmisprotsessidele omistatud otseheite ümberarvestamisega kaubapõhiseks heiteks, väljendatuna CO2 ekvivalenttonnides;

| e) | aruandlusnõuded, millel on mõju kaubaga seonduvale heitkogusele, nagu on osutatud käesoleva määruse IV lisa 2. jaos; |
| --- | --- |

e)

aruandlusnõuded, millel on mõju kaubaga seonduvale heitkogusele, nagu on osutatud käesoleva määruse IV lisa 2. jaos;

| f) | elektrienergia kui imporditud kauba puhul esitab aruandev deklarant järgmise teabe:






  1) | elektrienergia puhul kasutatud heitekoefitsient, väljendatuna CO2 ekvivalenttonnides megavatt-tunni (MWh) kohta, mis on kindlaks määratud vastavalt käesoleva määruse III lisa D jaole; |
| --- | --- | --- |

f)

elektrienergia kui imporditud kauba puhul esitab aruandev deklarant järgmise teabe:

1)

elektrienergia puhul kasutatud heitekoefitsient, väljendatuna CO2 ekvivalenttonnides megavatt-tunni (MWh) kohta, mis on kindlaks määratud vastavalt käesoleva määruse III lisa D jaole;

| 2) | käesoleva määruse III lisa D jao kohaselt elektrienergia heitekoefitsiendi kindlaksmääramiseks kasutatud andmeallikas või meetod; |
| --- | --- |

2)

käesoleva määruse III lisa D jao kohaselt elektrienergia heitekoefitsiendi kindlaksmääramiseks kasutatud andmeallikas või meetod;

| g) | terasetoodete puhul selle terasetehase tunnuskood, kus konkreetne toorainepartii toodeti, kui see on teada. |
| --- | --- |

g)

terasetoodete puhul selle terasetehase tunnuskood, kus konkreetne toorainepartii toodeti, kui see on teada.

3.   Seonduva kaudse eriheitkoguse puhul esitab iga aruandev deklarant SPIMi aruandes vastavalt käesoleva määruse I lisas loetletule järgmise teabe:

| a) | tootmisprotsessis tarbitud elektrienergia, väljendatuna megavatt-tundides ühe tonni toodetud kauba kohta; |
| --- | --- |

a)

tootmisprotsessis tarbitud elektrienergia, väljendatuna megavatt-tundides ühe tonni toodetud kauba kohta;

| b) | täpsustus, kas deklarant esitab tegeliku heitkoguse või vaikeväärtused, mille komisjon on teinud kättesaadavaks ja avaldanud üleminekuperioodi jaoks kooskõlas käesoleva määruse III lisa D jaoga; |
| --- | --- |

b)

täpsustus, kas deklarant esitab tegeliku heitkoguse või vaikeväärtused, mille komisjon on teinud kättesaadavaks ja avaldanud üleminekuperioodi jaoks kooskõlas käesoleva määruse III lisa D jaoga;

| c) | tarbitud elektrienergia heitekoefitsient; |
| --- | --- |

c)

tarbitud elektrienergia heitekoefitsient;

| d) | seonduv kaudne eriheitkogus, mis tehakse vastavalt käesoleva määruse III lisa jaole F ja G kindlaks tootmisprotsessidele omistatud seonduva kaudse heitkoguse ümberarvestamisega kaubapõhiseks kaudseks heiteks, väljendatuna CO2 ekvivalenttonnides. |
| --- | --- |

d)

seonduv kaudne eriheitkogus, mis tehakse vastavalt käesoleva määruse III lisa jaole F ja G kindlaks tootmisprotsessidele omistatud seonduva kaudse heitkoguse ümberarvestamisega kaubapõhiseks kaudseks heiteks, väljendatuna CO2 ekvivalenttonnides.

4.   Kui andmete kindlakstegemise reeglid erinevad käesoleva määruse III lisas osutatud reeglitest, esitab aruandev deklarant seonduva heitkoguse kindlakstegemiseks kasutatud reeglite metodoloogilise aluse kohta lisateabe ja kirjelduse. Kirjeldatud reeglite kohaldamise tulemusena tuleb saavutada sarnane heiteandmete ulatus ja täpsus, sealhulgas seoses süsteemipiiride, jälgitavate tootmisprotsesside, heitekoefitsientide ning muude kasutatud arvutus- ja aruandlusmeetoditega.

5.   Aruandluse eesmärgil võib aruandev deklarant nõuda, et käitaja kasutaks komisjoni esitatud elektroonilist vormi ning esitaks IV lisa 1. ja 2. jao kohase teate sisu.

Artikkel 4

Seonduva heitkoguse arvutamine

1.   Artikli 3 lõike 2 kohaldamisel tehakse käitises toodetud kaubaga seonduv eriheitkogus kindlaks ühe järgmise meetodi alusel, mis põhineb käesoleva määruse III lisa punkti B.2 kohaselt kindlaks määratud seiremetoodikal ja mille puhul tehakse ühte järgmistest:

| a) | lähtevoo heitetase tehakse kindlaks kasutades mõõtesüsteemide abil kogutud tegevusandmeid ja laboratoorsete analüüside abil saadud arvutustegureid või standardväärtuseid; |
| --- | --- |

a)

lähtevoo heitetase tehakse kindlaks kasutades mõõtesüsteemide abil kogutud tegevusandmeid ja laboratoorsete analüüside abil saadud arvutustegureid või standardväärtuseid;

| b) | heiteallika heitetase tehakse kindlaks suitsugaasis leiduva asjakohase kasvuhoonegaasi kontsentratsiooni ja suitsugaasivoo pidevmõõtmise teel. |
| --- | --- |

b)

heiteallika heitetase tehakse kindlaks suitsugaasis leiduva asjakohase kasvuhoonegaasi kontsentratsiooni ja suitsugaasivoo pidevmõõtmise teel.

2.   Erandina lõikest 1 võib kuni 31. detsembrini 2024 teha käitises toodetud kaubaga seonduva eriheitkoguse kindlaks ühe järgmise seire- ja aruandlusmeetodi alusel, kui nende kasutamise tulemusel saadav heiteandmete ulatus ja täpsus on võrreldav sellega, mis saadakse kõnealuses lõikes loetletud meetoditega:

| a) | süsiniku hinnastamise süsteem käitise asukohariigis või |
| --- | --- |

a)

süsiniku hinnastamise süsteem käitise asukohariigis või

| b) | kohustuslik heitkoguste seire süsteem käitise asukohariigis või |
| --- | --- |

b)

kohustuslik heitkoguste seire süsteem käitise asukohariigis või

| c) | käitises rakendatav heitkoguste seire süsteem, mis võib hõlmata tõendamist akrediteeritud tõendaja poolt. |
| --- | --- |

c)

käitises rakendatav heitkoguste seire süsteem, mis võib hõlmata tõendamist akrediteeritud tõendaja poolt.

3.   Erandina lõigetest 1 ja 2 võib aruandev deklarant kuni 31. juulini 2024 iga sellise kauba impordi puhul, mille kohta tal ei ole täielikku artikli 3 lõigetes 2 ja 3 loetletud teavet, kasutada heite kindlakstegemiseks muid meetodeid, sealhulgas komisjoni poolt üleminekuperioodi jaoks kättesaadavaks tehtud ja avaldatud vaikeväärtusi või muid vaikeväärtusi, nagu on täpsustatud III lisas. Sellisel juhul märgib aruandev deklarant SPIMi aruandes metoodika, mida selliste väärtuste kindlaksmääramisel kasutati, ja viitab sellele.

Artikkel 5

Hinnanguliste väärtuste kasutamine

Erandina artiklist 4 võib kuni 20 % keerukate kaupadega seonduvast koguheitkogusest põhineda käitise käitaja poolt kättesaadavaks tehtud hinnangutel.

Artikkel 6

Seestöötlemise protseduuriga seotud andmete kogumine ja aruandlus

1.   Aruandev deklarant esitab seestöötlemise protseduurile suunatud ja seejärel sama kaubana või töödeldud toodetena vabasse ringlusse lubatud kauba puhul SPIMi aruandes selle kvartali kohta, mis järgneb kvartalile, milles tolliprotseduur kooskõlas määruse (EL) nr 952/2013 artikliga 257 lõpetati, järgmise teabe:

| a) | määruse (EL) 2023/956 I lisas loetletud kaupade kogused, mis on lubatud kõnealuse ajavahemiku jooksul pärast seestöötlemise protseduuri vabasse ringlusse; |
| --- | --- |

a)

määruse (EL) 2023/956 I lisas loetletud kaupade kogused, mis on lubatud kõnealuse ajavahemiku jooksul pärast seestöötlemise protseduuri vabasse ringlusse;

| b) | nende punktis a osutatud kaupade kogustega seonduv heitkogus, mis on lubatud kõnealuse ajavahemiku jooksul pärast seestöötlemise protseduuri vabasse ringlusse; |
| --- | --- |

b)

nende punktis a osutatud kaupade kogustega seonduv heitkogus, mis on lubatud kõnealuse ajavahemiku jooksul pärast seestöötlemise protseduuri vabasse ringlusse;

| c) | punktis a osutatud kaupade päritoluriik, kui see on teada; |
| --- | --- |

c)

punktis a osutatud kaupade päritoluriik, kui see on teada;

| d) | käitised, kus punktis a osutatud kaubad toodeti, kui need on teada; |
| --- | --- |

d)

käitised, kus punktis a osutatud kaubad toodeti, kui need on teada;

| e) | määruse (EL) 2023/956 I lisas loetletud kaupade kogused, mis suunati seestöötlemise protseduurile, mille tulemusena saadi töödeldud tooted, mis on lubatud vabasse ringlusse kõnealuse ajavahemiku jooksul; |
| --- | --- |

e)

määruse (EL) 2023/956 I lisas loetletud kaupade kogused, mis suunati seestöötlemise protseduurile, mille tulemusena saadi töödeldud tooted, mis on lubatud vabasse ringlusse kõnealuse ajavahemiku jooksul;

| f) | punktis e osutatud töödeldud toodete koguste tootmiseks kasutatud kaupadega seonduv heitkogus; |
| --- | --- |

f)

punktis e osutatud töödeldud toodete koguste tootmiseks kasutatud kaupadega seonduv heitkogus;

| g) | juhul kui toll loobub kooskõlas delegeeritud komisjoni määruse (EL) 2015/2446 (11) artikliga 175 tolliprotseduuri kokkuvõtte esitamise nõudest, esitab aruandev deklarant saadud vabastuse. |
| --- | --- |

g)

juhul kui toll loobub kooskõlas delegeeritud komisjoni määruse (EL) 2015/2446 (11) artikliga 175 tolliprotseduuri kokkuvõtte esitamise nõudest, esitab aruandev deklarant saadud vabastuse.

2.   Lõike 1 punktides b ja f osutatud seonduv heitkogus esitatakse ja arvutatakse kooskõlas artiklitega 3, 4 ja 5.

3.   Erandina lõikest 2, kui seestöötlemise protseduurile suunatud töödeldud tooted või kaubad lubatakse vabasse ringlusse kooskõlas delegeeritud määruse (EL) 2015/2446 artikli 170 lõikega 1, arvutatakse lõike 1 punktides b ja f osutatud seonduv heitkogus käesoleva määruse II lisas määratletud samasse SPIMi kaubakategooriasse kuuluvate ning alates 1. oktoobrist 2023 seestöötlemise protseduurile suunatud kaupade koguhulgaga seonduva heitkoguse kaalutud keskmise põhjal.

Esimeses lõigus osutatud seonduv heitkogus arvutatakse järgmiselt:

| a) | lõike 2 punktis b osutatud seonduv heitkogus on seestöötlemise protseduurile suunatud imporditud kaubaga seonduva heitkoguse kogusumma ning |
| --- | --- |

a)

lõike 2 punktis b osutatud seonduv heitkogus on seestöötlemise protseduurile suunatud imporditud kaubaga seonduva heitkoguse kogusumma ning

| b) | lõike 2 punktis f osutatud seonduv heitkogus on seestöötlemise protseduurile suunatud ja ühe või mitme töötlemistoimingu käigus kasutatud kaubaga seonduva heitkoguse kogusumma, korrutatuna sellest imporditud kaubast saadud töödeldud toodete protsentuaalse kogusega. |
| --- | --- |

b)

lõike 2 punktis f osutatud seonduv heitkogus on seestöötlemise protseduurile suunatud ja ühe või mitme töötlemistoimingu käigus kasutatud kaubaga seonduva heitkoguse kogusumma, korrutatuna sellest imporditud kaubast saadud töödeldud toodete protsentuaalse kogusega.

Artikkel 7

Tasumisele kuuluva süsinikuhinnaga seotud teabe esitamine

1.   Kui see on asjakohane, esitab aruandev deklarant SPIMi aruandes seonduva heitkoguse eest päritoluriigis tasumisele kuuluva süsinikuhinnaga seoses järgmise teabe:

| a) | CN-koodiga tähistatud tooteliik; |
| --- | --- |

a)

CN-koodiga tähistatud tooteliik;

| b) | süsinikuhinna liik; |
| --- | --- |

b)

süsinikuhinna liik;

| c) | riik, kus süsinikuhind kuulub tasumisele; |
| --- | --- |

c)

riik, kus süsinikuhind kuulub tasumisele;

| d) | asjaomases riigis pakutav soodustus või muus vormis hüvitis, mis oleks kaasa toonud süsinikuhinna vähendamise; |
| --- | --- |

d)

asjaomases riigis pakutav soodustus või muus vormis hüvitis, mis oleks kaasa toonud süsinikuhinna vähendamise;

| e) | tasumisele kuuluva süsinikuhinna suurus ning süsiniku hinnastamise vahendi ja võimalike hüvitusmehhanismide kirjeldus; |
| --- | --- |

e)

tasumisele kuuluva süsinikuhinna suurus ning süsiniku hinnastamise vahendi ja võimalike hüvitusmehhanismide kirjeldus;

| f) | viide õigusakti sättele, millega nähakse ette süsiniku hind, soodustus või muus vormis asjaomane hüvitis, sealhulgas õigusakti koopia; |
| --- | --- |

f)

viide õigusakti sättele, millega nähakse ette süsiniku hind, soodustus või muus vormis asjaomane hüvitis, sealhulgas õigusakti koopia;

| g) | hõlmatud seonduva otse- või kaudse heite kogus; |
| --- | --- |

g)

hõlmatud seonduva otse- või kaudse heite kogus;

| h) | seonduva heite kogus, mis on hõlmatud mis tahes soodustuse või muus vormis hüvitisega, sealhulgas lubatud heitkoguse ühikute tasuta eraldamisega, kui see on asjakohane. |
| --- | --- |

h)

seonduva heite kogus, mis on hõlmatud mis tahes soodustuse või muus vormis hüvitisega, sealhulgas lubatud heitkoguse ühikute tasuta eraldamisega, kui see on asjakohane.

2.   Lõike 1 punktis e osutatud rahasumma arvestatakse ümber eurodesse aruande esitamise aastale eelneva aasta keskmise vahetuskursi alusel. Aasta keskmine vahetuskurss põhineb Euroopa Keskpanga avaldatud vahetuskurssidel. Nende vääringute puhul, mille vahetuskurssi Euroopa Keskpank ei avalda, põhineb aasta keskmine vahetuskurss teabel, mis on avalikult kättesaadav reaalse tegeliku vahetuskursi kohta. Komisjon esitab aasta keskmised vahetuskursid SPIMi üleminekuregistris.

Artikkel 8

SPIMi aruannete esitamine

1.   Aruandev deklarant esitab alates 1. oktoobrist 2023 kuni 31. detsembrini 2025 SPIMi üleminekuregistrile iga kvartali kohta SPIMi aruande hiljemalt ühe kuu jooksul pärast asjaomase kvartali lõppu.

2.   Aruandev deklarant esitab SPIMi üleminekuregistris teabe ja märgib, kas:

| a) | SPIMi aruande esitab importija enda nimel ja enda eest; |
| --- | --- |

a)

SPIMi aruande esitab importija enda nimel ja enda eest;

| b) | SPIMi aruande esitab kaudne tolliesindaja importija nimel. |
| --- | --- |

b)

SPIMi aruande esitab kaudne tolliesindaja importija nimel.

3.   Kui kaudne tolliesindaja ei nõustu täitma käesolevast määrusest tulenevaid importija aruandekohustusi, teatab kaudne tolliesindaja importijale käesoleva määruse järgimise kohustusest. Teatis sisaldab määruse (EL) 2023/956 artikli 33 lõikes 1 osutatud teavet.

4.   SPIMi aruanne sisaldab käesoleva määruse I lisas esitatud teavet.

5.   SPIMi aruandele antakse pärast SPIMi üleminekuregistris esitamist aruande kordumatu tunnuskood.

Artikkel 9

SPIMi aruannete muutmine ja parandamine

1.   Aruandev deklarant võib esitatud SPIMi aruannet muuta kahe kuu jooksul pärast asjaomase aruandekvartali lõppu.

2.   Erandina lõikest 1 võib aruandev deklarant muuta esimese kahe aruandeperioodi aruannet kuni kolmanda aruande esitamise tähtajani.

3.   Aruandva deklarandi põhjendatud taotluse korral hindab pädev asutus seda taotlust ja lubab asjakohasel juhul aruandval deklarandil SPIMi aruande uuesti esitada või seda parandada pärast lõigetes 1 ja 2 osutatud tähtaega ning ühe aasta jooksul pärast asjaomase aruandekvartali lõppu. Parandatud SPIMi aruanne esitatakse uuesti või parandus tehakse hiljemalt ühe kuu jooksul pärast pädevalt asutuselt heakskiidu saamist.

4.   Pädev asutus põhjendab lõikes 3 sätestatud taotluse tagasilükkamist ja teavitab aruandvat deklaranti kaebuse esitamise õigusest.

5.   Vaidluse lahendamise ootel olevat SPIMi aruannet ei või muuta. Selle võib asendada, et võtta arvesse vaidluse tulemust.

III PEATÜKK

SPIMI ARUANDLUSEGA SEOTUD HALDUS

Artikkel 10

SPIMi üleminekuregister

1.   SPIMi üleminekuregister on standarditud ja turvaline elektrooniline andmebaas, mis sisaldab ühiseid andmeelemente üleminekuperioodi aruandluseks ning juurdepääsu, juhtumite käsitlemise ja konfidentsiaalsuse tagamiseks.

2.   SPIMi üleminekuregister võimaldab suhtluse pidamist, kontrolli tegemist ja teabevahetust komisjoni, pädevate asutuste, tolliasutuste ja aruandvate deklarantide vahel kooskõlas V peatükiga.

Artikkel 11

SPIMi aruannete kontroll ja teabe kasutamine komisjoni poolt

1.   Komisjon võib SPIMi aruandeid kontrollida, et hinnata aruandvate deklarantide aruandekohustuste täitmist üleminekuperioodil ja kuni kolme kuu jooksul pärast seda, kui viimane SPIMi aruanne oleks tulnud esitada.

2.   Komisjon kasutab SPIMi üleminekuregistrit ja selles sisalduvat teavet käesolevas määruses ja määruses (EL) 2023/956 sätestatud ülesannete täitmiseks.

Artikkel 12

Komisjoni esialgne hinnang

1.   Komisjon edastab liikmesriikidele teavitamise eesmärgil nende liikmesriikides asuvate aruandvate deklarantide loetelu, kelle puhul tal on põhjust arvata, et nad ei ole täitnud SPIMi aruande esitamise kohustust.

2.   Kui komisjon leiab, et SPIMi aruanne ei sisalda kogu artiklites 3–7 nõutud teavet või et aruanne on vastavalt artiklile 13 puudulik või ebakorrektne, edastab komisjon asjaomast SPIMi aruannet käsitleva esialgse hinnangu selle liikmesriigi pädevale asutusele, kus aruandev deklarant asub.

Artikkel 13

Puudulikud või ebakorrektsed SPIMi aruanded

1.   SPIMi aruanne loetakse puudulikuks, kui aruandev deklarant ei ole esitanud teavet vastavalt käesoleva määruse I lisale.

2.   SPIMi aruanne loetakse ebakorrektseks järgmistel juhtudel:

| a) | esitatud aruandega hõlmatud andmed või teave ei vasta käesoleva määruse artiklites 3–7 ja III lisas sätestatud nõuetele; |
| --- | --- |

a)

esitatud aruandega hõlmatud andmed või teave ei vasta käesoleva määruse artiklites 3–7 ja III lisas sätestatud nõuetele;

| b) | aruandev deklarant on esitanud ebaõigeid andmeid ja ebaõiget teavet; |
| --- | --- |

b)

aruandev deklarant on esitanud ebaõigeid andmeid ja ebaõiget teavet;

| c) | aruandev deklarant ei esita piisavat põhjendust muude kui käesoleva määruse III lisas esitatud aruandluseeskirjade järgimise kohta. |
| --- | --- |

c)

aruandev deklarant ei esita piisavat põhjendust muude kui käesoleva määruse III lisas esitatud aruandluseeskirjade järgimise kohta.

Artikkel 14

SPIMi aruannete hindamine ja teabe kasutamine pädevate asutuste poolt

1.   Aruandva deklarandi asukohaliikmesriigi pädev asutus algatab läbivaatamise ning hindab andmeid, teavet, komisjoni edastatud aruandvate deklarantide loetelu ja esialgset hinnangut, millele on osutatud artiklis 12, kolme kuu jooksul alates kõnealuse loetelu või esialgse hinnangu edastamisest.

2.   Pädevad asutused kasutavad SPIMi üleminekuregistrit ja selles sisalduvat teavet käesolevas määruses ja määruses (EL) 2023/956 sätestatud ülesannete täitmiseks.

3.   Pädevad asutused võivad üleminekuperioodil või pärast seda algatada parandusmenetluse järgmiste asjaolude korral:

| a) | puudulikud või ebakorrektsed SPIMi aruanded; |
| --- | --- |

a)

puudulikud või ebakorrektsed SPIMi aruanded;

| b) | SPIMi aruande esitamata jätmine. |
| --- | --- |

b)

SPIMi aruande esitamata jätmine.

4.   Kui pädev asutus algatab parandusmenetluse, teatatakse aruandvale deklarandile, et aruanne on läbivaatamisel ja et on vaja lisateavet. Pädeva asutuse taotlus lisateabe saamiseks hõlmab artiklites 3–7 nõutud teavet. Aruandev deklarant esitab lisateabe SPIMi üleminekuregistri kaudu.

5.   Pädev asutus või pädeva asutuse määratud muu asutus annab loa juurdepääsuks SPIMi üleminekuregistrile ja haldab registreerimist liikmesriigi tasandil, võttes arvesse EORI-numbrit kooskõlas artiklis 20 sätestatud tehnilise korraga.

Artikkel 15

Konfidentsiaalsus

1.   Kõikide pädeva asutuse otsuste ja teabe suhtes, mille pädev asutus on saanud käesoleva määruse kohase aruandlusega seotud ülesannete täitmisel ning mis on konfidentsiaalne või konfidentsiaalselt esitatud, kehtib ametisaladuse hoidmise kohustus. Pädev asutus ei avalikusta sellist teavet ilma seda andnud isiku või asutuse otsese loata.

Erandina esimesest lõigust võib sellist teavet ilma loata avalikustada, kui see on ette nähtud käesoleva määrusega ja kui pädev asutus on kohustatud või volitatud seda avalikustama liidu või liikmesriigi õiguse alusel.

2.   Pädev asutus võib edastada lõikes 1 osutatud konfidentsiaalse teabe liidu tolliasutustele.

3.   Lõigetes 1 ja 2 osutatud teabe avalikustamisel või edastamisel järgitakse kohaldatavaid andmekaitsealaseid õigusnorme.

IV PEATÜKK

TÄITMISE TAGAMINE

Artikkel 16

Karistused

1.   Liikmesriigid kohaldavad karistusi järgmistel juhtudel:

| a) | aruandev deklarant ei ole astunud vajalikke samme SPIMi aruande esitamise kohustuse täitmiseks või |
| --- | --- |

a)

aruandev deklarant ei ole astunud vajalikke samme SPIMi aruande esitamise kohustuse täitmiseks või

| b) | SPIMi aruanne on vastavalt artiklile 13 ebakorrektne või puudulik ning aruandev deklarant ei ole astunud vajalikke samme SPIMi aruande parandamiseks, kui pädev asutus on algatanud kooskõlas artikli 14 lõikega 4 parandusmenetluse. |
| --- | --- |

b)

SPIMi aruanne on vastavalt artiklile 13 ebakorrektne või puudulik ning aruandev deklarant ei ole astunud vajalikke samme SPIMi aruande parandamiseks, kui pädev asutus on algatanud kooskõlas artikli 14 lõikega 4 parandusmenetluse.

2.   Trahvi suurus on 10–50 eurot teatamata heite tonni kohta. Trahvi suurendatakse vastavalt Euroopa tarbijahinnaindeksile.

3.   Kui pädevad asutused määravad kindlaks trahvi tegeliku summa, mis tuleb tasuda teatamata heite eest, mis arvutatakse komisjoni poolt üleminekuperioodi jaoks kättesaadavaks tehtud ja avaldatud vaikeväärtuste põhjal, võtavad nad arvesse järgmisi tegureid:

| a) | teatamata jäetud teabe ulatus; |
| --- | --- |

a)

teatamata jäetud teabe ulatus;

| b) | imporditud kaupade teatamata kogused ja nende kaupadega seotud teatamata heide; |
| --- | --- |

b)

imporditud kaupade teatamata kogused ja nende kaupadega seotud teatamata heide;

| c) | aruandva deklarandi valmisolek vastata teabetaotlustele või parandada SPIMi aruannet; |
| --- | --- |

c)

aruandva deklarandi valmisolek vastata teabetaotlustele või parandada SPIMi aruannet;

| d) | aruandva deklarandi tahtlik või hooletu käitumine; |
| --- | --- |

d)

aruandva deklarandi tahtlik või hooletu käitumine;

| e) | aruandva deklarandi varasem käitumine seoses aruandekohustuste täitmisega; |
| --- | --- |

e)

aruandva deklarandi varasem käitumine seoses aruandekohustuste täitmisega;

| f) | aruandva deklarandi valmidus koostööks, et rikkumine lõpetada; |
| --- | --- |

f)

aruandva deklarandi valmidus koostööks, et rikkumine lõpetada;

| g) | kas aruandev deklarant on võtnud vabatahtlikult meetmeid tagamaks, et sarnaseid rikkumisi ei saa tulevikus toime panna. |
| --- | --- |

g)

kas aruandev deklarant on võtnud vabatahtlikult meetmeid tagamaks, et sarnaseid rikkumisi ei saa tulevikus toime panna.

4.   Suuremad trahvid määratakse juhul, kui järjest on esitatud rohkem kui kaks puudulikku või ebakorrektset aruannet artikli 13 tähenduses või kui aruanne on esitamata üle kuue kuu.

V PEATÜKK

SPIMI ÜLEMINEKUREGISTRI TEHNILISED ELEMENDID

1. JAGU

Sissejuhatus

Artikkel 17

Kohaldamisalasse kuuluv keskne süsteem

1.   SPIMi üleminekuregister on koostalitlusvõimeline

| a) | rakendusmääruse (EL) 2023/1070 artiklis 16 osutatud ühtse kasutajahalduse ja digiallkirja süsteemiga kasutajate registreerimiseks ning komisjoni, liikmesriikide ja aruandvate deklarantide juurdepääsu haldamiseks; |
| --- | --- |

a)

rakendusmääruse (EL) 2023/1070 artiklis 16 osutatud ühtse kasutajahalduse ja digiallkirja süsteemiga kasutajate registreerimiseks ning komisjoni, liikmesriikide ja aruandvate deklarantide juurdepääsu haldamiseks;

| b) | rakendusmääruse (EL) 2023/1070 artiklis 30 osutatud ettevõtjate registreerimise ja identifitseerimise süsteemiga (EORI) ettevõtjate isikut käsitleva teabe valideerimiseks ja saamiseks seoses käesoleva määruse V lisas sätestatud andmetega; |
| --- | --- |

b)

rakendusmääruse (EL) 2023/1070 artiklis 30 osutatud ettevõtjate registreerimise ja identifitseerimise süsteemiga (EORI) ettevõtjate isikut käsitleva teabe valideerimiseks ja saamiseks seoses käesoleva määruse V lisas sätestatud andmetega;

| c) | rakendusmääruse (EL) 2023/1070 artiklis 99 osutatud ja liidu tolliseadustiku kohase süsteemi „Järelevalve 3“ kaudu välja töötatud järelevalvesüsteemiga määruse (EL) 2023/956 I lisas loetletud kaupade impordi tollideklaratsioonide kohta teabe saamiseks, et kontrollida SPIMi aruandeid ja nõuete täitmist; |
| --- | --- |

c)

rakendusmääruse (EL) 2023/1070 artiklis 99 osutatud ja liidu tolliseadustiku kohase süsteemi „Järelevalve 3“ kaudu välja töötatud järelevalvesüsteemiga määruse (EL) 2023/956 I lisas loetletud kaupade impordi tollideklaratsioonide kohta teabe saamiseks, et kontrollida SPIMi aruandeid ja nõuete täitmist;

| d) | määruses (EMÜ) nr 2658/87 osutatud TARICi süsteemiga. |
| --- | --- |

d)

määruses (EMÜ) nr 2658/87 osutatud TARICi süsteemiga.

2.   SPIMi üleminekuregister on koostalitlusvõimeline rakendusotsuse (EL) 2019/2151 alusel välja töötatud või ajakohastatud detsentraliseeritud süsteemidega, et saada teavet määruse (EL) 2023/956 I lisas loetletud kaupade impordi tollideklaratsioonide kohta, nagu on täpsustatud käesoleva määruse VI ja VII lisas, ning kontrollida SPIMi aruandeid ja tagada aruandvate deklarantide vastavus nõuetele, kui see teave ei ole liidu tolliseadustiku kohases süsteemis „Järelevalve 3“ kättesaadav.

Artikkel 18

Elektrooniliste süsteemide kontaktpunktid

Komisjon ja liikmesriigid määravad iga käesoleva määruse artiklis 17 osutatud elektroonilise süsteemi kontaktpunktid, mille kaudu vahetatakse teavet, et tagada asjaomaste elektrooniliste süsteemide kooskõlastatud arendamine, käitamine ja hooldamine.

Komisjon ja liikmesriigid edastavad nende kontaktpunktide andmed üksteisele ja teavitavad üksteist viivitamata kõnealuste andmete muutumisest.

2. jagu

SPIMi üleminekuregister

Artikkel 19

SPIMi üleminekuregistri ülesehitus

SPIMi üleminekuregister koosneb järgmistest ühistest komponentidest (edaspidi „ühised komponendid“):

| a) | SPIMi kauplejate portaal; |
| --- | --- |

a)

SPIMi kauplejate portaal;

| b) | SPIMi pädevate asutuste portaal, milles on kaks eraldi osa:






  (1) | üks riiklikele pädevatele asutustele ja |
| --- | --- | --- |

b)

SPIMi pädevate asutuste portaal, milles on kaks eraldi osa:

(1)

üks riiklikele pädevatele asutustele ja

| (2) | teine komisjonile; |
| --- | --- |

(2)

teine komisjonile;

| c) | SPIMi kasutajate juurdepääsu haldus; |
| --- | --- |

c)

SPIMi kasutajate juurdepääsu haldus;

| d) | SPIMi registri tagasüsteemi teenused; |
| --- | --- |

d)

SPIMi registri tagasüsteemi teenused;

| e) | avalik SPIMi lehekülg Europa veebisaidil. |
| --- | --- |

e)

avalik SPIMi lehekülg Europa veebisaidil.

Artikkel 20

SPIMi üleminekuregistri koostöötingimused

1.   Komisjon esitab pädevate asutustega kokkuleppimiseks koostöötingimused, teenustaseme kokkuleppe ja turvaplaani. Komisjon käitab SPIMi üleminekuregistrit vastavalt kokkulepitud tingimustele.

2.   SPIMi üleminekuregistrit kasutatakse seoses SPIMi aruannete ja nende impordideklaratsiooni kirjetega, millega SPIMi aruanded on seotud.

Artikkel 21

SPIMi kasutajate juurdepääsu haldus

1.   Määruse (EL) 2023/956 I lisas loetletud kaupadega seoses aruandva deklarandi autentimine ja juurdepääsu kontroll SPIMi registri komponentidele juurdepääsuks toimub artikli 17 lõike 1 punktis a osutatud ühtse kasutajahalduse ja digiallkirja süsteemi abil.

2.   Komisjon osutab autentimisteenuseid, mis võimaldavad SPIMi üleminekuregistri kasutajatel sellele registrile turvaliselt juurde pääseda.

3.   Komisjon kasutab ühtset kasutajahalduse ja digiallkirja süsteemi, et anda oma töötajatele luba juurdepääsuks SPIMi üleminekuregistrile ning et anda pädevatele asutustele volitused nende lubade väljastamiseks.

4.   Pädevad asutused kasutavad ühtset kasutajahalduse ja digiallkirja süsteemi, et anda oma töötajatele ja nende liikmesriigis asuvatele aruandvatele deklarantidele luba juurdepääsuks SPIMi üleminekuregistrile.

5.   Pädev asutus võib otsustada kasutada vastavalt käesoleva määruse artiklile 26 oma liikmesriigis loodud identiteedi- ja pääsuhalduse süsteemi (riiklik tolli eIDASe süsteem), et anda SPIMi üleminekuregistrile juurdepääsuks vajalikud mandaadid.

Artikkel 22

SPIMi kauplejate portaal

1.   SPIMi kauplejate portaal on aruandvate deklarantide jaoks ühtne SPIMi üleminekuregistrisse sisenemise koht. Portaali pääseb internetist.

2.   SPIMi kauplejate portaal on koostalitlusvõimeline SPIMi registri tagasüsteemi teenustega.

3.   Aruandev deklarant kasutab SPIMi kauplejate portaali

| a) | SPIMi aruannete esitamiseks veebiliidese või süsteemidevahelise liidese kaudu ning |
| --- | --- |

a)

SPIMi aruannete esitamiseks veebiliidese või süsteemidevahelise liidese kaudu ning

| b) | teadete saamiseks SPIMiga seotud nõuete täitmise kohustuste kohta. |
| --- | --- |

b)

teadete saamiseks SPIMiga seotud nõuete täitmise kohustuste kohta.

4.   SPIMi kauplejate portaal võimaldab aruandvatel deklarantidel säilitada teavet kolmandate riikide käitiste ja seonduva heitkoguse kohta, et seda hiljem taaskasutada.

5.   Juurdepääsu SPIMi kauplejate portaalile hallatakse üksnes artiklis 26 osutatud SPIMi pääsuhalduse süsteemi kaudu.

Artikkel 23

SPIMi pädevate asutuste portaali riiklike pädevate asutuste osa

1.   SPIMi pädevate asutuste portaali riiklike pädevate asutuste osa on pädevate asutuste jaoks ühtne SPIMi üleminekuregistrisse sisenemise koht. Portaali pääseb internetist.

2.   SPIMi pädevate asutuste portaali riiklike pädevate asutuste osa on komisjoni sisevõrgu kaudu koostalitlusvõimeline SPIMi registri tagasüsteemi teenustega.

3.   Pädevad asutused kasutavad SPIMi pädevate asutuste portaali riiklike pädevate asutuste osa käesolevas määruses ja määruses (EL) 2023/956 sätestatud ülesannete täitmiseks.

4.   Juurdepääsu SPIMi pädevate asutuste portaali riiklike pädevate asutuste osale hallatakse üksnes artiklis 26 osutatud SPIMi pääsuhalduse süsteemi kaudu.

Artikkel 24

SPIMi pädevate asutuste portaali komisjoni osa

1.   SPIMi pädevate asutuste portaali komisjoni osa on komisjoni jaoks ühtne SPIMi üleminekuregistrisse sisenemise koht. Portaali pääseb komisjoni sisevõrgust ja internetist.

2.   SPIMi pädevate asutuste portaali komisjoni osa on komisjoni sisevõrgu kaudu koostalitlusvõimeline SPIMi registri tagasüsteemi teenustega.

3.   Komisjon kasutab SPIMi pädevate asutuste portaali komisjoni osa käesolevas määruses ja määruses (EL) 2023/956 sätestatud ülesannete täitmiseks.

4.   Juurdepääsu SPIMi pädevate asutuste portaali komisjoni osale hallatakse üksnes artiklis 26 osutatud SPIMi pääsuhalduse süsteemi kaudu.

Artikkel 25

SPIMi registri tagasüsteemi teenused

1.   SPIMi registri tagasüsteemi teenustega teenindatakse kõiki taotlusi, mille on esitanud:

| a) | aruandvad deklarandid SPIMi kauplejate portaali kaudu; |
| --- | --- |

a)

aruandvad deklarandid SPIMi kauplejate portaali kaudu;

| b) | pädevad asutused SPIMi pädevate asutuste portaali riiklike pädevate asutuste osa kaudu; |
| --- | --- |

b)

pädevad asutused SPIMi pädevate asutuste portaali riiklike pädevate asutuste osa kaudu;

| c) | komisjon SPIMi pädevate asutuste portaali komisjoni osa kaudu. |
| --- | --- |

c)

komisjon SPIMi pädevate asutuste portaali komisjoni osa kaudu.

2.   SPIMi registri tagasüsteemi teenustega säilitatakse keskselt ja hallatakse kogu teavet, mis on usaldatud SPIMi üleminekuregistrile. Teenustega tagatakse selle teabe püsivus, terviklikkus ja sidusus.

3.   SPIMi registri tagasüsteemi teenuseid haldab komisjon.

4.   Juurdepääsu SPIMi registri tagasüsteemi teenustele hallatakse üksnes artiklis 26 osutatud SPIMi pääsuhalduse süsteemi kaudu.

Artikkel 26

Pääsuhalduse süsteem

Komisjon loob pääsuhalduse süsteemi, millega valideeritakse aruandvate deklarantide ja muude isikute esitatud juurdepääsutaotlusi artikli 17 lõike 1 punktis a osutatud ühtses kasutajahalduse ja digiallkirja süsteemis, ühendades liikmesriikide identiteedi- ning ELi identiteedi- ja pääsuhalduse süsteemid vastavalt artiklile 27.

Artikkel 27

Juhtimishalduse süsteem

Komisjon loob juhtimishalduse süsteemi, millega hallatakse elektroonilistele süsteemidele juurdepääsu andmiseks aruandvate deklarantide ja muude isikute autentimist ja lubasid ning identimisandmeid.

Artikkel 28

Liikmesriikide identiteedi- ja pääsuhalduse süsteemid

Liikmesriigid loovad identiteedi- ja pääsuhalduse süsteemi või kasutavad olemasolevat identiteedi- ja pääsuhalduse süsteemi, et tagada

| a) | aruandvate deklarantide ja muude isikute identimisandmete turvaline registreerimine ja säilitamine; |
| --- | --- |

a)

aruandvate deklarantide ja muude isikute identimisandmete turvaline registreerimine ja säilitamine;

| b) | aruandvate deklarantide ja muude isikute allkirjastatud ja krüpteeritud identimisandmete turvaline vahetamine. |
| --- | --- |

b)

aruandvate deklarantide ja muude isikute allkirjastatud ja krüpteeritud identimisandmete turvaline vahetamine.

3. jagu

Elektrooniliste süsteemide toimimine ja nende kasutamise koolitus

Artikkel 29

Elektrooniliste süsteemide väljatöötamine, testimine, kasutuselevõtmine ja haldamine

1.   Komisjon töötab välja SPIMi üleminekuregistri ühised komponendid, testib neid, võtab need kasutusele ja haldab neid ning liikmesriigid võivad neid testida. Aruandva deklarandi asukohaliikmesriigi pädev asutus edastab komisjonile karistuste määramise otsused ja vastavad protsessi tulemused liikmesriigi tasandil välja töötatud elektrooniliste süsteemide kaudu, mis on seotud täitmise tagamise ja karistustega, või teeb seda muul viisil.

2.   Tihedas koostöös liikmesriikidega koostab komisjon liikmesriikide tasandil välja töötatud elektrooniliste süsteemide komponentide liideste ühised kirjeldused ja haldab neid.

3.   Vajaduse korral määrab komisjon tihedas koostöös liikmesriikidega kindlaks ühised tehnilised kirjeldused, et need aegsasti kasutusele võtta, ning liikmesriigid võivad need läbi vaadata. Liikmesriigid ja vajaduse korral komisjon osalevad süsteemide väljatöötamises ja kasutuselevõtus. Komisjon ja liikmesriigid teevad koostööd ka aruandvate deklarantide ja muude sidusrühmadega.

Artikkel 30

Elektrooniliste süsteemide hooldamine ja muutmine

1.   Komisjon hooldab ühiseid komponente ja liikmesriigid hooldavad oma riiklikke komponente.

2.   Komisjon tagab elektrooniliste süsteemide katkematu töö.

3.   Komisjon võib elektrooniliste süsteemide ühiseid komponente muuta, et kõrvaldada häireid, lisada uusi funktsioone või muuta olemasolevaid.

4.   Komisjon teatab liikmesriikidele ühistes komponentides tehtud muudatustest ja ajakohastustest.

5.   Komisjon teeb teabe lõigete 3 ja 4 kohaselt elektroonilistes süsteemides tehtud muudatuste ja ajakohastuste kohta avalikult kättesaadavaks.

Artikkel 31

Elektrooniliste süsteemide ajutine tõrge

1.   Kui SPIMi üleminekuregistris ilmneb ajutine tõrge, esitavad aruandvad deklarandid ja muud isikud nõutud formaalsuste täitmiseks vajaliku teabe komisjoni kindlaksmääratud viisil, sealhulgas elektroonilistest andmetöötlusvahenditest erinevate vahenditega.

2.   Komisjon teatab liikmesriikidele ja aruandvatele deklarantidele, kui elektroonilised süsteemid ei ole ajutise tõrke tõttu kättesaadavad.

3.   Komisjon koostab liikmesriikide ja komisjoni vahel kokku lepitava SPIMi talitluspidevuse kava. SPIMi üleminekuregistri ajutise tõrke korral hindab komisjon registri aktiveerimise tingimusi.

Artikkel 32

Ühiste komponentide kasutamise ja toimimise koolitusega seotud abi

Komisjon abistab liikmesriike seoses elektrooniliste süsteemide ühiste komponentide kasutamise ja toimimisega, varustades neid asjakohaste koolitusmaterjalidega.

4. jagu

Andmekaitse ja -haldus ning elektrooniliste süsteemide kuuluvus ja turvalisus

Artikkel 33

Isikuandmete kaitse

1.   SPIMi üleminekuregistrisse sisestatud isikuandmeid ja liikmesriikide tasandil välja töötatud elektrooniliste süsteemide komponente töödeldakse määruse (EL) 2023/956 rakendamiseks, järgides nende andmebaaside erieesmärke, nagu need on sätestatud käesolevas määruses. Isikuandmete töötlemise eesmärgid võivad olla järgmised:

| a) | autentimine ja juurdepääsuhaldus; |
| --- | --- |

a)

autentimine ja juurdepääsuhaldus;

| b) | SPIMi aruannete seire, kontrollimine ja läbivaatamine; |
| --- | --- |

b)

SPIMi aruannete seire, kontrollimine ja läbivaatamine;

| c) | teabevahetus ja teatamine; |
| --- | --- |

c)

teabevahetus ja teatamine;

| d) | vastavuskontroll ja kohtumenetlused; |
| --- | --- |

d)

vastavuskontroll ja kohtumenetlused;

| e) | IT-taristu toimimine, sealhulgas koostalitlusvõime käesoleva määruse kohaste detsentraliseeritud süsteemidega; |
| --- | --- |

e)

IT-taristu toimimine, sealhulgas koostalitlusvõime käesoleva määruse kohaste detsentraliseeritud süsteemidega;

| f) | statistika ning määruse (EL) 2023/956 ja käesoleva määruse toimimise läbivaatamine. |
| --- | --- |

f)

statistika ning määruse (EL) 2023/956 ja käesoleva määruse toimimise läbivaatamine.

2.   Liikmesriikide isikuandmete kaitse järelevalveasutused ja Euroopa Andmekaitseinspektor teevad vastavalt määruse (EL) 2018/1725 artiklile 62 koostööd, et tagada kooskõlastatud järelevalve SPIMi üleminekuregistrisse sisestatud isikuandmete ja liikmesriikide tasandil välja töötatud elektrooniliste süsteemide komponentide töötlemise üle.

3.   Käesoleva artikli sätted ei piira õigust isikuandmete parandamisele kooskõlas määruse (EL) 2016/679 artikliga 16.

Artikkel 34

Andmetele juurdepääsu ja andmetöötluse piiramine

1.   Aruandva deklarandi poolt SPIMi üleminekuregistrisse sisestatud andmetele on juurdepääs asjaomasel aruandval deklarandil ja tal on õigus neid muul viisil töödelda. Nendele andmetele võivad juurde pääseda ja neid muul viisil töödelda ka komisjon ja pädevad asutused.

2.   Juhul kui süsteemide teenuste osutamisel tehakse tegevusprotsessides kindlaks intsident või probleem ning kui komisjon tegutseb andmete volitatud töötlejana, võib komisjonil olla nendes protsessides juurdepääs andmetele üksnes registreeritud intsidendi või probleemi lahendamiseks. Komisjon tagab kõnealuste andmete konfidentsiaalsuse.

Artikkel 35

Süsteemi kuuluvus

SPIMi üleminekuregistri omanik on komisjon.

Artikkel 36

Süsteemi turvalisus

1.   Komisjon tagab SPIMi üleminekuregistri turvalisuse.

2.   Sel eesmärgil võtavad komisjon ja liikmesriigid vajalikud meetmed, et:

| a) | takistada volitamata isikute juurdepääsu andmetöötluseks kasutatavatele seadmetele; |
| --- | --- |

a)

takistada volitamata isikute juurdepääsu andmetöötluseks kasutatavatele seadmetele;

| b) | takistada volitamata isikutel andmeid sisestada, nendega tutvuda, neid muuta ja kustutada; |
| --- | --- |

b)

takistada volitamata isikutel andmeid sisestada, nendega tutvuda, neid muuta ja kustutada;

| c) | avastada punktides a ja b nimetatud toiminguid. |
| --- | --- |

c)

avastada punktides a ja b nimetatud toiminguid.

3.   Komisjon ja liikmesriigid teavitavad üksteist mis tahes tegevusest, mis võib põhjustada SPIMi üleminekuregistri turvalisuse rikkumist või oletatavat rikkumist.

4.   Komisjon ja liikmesriigid koostavad SPIMi üleminekuregistri turvaplaanid.

Artikkel 37

SPIMi üleminekuregistri vastutav töötleja

Komisjon ja liikmesriigid tegutsevad SPIMi üleminekuregistri ja isikuandmete töötlemise puhul üheskoos vastutavate töötlejatena, nagu on määratletud määruse (EL) 2016/679 artikli 4 punktis 7 ja määruse (EL) 2018/1725 artikli 3 punktis 8.

Artikkel 38

Andmete säilitamise tähtaeg

1.   Käesoleva määruse ja määruse (EL) 2023/956, eelkõige selle artikli 30 eesmärkide saavutamiseks on SPIMi üleminekuregistri andmete säilitamise tähtaeg kuni viis aastat alates SPIMi aruande saamisest.

2.   Olenemata lõikest 1 säilitatakse SPIMi üleminekuregistris olevaid andmeid siis, kui nendega seoses on esitatud kaebus või alustatud kohtumenetlust, kuni kaebuse menetlemise või kohtumenetluse lõpetamiseni ning neid kasutatakse üksnes eespool nimetatud kaebuse menetlemise või kohtumenetluse eesmärgil.

Artikkel 39

Elektrooniliste süsteemide hindamine

Komisjon ja liikmesriigid hindavad nende vastutusalasse kuuluvaid komponente ning eelkõige analüüsivad komponentide turvalisust ja puutumatust ning nendes töödeldavate andmete konfidentsiaalsust.

Komisjon ja liikmesriigid teatavad üksteisele hindamise tulemused.

Artikkel 40

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 17. august 2023

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 130, 16.5.2023, lk 52.

1

(2)  Komisjoni 19. detsembri 2018. aasta rakendusmäärus (EL) 2018/2066, mis käsitleb Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2003/87/EÜ kohast kasvuhoonegaaside heite seiret ja aruandlust ning millega muudetakse komisjoni määrust (EL) nr 601/2012 (ELT L 334, 31.12.2018, lk 1).

2

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2018. aasta direktiiv (EL) 2018/2001 taastuvatest energiaallikatest toodetud energia kasutamise edendamise kohta (ELT L 328, 21.12.2018, lk 82).

3

(4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. oktoobri 2003. aasta direktiiv 2003/87/EÜ, millega luuakse liidus kasvuhoonegaaside lubatud heitkoguse ühikutega kauplemise süsteem ja muudetakse nõukogu direktiivi 96/61/EÜ (ELT L 275, 25.10.2003, lk 32).

4

(5)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2018. aasta määrus (EL) 2018/1725, mis käsitleb füüsiliste isikute kaitset isikuandmete töötlemisel liidu institutsioonides, organites ja asutustes ning isikuandmete vaba liikumist, ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 45/2001 ja otsus nr 1247/2002/EÜ (ELi andmekaitsemäärus) (ELT L 295, 21.11.2018, lk 39).

5

(6)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. aprilli 2016. aasta määrus (EL) 2016/679 füüsiliste isikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise ning direktiivi 95/46/EÜ kehtetuks tunnistamise kohta (isikuandmete kaitse üldmäärus) (ELT L 119, 4.5.2016, lk 1).

6

(7)  Komisjoni 1. juuni 2023. aasta rakendusmäärus (EL) 2023/1070, millega sätestatakse tehniline kord, mille kohaselt töötatakse välja, hooldatakse ja kasutatakse elektroonilisi süsteeme teabe vahetamiseks ja säilitamiseks vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) nr 952/2013 (ELT L 143, 2.6.2023, lk 65).

7

(8)  Komisjoni 13. detsembri 2019. aasta rakendusotsus (EL) 2019/2151, millega kehtestatakse liidu tolliseadustikus sätestatud elektrooniliste süsteemide väljaarendamise ja kasutuselevõtmise tööprogramm (ELT L 325, 16.12.2019, lk 168).

8

(9)  Nõukogu 23. juuli 1987. aasta määrus (EMÜ) nr 2658/87 tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühise tollitariifistiku kohta (EÜT L 256, 7.9.1987, lk 1).

9

(10)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. oktoobri 2013. aasta määrus (EL) nr 952/2013, millega kehtestatakse liidu tolliseadustik (ELT L 269, 10.10.2013, lk 1).

10

(11)  Komisjoni 28. juuli 2015. aasta delegeeritud määrus (EL) 2015/2446, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 952/2013 seoses liidu tolliseadustiku teatavaid sätteid käsitlevate üksikasjalike eeskirjadega (ELT L 343, 29.12.2015, lk 1).

11

---

I LISA

Teave, mis tuleb esitada SPIMi aruandes

Aruandev deklarant järgib käesoleva lisa tabelis 1 ja SPIMi üleminekuregistris esitatud SPIMi aruande struktuuri ning lisab käesoleva lisa tabelis 2 loetletud üksikasjaliku teabe SPIMi aruandesse.

Tabel 1

SPIMi aruande struktuur

| SPIMi aruanne |
| --- |
| Aruande kuupäev |
| Aruande kavandi tunnus |
| Aruande tunnus |
| Aruandeperiood |
| Aasta |
| – Aruandev deklarant |
| ---- Aadress |
| -- Esindaja (*1) |
| ---- Aadress |
| -- Importija (*1) |
| ---- Aadress |
| -- Riigi pädev asutus |
| -- Allkirjad |
| ---- Aruande kinnitamine |
| ---- Kohaldatava aruandlusmetoodika tüüp |
| -- Märkused |
| -- Imporditud SPIMi kaubad |
| Kaubanimetuse number |
| ---- Esindaja (*1) |
| ------ Aadress |
| ---- Importija (*1) |
| ------ Aadress |
| ---- Kaubakood |
| Harmoneeritud süsteemi alamkategooria kood |
| Kombineeritud nomenklatuuri kood |
| ------ Kauba andmed |
| ---- Päritoluriik |
| ---- Imporditud kogus tolliprotseduuri kohta |
| ------ Menetlus |
| -------- Teave seestöötlemise kohta |
| ------ Impordipiirkond |
| ------ Kaubaga seotud meede (menetluse kohta) |
| ------ Kaubaga seotud meede (seestöötlemine) |
| ------ Eriviited kaubale |
| ---- Imporditud kaubaga seotud meede |
| ---- Imporditud kaupade koguheide |
| ---- Tõendavad dokumendid (kaupade puhul) |
| ------ Manused |
| ---- Märkused |
| ---- SPIMi kaupade heide |
| Heite järjenumber |
| Tootjariik |
| ------ Käitisega seotud ettevõtja nimi |
| -------- Aadress |
| -------- Kontaktandmed |
| ------ Käitis |
| -------- Aadress |
| ------ Toodetud kaubaga seotud meede |
| ------ Käitise heide |
| ------ Otsene seonduv heitkogus |
| ------ Kaudne seonduv heitkogus |
| ------ Tootmismeetod ja tingimustele vastavad parameetrid |
| -------- Otseheite tingimustele vastavad parameetrid |
| -------- Kaudse heite tingimustele vastavad parameetrid |
| ------ Tõendavad dokumendid (heite määratlemiseks) |
| -------- Manused |
| ------ Tasumisele kuuluv süsinikuhind |
| -------- Tasumisele kuuluva süsinikuhinnaga hõlmatud kaubad |
| ---------- Hõlmatud kaubaga seotud meede |
| ------ Märkused |

SPIMi aruanne

Aruande kuupäev

Aruande kavandi tunnus

Aruande tunnus

Aruandeperiood

Aasta

– Aruandev deklarant

---- Aadress

-- Esindaja (*1)

---- Aadress

-- Importija (*1)

---- Aadress

-- Riigi pädev asutus

-- Allkirjad

---- Aruande kinnitamine

---- Kohaldatava aruandlusmetoodika tüüp

-- Märkused

-- Imporditud SPIMi kaubad

Kaubanimetuse number

---- Esindaja (*1)

------ Aadress

---- Importija (*1)

------ Aadress

---- Kaubakood

Harmoneeritud süsteemi alamkategooria kood

Kombineeritud nomenklatuuri kood

------ Kauba andmed

---- Päritoluriik

---- Imporditud kogus tolliprotseduuri kohta

------ Menetlus

-------- Teave seestöötlemise kohta

------ Impordipiirkond

------ Kaubaga seotud meede (menetluse kohta)

------ Kaubaga seotud meede (seestöötlemine)

------ Eriviited kaubale

---- Imporditud kaubaga seotud meede

---- Imporditud kaupade koguheide

---- Tõendavad dokumendid (kaupade puhul)

------ Manused

---- Märkused

---- SPIMi kaupade heide

Heite järjenumber

Tootjariik

------ Käitisega seotud ettevõtja nimi

-------- Aadress

-------- Kontaktandmed

------ Käitis

-------- Aadress

------ Toodetud kaubaga seotud meede

------ Käitise heide

------ Otsene seonduv heitkogus

------ Kaudne seonduv heitkogus

------ Tootmismeetod ja tingimustele vastavad parameetrid

-------- Otseheite tingimustele vastavad parameetrid

-------- Kaudse heite tingimustele vastavad parameetrid

------ Tõendavad dokumendid (heite määratlemiseks)

-------- Manused

------ Tasumisele kuuluv süsinikuhind

-------- Tasumisele kuuluva süsinikuhinnaga hõlmatud kaubad

---------- Hõlmatud kaubaga seotud meede

------ Märkused

Tabel 2

SPIMi aruande üksikasjaliku teabe nõuded

| SPIMi aruanne |
| --- |
| Aruande kuupäev |
| Aruande kavandi tunnus |
| Aruande tunnus |
| Aruandeperiood |
| Aasta |
| Imporditud kaubad kokku |
| Koguheide |
| – Aruandev deklarant |
| Tunnusnumber |
| Nimi |
| Roll |
| ---- Aadress |
| Asutamise liikmesriik |
| Allpiirkond |
| Linn |
| Tänav |
| Tänav (lisarida) |
| Majanumber |
| Sihtnumber |
| Postkast |
| -- Esindaja (*2) |
| Tunnusnumber |
| Nimi |
| ---- Aadress |
| Asutamise liikmesriik |
| Allpiirkond |
| Linn |
| Tänav |
| Tänav (lisarida) |
| Majanumber |
| Sihtnumber |
| Postkast |
| -- Importija (*2) |
| Tunnusnumber |
| Nimi |
| ---- Aadress |
| Asutamise liikmesriik või riik |
| Allpiirkond |
| Linn |
| Tänav |
| Tänav (lisarida) |
| Majanumber |
| Sihtnumber |
| Postkast |
| -- Riigi pädev asutus |
| Viitenumber |
| -- Allkirjad |
| ---- Aruande kinnitamine |
| Aruande üldandmete kinnitamine |
| Andmete kinnitamise kasutamine |
| Allkirjastamise kuupäev |
| Allkirjastamise koht |
| Allkiri |
| Allkirjastanud isiku ametikoht |
| ---- Kohaldatava aruandlusmetoodika tüüp |
| Muu kohaldatav aruandlusmetoodika |
| -- Märkused |
| Lisateave |
| -- Imporditud SPIMi kaubad |
| Kaubanimetuse number |
| ---- Esindaja (*2) |
| Tunnusnumber |
| Nimi |
| ------ Aadress |
| Asutamise liikmesriik |
| Allpiirkond |
| Linn |
| Tänav |
| Tänav (lisarida) |
| Majanumber |
| Sihtnumber |
| Postkast |
| ---- Importija (*2) |
| Tunnusnumber |
| Nimi |
| ------ Aadress |
| Asutamise liikmesriik või riik |
| Allpiirkond |
| Linn |
| Tänav |
| Tänav (lisarida) |
| Majanumber |
| Sihtnumber |
| Postkast |
| ---- Kaubakood |
| Harmoneeritud süsteemi alamkategooria kood |
| Kombineeritud nomenklatuuri kood |
| ------ Kauba andmed |
| Kauba kirjeldus |
| ---- Päritoluriik |
| Riigi kood |
| ---- Imporditud kogus tolliprotseduuri kohta |
| Järjenumber |
| ------ Menetlus |
| Taotletud menetlus |
| Eelnenud menetlus |
| Teave seestöötlemise kohta |
| Seestöötlemise kinnitamise liikmesriik |
| Seestöötlemise erand protseduuri kokkuvõtte jaoks |
| Luba |
| Üleilmastumise algusaeg |
| Üleilmastumise lõpuaeg |
| Protseduuri kokkuvõtte esitamise tähtaeg |
| ------ Impordipiirkond |
| Impordipiirkond |
| ------ Kaubaga seotud meede (menetluse kohta) |
| Netomass |
| Täiendavad ühikud |
| Mõõtühiku tüüp |
| ------ Kaubaga seotud meede (seestöötlemine) |
| Netomass |
| Täiendavad ühikud |
| Mõõtühiku tüüp |
| ------ Eriviited kaubale |
| Lisateave |
| ---- Imporditud kaubaga seotud meede |
| Netomass |
| Täiendavad ühikud |
| Mõõtühiku tüüp |
| ---- Imporditud kaupade koguheide |
| Kaupade heide tooteühiku kohta |
| Kaupade koguheide |
| Kaupade otseheide |
| Kaupade kaudne heide |
| Heite mõõtühiku tüüp |
| ---- Tõendavad dokumendid (kaupade puhul) |
| Järjenumber |
| Tüüp |
| Dokumendi väljaandnud riik |
| Viitenumber |
| Dokumendi kirje number |
| Väljaandva asutuse nimi |
| Kehtivuse alguskuupäev |
| Kehtivuse lõpukuupäev |
| Kirjeldus |
| ------ Manused |
| Faili nimi |
| Ühtne ressurss identifitseeritud |
| Universaalsed internetiposti laiendused |
| Lisatud kahendobjekt |
| ---- Märkused |
| Lisateave |
| ---- SPIMi kaupade heide |
| Heite järjenumber |
| Tootjariik |
| ------ Käitisega seotud ettevõtja nimi |
| Käitaja tunnus |
| Käitaja nimi |
| -------- Aadress |
| Riigi kood |
| Allpiirkond |
| Linn |
| Tänav |
| Tänav (lisarida) |
| Majanumber |
| Sihtnumber |
| Postkast |
| -------- Kontaktandmed |
| Nimi |
| Telefoninumber |
| E-post |
| ------ Käitis |
| Käitise tunnus |
| Käitise nimi |
| Majandustegevus |
| -------- Aadress |
| Asutamise riik |
| Allpiirkond |
| Linn |
| Tänav |
| Tänav (lisarida) |
| Majanumber |
| Sihtnumber |
| Postkast |
| Krundi või maatüki number |
| UN/LOCODE |
| Laiuskraad |
| Pikkuskraad |
| Koordinaatide tüüp |
| ------ Toodetud kaubaga seotud meede |
| Netomass |
| Täiendavad ühikud |
| Mõõtühiku tüüp |
| ------ Käitise heide |
| Käitise koguheide |
| Käitise otseheide |
| Käitise kaudne heide |
| Heite mõõtühiku tüüp |
| ------ Otsene seonduv heitkogus |
| Kindlaksmääramise tüüp |
| Kindlaksmääramise tüüp (elektrienergia) |
| Kohaldatava aruandlusmetoodika tüüp |
| Kohaldatav aruandlusmetoodika |
| Otsene seonduv eriheitkogus |
| Muu allika viide |
| Heitekoefitsiendi allikas (elektrienergia jaoks) |
| Heitekoefitsient |
| Imporditud elektrienergia |
| Imporditud elektrienergiaga seonduva heitkoguse koguhulk |
| Mõõtühiku tüüp |
| Heitekoefitsiendi väärtuse allikas |
| Põhjendus |
| Tingimuste täitmine |
| ------ Kaudne seonduv heitkogus |
| Kindlaksmääramise tüüp |
| Heitekoefitsiendi allikas |
| Heitekoefitsient |
| Kaudne seonduv eriheitkogus |
| Mõõtühiku tüüp |
| Tarbitud elektrienergia |
| Elektrienergia allikas |
| Heitekoefitsiendi väärtuse allikas |
| ------ Tootmismeetod ja tingimustele vastavad parameetrid |
| Järjenumber |
| Meetodi tunnus |
| Meetodi nimi |
| Konkreetse terasetehase tunnusnumber |
| Lisateave |
| -------- Otseheite tingimustele vastavad parameetrid |
| Järjenumber |
| Parameetri tunnus |
| Parameetri nimi |
| Kirjeldus |
| Parameetri väärtuse tüüp |
| Parameetri väärtus |
| Lisateave |
| -------- Kaudse heite tingimustele vastavad parameetrid |
| Järjenumber |
| Parameetri tunnus |
| Parameetri nimi |
| Kirjeldus |
| Parameetri väärtuse tüüp |
| Parameetri väärtus |
| Lisateave |
| ------ Tõendavad dokumendid (heite määratlemiseks) |
| Järjenumber |
| Heite tüüpi käsitlev dokument |
| Dokumendi väljaandnud riik |
| Viitenumber |
| Dokumendi kirje number |
| Väljaandva asutuse nimi |
| Kehtivuse alguskuupäev |
| Kehtivuse lõpukuupäev |
| Kirjeldus |
| -------- Manused |
| Faili nimi |
| Ühtne ressurss identifitseeritud |
| Universaalsed internetiposti laiendused |
| Lisatud kahendobjekt |
| ------ Tasumisele kuuluv süsinikuhind |
| Järjenumber |
| Instrumendi liik |
| Õigusakti kirjeldus ja viide |
| Tasumisele kuuluv süsinikuhind |
| Vääring |
| Vahetuskurss |
| Summa (eurodes) |
| Riigi kood |
| -------- Tasumisele kuuluva süsinikuhinnaga hõlmatud kaubad |
| Järjenumber |
| Hõlmatud kauba tüüp |
| Hõlmatud kauba CN-kood |
| Hõlmatud heitkogus |
| Lubatud heitkoguse ühikute tasuta eraldamise, mis tahes mahahindluse või muus vormis hüvitisega hõlmatud kogus |
| Täiendav teave |
| Lisateave |
| ---------- Hõlmatud kaubaga seotud meede |
| Netomass |
| Täiendavad ühikud |
| Mõõtühiku tüüp |
| ------ Märkused |
| Järjenumber |
| Lisateave |

SPIMi aruanne

Aruande kuupäev

Aruande kavandi tunnus

Aruande tunnus

Aruandeperiood

Aasta

Imporditud kaubad kokku

Koguheide

– Aruandev deklarant

Tunnusnumber

Nimi

Roll

---- Aadress

Asutamise liikmesriik

Allpiirkond

Linn

Tänav

Tänav (lisarida)

Majanumber

Sihtnumber

Postkast

-- Esindaja (*2)

Tunnusnumber

Nimi

---- Aadress

Asutamise liikmesriik

Allpiirkond

Linn

Tänav

Tänav (lisarida)

Majanumber

Sihtnumber

Postkast

-- Importija (*2)

Tunnusnumber

Nimi

---- Aadress

Asutamise liikmesriik või riik

Allpiirkond

Linn

Tänav

Tänav (lisarida)

Majanumber

Sihtnumber

Postkast

-- Riigi pädev asutus

Viitenumber

-- Allkirjad

---- Aruande kinnitamine

Aruande üldandmete kinnitamine

Andmete kinnitamise kasutamine

Allkirjastamise kuupäev

Allkirjastamise koht

Allkiri

Allkirjastanud isiku ametikoht

---- Kohaldatava aruandlusmetoodika tüüp

Muu kohaldatav aruandlusmetoodika

-- Märkused

Lisateave

-- Imporditud SPIMi kaubad

Kaubanimetuse number

---- Esindaja (*2)

Tunnusnumber

Nimi

------ Aadress

Asutamise liikmesriik

Allpiirkond

Linn

Tänav

Tänav (lisarida)

Majanumber

Sihtnumber

Postkast

---- Importija (*2)

Tunnusnumber

Nimi

------ Aadress

Asutamise liikmesriik või riik

Allpiirkond

Linn

Tänav

Tänav (lisarida)

Majanumber

Sihtnumber

Postkast

---- Kaubakood

Harmoneeritud süsteemi alamkategooria kood

Kombineeritud nomenklatuuri kood

------ Kauba andmed

Kauba kirjeldus

---- Päritoluriik

Riigi kood

---- Imporditud kogus tolliprotseduuri kohta

Järjenumber

------ Menetlus

Taotletud menetlus

Eelnenud menetlus

Teave seestöötlemise kohta

Seestöötlemise kinnitamise liikmesriik

Seestöötlemise erand protseduuri kokkuvõtte jaoks

Luba

Üleilmastumise algusaeg

Üleilmastumise lõpuaeg

Protseduuri kokkuvõtte esitamise tähtaeg

------ Impordipiirkond

Impordipiirkond

------ Kaubaga seotud meede (menetluse kohta)

Netomass

Täiendavad ühikud

Mõõtühiku tüüp

------ Kaubaga seotud meede (seestöötlemine)

Netomass

Täiendavad ühikud

Mõõtühiku tüüp

------ Eriviited kaubale

Lisateave

---- Imporditud kaubaga seotud meede

Netomass

Täiendavad ühikud

Mõõtühiku tüüp

---- Imporditud kaupade koguheide

Kaupade heide tooteühiku kohta

Kaupade koguheide

Kaupade otseheide

Kaupade kaudne heide

Heite mõõtühiku tüüp

---- Tõendavad dokumendid (kaupade puhul)

Järjenumber

Tüüp

Dokumendi väljaandnud riik

Viitenumber

Dokumendi kirje number

Väljaandva asutuse nimi

Kehtivuse alguskuupäev

Kehtivuse lõpukuupäev

Kirjeldus

------ Manused

Faili nimi

Ühtne ressurss identifitseeritud

Universaalsed internetiposti laiendused

Lisatud kahendobjekt

---- Märkused

Lisateave

---- SPIMi kaupade heide

Heite järjenumber

Tootjariik

------ Käitisega seotud ettevõtja nimi

Käitaja tunnus

Käitaja nimi

-------- Aadress

Riigi kood

Allpiirkond

Linn

Tänav

Tänav (lisarida)

Majanumber

Sihtnumber

Postkast

-------- Kontaktandmed

Nimi

Telefoninumber

E-post

------ Käitis

Käitise tunnus

Käitise nimi

Majandustegevus

-------- Aadress

Asutamise riik

Allpiirkond

Linn

Tänav

Tänav (lisarida)

Majanumber

Sihtnumber

Postkast

Krundi või maatüki number

UN/LOCODE

Laiuskraad

Pikkuskraad

Koordinaatide tüüp

------ Toodetud kaubaga seotud meede

Netomass

Täiendavad ühikud

Mõõtühiku tüüp

------ Käitise heide

Käitise koguheide

Käitise otseheide

Käitise kaudne heide

Heite mõõtühiku tüüp

------ Otsene seonduv heitkogus

Kindlaksmääramise tüüp

Kindlaksmääramise tüüp (elektrienergia)

Kohaldatava aruandlusmetoodika tüüp

Kohaldatav aruandlusmetoodika

Otsene seonduv eriheitkogus

Muu allika viide

Heitekoefitsiendi allikas (elektrienergia jaoks)

Heitekoefitsient

Imporditud elektrienergia

Imporditud elektrienergiaga seonduva heitkoguse koguhulk

Mõõtühiku tüüp

Heitekoefitsiendi väärtuse allikas

Põhjendus

Tingimuste täitmine

------ Kaudne seonduv heitkogus

Kindlaksmääramise tüüp

Heitekoefitsiendi allikas

Heitekoefitsient

Kaudne seonduv eriheitkogus

Mõõtühiku tüüp

Tarbitud elektrienergia

Elektrienergia allikas

Heitekoefitsiendi väärtuse allikas

------ Tootmismeetod ja tingimustele vastavad parameetrid

Järjenumber

Meetodi tunnus

Meetodi nimi

Konkreetse terasetehase tunnusnumber

Lisateave

-------- Otseheite tingimustele vastavad parameetrid

Järjenumber

Parameetri tunnus

Parameetri nimi

Kirjeldus

Parameetri väärtuse tüüp

Parameetri väärtus

Lisateave

-------- Kaudse heite tingimustele vastavad parameetrid

Järjenumber

Parameetri tunnus

Parameetri nimi

Kirjeldus

Parameetri väärtuse tüüp

Parameetri väärtus

Lisateave

------ Tõendavad dokumendid (heite määratlemiseks)

Järjenumber

Heite tüüpi käsitlev dokument

Dokumendi väljaandnud riik

Viitenumber

Dokumendi kirje number

Väljaandva asutuse nimi

Kehtivuse alguskuupäev

Kehtivuse lõpukuupäev

Kirjeldus

-------- Manused

Faili nimi

Ühtne ressurss identifitseeritud

Universaalsed internetiposti laiendused

Lisatud kahendobjekt

------ Tasumisele kuuluv süsinikuhind

Järjenumber

Instrumendi liik

Õigusakti kirjeldus ja viide

Tasumisele kuuluv süsinikuhind

Vääring

Vahetuskurss

Summa (eurodes)

Riigi kood

-------- Tasumisele kuuluva süsinikuhinnaga hõlmatud kaubad

Järjenumber

Hõlmatud kauba tüüp

Hõlmatud kauba CN-kood

Hõlmatud heitkogus

Lubatud heitkoguse ühikute tasuta eraldamise, mis tahes mahahindluse või muus vormis hüvitisega hõlmatud kogus

Täiendav teave

Lisateave

---------- Hõlmatud kaubaga seotud meede

Netomass

Täiendavad ühikud

Mõõtühiku tüüp

------ Märkused

Järjenumber

Lisateave

---

(*1)  
  Märkus. Esindajad/importijad registreeritakse kas SPIMi aruande tasandil või imporditud SPIMi kaupade tasandil, mis sõltub sellest, kas imporditud SPIMi kaupadega on seotud samad või erinevad esindajad/importijad.

(*2)  
  Märkus. Esindajad/importijad registreeritakse kas SPIMi aruande tasandil või imporditud SPIMi kaupade tasandil, mis sõltub sellest, kas imporditud SPIMi kaupadega on seotud samad või erinevad esindajad/importijad.

---

II LISA

Mõisted ja kaupade tootmisskeemid

1.   MÕISTED

Käesolevas lisas ning III, IV, VIII ja IX lisas kasutatakse järgmisi mõisteid:

| 0) | „tegevusandmed“ – andmed protsessi käigus tarbitud või toodetud kütuste või materjalide selle koguse kohta, mida läheb vaja arvutuspõhistes meetodites, väljendatuna vastavalt kas teradžaulides, massi puhul tonnides või (gaaside puhul) mahuna normaalkuupmeetrites; |
| --- | --- |

0)

„tegevusandmed“ – andmed protsessi käigus tarbitud või toodetud kütuste või materjalide selle koguse kohta, mida läheb vaja arvutuspõhistes meetodites, väljendatuna vastavalt kas teradžaulides, massi puhul tonnides või (gaaside puhul) mahuna normaalkuupmeetrites;

| 1) | „tootmismaht“ – tootmisprotsessi piires toodetud kaupade kogus, väljendatuna megavatt-tundides elektri puhul või tonnides muude kaupade puhul; |
| --- | --- |

1)

„tootmismaht“ – tootmisprotsessi piires toodetud kaupade kogus, väljendatuna megavatt-tundides elektri puhul või tonnides muude kaupade puhul;

| 2) | „aruandeperiood“ – ajavahemik, mida käitaja on otsustanud kasutada seonduva heitkoguse kindlaksmääramisel võrdlusalusena; |
| --- | --- |

2)

„aruandeperiood“ – ajavahemik, mida käitaja on otsustanud kasutada seonduva heitkoguse kindlaksmääramisel võrdlusalusena;

| 3) | „lähtevoog“ – üks järgmistest:






  a) | teatavat tüüpi kütus, tooraine või toode, mille tarbimise või tootmise tagajärjel suureneb vastavate kasvuhoonegaaside heide ühest või mitmest allikast; |
| --- | --- | --- |

3)

„lähtevoog“ – üks järgmistest:

a)

teatavat tüüpi kütus, tooraine või toode, mille tarbimise või tootmise tagajärjel suureneb vastavate kasvuhoonegaaside heide ühest või mitmest allikast;

| b) | süsinikku sisaldav teatavat tüüpi kütus, tooraine või toode, mida arvestatakse kasvuhoonegaaside heitkoguste arvutamisel massibilansi meetodil; |
| --- | --- |

b)

süsinikku sisaldav teatavat tüüpi kütus, tooraine või toode, mida arvestatakse kasvuhoonegaaside heitkoguste arvutamisel massibilansi meetodil;

| 4) | „heiteallikas“ – protsess käitises või eraldi kindlaksmääratav käitise osa, millest eraldub vastavaid kasvuhoonegaase; |
| --- | --- |

4)

„heiteallikas“ – protsess käitises või eraldi kindlaksmääratav käitise osa, millest eraldub vastavaid kasvuhoonegaase;

| 5) | „mõõtemääramatus“ – protsentides väljendatav parameeter, mis on seotud koguse määramistulemusega ja iseloomustab kõnealusele kogusele mõistlikult omistatavate väärtuste hajuvust, kaasa arvatud nii juhuslike kui ka süstemaatiliste tegurite mõju, ning mis kajastab keskmisele lähedast usaldusvahemikku, mis hõlmab 95 % saadud väärtustest, kusjuures võetakse arvesse asümmeetrilist väärtuste jaotust; |
| --- | --- |

5)

„mõõtemääramatus“ – protsentides väljendatav parameeter, mis on seotud koguse määramistulemusega ja iseloomustab kõnealusele kogusele mõistlikult omistatavate väärtuste hajuvust, kaasa arvatud nii juhuslike kui ka süstemaatiliste tegurite mõju, ning mis kajastab keskmisele lähedast usaldusvahemikku, mis hõlmab 95 % saadud väärtustest, kusjuures võetakse arvesse asümmeetrilist väärtuste jaotust;

| 6) | „arvutustegurid“ – alumine kütteväärtus, heitekoefitsient, esmane heitekoefitsient, oksüdatsioonikoefitsient, teisendustegur, süsinikusisaldus või biomassiosa; |
| --- | --- |

6)

„arvutustegurid“ – alumine kütteväärtus, heitekoefitsient, esmane heitekoefitsient, oksüdatsioonikoefitsient, teisendustegur, süsinikusisaldus või biomassiosa;

| 7) | „põlemisel tekkiv heide“ – kasvuhoonegaaside heide, mis tekib kütuse eksotermilisel reageerimisel hapnikuga; |
| --- | --- |

7)

„põlemisel tekkiv heide“ – kasvuhoonegaaside heide, mis tekib kütuse eksotermilisel reageerimisel hapnikuga;

| 8) | „heitekoefitsient“ – kasvuhoonegaasi keskmine heitemäär võrreldes lähtevoo tegevusandmetega, eeldusel et toimub täielik oksüdeerumine põlemisel ja täielik muundumine kõigi muude keemiliste reaktsioonide puhul; |
| --- | --- |

8)

„heitekoefitsient“ – kasvuhoonegaasi keskmine heitemäär võrreldes lähtevoo tegevusandmetega, eeldusel et toimub täielik oksüdeerumine põlemisel ja täielik muundumine kõigi muude keemiliste reaktsioonide puhul;

| 9) | „oksüdatsioonikoefitsient“ – põlemise tulemusel CO2-ks oksüdeerunud süsiniku osakaal kütuses sisalduva süsiniku koguhulgast, väljendatuna massiosana, võttes atmosfääri heidetud süsinikmonooksiidi arvesse molaarselt võrdväärse CO2 kogusena; |
| --- | --- |

9)

„oksüdatsioonikoefitsient“ – põlemise tulemusel CO2-ks oksüdeerunud süsiniku osakaal kütuses sisalduva süsiniku koguhulgast, väljendatuna massiosana, võttes atmosfääri heidetud süsinikmonooksiidi arvesse molaarselt võrdväärse CO2 kogusena;

| 10) | „teisendustegur“ – CO2-na lendunud süsiniku osakaal lähtevoo süsiniku koguhulgast enne heiteprotsessi toimumist, väljendatuna massiosana, võttes atmosfääri heidetud süsinikmonooksiidi arvesse molaarselt võrdväärse CO2 kogusena; |
| --- | --- |

10)

„teisendustegur“ – CO2-na lendunud süsiniku osakaal lähtevoo süsiniku koguhulgast enne heiteprotsessi toimumist, väljendatuna massiosana, võttes atmosfääri heidetud süsinikmonooksiidi arvesse molaarselt võrdväärse CO2 kogusena;

| 11) | „täpsus“ – teatava koguse mõõtmistulemuse ja tegeliku väärtuse (või rahvusvaheliselt aktsepteeritud ning jälgitavate kalibreerimismaterjalide ja standardmeetoditega empiiriliselt kindlaks tehtud võrdlusväärtuse) kokkulangevus juhuslikke ja süstemaatilisi tegureid arvestades; |
| --- | --- |

11)

„täpsus“ – teatava koguse mõõtmistulemuse ja tegeliku väärtuse (või rahvusvaheliselt aktsepteeritud ning jälgitavate kalibreerimismaterjalide ja standardmeetoditega empiiriliselt kindlaks tehtud võrdlusväärtuse) kokkulangevus juhuslikke ja süstemaatilisi tegureid arvestades;

| 12) | „kalibreerimine“ – kogum toiminguid, millega teatavates tingimustes määratakse kindlaks seosed mõõtevahendil või mõõtesüsteemis näidatud või materiaalmõõdu või võrdlusmaterjali kaudu väljendatud väärtuste ja vastavate koguste väärtuste vahel, mis on tõestatud tugietaloni abil; |
| --- | --- |

12)

„kalibreerimine“ – kogum toiminguid, millega teatavates tingimustes määratakse kindlaks seosed mõõtevahendil või mõõtesüsteemis näidatud või materiaalmõõdu või võrdlusmaterjali kaudu väljendatud väärtuste ja vastavate koguste väärtuste vahel, mis on tõestatud tugietaloni abil;

| 13) | „konservatiivne“ – kindlaks määratud valik eeldusi, mille ülesanne on vältida teatatud heitkoguste alahindamist või soojuse, elektri või kaupade tootmise ülehindamist; |
| --- | --- |

13)

„konservatiivne“ – kindlaks määratud valik eeldusi, mille ülesanne on vältida teatatud heitkoguste alahindamist või soojuse, elektri või kaupade tootmise ülehindamist;

| 14) | „biomass“ – põllumajandusest (kaasa arvatud taimsed ja loomsed ained), metsamajandusest ja nendega seotud tööstusharudest, sealhulgas kalandusest ja vesiviljelusest pärit bioloogilise päritoluga toodete, jäätmete ja jääkide biolagunev osa ning jäätmete, sealhulgas bioloogilise päritoluga tööstus- ja olmejäätmete biolagunev osa; |
| --- | --- |

14)

„biomass“ – põllumajandusest (kaasa arvatud taimsed ja loomsed ained), metsamajandusest ja nendega seotud tööstusharudest, sealhulgas kalandusest ja vesiviljelusest pärit bioloogilise päritoluga toodete, jäätmete ja jääkide biolagunev osa ning jäätmete, sealhulgas bioloogilise päritoluga tööstus- ja olmejäätmete biolagunev osa;

| 15) | „jäätmed“ – mis tahes ained või esemed, mille valdaja ära viskab, kavatseb ära visata või on kohustatud ära viskama, välja arvatud ained, mida on tahtlikult muudetud või saastatud kõnealusele määratlusele vastamiseks; |
| --- | --- |

15)

„jäätmed“ – mis tahes ained või esemed, mille valdaja ära viskab, kavatseb ära visata või on kohustatud ära viskama, välja arvatud ained, mida on tahtlikult muudetud või saastatud kõnealusele määratlusele vastamiseks;

| 16) | „jääk“ – aine, mis ei ole tootmisprotsessi vahetuks eesmärgiks olev lõpptoode; selle tootmine ei ole tootmisprotsessi esmane eesmärk ja selle tootmiseks ei ole protsessi tahtlikult muudetud; |
| --- | --- |

16)

„jääk“ – aine, mis ei ole tootmisprotsessi vahetuks eesmärgiks olev lõpptoode; selle tootmine ei ole tootmisprotsessi esmane eesmärk ja selle tootmiseks ei ole protsessi tahtlikult muudetud;

| 17) | „põllumajanduse, vesiviljeluse, kalanduse ja metsanduse jäägid“ – otseselt põllumajanduses, vesiviljeluses, kalanduses ja metsanduses toodetud jäägid, mis ei hõlma seotud tööstusharude või töötlemise jääke; |
| --- | --- |

17)

„põllumajanduse, vesiviljeluse, kalanduse ja metsanduse jäägid“ – otseselt põllumajanduses, vesiviljeluses, kalanduses ja metsanduses toodetud jäägid, mis ei hõlma seotud tööstusharude või töötlemise jääke;

| 18) | „seadusega ette nähtud metroloogiline kontroll“ – mõõtevahendi kasutusvaldkonnas ette nähtud mõõtetegevuse kontroll, mida teeb avaliku sektori asutus või reguleeriv asutus, avaliku huvi, rahvatervise, avaliku ohutuse, avaliku korra, keskkonnakaitse, maksude ja koormistega maksustamise, tarbijakaitse ja õiglase kaubanduse huvides; |
| --- | --- |

18)

„seadusega ette nähtud metroloogiline kontroll“ – mõõtevahendi kasutusvaldkonnas ette nähtud mõõtetegevuse kontroll, mida teeb avaliku sektori asutus või reguleeriv asutus, avaliku huvi, rahvatervise, avaliku ohutuse, avaliku korra, keskkonnakaitse, maksude ja koormistega maksustamise, tarbijakaitse ja õiglase kaubanduse huvides;

| 19) | „andmekäsitlus“ – andmete hankimise, töötlemise ja käitlemisega seotud tegevus, mida on vaja heitearuande koostamiseks esmastest allikatest pärit andmete alusel; |
| --- | --- |

19)

„andmekäsitlus“ – andmete hankimise, töötlemise ja käitlemisega seotud tegevus, mida on vaja heitearuande koostamiseks esmastest allikatest pärit andmete alusel;

| 20) | „mõõtesüsteem“ – mõõtevahendite ja muude seadmete täiskomplekt, näiteks proovivõtu- ja andmetöötlusseadmed, mida kasutatakse selliste muutujate määramiseks nagu tegevusandmed, süsinikusisaldus, kütteväärtus ja kasvuhoonegaaside heitekoefitsient; |
| --- | --- |

20)

„mõõtesüsteem“ – mõõtevahendite ja muude seadmete täiskomplekt, näiteks proovivõtu- ja andmetöötlusseadmed, mida kasutatakse selliste muutujate määramiseks nagu tegevusandmed, süsinikusisaldus, kütteväärtus ja kasvuhoonegaaside heitekoefitsient;

| 21) | „alumine kütteväärtus“ – konkreetne energiakogus, mis vabaneb soojusena, kui kütus või materjal põleb standardtingimustel hapnikuga täielikult, kui redutseerijaks on vee moodustumisel tekkinud vee aurustumisest tulenev soojus; |
| --- | --- |

21)

„alumine kütteväärtus“ – konkreetne energiakogus, mis vabaneb soojusena, kui kütus või materjal põleb standardtingimustel hapnikuga täielikult, kui redutseerijaks on vee moodustumisel tekkinud vee aurustumisest tulenev soojus;

| 22) | „protsessiheide“ – kasvuhoonegaaside heide, välja arvatud põlemisel tekkiv heide, mis tekib ainetevaheliste tahtlike või tahtmatute reaktsioonide tagajärjel või ainete muundumisel, ning mille esmane eesmärk ei ole soojuse tekitamine, sealhulgas järgmiste protsesside käigus:






  a) | maakides, kontsentraatides ja teiseses tooraines leiduvate metalliühendite keemiline, elektrolüütiline või pürometallurgiline redutseerimine; |
| --- | --- | --- |

22)

„protsessiheide“ – kasvuhoonegaaside heide, välja arvatud põlemisel tekkiv heide, mis tekib ainetevaheliste tahtlike või tahtmatute reaktsioonide tagajärjel või ainete muundumisel, ning mille esmane eesmärk ei ole soojuse tekitamine, sealhulgas järgmiste protsesside käigus:

a)

maakides, kontsentraatides ja teiseses tooraines leiduvate metalliühendite keemiline, elektrolüütiline või pürometallurgiline redutseerimine;

| b) | metallidest ja metalliühenditest lisandite eraldamine; |
| --- | --- |

b)

metallidest ja metalliühenditest lisandite eraldamine;

| c) | karbonaatide, sealhulgas suitsugaasi puhastamiseks kasutatavate karbonaatide lagundamine; |
| --- | --- |

c)

karbonaatide, sealhulgas suitsugaasi puhastamiseks kasutatavate karbonaatide lagundamine;

| d) | toodete või vahesaaduste keemiline sünteesimine, kus süsinikku kandev materjal osaleb reaktsioonis; |
| --- | --- |

d)

toodete või vahesaaduste keemiline sünteesimine, kus süsinikku kandev materjal osaleb reaktsioonis;

| e) | süsinikku sisaldavate lisaainete või toorainete kasutamine; |
| --- | --- |

e)

süsinikku sisaldavate lisaainete või toorainete kasutamine;

| f) | poolmetallioksiidide või mittemetallioksiidide, nagu ränioksiidide ja fosfaatide keemiline või elektrolüütiline redutseerimine; |
| --- | --- |

f)

poolmetallioksiidide või mittemetallioksiidide, nagu ränioksiidide ja fosfaatide keemiline või elektrolüütiline redutseerimine;

| 23) | „partii“ – ühe saadetisena või teatava ajavahemiku jooksul pidevalt edastatud kütuse- või materjalikogus, millest on võetud kontrollproovid ning mille omadusi on kirjeldatud; |
| --- | --- |

23)

„partii“ – ühe saadetisena või teatava ajavahemiku jooksul pidevalt edastatud kütuse- või materjalikogus, millest on võetud kontrollproovid ning mille omadusi on kirjeldatud;

| 24) | „segakütus“ – kütus, mis sisaldab nii biomassi kui ka fossiilset süsinikku; |
| --- | --- |

24)

„segakütus“ – kütus, mis sisaldab nii biomassi kui ka fossiilset süsinikku;

| 25) | „segamaterjal“ – materjal, mis sisaldab nii biomassi kui ka fossiilset süsinikku; |
| --- | --- |

25)

„segamaterjal“ – materjal, mis sisaldab nii biomassi kui ka fossiilset süsinikku;

| 26) | „esmane heitekoefitsient“ – kütuse või materjali süsinikusisaldusel, mis hõlmab biomassiosa koos fossiilse osaga, põhinev eeldatav summaarne heitekoefitsient enne selle korrutamist fossiilse osaga, mis annab tulemuseks heitekoefitsiendi; |
| --- | --- |

26)

„esmane heitekoefitsient“ – kütuse või materjali süsinikusisaldusel, mis hõlmab biomassiosa koos fossiilse osaga, põhinev eeldatav summaarne heitekoefitsient enne selle korrutamist fossiilse osaga, mis annab tulemuseks heitekoefitsiendi;

| 27) | „fossiilne osa“ – fossiilse ja anorgaanilise süsiniku osakaal kütuse või materjali süsiniku kogusisalduses, väljendatuna massiosana; |
| --- | --- |

27)

„fossiilne osa“ – fossiilse ja anorgaanilise süsiniku osakaal kütuse või materjali süsiniku kogusisalduses, väljendatuna massiosana;

| 28) | „biomassiosa“ – biomassist pärineva süsiniku osakaal kütuse või materjali süsiniku kogusisalduses, väljendatuna massiosana; |
| --- | --- |

28)

„biomassiosa“ – biomassist pärineva süsiniku osakaal kütuse või materjali süsiniku kogusisalduses, väljendatuna massiosana;

| 29) | „heitkoguste pidev mõõtmine“ – toimingute kogum, mille eesmärk on perioodiliste mõõtmiste abil kindlaks määrata koguse väärtus, kohaldades kas mõõtmist korstnas või ekstraheerimist korstna läheduses paikneva mõõtevahendiga, siia alla ei kuulu mõõtmismeetodid, mis põhinevad korstnast üksikproovide võtmisel; |
| --- | --- |

29)

„heitkoguste pidev mõõtmine“ – toimingute kogum, mille eesmärk on perioodiliste mõõtmiste abil kindlaks määrata koguse väärtus, kohaldades kas mõõtmist korstnas või ekstraheerimist korstna läheduses paikneva mõõtevahendiga, siia alla ei kuulu mõõtmismeetodid, mis põhinevad korstnast üksikproovide võtmisel;

| 30) | „oma-CO2“ – lähtevoo osaks olev CO2; |
| --- | --- |

30)

„oma-CO2“ – lähtevoo osaks olev CO2;

| 31) | „fossiilne süsinik“ – anorgaaniline või orgaaniline süsinik, mis ei ole biomass; |
| --- | --- |

31)

„fossiilne süsinik“ – anorgaaniline või orgaaniline süsinik, mis ei ole biomass;

| 32) | „mõõtmispunkt“ – heiteallikas, mille puhul heite mõõtmiseks kasutatakse heitkoguste pideva mõõtmise süsteeme, või sellise torusüsteemi ristlõige, mille puhul CO2 voo määramiseks kasutatakse pideva mõõtmise süsteeme; |
| --- | --- |

32)

„mõõtmispunkt“ – heiteallikas, mille puhul heite mõõtmiseks kasutatakse heitkoguste pideva mõõtmise süsteeme, või sellise torusüsteemi ristlõige, mille puhul CO2 voo määramiseks kasutatakse pideva mõõtmise süsteeme;

| 33) | „kontrollimatu heide“ – ebakorrapärane või ettekavatsematu heide allikast, mida ei ole võimalik lokaliseerida või mis on individuaalseks seireks liiga erinev või väike; |
| --- | --- |

33)

„kontrollimatu heide“ – ebakorrapärane või ettekavatsematu heide allikast, mida ei ole võimalik lokaliseerida või mis on individuaalseks seireks liiga erinev või väike;

| 34) | „standardtingimused“ – temperatuur 273,15 K ja rõhk 101 325 Pa, mille alusel määratletakse normaalkuupmeeter (Nm3); |
| --- | --- |

34)

„standardtingimused“ – temperatuur 273,15 K ja rõhk 101 325 Pa, mille alusel määratletakse normaalkuupmeeter (Nm3);

| 35) | „asendusandmed“ – aastased väärtused, mis on empiiriliselt põhjendatud või tulenevad heakskiidetud allikatest ja mida käitaja kasutab andmekogumi asemel selleks, et tagada täielik aruandlus juhul, kui ei ole võimalik hankida kõiki kohaldatavas seiremeetodis nõutavaid andmeid või tegureid; |
| --- | --- |

35)

„asendusandmed“ – aastased väärtused, mis on empiiriliselt põhjendatud või tulenevad heakskiidetud allikatest ja mida käitaja kasutab andmekogumi asemel selleks, et tagada täielik aruandlus juhul, kui ei ole võimalik hankida kõiki kohaldatavas seiremeetodis nõutavaid andmeid või tegureid;

| 36) | „mõõdetav soojus“ – netosoojusvoog, mida transporditakse mööda kindlakstehtavaid torusid või kanaleid eelkõige selliste soojuskandjate abil nagu aur, kuum õhk, vesi, õli, sulametallid ja soolad ning mille jaoks on paigaldatud või saab paigaldada soojusarvesti; |
| --- | --- |

36)

„mõõdetav soojus“ – netosoojusvoog, mida transporditakse mööda kindlakstehtavaid torusid või kanaleid eelkõige selliste soojuskandjate abil nagu aur, kuum õhk, vesi, õli, sulametallid ja soolad ning mille jaoks on paigaldatud või saab paigaldada soojusarvesti;

| 37) | „soojusarvesti“ – soojusenergia mõõtur või mõni muu seade, mis mõõdab toodetud soojusenergia hulka mahtvooluhulga ja temperatuuri põhjal ning registreerib tulemuse; |
| --- | --- |

37)

„soojusarvesti“ – soojusenergia mõõtur või mõni muu seade, mis mõõdab toodetud soojusenergia hulka mahtvooluhulga ja temperatuuri põhjal ning registreerib tulemuse;

| 38) | „mõõdetamatu soojus“ – kogu muu soojus peale mõõdetava soojuse; |
| --- | --- |

38)

„mõõdetamatu soojus“ – kogu muu soojus peale mõõdetava soojuse;

| 39) | „heitgaas“ – osaliselt oksüdeerunud gaasilist süsinikku standardtingimustes sisaldav gaas, mis on pärit punktis 22 loetletud mis tahes protsessist; |
| --- | --- |

39)

„heitgaas“ – osaliselt oksüdeerunud gaasilist süsinikku standardtingimustes sisaldav gaas, mis on pärit punktis 22 loetletud mis tahes protsessist;

| 40) | „tootmisprotsess“ – keemilised või füüsikalised protsessid, mis toimuvad käitise osades käesoleva lisa 2. jao tabelis 1 loetletud kaupade koondkategooriatesse kuuluvate kaupade tootmiseks, ning nende konkreetsed süsteemipiirid seoses sisendmaterjalide, toodangu ja vastavate heitkogustega; |
| --- | --- |

40)

„tootmisprotsess“ – keemilised või füüsikalised protsessid, mis toimuvad käitise osades käesoleva lisa 2. jao tabelis 1 loetletud kaupade koondkategooriatesse kuuluvate kaupade tootmiseks, ning nende konkreetsed süsteemipiirid seoses sisendmaterjalide, toodangu ja vastavate heitkogustega;

| 41) | „tootmisskeem“ – spetsiifiline tehnoloogia, mida kasutatakse tootmisprotsessis kaupade koondkategooriasse kuuluvate kaupade tootmiseks; |
| --- | --- |

41)

„tootmisskeem“ – spetsiifiline tehnoloogia, mida kasutatakse tootmisprotsessis kaupade koondkategooriasse kuuluvate kaupade tootmiseks;

| 42) | „andmekogum“ – üht järgmist tüüpi andmed vastavalt asjaoludele kas käitise või tootmisprotsessi tasandil:






  a) | tootmisprotsessi käigus tarbitud või toodetud kütuste või materjalide kogus, mida läheb vaja arvutuspõhistes meetodites, väljendatuna vastavalt kas teradžaulides, massi puhul tonnides või gaaside (sealhulgas heitgaasi) puhul mahuna normaalkuupmeetrites; |
| --- | --- | --- |

42)

„andmekogum“ – üht järgmist tüüpi andmed vastavalt asjaoludele kas käitise või tootmisprotsessi tasandil:

a)

tootmisprotsessi käigus tarbitud või toodetud kütuste või materjalide kogus, mida läheb vaja arvutuspõhistes meetodites, väljendatuna vastavalt kas teradžaulides, massi puhul tonnides või gaaside (sealhulgas heitgaasi) puhul mahuna normaalkuupmeetrites;

| b) | arvutustegur; |
| --- | --- |

b)

arvutustegur;

| c) | mõõdetava soojuse netokogus ja selle kindlaksmääramiseks vajalikud asjakohased parameetrid, eelkõige:






  — | soojuskandja massivooluhulk ja |
| --- | --- | --- |

c)

mõõdetava soojuse netokogus ja selle kindlaksmääramiseks vajalikud asjakohased parameetrid, eelkõige:

—

soojuskandja massivooluhulk ja

| — | ülekantud ja tagasisuunatud soojuskandja entalpia, mis määratakse koostise, temperatuuri, rõhu ja küllastumise alusel; |
| --- | --- |

—

ülekantud ja tagasisuunatud soojuskandja entalpia, mis määratakse koostise, temperatuuri, rõhu ja küllastumise alusel;

| d) | mõõdetamatu soojuse kogus, mis määratakse soojusenergia tootmiseks kasutatud kütuste asjakohaste koguste järgi, ja kütusesegu alumine kütteväärtus; |
| --- | --- |

d)

mõõdetamatu soojuse kogus, mis määratakse soojusenergia tootmiseks kasutatud kütuste asjakohaste koguste järgi, ja kütusesegu alumine kütteväärtus;

| e) | elektrienergia kogus; |
| --- | --- |

e)

elektrienergia kogus;

| f) | käitiste vahel üle kantud CO2 kogus; |
| --- | --- |

f)

käitiste vahel üle kantud CO2 kogus;

| g) | väljastpoolt käitist saadud lähteainete kogused ja nende asjakohased parameetrid, nagu päritoluriik, kasutatud tootmisskeem, otsene ja kaudne eriheitkogus, tasumisele kuuluv süsinikuhind; |
| --- | --- |

g)

väljastpoolt käitist saadud lähteainete kogused ja nende asjakohased parameetrid, nagu päritoluriik, kasutatud tootmisskeem, otsene ja kaudne eriheitkogus, tasumisele kuuluv süsinikuhind;

| h) | tasumisele kuuluva süsinikuhinna jaoks olulised parameetrid; |
| --- | --- |

h)

tasumisele kuuluva süsinikuhinna jaoks olulised parameetrid;

| 43) | „miinimumnõuded“ – seiremeetodid, mille puhul rakendatakse andmete kindlaksmääramiseks lubatud minimaalseid jõupingutusi, et saada määruse (EL) 2023/956 kohaldamiseks vastuvõetavad heiteandmed; |
| --- | --- |

43)

„miinimumnõuded“ – seiremeetodid, mille puhul rakendatakse andmete kindlaksmääramiseks lubatud minimaalseid jõupingutusi, et saada määruse (EL) 2023/956 kohaldamiseks vastuvõetavad heiteandmed;

| 44) | „soovitatavad täiustused“ – seiremeetodid, mille puhul on tõestatult tagatud, et andmed on täpsemad või vigadele vähem vastuvõtlikud kui miinimumnõuete kohaldamisel, ning mida võib rakendada vabatahtlikkuse alusel; |
| --- | --- |

44)

„soovitatavad täiustused“ – seiremeetodid, mille puhul on tõestatult tagatud, et andmed on täpsemad või vigadele vähem vastuvõtlikud kui miinimumnõuete kohaldamisel, ning mida võib rakendada vabatahtlikkuse alusel;

| 45) | „väärkajastamine“ – väljajätmine, moonutamine või viga käitaja esitatud andmetes, arvestamata mõõtemääramatust, mis on lubatud mõõtmiste ja laborianalüüside puhul; |
| --- | --- |

45)

„väärkajastamine“ – väljajätmine, moonutamine või viga käitaja esitatud andmetes, arvestamata mõõtemääramatust, mis on lubatud mõõtmiste ja laborianalüüside puhul;

| 46) | „oluline väärkajastamine“ – väärkajastamine, mis tõendaja arvates ületab üksikult või koos muude väärkajastamistega olulisustaseme või võib mõjutada käitaja aruande käsitlemist pädeva asutuse poolt; |
| --- | --- |

46)

„oluline väärkajastamine“ – väärkajastamine, mis tõendaja arvates ületab üksikult või koos muude väärkajastamistega olulisustaseme või võib mõjutada käitaja aruande käsitlemist pädeva asutuse poolt;

| 47) | „piisav kindlus“ – tõendaja arvamuses väljendatud kõrge, kuid mitte absoluutne kindlustase selle kohta, et tõendatavas käitaja aruandes ei esine olulisi väärkajastamisi; |
| --- | --- |

47)

„piisav kindlus“ – tõendaja arvamuses väljendatud kõrge, kuid mitte absoluutne kindlustase selle kohta, et tõendatavas käitaja aruandes ei esine olulisi väärkajastamisi;

| 48) | „toetusõiguslik seire-, aruandlus- ja kontrollisüsteem“ – seire-, aruandlus- ja kontrollisüsteem, mille puhul käitis on asutatud CO2 hinnastamise kava või heitkoguste kohustusliku seirekava või käitise heitkoguste seirekava jaoks, ja mis võib hõlmata tõendamist akrediteeritud tõendaja poolt vastavalt käesoleva määruse artikli 4 lõikele 2. |
| --- | --- |

48)

„toetusõiguslik seire-, aruandlus- ja kontrollisüsteem“ – seire-, aruandlus- ja kontrollisüsteem, mille puhul käitis on asutatud CO2 hinnastamise kava või heitkoguste kohustusliku seirekava või käitise heitkoguste seirekava jaoks, ja mis võib hõlmata tõendamist akrediteeritud tõendaja poolt vastavalt käesoleva määruse artikli 4 lõikele 2.

2.   KAUPADE KOONDKATEGOORIATELE CN-KOODIDE MÄÄRAMINE

Käesoleva lisa tabelis 1 on esitatud kaupade koondkategooriad määruse (EL) 2023/956 I lisas loetletud iga CN-koodi jaoks. Neid kategooriaid kasutatakse tootmisprotsesside süsteemipiiride määratlemiseks määruse (EL) 2023/956 I lisas loetletud kaupadega seonduva heitkoguse kindlaksmääramisel.

Tabel 1

Kaupade koondkategooriatele CN-koodide määramine

| CN-kood | Kaupade koondkategooria | Kasvuhoonegaas |
| --- | --- | --- |
| Tsement | | |
| 2507 00 80 – Muud kaoliinsavid | Kaltsineeritud savi | Süsinikdioksiid |
| 2523 10 00 – Klinkrid | Klinker | Süsinikdioksiid |
| 2523 21 00 – Valge portlandtsement, kunstlikult värvitud või värvimata
  2523 29 00 – Muu portlandtsement
  2523 90 00 – Muu hüdrauliline tsement | Tsement | Süsinikdioksiid |
| 2523 30 00 – Aluminaattsement | Aluminaattsement | Süsinikdioksiid |
| Elektrienergia | | |
| 2716 00 00 – Elektrienergia | Elektrienergia | Süsinikdioksiid |
| Väetis | | |
| 2808 00 00 – Lämmastikhape; sulfolämmastikhapped | Lämmastikhape | Süsinikdioksiid ja dilämmastikoksiid |
| 3102 10 – Karbamiid, vesilahusena või mitte | Karbamiid | Süsinikdioksiid |
| 2814 – Ammoniaak, veevaba või vesilahusena | Ammoniaak | Süsinikdioksiid |
| 2834 21 00 – Kaaliumnitraat
  3102 – Mineraalsed ja keemilised lämmastikväetised,
  välja arvatud 3102 10 (karbamiid)
  3105 – Mineraal- või keemilised väetised, mis sisaldavad kahte või kolme järgmistest toiteelementidest: lämmastik, fosfor, kaalium; muud väetised






  — | Välja arvatud: 3105 60 00 – Mineraal- ja keemilised väetised, mis sisaldavad kahte toiteelementi: fosforit ja kaaliumi |

CN-kood

Kaupade koondkategooria

Kasvuhoonegaas

Tsement

2507 00 80 – Muud kaoliinsavid

Kaltsineeritud savi

Süsinikdioksiid

2523 10 00 – Klinkrid

Klinker

Süsinikdioksiid

2523 21 00 – Valge portlandtsement, kunstlikult värvitud või värvimata

2523 29 00 – Muu portlandtsement

2523 90 00 – Muu hüdrauliline tsement

Tsement

Süsinikdioksiid

2523 30 00 – Aluminaattsement

Aluminaattsement

Süsinikdioksiid

Elektrienergia

2716 00 00 – Elektrienergia

Elektrienergia

Süsinikdioksiid

Väetis

2808 00 00 – Lämmastikhape; sulfolämmastikhapped

Lämmastikhape

Süsinikdioksiid ja dilämmastikoksiid

3102 10 – Karbamiid, vesilahusena või mitte

Karbamiid

Süsinikdioksiid

2814 – Ammoniaak, veevaba või vesilahusena

Ammoniaak

Süsinikdioksiid

2834 21 00 – Kaaliumnitraat

3102 – Mineraalsed ja keemilised lämmastikväetised,

välja arvatud 3102 10 (karbamiid)

3105 – Mineraal- või keemilised väetised, mis sisaldavad kahte või kolme järgmistest toiteelementidest: lämmastik, fosfor, kaalium; muud väetised

—

Välja arvatud: 3105 60 00 – Mineraal- ja keemilised väetised, mis sisaldavad kahte toiteelementi: fosforit ja kaaliumi

Segaväetised

Süsinikdioksiid ja dilämmastikoksiid

Raud ja teras

2601 12 00 – Aglomeeritud rauamaagid ja -kontsentraadid, v.a põletatud püriidid

Paagutatud maak

Süsinikdioksiid

7201 – Toormalm ja peegelmalm kangide, plokkide või muude esmasvormidena

Mõned kategooria 7205 tooted (toormalmist, peegelmalmist, rauast või terasest graanulid ja pulbrid) võivad olla hõlmatud siin.

Toormalm

Süsinikdioksiid

7202 1 – Ferromangaan

FeMn

Süsinikdioksiid

7202 4 – Ferrokroom

FeCr

Süsinikdioksiid

7202 6 – Ferronikkel

FeNi

Süsinikdioksiid

7203 – Rauamaagi jm käsnrauasaaduste otseseredutseerimisel saadud raud

Otseredutseeritud raud

Süsinikdioksiid

7206 – Raud ja legeerimata teras valuplokkidena või muude esmasvormidena (v.a kategooria 7203 raud)

7207 – Rauast või legeerimata terasest pooltooted

7218 – Roostevaba teras valuplokkidena või muude esmasvormidena; roostevabast terasest pooltooted

7224 – Muu legeerteras valuplokkidena või muude esmasvormidena; muust legeerterasest pooltooted

Toorteras

Süsinikdioksiid

7205 – Toormalmist, peegelmalmist, rauast või terasest graanulid ja pulbrid (kui ei ole toormalmi kategoorias)

7208 – Rauast või legeerimata terasest lehtvaltstooted, laius vähemalt 600  mm, kuumvaltsitud, plakeerimata, pindamata ja muul viisil katmata

7209 – Rauast või legeerimata terasest lehtvaltstooted, laius vähemalt 600  mm, külmvaltsitud, plakeerimata, pindamata või muul viisil katmata

7210 – Rauast või legeerimata terasest lehtvaltstooted, laius vähemalt 600  mm, plakeeritud, pinnatud või muul viisil kaetud

7211 – Rauast või legeerimata terasest lehtvaltstooted, laius alla 600  mm, plakeerimata, pindamata või muul viisil katmata

7212 – Rauast või legeerimata terasest lehtvaltstooted, laius alla 600  mm, plakeeritud, pinnatud või muul viisil kaetud

7213 – Rauast või legeerimata terasest kuumvaltsitud varbmaterjal, korrapäratult kokku keritud

7214 – Rauast või legeerimata terasest muu varbmaterjal, sepistatud, kuumvaltsitud, -tõmmatud või -vormpressitud (k.a valtsimisjärgselt väänatud), edasi töötlemata

7215 – Rauast või legeerimata terasest muu varbmaterjal

7216 – Rauast või legeerimata terasest kujuprofiilid

7217 – Rauast või legeerimata terasest traat

7219 – Roostevabast terasest lehtvaltstooted, laius vähemalt 600  mm

7220 – Roostevabast terasest lehtvaltstooted, laius alla 600  mm

7221 – Roostevabast terasest kuumvaltsitud varbmaterjal, korrapäratult kokku keritud

7222 – Roostevabast terasest; muu varbmaterjal roostevabast terasest kujuprofiilid

7223 – Roostevabast terasest traat

7225 – Muust legeerterasest lehtvaltstooted, laius vähemalt 600  mm

7226 – Muust legeerterasest lehtvaltstooted, laius alla 600  mm

7227 – Muust legeerterasest kuumvaltsitud varbmaterjal, korrapäratult kokku keritud

7228 – Muust legeerterasest varbmaterjal; muust legeerterasest kujuprofiilid; legeeritud või legeerimata terasest õõnsad puurvardad

7229 – Muust legeerterasest traat

7301 – Rauast või terasest sulundkonstruktsioonid, puuritud, perforeeritud või mitte, monoliitsed või monteeritavad; rauast või terasest keevitatud kujuprofiilid

7302 – Raudteede ja trammiteede rauast või terasest konstruktsioonielemendid: rööpad, hammas- ja kontrarööpad, pöörmed, riströöpad, pöörmekangid jm ristühendused, liiprid, lukuliiprid, aluslapid, sidelapid, kiilud, tugiplaadid, tugipadjad, tõmmitsad, kandurid, rööpapoldid jm detailid rööbaste ühendamiseks või kinnitamiseks

7303 – Malmist torud ja õõnesprofiilid

7304 – Rauast või terasest (v.a malmist) õmbluseta torud ja õõnesprofiilid

7305 – Muud rauast või terasest ümmarguse ristlõikega torud (näiteks keevitatud, needitud või muu sarnase õmblusega), välisläbimõõt üle 406,4  mm

7306 – Muud rauast või terasest torud ja õõnesprofiilid (näiteks lahtise, keevitatud, needitud või muu sarnase õmblusega)

7307 – Rauast või terasest toruliitmikud (näiteks põlved, muhvid)

7308 – Rauast või terasest metallkonstruktsioonid (v.a kategooria 9406 kokkupandavad ehitised) ja nende osad (näiteks sillad, sillasektsioonid, lüüsiväravad, tornid, sõrestikmastid, katusekatted, katusefermid, uksed, aknad, nende raamid, lävepakud, aknaluugid, balustraadid, piilarid ja sambad); plaadid, vardad, kujuprofiilid, torud jms tarindites kasutatavad rauast või terasest tooted

7309 – Rauast või terasest mahutid, tsisternid, paagid jms mahutid mis tahes ainete jaoks (v.a suru- või vedelgaas), maht üle 300  liitri, vooderdusega või ilma, soojusisolatsiooniga või ilma, mehaaniliste ja soojustehniliste seadmeteta

7310 – Rauast või terasest tsisternid, tünnid, vaadid, purgid, kastid jms mahutid mis tahes ainete jaoks (v.a suru- või vedelgaas), maht kuni 300  liitrit, vooderdusega või ilma, soojusisolatsiooniga või ilma, mehaaniliste ja soojustehniliste seadmeteta

7311 – Rauast või terasest suru- või vedelgaasimahutid

7318 – Rauast või terasest kruvid, poldid, mutrid, puidukruvid, kruvikonksud, needid, tüüblid, splindid, seibid (sealhulgas vedruseibid) jms tooted

7326 – Muud rauast või terasest tooted

Rauast või terasest tooted

Süsinikdioksiid

Alumiinium

7601 – Survetöötlemata alumiinium

Survetöötlemata alumiinium

Süsinikdioksiid ja perfluorosüsinikud

7603 – Alumiiniumipulbrid ja -helbed

7604 – Alumiiniumist varbmaterjal ja profiilid

7605 – Alumiiniumtraat

7606 – Alumiiniumist plaadid, lehed ja ribad, paksus üle 0,2  mm

7607 – Alumiiniumfoolium (trükiga kaetud või mitte, paberist, papist, plastist vms materjalist aluskihiga või ilma), paksus kuni 0,2  mm (aluskihti arvestamata)

7608 – Alumiiniumtorud

7609 00 00 – Alumiiniumist toruliitmikud (näiteks põlved, muhvid)

7610 – Alumiiniumist konstruktsioonid (v.a kategooria 9406 kokkupandavad ehitised), nende osad (näiteks sillad, sillasektsioonid, tornid, sõrestikmastid, katusekatted, katusefermid, uksed, aknad, nende raamid, lävepakud, balustraadid, piilarid ja sambad); alumiiniumist plaadid, vardad, profiilid, torud jms alumiiniumist tooted ehituskonstruktsioonides kasutamiseks

7611 00 00 – Alumiiniumist mahutid, tsisternid, paagid jms mahutid mis tahes ainete jaoks (v.a suru- või vedelgaas), maht üle 300  liitri, soojusisolatsiooniga või ilma, mehaaniliste või soojustehniliste seadmeteta

7612 – Alumiiniumist tünnid, vaadid, purgid, kastid jms mahutid (sealhulgas jäigad ja kokkupressitavad silindrilised mahutid) mis tahes ainete jaoks (v.a suru- või vedelgaas), maht kuni 300  liitrit, soojusisolatsiooniga või ilma, mehaaniliste või soojustehniliste seadmeteta

7613 00 00 – Alumiiniumist suru- ja vedelgaasimahutid

7614 – Keerutatud traat, trossid, punutud lindid jms alumiiniumist tooted, elektriisolatsioonita

7616 – Muud alumiiniumist tooted

Alumiiniumist tooted

Süsinikdioksiid ja perfluorosüsinikud

Kemikaalid

2804 10 000 – Vesinik

Vesinik

Süsinikdioksiid

3.   TOOTMISSKEEMID, SÜSTEEMIPIIRID JA ASJAKOHASED LÄHTEAINED

3.1.   Sektoriülesed nõuded

Kaupade tootmismahu (toodetud koguse) kindlaksmääramisel III lisa punkti F.1 valemite 50 ja 51 nimetajas kasutamiseks kohaldatakse III lisa punktis F.2 esitatud seirenõudeid.

Kui samas käitises kasutatakse sama CN-koodiga hõlmatud kaupade tootmiseks mitut tootmisskeemi ja kui nende tootmisskeemide jaoks on määratud eraldi tootmisprotsessid, arvutatakse nende kaupadega seonduv heitkogus eraldi iga tootmisskeemi jaoks.

Otseheite seire jaoks seiratakse kõiki tootmisprotsessiga seotud heiteallikaid ja lähtevooge, võttes vajaduse korral arvesse käesoleva lisa punktides 3.2–3.19 kindlaks määratud erinõudeid ja III lisa nõudeid.

CO2 kogumise korral kohaldatakse III lisa punkti B.8.2 nõudeid.

Kaudse heite seire jaoks määratakse iga tootmisprotsessi korral elektri kogutarbimine käesoleva lisa punktide 3.2–3.19 kohaselt määratletud süsteemipiirides ja vastavalt III lisa punktile A.4, kui see on asjakohane. Asjakohane elektrienergia heitekoefitsient määratakse kindlaks vastavalt III lisa punktile D.2.

Kui asjakohased lähteained on täpsustatud, viitavad need vastavatele kaupade koondkategooriatele.

3.2.   Kaltsineeritud savi

3.2.1.   Erinõuded

CN-koodiga 2507 00 80 hõlmatud kaltsineerimata saviga seonduva heitkoguse väärtuseks võetakse null. See tuleb lisada SPIMi aruandesse, kuid savi tootjalt ei nõuta lisateavet. Järgmised nõuded käsitlevad ainult selle CN-koodiga hõlmatud kaltsineeritud savi.

3.2.2.   Tootmisskeem

Kaltsineeritud savi puhul hõlmab otseheite seire järgmist:

| — | kõik tootmisprotsessidega otseselt või kaudselt seotud protsessid, nagu tooraine ettevalmistamine, segamine, kuivatamine ja kaltsineerimine ning suitsugaasi puhastamine; |
| --- | --- |

—

kõik tootmisprotsessidega otseselt või kaudselt seotud protsessid, nagu tooraine ettevalmistamine, segamine, kuivatamine ja kaltsineerimine ning suitsugaasi puhastamine;

| — | CO2 heide kütuste ja toorainete põletamisest, kui see on asjakohane. |
| --- | --- |

—

CO2 heide kütuste ja toorainete põletamisest, kui see on asjakohane.

Asjakohased lähteained: puuduvad.

3.3.   Klinker

3.3.1.   Erinõuded

Halli ja valget klinkrit ei eristata.

3.3.2.   Tootmisskeem

Klinkri puhul hõlmab otseheite seire järgmist:

| — | lubjakivi ja muude karbonaatide kaltsineerimine tooraines, tavalised fossiilsed põletusahjukütused, alternatiivsed fossiilsed põletusahjukütused ja toorained, biomassil põhinevad põletusahjukütused (näiteks prügikütused), muud kütused kui põletusahjukütused, lubjakivi ja kiltkivi mittekarbonaatne süsinikusisaldus või alternatiivsed toorained, nagu põletusahju toorainejahus kasutatav lendtuhk ja suitsugaasi puhastamiseks kasutatavad toorained; |
| --- | --- |

—

lubjakivi ja muude karbonaatide kaltsineerimine tooraines, tavalised fossiilsed põletusahjukütused, alternatiivsed fossiilsed põletusahjukütused ja toorained, biomassil põhinevad põletusahjukütused (näiteks prügikütused), muud kütused kui põletusahjukütused, lubjakivi ja kiltkivi mittekarbonaatne süsinikusisaldus või alternatiivsed toorained, nagu põletusahju toorainejahus kasutatav lendtuhk ja suitsugaasi puhastamiseks kasutatavad toorained;

| — | kohaldatakse III lisa punktis B.9.2 esitatud täiendavaid nõudeid. |
| --- | --- |

—

kohaldatakse III lisa punktis B.9.2 esitatud täiendavaid nõudeid.

Asjakohased lähteained: puuduvad.

3.4.   Tsement

3.4.1.   Erinõuded

Puuduvad.

3.4.2.   Tootmisskeem

Tsemendi puhul hõlmab otseheite seire järgmist:

| — | CO2 koguheide kütuse põletamisest, kui see on vajalik materjalide kuivatamiseks. |
| --- | --- |

—

CO2 koguheide kütuse põletamisest, kui see on vajalik materjalide kuivatamiseks.

Asjakohased lähteained:

| — | klinker; |
| --- | --- |

—

klinker;

| — | kaltsineeritud savi, kui seda kasutatakse protsessis. |
| --- | --- |

—

kaltsineeritud savi, kui seda kasutatakse protsessis.

3.5.   Aluminaattsement

3.5.1.   Erinõuded

Puuduvad.

3.5.2.   Tootmisskeem

Aluminaattsemendi puhul hõlmab otseheite seire järgmist:

| — | CO2 koguheide protsessiga otseselt või kaudselt seotud kütuse põletamisest; |
| --- | --- |

—

CO2 koguheide protsessiga otseselt või kaudselt seotud kütuse põletamisest;

| — | vajaduse korral tooraines sisalduvatest karbonaatidest tulenev protsessiheide ja heide suitsugaasi puhastamisest. |
| --- | --- |

—

vajaduse korral tooraines sisalduvatest karbonaatidest tulenev protsessiheide ja heide suitsugaasi puhastamisest.

Asjakohased lähteained: puuduvad.

3.6.   Vesinik

3.6.1.   Erinõuded

Arvesse võetakse ainult puhta vesiniku või ammoniaagi tootmiseks kasutatava vesiniku ja lämmastiku segu tootmist. Siia ei kuulu sünteesigaasi ega vesiniku tootmine rafineerimistehastes ega orgaaniliste kemikaalide tehastes, kus vesinikku kasutatakse eranditult nendes tehastes ega kasutata määruse (EL) 2023/956 I lisas loetletud kaupade tootmiseks.

3.6.2.   Tootmisskeemid

3.6.2.1.   Aurufaasis reformimine ja osaline oksüdatsioon

Nende tootmisskeemide puhul hõlmab otseheite seire järgmist:

| — | kõik protsessid, mis on otseselt või kaudselt seotud vesiniku tootmise ja suitsugaasi puhastamisega; |
| --- | --- |

—

kõik protsessid, mis on otseselt või kaudselt seotud vesiniku tootmise ja suitsugaasi puhastamisega;

| — | kõik vesiniku tootmisprotsessis kasutatavad kütused olenemata sellest, kas neid energia saamiseks kasutatakse või mitte, ning kütused, mida kasutatakse muudes põlemisprotsessides, sealhulgas kuuma vee või auru tootmiseks. |
| --- | --- |

—

kõik vesiniku tootmisprotsessis kasutatavad kütused olenemata sellest, kas neid energia saamiseks kasutatakse või mitte, ning kütused, mida kasutatakse muudes põlemisprotsessides, sealhulgas kuuma vee või auru tootmiseks.

Asjakohased lähteained: puuduvad.

3.6.2.2.   Vee elektrolüüs

Selle tootmisskeemi puhul hõlmab otseheite seire järgmist, kui see on asjakohane:

| — | kütuse kasutamisest tulenev koguheide, mis on otseselt või kaudselt seotud vesiniku tootmise protsessiga ja suitsugaasi puhastamisega. |
| --- | --- |

—

kütuse kasutamisest tulenev koguheide, mis on otseselt või kaudselt seotud vesiniku tootmise protsessiga ja suitsugaasi puhastamisega.

Kaudne heide. Kui toodetud vesinik on sertifitseeritud nii, et see vastab komisjoni delegeeritud määrusele (EL) 2023/1184, (1) võib elektrienergia jaoks kasutada heitekoefitsiendi väärtust null. Kõigil muudel juhtudel kohaldatakse kaudset seonduvat heitkogust käsitlevaid nõudeid (III lisa D jagu).

Asjakohased lähteained: puuduvad.

Heitkoguste omistamine toodetele. Kui koostoodetud hapnik eemaldatakse, omistatakse tootmisprotsessi koguheide vesinikule. Kui kõrvalsaadusena saadud hapnik müüakse või kasutatakse käitise muudes tootmisprotsessides ja kui kaudne või otseheide ei võrdu nulliga, omistatakse tootmisprotsessi heide vesinikule molaarsuhte alusel järgmise valemi järgi:

Formula
  (valem 1)

kus

| | on aruandeperioodil toodetud vesinikule omistatud kaudne või otseheide CO2 tonnides; |
| --- | --- |
| Em

  total | on kogu tootmisprotsessi kaudne või otseheide aruandeperioodil CO2 tonnides; |
| | on aruandeperioodil müüdud või käitises kasutatud hapniku mass tonnides; |
| | on aruandeperioodil toodetud hapniku mass tonnides; |
| | on aruandeperioodil toodetud vesiniku mass tonnides; |
| | on O2 molaarmass (31,998 kg/kmol) ja |
| | on H2 molaarmass (2,016 kg/kmol). |

Formula

on aruandeperioodil toodetud vesinikule omistatud kaudne või otseheide CO2 tonnides;

Em

  total

on kogu tootmisprotsessi kaudne või otseheide aruandeperioodil CO2 tonnides;

Formula

on aruandeperioodil müüdud või käitises kasutatud hapniku mass tonnides;

Formula

on aruandeperioodil toodetud hapniku mass tonnides;

Formula

on aruandeperioodil toodetud vesiniku mass tonnides;

Formula

on O2 molaarmass (31,998 kg/kmol) ja

Formula

on H2 molaarmass (2,016 kg/kmol).

3.6.2.3.   Leelismetallide kloriidide elektrolüüs ja kloraatide tootmine

Nende tootmisskeemide puhul hõlmab otseheite seire järgmist, kui see on asjakohane:

| — | kütuse kasutamisest tulenev koguheide, mis on otseselt või kaudselt seotud vesiniku tootmise protsessiga ja suitsugaasi puhastamisega. |
| --- | --- |

—

kütuse kasutamisest tulenev koguheide, mis on otseselt või kaudselt seotud vesiniku tootmise protsessiga ja suitsugaasi puhastamisega.

Kaudne heide. Kui toodetud vesinik on sertifitseeritud nii, et see vastab komisjoni delegeeritud määrusele (EL) 2023/1184(1), võib elektrienergia jaoks kasutada heitekoefitsiendi väärtust null. Kõigil muudel juhtudel kohaldatakse kaudset seonduvat heitkogust käsitlevaid nõudeid (III lisa D jagu).

Asjakohased lähteained: puuduvad.

Heitkoguste omistamine toodetele. Vesinikku peetakse selles tootmisprotsessis kõrvalsaaduseks, seetõttu omistatakse müüdud või käitises lähteainena kasutatud vesinikule heide molaarsuhte alusel kogu protsessi heitest. Tingimusel, et kaudne või otseheide ei võrdu nulliga, omistatakse tootmisprotsessi heide kasutatud või müüdud vesinikule järgmiste valemite järgi:

Leelismetallide kloriidide elektrolüüs:

Formula
  (valem 2)

Naatriumkloraadi tootmine:

Formula
  (valem 3)

kus

| | on aruandeperioodil müüdud või lähteainena kasutatud vesinikule omistatud kaudne või otseheide CO2 tonnides; |
| --- | --- |
| Em

  total | on tootmisprotsessi kaudne või otseheide aruandeperioodil CO2 tonnides; |
| | on aruandeperioodil müüdud või lähteainena kasutatud vesiniku mass tonnides; |
| | on aruandeperioodil toodetud vesiniku mass tonnides; |
| | on aruandeperioodil toodetud kloori mass tonnides; |
| m

  NaOH,prod | on aruandeperioodil toodetud naatriumhüdroksiidi mass tonnides, arvutatuna 100 % NaOH-na; |
| | on aruandeperioodil toodetud naatriumkloraadi mass tonnides, arvutatuna 100 % NaClO3-na; |
| | on H2 molaarmass (2,016 kg/kmol); |
| | on Cl2 molaarmass (70,902 kg/kmol); |
| M

  NaOH | on NaOH molaarmass (39,997 kg/kmol) ja |
| | on NaClO3 molaarmass (106,438 kg/kmol). |

Formula

on aruandeperioodil müüdud või lähteainena kasutatud vesinikule omistatud kaudne või otseheide CO2 tonnides;

Em

  total

on tootmisprotsessi kaudne või otseheide aruandeperioodil CO2 tonnides;

Formula

on aruandeperioodil müüdud või lähteainena kasutatud vesiniku mass tonnides;

Formula

on aruandeperioodil toodetud vesiniku mass tonnides;

Formula

on aruandeperioodil toodetud kloori mass tonnides;

m

  NaOH,prod

on aruandeperioodil toodetud naatriumhüdroksiidi mass tonnides, arvutatuna 100 % NaOH-na;

Formula

on aruandeperioodil toodetud naatriumkloraadi mass tonnides, arvutatuna 100 % NaClO3-na;

Formula

on H2 molaarmass (2,016 kg/kmol);

Formula

on Cl2 molaarmass (70,902 kg/kmol);

M

  NaOH

on NaOH molaarmass (39,997 kg/kmol) ja

Formula

on NaClO3 molaarmass (106,438 kg/kmol).

3.7.   Ammoniaak

3.7.1.   Erinõuded

Nii veevaba kui ka vesilahusena ammoniaagi kohta märgitakse ühiselt 100 % ammoniaak.

Kui ammoniaagi tootmisel tekkivat CO2 kasutatakse lähteainena karbamiidi või muude kemikaalide tootmisel, kohaldatakse III lisa punkti B.8.2 alapunkti b. Kui kõnealuse punkti kohaselt on lubatud CO2 mahaarvamine ja kui see tooks kaasa ammoniaagiga seonduva otsese eriheitkoguse negatiivse väärtuse, võetakse ammoniaagiga seonduva otsese eriheitkoguse väärtuseks null.

3.7.2.   Tootmisskeemid

3.7.2.1.   Haber-Boschi protsess maagaasi või biogaasi aurufaasis reformimisega

Selle tootmisskeemi puhul hõlmab otseheite seire järgmist:

| — | kõik kütused, mis on otseselt või kaudselt seotud ammoniaagi tootmisega, ja suitsugaasi puhastamiseks kasutatavad materjalid; |
| --- | --- |

—

kõik kütused, mis on otseselt või kaudselt seotud ammoniaagi tootmisega, ja suitsugaasi puhastamiseks kasutatavad materjalid;

| — | seiratakse kõiki kütuseid, olenemata sellest, kas neid kasutatakse energeetilise või mitteenergeetilise sisendmaterjalina; |
| --- | --- |

—

seiratakse kõiki kütuseid, olenemata sellest, kas neid kasutatakse energeetilise või mitteenergeetilise sisendmaterjalina;

| — | biogaasi kasutamise korral kohaldatakse III lisa punkti B.3.3 nõudeid; |
| --- | --- |

—

biogaasi kasutamise korral kohaldatakse III lisa punkti B.3.3 nõudeid;

| — | kui protsessile lisatakse muudest tootmisskeemidest pärit vesinikku, käsitatakse seda lähteainena, millel on oma seonduv heitkogus. |
| --- | --- |

—

kui protsessile lisatakse muudest tootmisskeemidest pärit vesinikku, käsitatakse seda lähteainena, millel on oma seonduv heitkogus.

Asjakohased lähteained: eraldi toodetud vesinik, kui seda kasutatakse protsessis.

3.7.2.2.   Haber-Boschi protsess kivisöe või muude kütuste gaasistamisega

Seda võimalust kohaldatakse juhul, kui vesinikku toodetakse kivisöe, rafineerimistehaste raskekütuse või muude fossiilsete lähteainete gaasistamisega. Sisendmaterjalid võivad sisaldada biomassi. Sel juhul tuleb arvesse võtta III lisa punkti B.3.3 nõudeid.

Selle tootmisskeemi puhul hõlmab otseheite seire järgmist:

| — | kõik kütused, mis on otseselt või kaudselt seotud ammoniaagi tootmisega, ja suitsugaasi puhastamiseks kasutatavad materjalid; |
| --- | --- |

—

kõik kütused, mis on otseselt või kaudselt seotud ammoniaagi tootmisega, ja suitsugaasi puhastamiseks kasutatavad materjalid;

| — | iga kütuse sisendkogust seiratakse ühe kütusevoona, olenemata sellest, kas seda kasutatakse energeetilise või mitteenergeetilise sisendmaterjalina; |
| --- | --- |

—

iga kütuse sisendkogust seiratakse ühe kütusevoona, olenemata sellest, kas seda kasutatakse energeetilise või mitteenergeetilise sisendmaterjalina;

| — | kui protsessile lisatakse muudest tootmisskeemidest pärit vesinikku, käsitatakse seda lähteainena, millel on oma seonduv heitkogus. |
| --- | --- |

—

kui protsessile lisatakse muudest tootmisskeemidest pärit vesinikku, käsitatakse seda lähteainena, millel on oma seonduv heitkogus.

Asjakohased lähteained: eraldi toodetud vesinik, kui seda kasutatakse protsessis.

3.8.   Lämmastikhape

3.8.1.   Erinõuded

Toodetud lämmastikhappe koguseid seiratakse ja esitatakse 100 % lämmastikhappena.

3.8.2.   Tootmisskeem

Lämmastikhappe puhul hõlmab otseheite seire järgmist:

| — | CO2 heide kõikidest kütustest, mis on otseselt või kaudselt seotud lämmastikhappe tootmisega, ja suitsugaasi puhastamiseks kasutatavatest materjalidest; |
| --- | --- |

—

CO2 heide kõikidest kütustest, mis on otseselt või kaudselt seotud lämmastikhappe tootmisega, ja suitsugaasi puhastamiseks kasutatavatest materjalidest;

| — | N2O heide kõigist allikatest, mille puhul tootmisprotsessis tekib N2O, sealhulgas heite vähendamise meetodite kasutamise korral ja ilma. Seire ei hõlma kütuste põletamisel tekkivat N2O heidet. |
| --- | --- |

—

N2O heide kõigist allikatest, mille puhul tootmisprotsessis tekib N2O, sealhulgas heite vähendamise meetodite kasutamise korral ja ilma. Seire ei hõlma kütuste põletamisel tekkivat N2O heidet.

Asjakohased lähteained: ammoniaak (100 % ammoniaak).

3.9.   Karbamiid

3.9.1.   Erinõuded

Kui karbamiidi tootmisel kasutatav CO2 pärineb ammoniaagi tootmisest, arvatakse see maha ammoniaagi kui karbamiidi lähteainega seonduvast heitkogusest, kui käesoleva lisa punkti 3.7 kohaselt on selline mahaarvamine lubatud. Kui lähteainena kasutatakse ilma otsese fossiilse CO2 heiteta toodetud ammoniaaki, võib kasutatud CO2 maha arvata CO2 tootva käitise otseheitest, tingimusel et direktiivi 2003/87/EÜ artikli 12 lõike 3b kohaselt vastu võetud delegeeritud õigusaktis on karbamiidi tootmine määratletud juhtumina, kus CO2 on keemiliselt püsivalt seotud, nii et see ei satu tavapärase kasutamise korral atmosfääri, kaasa arvatud pärast toote olelusringi lõppu toimuv tavapärane tegevus. Kui selline mahaarvamine tooks kaasa karbamiidiga seonduva otsese eriheitkoguse negatiivse väärtuse, võetakse karbamiidiga seonduva otsese eriheitkoguse väärtuseks null.

3.9.2.   Tootmisskeem

Karbamiidi puhul hõlmab otseheite seire järgmist:

| — | CO2 heide kõikidest kütustest, mis on otseselt või kaudselt seotud karbamiidi tootmisega, ja suitsugaasi puhastamiseks kasutatavatest materjalidest; |
| --- | --- |

—

CO2 heide kõikidest kütustest, mis on otseselt või kaudselt seotud karbamiidi tootmisega, ja suitsugaasi puhastamiseks kasutatavatest materjalidest;

| — | kui CO2 saadakse teisest käitisest protsessi sisendmaterjalina, käsitatakse saadud ja karbamiidiga sidumata CO2 toetusõigusliku seire-, aruandlus- ja kontrollisüsteemi kohaselt heitena, kui seda ei ole juba arvesse võetud selle käitise heitena, kus CO2 toodeti. |
| --- | --- |

—

kui CO2 saadakse teisest käitisest protsessi sisendmaterjalina, käsitatakse saadud ja karbamiidiga sidumata CO2 toetusõigusliku seire-, aruandlus- ja kontrollisüsteemi kohaselt heitena, kui seda ei ole juba arvesse võetud selle käitise heitena, kus CO2 toodeti.

Asjakohased lähteained: ammoniaak (100 % ammoniaak).

3.10.   Segaväetised

3.10.1.   Erinõuded

Käesolevapunkti nõudeid kohaldatakse lämmastikku sisaldavate igat tüüpi väetiste, sealhulgas ammooniumnitraadi, kaltsiumammooniumnitraadi, ammooniumsulfaadi, ammooniumfosfaatide, karbamiidi ammooniumnitraadilahuste ning lämmastik-fosfor-, lämmastik-kaalium- ja lämmastik-fosfor-kaaliumväetiste tootmise suhtes. See hõlmab kõiki toiminguid (näiteks segamine, neutraliseerimine, granuleerimine, peenestamine) olenemata sellest, kas toimub ainult füüsiline segamine või keemilised reaktsioonid.

Lõpptootes sisalduvate erinevate lämmastikuühendite kogused registreeritakse vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) 2019/1009) (2):

| — | lämmastikusisaldus ammooniumina (NH4
  +); |
| --- | --- |

—

lämmastikusisaldus ammooniumina (NH4
  +);

| — | lämmastikusisaldus nitraadina (NO3
  –); |
| --- | --- |

—

lämmastikusisaldus nitraadina (NO3
  –);

| — | lämmastikusisaldus karbamiidina; |
| --- | --- |

—

lämmastikusisaldus karbamiidina;

| — | lämmastikusisaldus muu (orgaanilise) vormina. |
| --- | --- |

—

lämmastikusisaldus muu (orgaanilise) vormina.

Sellesse kaupade koondkategooriasse kuuluvate tootmisprotsesside otsese ja kaudse heite võib kindlaks määrata kogu aruandeperioodiks ja omistada kõikidele segaväetistele proportsionaalselt lõpptoote tonni kohta. Iga väetisetüübi puhul arvutatakse seonduv heitkogus eraldi, võttes arvesse kasutatud lähteainete asjakohast massi ja rakendades iga lähteainega seonduva heitkoguse keskmist väärtust aruandeperioodil.

3.10.2.   Tootmisskeem

Segaväetiste puhul hõlmab otseheite seire järgmist:

| — | CO2 heide kõigist väetiste tootmisega otseselt või kaudselt seotud kütustest, nagu kütused, mida kasutatakse kuivatites ja sisendmaterjalide soojendamiseks, ja suitsugaasi puhastamiseks kasutatavatest materjalidest. |
| --- | --- |

—

CO2 heide kõigist väetiste tootmisega otseselt või kaudselt seotud kütustest, nagu kütused, mida kasutatakse kuivatites ja sisendmaterjalide soojendamiseks, ja suitsugaasi puhastamiseks kasutatavatest materjalidest.

Asjakohased lähteained:

| — | ammoniaak (100 % ammoniaagina), kui seda kasutatakse protsessis; |
| --- | --- |

—

ammoniaak (100 % ammoniaagina), kui seda kasutatakse protsessis;

| — | lämmastikhape (100 % lämmastikhappena), kui seda kasutatakse protsessis; |
| --- | --- |

—

lämmastikhape (100 % lämmastikhappena), kui seda kasutatakse protsessis;

| — | karbamiid, kui seda kasutatakse protsessis; |
| --- | --- |

—

karbamiid, kui seda kasutatakse protsessis;

| — | segaväetised (eelkõige ammooniumi või nitraati sisaldavad soolad), kui neid kasutatakse protsessis. |
| --- | --- |

—

segaväetised (eelkõige ammooniumi või nitraati sisaldavad soolad), kui neid kasutatakse protsessis.

3.11.   Paagutatud maak

3.11.1.   Erinõuded

See kaupade koondkategooria hõlmab igat tüüpi rauamaagist graanulite tootmist (müümiseks või vahetuks kasutamiseks samas käitises) ja maagi paagutamist. CN-koodi 2601 12 00 ulatuses võivad olla hõlmatud ka rauamaagid, mida kasutatakse ferrokroomi (FeCr), ferromangaani (FeMn) või ferronikli (FeNi) lähteainena.

3.11.2.   Tootmisskeem

Paagutatud maagi puhul hõlmab otseheite seire järgmist:

| — | CO2 heide sellistest protsessimaterjalidest nagu lubjakivi ja muud karbonaadid või karbonaatsed maagid; |
| --- | --- |

—

CO2 heide sellistest protsessimaterjalidest nagu lubjakivi ja muud karbonaadid või karbonaatsed maagid;

| — | CO2 heide kõikidest kütustest, sealhulgas koksist, ja heitgaasist (näiteks koksiahjugaas, kõrgahjugaas, konverterigaas), mis on otseselt või kaudselt seotud tootmisprotsessiga, ja suitsugaasi puhastamiseks kasutatavatest materjalidest. |
| --- | --- |

—

CO2 heide kõikidest kütustest, sealhulgas koksist, ja heitgaasist (näiteks koksiahjugaas, kõrgahjugaas, konverterigaas), mis on otseselt või kaudselt seotud tootmisprotsessiga, ja suitsugaasi puhastamiseks kasutatavatest materjalidest.

Asjakohased lähteained: puuduvad.

3.12.   Ferromangaan (FeMn), ferrokroom (FeCr) ja ferronikkel (FeNi)

3.12.1.   Erinõuded

See protsess hõlmab ainult CN-koodiga 7202 1, 7202 4 või 7202 6 sulamite tootmist. Muud olulise sulamisisaldusega rauamaterjalid, näiteks peegelmalm, ei ole hõlmatud. Kui niklisisaldus on üle 10 %, võetakse arvesse ka nikkelteras.

Kui heitgaasi või muu suitsugaasi heide toimub ilma heite vähendamise meetodite kasutamiseta, käsitatakse heitgaasis sisalduvat CO-d CO2 heite molaarekvivalendina.

3.12.2.   Tootmisskeem

Ferromangaani, ferrokroomi ja ferronikli puhul hõlmab otseheite seire järgmist:

| — | CO2 heide sisendkütustest, olenemata sellest, kas neid kasutatakse energeetilise või mitteenergeetilise sisendmaterjalina; |
| --- | --- |

—

CO2 heide sisendkütustest, olenemata sellest, kas neid kasutatakse energeetilise või mitteenergeetilise sisendmaterjalina;

| — | CO2 heide protsessi sisendmaterjalidest, näiteks lubjakivist, ja suitsugaasi puhastamisest; |
| --- | --- |

—

CO2 heide protsessi sisendmaterjalidest, näiteks lubjakivist, ja suitsugaasi puhastamisest;

| — | CO2 heide elektroodide või elektroodipastade tarbimisest; |
| --- | --- |

—

CO2 heide elektroodide või elektroodipastade tarbimisest;

| — | tootesse või räbusse või jäätmetesse jäänud süsinikku võetakse arvesse massibilansi meetodil vastavalt III lisa punktile B.3.2. |
| --- | --- |

—

tootesse või räbusse või jäätmetesse jäänud süsinikku võetakse arvesse massibilansi meetodil vastavalt III lisa punktile B.3.2.

Asjakohased lähteained: paagutatud maak, kui seda kasutatakse protsessis.

3.13.   Toormalm

3.13.1.   Erinõuded

See kaupade koondkategooria hõlmab legeerimata toormalmi kõrgahjudest ja sulameid sisaldavat toormalmi (näiteks peegelmalm) olenemata nende füüsikalisest kujust (näiteks valuplokid, graanulid). Kui niklisisaldus on alla 10 %, võetakse arvesse ka nikkelteras. Integreeritud terasetehastes on vahetult hapnikkonverterisse lisatud vedel toormalm (kuummetall) toode, mis eraldab toormalmi tootmisprotsessi toorterase tootmisprotsessist. Kui käitis toormalmi ei müü ega anna seda üle muudele käitistele, ei ole toormalmi tootmisel tekkivat heidet vaja eraldi seirata. III lisa punkti A.4 nõuete kohaselt võib määratleda tootmisahela järgmise etapi tootmisprotsessiga ühise tootmisprotsessi, mis hõlmab ka toorterase tootmist.

3.13.2.   Tootmisskeemid

3.13.2.1.   Kõrgahjuskeem

Selle tootmisskeemi puhul hõlmab otseheite seire järgmist:

| — | CO2 heide kütustest, redutseerijatest (näiteks koks, koksitolm, kivisüsi, kütteõlid, plastijäätmed, maagaas, puidujäätmed, puusüsi) ja heitgaasist (näiteks koksiahjugaas, kõrgahjugaas, konverterigaas); |
| --- | --- |

—

CO2 heide kütustest, redutseerijatest (näiteks koks, koksitolm, kivisüsi, kütteõlid, plastijäätmed, maagaas, puidujäätmed, puusüsi) ja heitgaasist (näiteks koksiahjugaas, kõrgahjugaas, konverterigaas);

| — | biomassi kasutamisel tuleb arvesse võtta III lisa punkti B.3.3 nõudeid; |
| --- | --- |

—

biomassi kasutamisel tuleb arvesse võtta III lisa punkti B.3.3 nõudeid;

| — | CO2 heide sellistest protsessimaterjalidest nagu lubjakivi, magnesiit ja muud karbonaadid või karbonaatsed maagid, ja suitsugaasi puhastamiseks kasutatavatest materjalidest; |
| --- | --- |

—

CO2 heide sellistest protsessimaterjalidest nagu lubjakivi, magnesiit ja muud karbonaadid või karbonaatsed maagid, ja suitsugaasi puhastamiseks kasutatavatest materjalidest;

| — | tootesse või räbusse või jäätmetesse jäänud süsinikku võetakse arvesse massibilansi meetodil vastavalt III lisa punktile B.3.2. |
| --- | --- |

—

tootesse või räbusse või jäätmetesse jäänud süsinikku võetakse arvesse massibilansi meetodil vastavalt III lisa punktile B.3.2.

Asjakohased lähteained:

| — | paagutatud maak; |
| --- | --- |

—

paagutatud maak;

| — | toormalm või otseredutseeritud raud, mis on saadud muudest käitistest või tootmisprotsessidest, kui neid kasutatakse protsessis; |
| --- | --- |

—

toormalm või otseredutseeritud raud, mis on saadud muudest käitistest või tootmisprotsessidest, kui neid kasutatakse protsessis;

| — | ferromangaan, ferrokroom, ferronikkel, kui neid kasutatakse protsessis; |
| --- | --- |

—

ferromangaan, ferrokroom, ferronikkel, kui neid kasutatakse protsessis;

| — | vesinik, kui seda kasutatakse protsessis. |
| --- | --- |

—

vesinik, kui seda kasutatakse protsessis.

3.13.2.2.   Sulatusredutseerimine

Selle tootmisskeemi puhul hõlmab otseheite seire järgmist:

| — | CO2 heide kütustest, redutseerijatest (näiteks koks, koksitolm, kivisüsi, kütteõlid, plastijäätmed, maagaas, puidujäätmed, puusüsi) ja heitgaasist (näiteks protsessi heitgaas, konverterigaas jne); |
| --- | --- |

—

CO2 heide kütustest, redutseerijatest (näiteks koks, koksitolm, kivisüsi, kütteõlid, plastijäätmed, maagaas, puidujäätmed, puusüsi) ja heitgaasist (näiteks protsessi heitgaas, konverterigaas jne);

| — | biomassi kasutamisel tuleb arvesse võtta III lisa punkti B.3.3 nõudeid; |
| --- | --- |

—

biomassi kasutamisel tuleb arvesse võtta III lisa punkti B.3.3 nõudeid;

| — | CO2 heide sellistest protsessimaterjalidest nagu lubjakivi, magnesiit ja muud karbonaadid või karbonaatsed maagid, ja suitsugaasi puhastamiseks kasutatavatest materjalidest; |
| --- | --- |

—

CO2 heide sellistest protsessimaterjalidest nagu lubjakivi, magnesiit ja muud karbonaadid või karbonaatsed maagid, ja suitsugaasi puhastamiseks kasutatavatest materjalidest;

| — | tootesse või räbusse või jäätmetesse jäänud süsinikku võetakse arvesse massibilansi meetodil vastavalt III lisa punktile B.3.2. |
| --- | --- |

—

tootesse või räbusse või jäätmetesse jäänud süsinikku võetakse arvesse massibilansi meetodil vastavalt III lisa punktile B.3.2.

Asjakohased lähteained:

| — | paagutatud maak; |
| --- | --- |

—

paagutatud maak;

| — | toormalm või otseredutseeritud raud, mis on saadud muudest käitistest või tootmisprotsessidest, kui neid kasutatakse protsessis; |
| --- | --- |

—

toormalm või otseredutseeritud raud, mis on saadud muudest käitistest või tootmisprotsessidest, kui neid kasutatakse protsessis;

| — | ferromangaan, ferrokroom, ferronikkel, kui neid kasutatakse protsessis; |
| --- | --- |

—

ferromangaan, ferrokroom, ferronikkel, kui neid kasutatakse protsessis;

| — | vesinik, kui seda kasutatakse protsessis. |
| --- | --- |

—

vesinik, kui seda kasutatakse protsessis.

3.14.   Otseredutseeritud raud

3.14.1.   Erinõuded

Määratletud on ainult üks tootmisskeem, kuigi eri tehnoloogiate korral võidakse kasutada eri kvaliteediga maake, mida võib olla vaja granuleerida või paagutada, ning erinevaid redutseerijaid (maagaas, erinevad fossiilkütused või biomass, vesinik). Seetõttu võivad asjakohased lähteained olla paagutatud maak või vesinik. Toodetena võivad asjakohased olla käsnraud, kuumbriketitud raud või otseredutseeritud raua muu vorm, sealhulgas selline otseredutseeritud raud, mis viivitamata suunatakse kaarahju või muusse järgmise etapi protsessi.

Kui käitis otseredutseeritud rauda ei müü ega anna seda üle muudele käitistele, ei ole otseredutseeritud raua tootmisel tekkivat heidet vaja eraldi seirata. III lisa punkti A.4 nõuete kohaselt võib kasutada tootmisahela järgmise etapi tootmisprotsessiga ühist tootmisprotsessi, mis hõlmab ka terase tootmist.

3.14.2.   Tootmisskeem

Selle tootmisskeemi puhul hõlmab otseheite seire järgmist:

| — | CO2 heide kütustest ja redutseerijatest, nagu maagaas, kütteõlid, protsessi heitgaas või konverterigaas jne; |
| --- | --- |

—

CO2 heide kütustest ja redutseerijatest, nagu maagaas, kütteõlid, protsessi heitgaas või konverterigaas jne;

| — | kui kasutatakse biogaasi või biomassi muud vormi, tuleb arvesse võtta III lisa punkti B.3.3 nõudeid; |
| --- | --- |

—

kui kasutatakse biogaasi või biomassi muud vormi, tuleb arvesse võtta III lisa punkti B.3.3 nõudeid;

| — | CO2 heide sellistest protsessimaterjalidest nagu lubjakivi, magnesiit ja muud karbonaadid või karbonaatsed maagid, ja suitsugaasi puhastamiseks kasutatavatest materjalidest; |
| --- | --- |

—

CO2 heide sellistest protsessimaterjalidest nagu lubjakivi, magnesiit ja muud karbonaadid või karbonaatsed maagid, ja suitsugaasi puhastamiseks kasutatavatest materjalidest;

| — | tootesse või räbusse või jäätmetesse jäänud süsinikku võetakse arvesse massibilansi meetodil vastavalt III lisa punktile B.3.2. |
| --- | --- |

—

tootesse või räbusse või jäätmetesse jäänud süsinikku võetakse arvesse massibilansi meetodil vastavalt III lisa punktile B.3.2.

Asjakohased lähteained:

| — | paagutatud maak, kui seda kasutatakse protsessis; |
| --- | --- |

—

paagutatud maak, kui seda kasutatakse protsessis;

| — | vesinik, kui seda kasutatakse protsessis; |
| --- | --- |

—

vesinik, kui seda kasutatakse protsessis;

| — | toormalm või otseredutseeritud raud, mis on saadud muudest käitistest või tootmisprotsessidest, kui neid kasutatakse protsessis; |
| --- | --- |

—

toormalm või otseredutseeritud raud, mis on saadud muudest käitistest või tootmisprotsessidest, kui neid kasutatakse protsessis;

| — | ferromangaan, ferrokroom, ferronikkel, kui neid kasutatakse protsessis. |
| --- | --- |

—

ferromangaan, ferrokroom, ferronikkel, kui neid kasutatakse protsessis.

3.15.   Toorteras

3.15.1.   Erinõuded

Süsteemipiirid hõlmavad kõiki toorterase saamiseks vajalikke toiminguid ja üksusi:

| — | kui protsess algab kuummetallist (vedel toormalm), peavad süsteemipiirid hõlmama hapnikkonverterit, vaakumdegaseerimist, sekundaarmetallurgiat, argoon-hapnik-dekarboniseerimist või vaakum-hapnik-dekarboniseerimist, pidevvalu või valuplokivalu, vajaduse korral kuumvaltsimist või sepistamist ja kõiki vajalikke abitegevusi (näiteks ülekanded, taaskuumutamine ja suitsugaasi puhastamine); |
| --- | --- |

—

kui protsess algab kuummetallist (vedel toormalm), peavad süsteemipiirid hõlmama hapnikkonverterit, vaakumdegaseerimist, sekundaarmetallurgiat, argoon-hapnik-dekarboniseerimist või vaakum-hapnik-dekarboniseerimist, pidevvalu või valuplokivalu, vajaduse korral kuumvaltsimist või sepistamist ja kõiki vajalikke abitegevusi (näiteks ülekanded, taaskuumutamine ja suitsugaasi puhastamine);

| — | kui protsessis on kasutusel kaarahi, peavad süsteemipiirid hõlmama kõiki asjakohaseid tegevusi ja üksusi, nagu kaarahi, sekundaarmetallurgia, vaakumdegaseerimine, argoon-hapnik-dekarboniseerimine või vaakum-hapnik-dekarboniseerimine, pidevvalu või valuplokivalu, vajaduse korral kuumvaltsimine või sepistamine, ja kõiki vajalikke abitegevusi (näiteks ülekanded, tooraine ja varustuse kuumutamine, taaskuumutamine ja suitsugaasi puhastamine); |
| --- | --- |

—

kui protsessis on kasutusel kaarahi, peavad süsteemipiirid hõlmama kõiki asjakohaseid tegevusi ja üksusi, nagu kaarahi, sekundaarmetallurgia, vaakumdegaseerimine, argoon-hapnik-dekarboniseerimine või vaakum-hapnik-dekarboniseerimine, pidevvalu või valuplokivalu, vajaduse korral kuumvaltsimine või sepistamine, ja kõiki vajalikke abitegevusi (näiteks ülekanded, tooraine ja varustuse kuumutamine, taaskuumutamine ja suitsugaasi puhastamine);

| — | see kaupade koondkategooria hõlmab ainult CN-koodiga 7207, 7218 või 7224 pooltoodete saamist esmase kuumvaltsimise ja sepistamisega jämevormimisega. Kõik muud valtsimis- ja sepistamisprotsessid on hõlmatud kaupade koondkategooriaga „Rauast või terasest tooted“. |
| --- | --- |

—

see kaupade koondkategooria hõlmab ainult CN-koodiga 7207, 7218 või 7224 pooltoodete saamist esmase kuumvaltsimise ja sepistamisega jämevormimisega. Kõik muud valtsimis- ja sepistamisprotsessid on hõlmatud kaupade koondkategooriaga „Rauast või terasest tooted“.

3.15.2.   Tootmisskeemid

3.15.2.1.   Terase tootmine hapnikkonverteriga

Selle tootmisskeemi puhul hõlmab otseheite seire järgmist:

| — | CO2 heide sellistest kütustest nagu kivisüsi, maagaas, kütteõli, heitgaas (näiteks kõrgahjugaas, koksiahjugaas või konverterigaas) jne; |
| --- | --- |

—

CO2 heide sellistest kütustest nagu kivisüsi, maagaas, kütteõli, heitgaas (näiteks kõrgahjugaas, koksiahjugaas või konverterigaas) jne;

| — | CO2 heide sellistest protsessimaterjalidest nagu lubjakivi, magnesiit ja muud karbonaadid või karbonaatsed maagid, ja suitsugaasi puhastamiseks kasutatavatest materjalidest; |
| --- | --- |

—

CO2 heide sellistest protsessimaterjalidest nagu lubjakivi, magnesiit ja muud karbonaadid või karbonaatsed maagid, ja suitsugaasi puhastamiseks kasutatavatest materjalidest;

| — | metallijääkidega, sulamitega, grafiidiga jne protsessi sattunud süsinikku ning tootesse või räbusse või jäätmetesse jäänud süsinikku võetakse arvesse massibilansi meetodil vastavalt III lisa punktile B.3.2. |
| --- | --- |

—

metallijääkidega, sulamitega, grafiidiga jne protsessi sattunud süsinikku ning tootesse või räbusse või jäätmetesse jäänud süsinikku võetakse arvesse massibilansi meetodil vastavalt III lisa punktile B.3.2.

Asjakohased lähteained:

| — | toormalm, otseredutseeritud raud, kui neid kasutatakse protsessis; |
| --- | --- |

—

toormalm, otseredutseeritud raud, kui neid kasutatakse protsessis;

| — | ferromangaan, ferrokroom, ferronikkel, kui neid kasutatakse protsessis; |
| --- | --- |

—

ferromangaan, ferrokroom, ferronikkel, kui neid kasutatakse protsessis;

| — | toorteras, mis on saadud muudest käitistest või tootmisprotsessidest, kui seda kasutatakse protsessis. |
| --- | --- |

—

toorteras, mis on saadud muudest käitistest või tootmisprotsessidest, kui seda kasutatakse protsessis.

3.15.2.2.   Tootmine kaarahjuga

Selle tootmisskeemi puhul hõlmab otseheite seire järgmist:

| — | CO2 heide sellistest kütustest nagu kivisüsi, maagaas, kütteõli, samuti heitgaas (näiteks kõrgahjugaas, koksiahjugaas või konverterigaas); |
| --- | --- |

—

CO2 heide sellistest kütustest nagu kivisüsi, maagaas, kütteõli, samuti heitgaas (näiteks kõrgahjugaas, koksiahjugaas või konverterigaas);

| — | CO2 heide elektroodide ja elektroodipastade tarbimisest; |
| --- | --- |

—

CO2 heide elektroodide ja elektroodipastade tarbimisest;

| — | CO2 heide sellistest protsessimaterjalidest nagu lubjakivi, magnesiit ja muud karbonaadid või karbonaatsed maagid, ja suitsugaasi puhastamiseks kasutatavatest materjalidest; |
| --- | --- |

—

CO2 heide sellistest protsessimaterjalidest nagu lubjakivi, magnesiit ja muud karbonaadid või karbonaatsed maagid, ja suitsugaasi puhastamiseks kasutatavatest materjalidest;

| — | metallijääkidega, sulamitega, grafiidiga jne protsessi sattunud süsinikku ning tootesse või räbusse või jäätmetesse jäänud süsinikku võetakse arvesse massibilansi meetodil vastavalt III lisa punktile B.3.2. |
| --- | --- |

—

metallijääkidega, sulamitega, grafiidiga jne protsessi sattunud süsinikku ning tootesse või räbusse või jäätmetesse jäänud süsinikku võetakse arvesse massibilansi meetodil vastavalt III lisa punktile B.3.2.

Asjakohased lähteained:

| — | toormalm, otseredutseeritud raud, kui neid kasutatakse protsessis; |
| --- | --- |

—

toormalm, otseredutseeritud raud, kui neid kasutatakse protsessis;

| — | ferromangaan, ferrokroom, ferronikkel, kui neid kasutatakse protsessis; |
| --- | --- |

—

ferromangaan, ferrokroom, ferronikkel, kui neid kasutatakse protsessis;

| — | toorteras, mis on saadud muudest käitistest või tootmisprotsessidest, kui seda kasutatakse protsessis. |
| --- | --- |

—

toorteras, mis on saadud muudest käitistest või tootmisprotsessidest, kui seda kasutatakse protsessis.

3.16.   Rauast või terasest tooted

3.16.1.   Erinõuded

Kui III lisa punkti A.4 ja käesoleva lisa punktide 3.11–3.15 nõuetest ei tulene teisiti, võib rauast või terasest toodete tootmisprotsessi kohaldada järgmistel juhtudel:

| — | süsteemipiirid hõlmavad ühe protsessina kõiki integreeritud terasetehase etappe alates toormalmi või otseredutseeritud raua, toorterase ja pooltoodete tootmisest kuni käesoleva lisa 2. jaos loetletud CN-koodidega terasest lõpptoodete tootmiseni; |
| --- | --- |

—

süsteemipiirid hõlmavad ühe protsessina kõiki integreeritud terasetehase etappe alates toormalmi või otseredutseeritud raua, toorterase ja pooltoodete tootmisest kuni käesoleva lisa 2. jaos loetletud CN-koodidega terasest lõpptoodete tootmiseni;

| — | süsteemipiirid hõlmavad toorterase, pooltoodete ja käesoleva lisa 2. jaos loetletud CN-koodidega terasest lõpptoodete tootmist; |
| --- | --- |

—

süsteemipiirid hõlmavad toorterase, pooltoodete ja käesoleva lisa 2. jaos loetletud CN-koodidega terasest lõpptoodete tootmist;

| — | süsteemipiirid hõlmavad käesoleva lisa 2. jaos loetletud CN-koodidega terasest lõpptoodete tootmist, alates toorterasest, pooltoodetest või muudest 2. jaos loetletud CN-koodidega terasest lõpptoodetest, mis on saadud muudest käitistest või toodetud samas käitises, kuid eraldi tootmisprotsessis. |
| --- | --- |

—

süsteemipiirid hõlmavad käesoleva lisa 2. jaos loetletud CN-koodidega terasest lõpptoodete tootmist, alates toorterasest, pooltoodetest või muudest 2. jaos loetletud CN-koodidega terasest lõpptoodetest, mis on saadud muudest käitistest või toodetud samas käitises, kuid eraldi tootmisprotsessis.

Käitise tootmisprotsesside seirel tuleb vältida topeltarvestust ja andmelünki. Rauast või terasest toodete tootmisprotsess hõlmab järgmisi tootmisetappe:

| — | kõik käitises kohaldatavad tootmisetapid, mis on ette nähtud käesoleva lisa 2. jaos esitatud CN-koodiga kaupade koondkategooria „Rauast või terasest tooted“ toodete tootmiseks ega ole juba hõlmatud toormalmi, otseredutseeritud raua ega toorterase eraldi tootmisprotsessiga, nagu on nõutud käesoleva lisa punktides 3.11–3.15; |
| --- | --- |

—

kõik käitises kohaldatavad tootmisetapid, mis on ette nähtud käesoleva lisa 2. jaos esitatud CN-koodiga kaupade koondkategooria „Rauast või terasest tooted“ toodete tootmiseks ega ole juba hõlmatud toormalmi, otseredutseeritud raua ega toorterase eraldi tootmisprotsessiga, nagu on nõutud käesoleva lisa punktides 3.11–3.15;

| — | kõik käitises kohaldatavad tootmisetapid, alates toorterasest, sealhulgas: taaskuumutamine, ümbersulatamine, valamine, kuumvaltsimine, külmvaltsimine, sepistamine, söövitamine, lõõmutamine, pindamine, katmine, galvaanimine, traattõmbamine, lõikamine, keevitamine, viimistlemine. |
| --- | --- |

—

kõik käitises kohaldatavad tootmisetapid, alates toorterasest, sealhulgas: taaskuumutamine, ümbersulatamine, valamine, kuumvaltsimine, külmvaltsimine, sepistamine, söövitamine, lõõmutamine, pindamine, katmine, galvaanimine, traattõmbamine, lõikamine, keevitamine, viimistlemine.

Toodete puhul, mis sisaldavad rohkem kui 5 massiprotsenti muid materjale, näiteks CN-koodiga 7309 00 30 hõlmatud isolatsioonimaterjale, esitatakse toodetud kaupade massina ainult raua või terase mass.

3.16.2.   Tootmisskeem

Rauast või terasest toodete puhul hõlmab otseheite seire järgmist:

| — | CO2 koguheide kütuste põletamisest ja protsessiheide suitsugaasi töötlemisest, mis on seotud käitises kohaldatavate tootmisetappidega, sealhulgas: rauast või terasest toodete taaskuumutamine, ümbersulatamine, valamine, kuumvaltsimine, külmvaltsimine, sepistamine, söövitamine, lõõmutamine, pindamine, katmine, galvaanimine, traattõmbamine, lõikamine, keevitamine, viimistlemine. |
| --- | --- |

—

CO2 koguheide kütuste põletamisest ja protsessiheide suitsugaasi töötlemisest, mis on seotud käitises kohaldatavate tootmisetappidega, sealhulgas: rauast või terasest toodete taaskuumutamine, ümbersulatamine, valamine, kuumvaltsimine, külmvaltsimine, sepistamine, söövitamine, lõõmutamine, pindamine, katmine, galvaanimine, traattõmbamine, lõikamine, keevitamine, viimistlemine.

Asjakohased lähteained:

| — | toorteras, kui seda kasutatakse protsessis; |
| --- | --- |

—

toorteras, kui seda kasutatakse protsessis;

| — | toormalm, otseredutseeritud raud, kui neid kasutatakse protsessis; |
| --- | --- |

—

toormalm, otseredutseeritud raud, kui neid kasutatakse protsessis;

| — | ferromangaan, ferrokroom, ferronikkel, kui neid kasutatakse protsessis; |
| --- | --- |

—

ferromangaan, ferrokroom, ferronikkel, kui neid kasutatakse protsessis;

| — | rauast või terasest tooted, kui neid kasutatakse protsessis. |
| --- | --- |

—

rauast või terasest tooted, kui neid kasutatakse protsessis.

3.17.   Survetöötlemata alumiinium

3.17.1.   Erinõuded

See kaupade koondkategooria hõlmab nii legeerimata kui ka legeeritud alumiiniumi survetöötlemata metallidele iseloomulikul füüsilisel kujul, näiteks valuplokkide, slääbide, valtstoorikute või graanulitena. Integreeritud alumiiniumitehastes võetakse arvesse ka vedelat alumiiniumi, mida vahetult kasutatakse alumiiniumist toodete tootmiseks. Kui käitis survetöötlemata alumiiniumi ei müü ega anna seda üle muudele käitistele, ei ole survetöötlemata alumiiniumi tootmisel tekkivat heidet vaja eraldi seirata. III lisa punkti A.4 nõuete kohaselt võib määratleda alumiiniumist toodete tootmise edasiste protsessidega ühise tootmisprotsessi, mis hõlmab survetöötlemata alumiiniumi.

3.17.2.   Tootmisskeemid

3.17.2.1.   Esmane (elektrolüütiline) sulatamine

Selle tootmisskeemi puhul hõlmab otseheite seire järgmist:

| — | CO2 heide elektroodide või elektroodipastade tarbimisest; |
| --- | --- |

—

CO2 heide elektroodide või elektroodipastade tarbimisest;

| — | CO2 heide mis tahes kasutatud kütustest (näiteks tooraine kuivatamiseks ja eelkuumutamiseks, elektrolüüsiüksuste kuumutamiseks, valamiseks vajalikuks kuumutamiseks); |
| --- | --- |

—

CO2 heide mis tahes kasutatud kütustest (näiteks tooraine kuivatamiseks ja eelkuumutamiseks, elektrolüüsiüksuste kuumutamiseks, valamiseks vajalikuks kuumutamiseks);

| — | CO2 heide suitsugaasi, naatriumkarbonaadi või lubjakivi töötlemisest, kui see on asjakohane; |
| --- | --- |

—

CO2 heide suitsugaasi, naatriumkarbonaadi või lubjakivi töötlemisest, kui see on asjakohane;

| — | anoodiefektist põhjustatud perfluorosüsinike heide, mille seire toimub vastavalt III lisa punktile B.7. |
| --- | --- |

—

anoodiefektist põhjustatud perfluorosüsinike heide, mille seire toimub vastavalt III lisa punktile B.7.

Asjakohased lähteained: puuduvad.

3.17.2.2.   Teisene sulatamine (ringlussevõtt)

Alumiiniumi teisese sulatamise (ringlussevõtu) peamine sisendmaterjal on alumiiniumijäägid. Kui lisatakse survetöötlemata alumiiniumi muudest allikatest, käsitletakse seda lähteainena. Kui selle protsessi tootes on rohkem kui 5 % legeerivaid elemente, arvutatakse tootega seonduv heitkogus nii, nagu sisalduks legeerivate elementide mass esmasel sulatamisel saadud survetöötlemata alumiiniumis.

Selle tootmisskeemi puhul hõlmab otseheite seire järgmist:

| — | CO2 heide mis tahes kütustest, mida kasutatakse toorainete kuivatamisel ja eelkuumutamisel, sulatusahjudes, metallijääkide eeltöötlemisel (näiteks pinnakatte või õli eemaldamiseks) ja tulenevate jääkide põletamisel ning valuplokkide, valtstoorikute või slääbide valamisel; |
| --- | --- |

—

CO2 heide mis tahes kütustest, mida kasutatakse toorainete kuivatamisel ja eelkuumutamisel, sulatusahjudes, metallijääkide eeltöötlemisel (näiteks pinnakatte või õli eemaldamiseks) ja tulenevate jääkide põletamisel ning valuplokkide, valtstoorikute või slääbide valamisel;

| — | CO2 heide mis tahes kütustest, mida kasutatakse seotud tegevustes, nagu riibetöötlus ja räbu taaskasutus; |
| --- | --- |

—

CO2 heide mis tahes kütustest, mida kasutatakse seotud tegevustes, nagu riibetöötlus ja räbu taaskasutus;

| — | CO2 heide suitsugaasi, naatriumkarbonaadi või lubjakivi töötlemisest, kui see on asjakohane. |
| --- | --- |

—

CO2 heide suitsugaasi, naatriumkarbonaadi või lubjakivi töötlemisest, kui see on asjakohane.

Asjakohased lähteained:

| — | Survetöötlemata alumiinium muudest allikatest, kui seda kasutatakse protsessis. |
| --- | --- |

—

Survetöötlemata alumiinium muudest allikatest, kui seda kasutatakse protsessis.

3.18.   Alumiiniumist tooted

3.18.1.   Erinõuded

Kui III lisa punkti A.4 ja käesoleva lisa punkti 3.17 nõuetest ei tulene teisiti, võib alumiiniumist toodete tootmisprotsessi kohaldada järgmistel juhtudel:

| — | süsteemipiirid hõlmavad ühe protsessina kõiki integreeritud alumiiniumitehase etappe alates survetöötlemata alumiiniumi tootmisest pooltoodete ja käesoleva lisa 2. jaos loetletud CN-koodidega alumiiniumist toodete tootmiseni; |
| --- | --- |

—

süsteemipiirid hõlmavad ühe protsessina kõiki integreeritud alumiiniumitehase etappe alates survetöötlemata alumiiniumi tootmisest pooltoodete ja käesoleva lisa 2. jaos loetletud CN-koodidega alumiiniumist toodete tootmiseni;

| — | süsteemipiirid hõlmavad käesoleva lisa 2. jaos loetletud CN-koodidega alumiiniumist toodete tootmist alates pooltoodetest või muudest 2. jaos loetletud CN-koodidega alumiiniumist toodetest, mis on saadud muudest käitistest või toodetud samas käitises, kuid eraldi tootmisprotsessis. |
| --- | --- |

—

süsteemipiirid hõlmavad käesoleva lisa 2. jaos loetletud CN-koodidega alumiiniumist toodete tootmist alates pooltoodetest või muudest 2. jaos loetletud CN-koodidega alumiiniumist toodetest, mis on saadud muudest käitistest või toodetud samas käitises, kuid eraldi tootmisprotsessis.

Käitise tootmisprotsesside seirel tuleb vältida topeltarvestust ja andmelünki. Alumiiniumist toodete tootmisprotsess hõlmab järgmisi tootmisetappe:

| — | kõik käitises kohaldatavad tootmisetapid käesoleva lisa 2. jaos esitatud CN-koodiga kaupade koondkategooria „Alumiiniumist tooted“ toodete tootmiseks, mis ei ole juba hõlmatud survetöötlemata alumiiniumi eraldi tootmisprotsessidega, nagu on nõutud käesoleva lisa punktis 3.17; |
| --- | --- |

—

kõik käitises kohaldatavad tootmisetapid käesoleva lisa 2. jaos esitatud CN-koodiga kaupade koondkategooria „Alumiiniumist tooted“ toodete tootmiseks, mis ei ole juba hõlmatud survetöötlemata alumiiniumi eraldi tootmisprotsessidega, nagu on nõutud käesoleva lisa punktis 3.17;

| — | kõik käitises kohaldatavad tootmisetapid, alates survetöötlemata alumiiniumist, sealhulgas: taaskuumutamine, ümbersulatamine, valamine, valtsimine, vormpressimine, sepistamine, katmine, galvaanimine, traattõmbamine, lõikamine, keevitamine, viimistlemine. |
| --- | --- |

—

kõik käitises kohaldatavad tootmisetapid, alates survetöötlemata alumiiniumist, sealhulgas: taaskuumutamine, ümbersulatamine, valamine, valtsimine, vormpressimine, sepistamine, katmine, galvaanimine, traattõmbamine, lõikamine, keevitamine, viimistlemine.

Kui tootes on rohkem kui 5 % legeerivaid elemente, arvutatakse tootega seonduv heitkogus nii, nagu sisalduks legeerivate elementide mass esmasel sulatamisel saadud survetöötlemata alumiiniumis.

Toodete puhul, mis sisaldavad rohkem kui 5 massiprotsenti muid materjale, näiteks CN-koodiga 7611 00 00 hõlmatud isolatsioonimaterjale, esitatakse toodetud kaupade massina ainult alumiiniumi mass.

3.18.2.   Tootmisskeem

Alumiiniumist toodete puhul hõlmab otseheite seire järgmist:

| — | CO2 koguheide kütuste kasutamisest alumiiniumist toodete stantsimise protsessides ja suitsugaasi puhastamisest. |
| --- | --- |

—

CO2 koguheide kütuste kasutamisest alumiiniumist toodete stantsimise protsessides ja suitsugaasi puhastamisest.

Asjakohased lähteained:

| — | survetöötlemata alumiinium, kui seda kasutatakse tootmisprotsessis (käsitleda esmast ja teisesest alumiiniumit eraldi, kui andmed on teada); |
| --- | --- |

—

survetöötlemata alumiinium, kui seda kasutatakse tootmisprotsessis (käsitleda esmast ja teisesest alumiiniumit eraldi, kui andmed on teada);

| — | alumiiniumist tooted, kui neid kasutatakse tootmisprotsessis. |
| --- | --- |

—

alumiiniumist tooted, kui neid kasutatakse tootmisprotsessis.

3.19.   Elektrienergia

3.19.1.   Erinõuded

Elektri puhul toimub ainult otseheite seire ja aruandlus. Elektrienergia heitekoefitsient määratakse kindlaks vastavalt III lisa punktile D.2.

3.19.2.   Tootmisskeemid

Elektrienergia puhul hõlmab otseheite seire järgmist:

| — | mis tahes põlemisel tekkiv heide ja protsessiheide suitsugaasi töötlemisest. |
| --- | --- |

—

mis tahes põlemisel tekkiv heide ja protsessiheide suitsugaasi töötlemisest.

Asjakohased lähteained: puuduvad.

---

(1)  Komisjoni 10. veebruari 2023. aasta delegeeritud määrus (EL) 2023/1184, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2018/2001 ja kehtestatakse üksikasjalikke norme sisaldav liidu metoodika muust kui bioloogilise päritoluga taastuvtoorainest valmistatud vedelate ja gaasiliste transpordikütuste tootmiseks (ELT L 157, 20.6.2023, lk 11).

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. juuni 2019. aasta määrus (EL) 2019/1009, millega kehtestatakse ELi väetisetoodete turul kättesaadavaks tegemise nõuded ning muudetakse määrusi (EÜ) nr 1069/2009 ja (EÜ) nr 1107/2009 ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 2003/2003 (ELT L 170, 25.6.2019, lk 1).

---

III LISA

Nõuded andmete kindlaksmääramiseks, sealhulgas käitise tasandil heitkoguste, tootmisprotsessidele omistatud heitkoguste ja kaupadega seonduvate heitkoguste kohta

A.   PÕHIMÕTTED

A.1.   Üldine lähenemine

| 1. | Määruse (EL) 2023/956 I lisas loetletud kaupadega seonduva heitkoguse kindlaksmääramiseks tuleb teha järgmist.






  a) | Käitises toodetud kaupadega seotud asjakohased tootmisprotsessid määratakse kindlaks II lisa 2. jaos määratletud kaupade koondkategooriate ja II lisa 3. jaos loetletud asjakohaste tootmisskeemide abil, võttes arvesse tootmisprotsesside süsteemipiiride seadmise nõudeid vastavalt käesoleva lisa punktile A.4. |
| --- | --- | --- |

1.

a)

Käitises toodetud kaupadega seotud asjakohased tootmisprotsessid määratakse kindlaks II lisa 2. jaos määratletud kaupade koondkategooriate ja II lisa 3. jaos loetletud asjakohaste tootmisskeemide abil, võttes arvesse tootmisprotsesside süsteemipiiride seadmise nõudeid vastavalt käesoleva lisa punktile A.4.

| b) | Kaupu tootva käitise tasandil seiratakse nende kaupade kohta II lisas kindlaks määratud kasvuhoonegaaside otseheidet kooskõlas käesoleva lisa B jaos esitatud meetoditega. |
| --- | --- |

b)

Kaupu tootva käitise tasandil seiratakse nende kaupade kohta II lisas kindlaks määratud kasvuhoonegaaside otseheidet kooskõlas käesoleva lisa B jaos esitatud meetoditega.

| c) | Kui käitisesse imporditakse, käitises toodetakse või tarbitakse või käitisest eksporditakse mõõdetavat soojust, tuleb selle soojuse tootmisega seotud netosoojusvoogusid ja heitkoguseid seirata kooskõlas käesoleva lisa C jaos esitatud meetoditega. |
| --- | --- |

c)

Kui käitisesse imporditakse, käitises toodetakse või tarbitakse või käitisest eksporditakse mõõdetavat soojust, tuleb selle soojuse tootmisega seotud netosoojusvoogusid ja heitkoguseid seirata kooskõlas käesoleva lisa C jaos esitatud meetoditega.

| d) | Toodetud kaupadega seonduva kaudse heitkoguse seireks seiratakse elektritarbimist asjakohastes tootmisprotsessides kooskõlas käesoleva lisa punktis D.1 esitatud meetoditega. Kui elektritootmisallikas on käitises või käitisega otseses tehnilises ühenduses, seiratakse asjakohase elektrienergia heitekoefitsiendi kindlaksmääramiseks elektritootmisega seotud heitkoguseid. Kui käitis saab elektrit võrgust, tuleb elektrienergia heitekoefitsient kindlaks määrata vastavalt käesoleva lisa punktile D.2.3. Seiratakse ka kõiki tootmisprotsesside vahel üle kantud või käitisest eksporditud elektrikoguseid. |
| --- | --- |

d)

Toodetud kaupadega seonduva kaudse heitkoguse seireks seiratakse elektritarbimist asjakohastes tootmisprotsessides kooskõlas käesoleva lisa punktis D.1 esitatud meetoditega. Kui elektritootmisallikas on käitises või käitisega otseses tehnilises ühenduses, seiratakse asjakohase elektrienergia heitekoefitsiendi kindlaksmääramiseks elektritootmisega seotud heitkoguseid. Kui käitis saab elektrit võrgust, tuleb elektrienergia heitekoefitsient kindlaks määrata vastavalt käesoleva lisa punktile D.2.3. Seiratakse ka kõiki tootmisprotsesside vahel üle kantud või käitisest eksporditud elektrikoguseid.

| e) | Käitistes, kus toodetakse ja tarbitakse soojust ja/või toodetakse ja tarbitakse elektrit, tuleb otsesed heitkogused ja mis tahes asjakohased heitgaasivood omistada tootmisprotsessidele, mis on seotud käesoleva lisa F jaos kindlaks määratud nõuete kohaselt toodetud kaupadega. Neid tootmisprotsessile omistatud heitkoguseid kasutatakse toodetud kaubaga seonduva otsese ja kaudse eriheitkoguse arvutamiseks käesoleva lisa F jao nõuete kohaselt. |
| --- | --- |

e)

Käitistes, kus toodetakse ja tarbitakse soojust ja/või toodetakse ja tarbitakse elektrit, tuleb otsesed heitkogused ja mis tahes asjakohased heitgaasivood omistada tootmisprotsessidele, mis on seotud käesoleva lisa F jaos kindlaks määratud nõuete kohaselt toodetud kaupadega. Neid tootmisprotsessile omistatud heitkoguseid kasutatakse toodetud kaubaga seonduva otsese ja kaudse eriheitkoguse arvutamiseks käesoleva lisa F jao nõuete kohaselt.

| f) | Kui II lisa 3. jaos on määratletud käitistes toodetud kaupadega seotud lähteained, mis tähendab, et need kaubad on „keerukad kaubad“, tuleb asjakohase lähteainega seonduv heitkogus kindlaks määrata käesoleva lisa E jao kohaselt ja lisada toodetud keerukate kaupadega seonduvale heitkogusele käesoleva lisa G jao kohaselt. Kui lähteained ise on keerukad kaubad, korratakse seda protsessi rekursiivselt, kuni kõik lähteained on arvesse võetud. |
| --- | --- |

f)

Kui II lisa 3. jaos on määratletud käitistes toodetud kaupadega seotud lähteained, mis tähendab, et need kaubad on „keerukad kaubad“, tuleb asjakohase lähteainega seonduv heitkogus kindlaks määrata käesoleva lisa E jao kohaselt ja lisada toodetud keerukate kaupadega seonduvale heitkogusele käesoleva lisa G jao kohaselt. Kui lähteained ise on keerukad kaubad, korratakse seda protsessi rekursiivselt, kuni kõik lähteained on arvesse võetud.

| 2. | Kui käitaja ei suuda käesoleva lisa punktis A.3 esitatud meetodite abil ühe või mitme andmekogumi tegelikke andmeid nõuetekohaselt kindlaks määrata ja kui andmelünkade täitmiseks ei ole muud meetodit, võib käesoleva määruse artikli 4 lõikes 3 kindlaks määratud tingimusi järgides kasutada komisjoni poolt üleminekuperioodi jaoks kättesaadavaks tehtud ja avaldatud vaikeväärtusi. Sellisel juhul lisatakse lühike selgitus tegelike andmete kasutamata jätmise põhjuste kohta. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Seire hõlmab aruandeperioodi, et vältida tootmisprotsesside lühiajalistest kõikumistest ja andmelünkadest tulenevate mitterepresentatiivsete andmete kasutamist niipalju kui võimalik. Aruandeperioodi kestus on vaikimisi üks kalendriaasta. Käitaja võib valida järgmise alternatiivi:






  a) | kui käitisel on nõuetele vastavuse kohustus toetusõigusliku seire-, aruandlus- ja kontrollisüsteemi alusel, võib kasutada selle süsteemi aruandeperioodi, kui see kestab vähemalt kolm kuud; |
| --- | --- | --- |

3.

a)

kui käitisel on nõuetele vastavuse kohustus toetusõigusliku seire-, aruandlus- ja kontrollisüsteemi alusel, võib kasutada selle süsteemi aruandeperioodi, kui see kestab vähemalt kolm kuud;

| b) | käitaja majandusaasta, kui selle kasutamine tagab andmete parema kvaliteedi kui kalendriaasta kasutamine. |
| --- | --- |

b)

käitaja majandusaasta, kui selle kasutamine tagab andmete parema kvaliteedi kui kalendriaasta kasutamine.

Kaupadega seonduv heitkogus arvutatakse valitud aruandeperioodi keskmisena.

| 4. | Seonduva heitkoguse arvutamiseks oluliste väljaspool käitise piire tekkivate heitkoguste puhul kasutatakse sisendi (näiteks elekter, soojus, lähteaine) tarnija viimase kättesaadava aruandeperioodi andmeid. Väljaspool käitise piire tekkiv heide hõlmab järgmist:






  a) | kaudne heide, kui elektrit saadakse võrgust; |
| --- | --- | --- |

4.

a)

kaudne heide, kui elektrit saadakse võrgust;

| b) | heide elektrist ja soojusest, mis on imporditud muudest käitistest; |
| --- | --- |

b)

heide elektrist ja soojusest, mis on imporditud muudest käitistest;

| c) | muudest käitistest saadud lähteainetega seonduv otsene ja kaudne heide. |
| --- | --- |

c)

muudest käitistest saadud lähteainetega seonduv otsene ja kaudne heide.

| 5. | Kogu aruandeperioodi heiteandmeid väljendatakse CO2 ekvivalenttonnides, ümardatuna täistonnini.
  Kõik heite arvutamiseks kasutatud parameetrid ümardatakse heitkoguste arvutuste ja aruandluse jaoks olulist infot edastava arvuni.
  Otsest ja kaudset seonduvat eriheitkogust väljendatakse CO2 ekvivalenttonnides kauba tonni kohta, ümardatuna olulist infot edastava arvuni, kuni viis kohta pärast koma. |
| --- | --- |

5.

Kõik heite arvutamiseks kasutatud parameetrid ümardatakse heitkoguste arvutuste ja aruandluse jaoks olulist infot edastava arvuni.

Otsest ja kaudset seonduvat eriheitkogust väljendatakse CO2 ekvivalenttonnides kauba tonni kohta, ümardatuna olulist infot edastava arvuni, kuni viis kohta pärast koma.

A.2.   Seirepõhimõtted

Tegelike andmete seirel käitise tasandil ja andmekogude puhul, mis on vajalikud heitkoguste omistamiseks kaupadele, kohaldatakse järgmisi põhimõtteid.

| 1. | Täielikkus. Seiremetoodika hõlmab kõiki parameetreid, mis on vajalikud määruse (EL) 2023/956 I lisas loetletud kaupadega seonduva heitkoguse kindlaksmääramiseks vastavalt käesolevas lisas esitatud meetoditele ja valemitele.






  a) | Käitise tasandil hõlmab otseheide põlemisel tekkivat heidet ja protsessiheidet. |
| --- | --- | --- |

1.

Täielikkus. Seiremetoodika hõlmab kõiki parameetreid, mis on vajalikud määruse (EL) 2023/956 I lisas loetletud kaupadega seonduva heitkoguse kindlaksmääramiseks vastavalt käesolevas lisas esitatud meetoditele ja valemitele.

a)

Käitise tasandil hõlmab otseheide põlemisel tekkivat heidet ja protsessiheidet.

| b) | Otsene seonduv heitkogus hõlmab asjakohasele tootmisprotsessile omistatud heidet vastavalt käesoleva lisa F jaole, võttes aluseks käitise otseheite, asjakohaste soojusvoogudega seotud heite ja protsessi süsteemipiiride vaheliste materjalivoogudega seotud heite, sealhulgas vajaduse korral heitgaasi. Peale selle hõlmab otsene seonduv heitkogus asjakohaste lähteainetega seotud otsesest heitkogust. |
| --- | --- |

b)

Otsene seonduv heitkogus hõlmab asjakohasele tootmisprotsessile omistatud heidet vastavalt käesoleva lisa F jaole, võttes aluseks käitise otseheite, asjakohaste soojusvoogudega seotud heite ja protsessi süsteemipiiride vaheliste materjalivoogudega seotud heite, sealhulgas vajaduse korral heitgaasi. Peale selle hõlmab otsene seonduv heitkogus asjakohaste lähteainetega seotud otsesest heitkogust.

| c) | Käitise tasandil hõlmab kaudne heide heidet, mis on seotud elektritarbimisega käitises. |
| --- | --- |

c)

Käitise tasandil hõlmab kaudne heide heidet, mis on seotud elektritarbimisega käitises.

| d) | Kaudne seonduv heitkogus hõlmab käitises toodetud kaupade kaudset heitkogust ja asjakohaste lähteainetega seonduvat kaudset heitkogust. |
| --- | --- |

d)

Kaudne seonduv heitkogus hõlmab käitises toodetud kaupade kaudset heitkogust ja asjakohaste lähteainetega seonduvat kaudset heitkogust.

| e) | Iga parameetri jaoks valitakse vastavalt käesoleva lisa punktile A.3 asjakohane meetod, millega tagatakse, et ei esine topeltarvestust ega andmelünki. |
| --- | --- |

e)

Iga parameetri jaoks valitakse vastavalt käesoleva lisa punktile A.3 asjakohane meetod, millega tagatakse, et ei esine topeltarvestust ega andmelünki.

| 2. | Järjepidevus ja võrreldavus. Seire ja aruandlus on järjepidev ja pikaajaliselt võrreldav. Sel eesmärgil esitatakse valitud meetodid seiremetoodika kirjalikes dokumentides, et tagada nende meetodite järjepidev kasutamine. Metoodikat muudetakse ainult siis, kui see on objektiivselt põhjendatud. Asjakohased põhjused on järgmised:






  a) | muudatus tehnoloogiat kasutava käitise konfiguratsioonis, sisendmaterjalides ja kütustes või toodetavates kaupades; |
| --- | --- | --- |

2.

Järjepidevus ja võrreldavus. Seire ja aruandlus on järjepidev ja pikaajaliselt võrreldav. Sel eesmärgil esitatakse valitud meetodid seiremetoodika kirjalikes dokumentides, et tagada nende meetodite järjepidev kasutamine. Metoodikat muudetakse ainult siis, kui see on objektiivselt põhjendatud. Asjakohased põhjused on järgmised:

a)

muudatus tehnoloogiat kasutava käitise konfiguratsioonis, sisendmaterjalides ja kütustes või toodetavates kaupades;

| b) | uute andmeallikate või seiremeetodite kasutuselevõtmine seiremetoodikas kasutatavate andmete eest vastutava äripartneri muutumise tõttu; |
| --- | --- |

b)

uute andmeallikate või seiremeetodite kasutuselevõtmine seiremetoodikas kasutatavate andmete eest vastutava äripartneri muutumise tõttu;

| c) | on võimalik parandada andmete täpsust, lihtsustada andmevooge või täiustada kontrollisüsteemi. |
| --- | --- |

c)

on võimalik parandada andmete täpsust, lihtsustada andmevooge või täiustada kontrollisüsteemi.

| 3. | Läbipaistvus. Seireandmed, sealhulgas eeldused, viited, tegevusandmed, heitekoefitsiendid, arvutustegurid, andmed ostetud lähteainetega seonduva heitkoguse kohta, mõõdetavad soojus- ja elektrienergia andmed, seonduva heitkoguse vaikeväärtused, teave tasumisele kuuluva süsinikuhinna kohta ja mis tahes muud käesoleva lisa eesmärgi jaoks asjakohased andmed, kogutakse, registreeritakse, koostatakse, analüüsitakse ja dokumenteeritakse läbipaistval viisil, mis võimaldab sõltumatul kolmandal isikul, näiteks akrediteeritud tõendajal, heiteandmete määramist korrata. Dokumentatsioon peab sisaldama andmeid metoodika kõigi muudatuste kohta.
  Toodetud kaupadega seonduva heitkoguse kindlaksmääramiseks vajalike kõigi andmete kohta säilitatakse käitises täielikku ja läbipaistvat dokumentatsiooni, sealhulgas vajalikke tõendavaid dokumente, vähemalt neli aastat pärast aruandeperioodi. Need dokumendid võib avaldada aruandvale deklarandile. |
| --- | --- |

3.

Läbipaistvus. Seireandmed, sealhulgas eeldused, viited, tegevusandmed, heitekoefitsiendid, arvutustegurid, andmed ostetud lähteainetega seonduva heitkoguse kohta, mõõdetavad soojus- ja elektrienergia andmed, seonduva heitkoguse vaikeväärtused, teave tasumisele kuuluva süsinikuhinna kohta ja mis tahes muud käesoleva lisa eesmärgi jaoks asjakohased andmed, kogutakse, registreeritakse, koostatakse, analüüsitakse ja dokumenteeritakse läbipaistval viisil, mis võimaldab sõltumatul kolmandal isikul, näiteks akrediteeritud tõendajal, heiteandmete määramist korrata. Dokumentatsioon peab sisaldama andmeid metoodika kõigi muudatuste kohta.

Toodetud kaupadega seonduva heitkoguse kindlaksmääramiseks vajalike kõigi andmete kohta säilitatakse käitises täielikku ja läbipaistvat dokumentatsiooni, sealhulgas vajalikke tõendavaid dokumente, vähemalt neli aastat pärast aruandeperioodi. Need dokumendid võib avaldada aruandvale deklarandile.

| 4. | Täpsus. Valitud seiremetoodikaga tagatakse, et heite määramine ei ole süstemaatiliselt ega teadlikult ebatäpne. Kõik ebatäpsuse allikad tuleb tuvastada ja neid tuleb vähendada nii palju kui võimalik. Kantakse hoolt selle eest, et heitkoguste arvutamise ja mõõtmise meetodid oleksid nii täpsed kui võimalik.
  Kui on esinenud andmelünki või eeldatakse, et need on vältimatud, koostatakse asendusandmed konservatiivsest hinnangust lähtudes. Täiendavad juhud, kus heiteandmed põhinevad konservatiivsel hinnangul:






  a) | süsinikmonooksiidi (CO) heide atmosfääri arvutatakse molaarselt võrdväärse CO2 kogusena; |
| --- | --- | --- |

4.

Täpsus. Valitud seiremetoodikaga tagatakse, et heite määramine ei ole süstemaatiliselt ega teadlikult ebatäpne. Kõik ebatäpsuse allikad tuleb tuvastada ja neid tuleb vähendada nii palju kui võimalik. Kantakse hoolt selle eest, et heitkoguste arvutamise ja mõõtmise meetodid oleksid nii täpsed kui võimalik.

Kui on esinenud andmelünki või eeldatakse, et need on vältimatud, koostatakse asendusandmed konservatiivsest hinnangust lähtudes. Täiendavad juhud, kus heiteandmed põhinevad konservatiivsel hinnangul:

a)

süsinikmonooksiidi (CO) heide atmosfääri arvutatakse molaarselt võrdväärse CO2 kogusena;

| b) | kui biomassi sisaldust materjalides või kütustes ei ole võimalik kindlaks määrata, käsitatakse kogu biomassist pärinevat heidet massibilansis ja ülekantud CO2 puhul fossiilse süsiniku heitena. |
| --- | --- |

b)

kui biomassi sisaldust materjalides või kütustes ei ole võimalik kindlaks määrata, käsitatakse kogu biomassist pärinevat heidet massibilansis ja ülekantud CO2 puhul fossiilse süsiniku heitena.

| 5. | Metoodika terviklus. Valitud seiremetoodika peab andma piisava kindluse esitatavate heiteandmete tervikluse kohta. Heitkogused määratakse kindlaks käesolevas lisas esitatud asjakohase seiremetoodika alusel. Esitatud heiteandmetes ei tohi olla olulist väärkajastamist ega kallutatust teabe valikul ja esitamisel. Andmed peavad andma usaldusväärse ja tasakaalustatud ülevaate käitise toodetud kaupadega seonduvast heitkogusest. |
| --- | --- |

5.

Metoodika terviklus. Valitud seiremetoodika peab andma piisava kindluse esitatavate heiteandmete tervikluse kohta. Heitkogused määratakse kindlaks käesolevas lisas esitatud asjakohase seiremetoodika alusel. Esitatud heiteandmetes ei tohi olla olulist väärkajastamist ega kallutatust teabe valikul ja esitamisel. Andmed peavad andma usaldusväärse ja tasakaalustatud ülevaate käitise toodetud kaupadega seonduvast heitkogusest.

| 6. | Esitatavate andmete kvaliteedi parandamiseks võib kooskõlas käesoleva lisa H jaoga võtta vabatahtlikke meetmeid, eelkõige seoses andmevoo ja kontrollimeetmetega. |
| --- | --- |

6.

Esitatavate andmete kvaliteedi parandamiseks võib kooskõlas käesoleva lisa H jaoga võtta vabatahtlikke meetmeid, eelkõige seoses andmevoo ja kontrollimeetmetega.

| 7. | Kulutasuvus. Seiremetoodika valimisel viiakse suuremat täpsust pakkuvad täiustused tasakaalu lisakuludega. Heitkoguste seire ja aruandluse eesmärk on saavutada suurim võimalik täpsus, kui see on tehniliselt teostatav ega põhjusta põhjendamatuid kulusid. |
| --- | --- |

7.

Kulutasuvus. Seiremetoodika valimisel viiakse suuremat täpsust pakkuvad täiustused tasakaalu lisakuludega. Heitkoguste seire ja aruandluse eesmärk on saavutada suurim võimalik täpsus, kui see on tehniliselt teostatav ega põhjusta põhjendamatuid kulusid.

| 8. | Pidev täiustamine. Regulaarselt kontrollitakse, kas seiremetoodikat on võimalik täiustada. Heiteandmete tõendamisel kaalutakse tõendamisaruannetes sisalduvate mis tahes parandussoovituste rakendamist mõistliku aja jooksul, kui see on tehniliselt teostatav ega põhjusta põhjendamatuid kulusid. |
| --- | --- |

8.

Pidev täiustamine. Regulaarselt kontrollitakse, kas seiremetoodikat on võimalik täiustada. Heiteandmete tõendamisel kaalutakse tõendamisaruannetes sisalduvate mis tahes parandussoovituste rakendamist mõistliku aja jooksul, kui see on tehniliselt teostatav ega põhjusta põhjendamatuid kulusid.

A.3.   Parima saadaoleva andmeallika valimise meetodid

| 1. | Kaupadega seonduva heitkoguse kindlaksmääramise ja aluseks olevate andmekogumitega (näiteks üksikute lähtevoogude või heiteallikatega seotud heide, mõõdetava soojuse kogused) seoses kehtib üldine põhimõte, et alati tuleb valida parim saadaolev andmeallikas. Selleks kohaldatakse järgmisi juhtpõhimõtteid.






  a) | Eelistatakse käesolevas lisas kirjeldatud seiremeetodeid. Kui konkreetse andmekogumi kohta ei ole käesolevas lisas kirjeldatud seiremeetodit või kui see põhjustab põhjendamatuid kulusid või ei ole tehniliselt teostatav, võib käesoleva määruse artikli 4 lõikes 2 kindlaks määratud tingimusi järgides kasutada muu toetusõigusliku seire-, aruandlus- ja kontrollisüsteemi seiremeetodeid, kui need hõlmavad nõutavat andmekogumit. Kui sellised meetodid ei ole kättesaadavad, ei ole tehniliselt teostatavad või põhjustavad põhjendamatuid kulusid, võib punkti 2 kohase andmekogumi kindlaksmääramiseks kasutada kaudseid meetodeid. Kui sellised meetodid ei ole kättesaadavad, ei ole tehniliselt teostatavad või põhjustavad põhjendamatuid kulusid, võib käesoleva määruse artikli 4 lõikes 3 kindlaks määratud tingimusi järgides kasutada komisjoni poolt üleminekuperioodi jaoks kättesaadavaks tehtud ja avaldatud vaikeväärtusi. |
| --- | --- | --- |

1.

a)

Eelistatakse käesolevas lisas kirjeldatud seiremeetodeid. Kui konkreetse andmekogumi kohta ei ole käesolevas lisas kirjeldatud seiremeetodit või kui see põhjustab põhjendamatuid kulusid või ei ole tehniliselt teostatav, võib käesoleva määruse artikli 4 lõikes 2 kindlaks määratud tingimusi järgides kasutada muu toetusõigusliku seire-, aruandlus- ja kontrollisüsteemi seiremeetodeid, kui need hõlmavad nõutavat andmekogumit. Kui sellised meetodid ei ole kättesaadavad, ei ole tehniliselt teostatavad või põhjustavad põhjendamatuid kulusid, võib punkti 2 kohase andmekogumi kindlaksmääramiseks kasutada kaudseid meetodeid. Kui sellised meetodid ei ole kättesaadavad, ei ole tehniliselt teostatavad või põhjustavad põhjendamatuid kulusid, võib käesoleva määruse artikli 4 lõikes 3 kindlaks määratud tingimusi järgides kasutada komisjoni poolt üleminekuperioodi jaoks kättesaadavaks tehtud ja avaldatud vaikeväärtusi.

| b) | Otsese või kaudse kindlaksmääramise meetodit peetakse sobivaks, kui on tagatud, et konkreetse andmekogumi kindlaksmääramiseks vajalikud mis tahes mõõtmised, analüüsimised, proovivõtmised, kalibreerimised ja valideerimised tehakse asjakohastes EN või ISO standardites määratletud meetodite kohaselt. Kui sellised standardid ei ole kättesaadavad, võib kasutada riiklikke standardeid. Kui kohaldatavaid standardeid ei ole avaldatud, siis kasutatakse asjakohaste standardite eelnõusid, tööstusharu parima tava suuniseid või muid teaduslikult tõendatud meetodeid, mis piiravad proovivõtmise ja mõõtmise erapoolikust. |
| --- | --- |

b)

Otsese või kaudse kindlaksmääramise meetodit peetakse sobivaks, kui on tagatud, et konkreetse andmekogumi kindlaksmääramiseks vajalikud mis tahes mõõtmised, analüüsimised, proovivõtmised, kalibreerimised ja valideerimised tehakse asjakohastes EN või ISO standardites määratletud meetodite kohaselt. Kui sellised standardid ei ole kättesaadavad, võib kasutada riiklikke standardeid. Kui kohaldatavaid standardeid ei ole avaldatud, siis kasutatakse asjakohaste standardite eelnõusid, tööstusharu parima tava suuniseid või muid teaduslikult tõendatud meetodeid, mis piiravad proovivõtmise ja mõõtmise erapoolikust.

| c) | Ühe punktis a nimetatud meetodi raames eelistatakse käitaja kontrolli all olevaid mõõtevahendeid või laborianalüüse muu juriidilise isiku (näiteks kütuse või materjalide tarnija või toodetud kaupadega seotud äripartneri) kontrolli all olevatele mõõtevahenditele või analüüsidele. |
| --- | --- |

c)

Ühe punktis a nimetatud meetodi raames eelistatakse käitaja kontrolli all olevaid mõõtevahendeid või laborianalüüse muu juriidilise isiku (näiteks kütuse või materjalide tarnija või toodetud kaupadega seotud äripartneri) kontrolli all olevatele mõõtevahenditele või analüüsidele.

| d) | Mõõtevahendid valitakse nii, et nende kasutamisel esineks väikseim mõõtemääramatus ilma põhjendamatute kuludeta. Eelistatakse seadusega ette nähtud metroloogilise kontrolli all olevaid mõõtevahendeid, välja arvatud juhul, kui kättesaadavad on muud mõõtevahendid, mille kasutamise korral on mõõtemääramatus oluliselt väiksem. Mõõtevahendeid tohib kasutada ainult keskkonnas, mis vastab nende kasutamise tehnilisele kirjeldusele. |
| --- | --- |

d)

Mõõtevahendid valitakse nii, et nende kasutamisel esineks väikseim mõõtemääramatus ilma põhjendamatute kuludeta. Eelistatakse seadusega ette nähtud metroloogilise kontrolli all olevaid mõõtevahendeid, välja arvatud juhul, kui kättesaadavad on muud mõõtevahendid, mille kasutamise korral on mõõtemääramatus oluliselt väiksem. Mõõtevahendeid tohib kasutada ainult keskkonnas, mis vastab nende kasutamise tehnilisele kirjeldusele.

| e) | Kui kasutatakse laborianalüüse või kui laborid teevad proovide töötlemist, kalibreerimist, meetodite valideerimist või heitkoguste pideva mõõtmisega seotud toiminguid, kohaldatakse käesoleva lisa punkti B.5.4.3 nõudeid. |
| --- | --- |

e)

Kui kasutatakse laborianalüüse või kui laborid teevad proovide töötlemist, kalibreerimist, meetodite valideerimist või heitkoguste pideva mõõtmisega seotud toiminguid, kohaldatakse käesoleva lisa punkti B.5.4.3 nõudeid.

| 2. | Kaudse kindlaksmääramise meetodid. Kui nõutava andmekogumi jaoks ei ole otsese kindlaksmääramise meetod kättesaadav, eelkõige juhtudel, kui on vaja kindlaks määrata erinevatesse tootmisprotsessidesse minev mõõdetav netosoojus, võib kasutada järgmist kaudse kindlaksmääramise meetodit:






  a) | teadaoleval keemilisel või füüsikalisel protsessil põhinev arvutus, milles vajaduse korral kasutatakse ainete keemiliste ja füüsikaliste omaduste asjakohaseid heakskiidetud ja avaldatud väärtusi, asjakohaseid stöhhiomeetrilisi koefitsiente ja termodünaamilisi omadusi, näiteks reaktsioonide entalpiaid; |
| --- | --- | --- |

2.

a)

teadaoleval keemilisel või füüsikalisel protsessil põhinev arvutus, milles vajaduse korral kasutatakse ainete keemiliste ja füüsikaliste omaduste asjakohaseid heakskiidetud ja avaldatud väärtusi, asjakohaseid stöhhiomeetrilisi koefitsiente ja termodünaamilisi omadusi, näiteks reaktsioonide entalpiaid;

| b) | käitise arvestuslikel andmetel, näiteks tehniliste üksuste energiatõhususel või tooteühiku kohta arvutatud energiatarbimisel põhinev arvutus; |
| --- | --- |

b)

käitise arvestuslikel andmetel, näiteks tehniliste üksuste energiatõhususel või tooteühiku kohta arvutatud energiatarbimisel põhinev arvutus;

| c) | empiirilistel katsetel põhinev korrelatsioon, et määrata kindlaks vajaliku andmekogumi hinnangulised väärtused kalibreerimata seadmetest või tootmisprotokollidesse märgitud andmetest. Sel eesmärgil tuleb tagada, et korrelatsioon vastab hea inseneritava nõuetele ja et seda kasutatakse ainult selliste väärtuste kindlaksmääramiseks, mis jäävad vahemikku, mille jaoks see on välja töötatud. Selliste korrelatsioonide kehtivust hinnatakse vähemalt kord aastas. |
| --- | --- |

c)

empiirilistel katsetel põhinev korrelatsioon, et määrata kindlaks vajaliku andmekogumi hinnangulised väärtused kalibreerimata seadmetest või tootmisprotokollidesse märgitud andmetest. Sel eesmärgil tuleb tagada, et korrelatsioon vastab hea inseneritava nõuetele ja et seda kasutatakse ainult selliste väärtuste kindlaksmääramiseks, mis jäävad vahemikku, mille jaoks see on välja töötatud. Selliste korrelatsioonide kehtivust hinnatakse vähemalt kord aastas.

| 3. | Parimate kättesaadavate andmeallikate kindlaksmääramiseks valitakse punktis 1 esitatud järjestuses kõrgeimal paiknev ja käitises juba kättesaadav andmeallikas. Kui tehniliselt on võimalik kasutada järjestuses kõrgemal paiknevat andmeallikat, ilma et see põhjustaks põhjendamatuid kulusid, kohaldatakse liigse viivituseta sellist paremat andmeallikat. Kui punktis 1 esitatud järjestuses samal tasemel paikneva andmekogumi kohta on kättesaadavad erinevad andmeallikad, valitakse andmeallikas, mis tagab kõige selgema andmevoo, millel on väärkajastamisega seoses kõige väiksem olemuslik risk ja kontrollirisk. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Punkti 3 kohaselt valitud andmeallikaid kasutatakse seonduva heitkoguse kindlaksmääramiseks ja aruandluseks. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Niivõrd kui see on võimalik ilma põhjendamatute kuludeta, tehakse käesoleva lisa H jao kohase kontrollisüsteemi jaoks kindlaks täiendavad andmeallikad või andmekogumite kindlaksmääramise meetodid, mis võimaldavad kinnitada punkti 3 kohaselt valitud andmeallikaid. Valitud andmeallikad, kui neid on, esitatakse seiremetoodika dokumentatsioonis. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Soovitatavad täiustused. Seiremeetodite täiendamiseks kontrollitakse regulaarselt, kuid vähemalt kord aastas, kas uued andmeallikad on muutunud kättesaadavaks. Kui selliseid uusi andmeallikaid peetakse punktis 1 esitatud järjestuse kohaselt täpsemaks, märgitakse need seiremetoodika dokumentatsiooni ja kohaldatakse alates varaseimast võimalikust kuupäevast. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Tehniline teostatavus. Kui väidetakse, et kindlaksmääramise konkreetse metoodika kasutamine ei ole tehniliselt teostatav, tuleb seda põhjendada seiremetoodika dokumentatsioonis. Seda hinnatakse uuesti punkti 6 kohase regulaarse kontrollimise käigus. Põhjendus põhineb sellel, kas käitisel on kavandatava andmeallika või seiremeetodi nõuetele vastavad tehnilised ressursid, mida on võimalik nõutud aja jooksul käesoleva lisa eesmärgil rakendada. Kõnealused tehnilised ressursid hõlmavad nõutud tehnika ja tehnoloogia kättesaadavust. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Põhjendamatud kulud. Kui väidetakse, et andmekogumi kindlaksmääramise konkreetse metoodika kasutamine põhjustab põhjendamatuid kulusid, tuleb seda väidet põhjendada seiremetoodika dokumentatsioonis. Seda hinnatakse uuesti punkti 6 kohase regulaarse kontrollimise käigus. Kulude põhjendamatus määratakse kindlaks järgmiselt.
  Konkreetse andmekogumi kindlaksmääramise kulusid peetakse põhjendamatuks, kui käitaja kuluhinnangu kohaselt ületavad kulud kindlaksmääramise konkreetsest metoodikast saadavat kasu. Kasu arvutamiseks korrutatakse parandustegur võrdlushinnaga 20 eurot CO2 ekvivalenttonni kohta ning vajaduse korral võetakse kuludes arvesse asjakohast amortisatsiooniaega, mis põhineb seadmete majanduslikul elueal.
  Parandustegur on:






  a) | mõõtmiste hinnangulise mõõtemääramatuse paranemine protsentides korrutatuna seotud hinnangulise heitkogusega aruandeperioodil. Seotud heitkogus on:






  1) | asjakohasest lähtevoost või heiteallikast tulenev otsene heitkogus; |
| --- | --- | --- | --- |

8.

Konkreetse andmekogumi kindlaksmääramise kulusid peetakse põhjendamatuks, kui käitaja kuluhinnangu kohaselt ületavad kulud kindlaksmääramise konkreetsest metoodikast saadavat kasu. Kasu arvutamiseks korrutatakse parandustegur võrdlushinnaga 20 eurot CO2 ekvivalenttonni kohta ning vajaduse korral võetakse kuludes arvesse asjakohast amortisatsiooniaega, mis põhineb seadmete majanduslikul elueal.

Parandustegur on:

a)

mõõtmiste hinnangulise mõõtemääramatuse paranemine protsentides korrutatuna seotud hinnangulise heitkogusega aruandeperioodil. Seotud heitkogus on:

1)

asjakohasest lähtevoost või heiteallikast tulenev otsene heitkogus;

| 2) | mõõdetava soojuse kogusele omistatud heitkogus; |
| --- | --- |

2)

mõõdetava soojuse kogusele omistatud heitkogus;

| 3) | asjakohase elektrikogusega seotud kaudne heitkogus; |
| --- | --- |

3)

asjakohase elektrikogusega seotud kaudne heitkogus;

| 4) | toodetud materjali või tarbitud lähteainega seonduv heitkogus; |
| --- | --- |

4)

toodetud materjali või tarbitud lähteainega seonduv heitkogus;

| b) | 1 % seotud heitkogusest, kui mõõtemääramatust ei parandata. |
| --- | --- |

b)

1 % seotud heitkogusest, kui mõõtemääramatust ei parandata.

Käitise seiremetoodika parandamisega seotud meetmeid ei peeta põhjendamatuid kulusid tekitavaks kuni kogusummani 2 000 eurot aasta kohta.

A.4.   Käitise jagamine tootmisprotsessideks

Käitised jagatakse tootmisprotsessideks süsteemipiiride abil, mis tagavad, et asjakohaseid sisendmaterjale, toodangut ja heitkoguseid saab seirata vastavalt käesoleva lisa B kuni E jao nõuetele ning otseseid ja kaudseid heitkoguseid saab omistada II lisa 2. jaos määratletud kaubarühmadele, kohaldades käesoleva lisa F jaos kindlaks määratud nõudeid.

Käitised jagatakse tootmisprotsessideks järgmiselt.

| a) | Iga käitises asjakohase kaupade koondkategooria jaoks, mis on määratletud II lisa 2. jaos, määratakse kindlaks üks tootmisprotsess. |
| --- | --- |

a)

Iga käitises asjakohase kaupade koondkategooria jaoks, mis on määratletud II lisa 2. jaos, määratakse kindlaks üks tootmisprotsess.

| b) | Erandina punkti a nõuetest võib iga tootmisskeemi jaoks määratleda eraldi tootmisprotsessid, kui samas käitises kasutatakse sama kaupade koondkategooria puhul eri tootmisskeeme kooskõlas II lisa 3. jaoga või kui käitaja valib vabatahtlikult erinevad kaubad või kaubarühmad eraldi seireks. Tootmisprotsesside jaotatud määratlemist võib kasutada ka juhul, kui see on kooskõlas käitises kohaldatava toetusõigusliku seire-, aruandlus- ja kontrollisüsteemiga. |
| --- | --- |

b)

Erandina punkti a nõuetest võib iga tootmisskeemi jaoks määratleda eraldi tootmisprotsessid, kui samas käitises kasutatakse sama kaupade koondkategooria puhul eri tootmisskeeme kooskõlas II lisa 3. jaoga või kui käitaja valib vabatahtlikult erinevad kaubad või kaubarühmad eraldi seireks. Tootmisprotsesside jaotatud määratlemist võib kasutada ka juhul, kui see on kooskõlas käitises kohaldatava toetusõigusliku seire-, aruandlus- ja kontrollisüsteemiga.

| c) | Erandina punkti a nõuetest võib lähteainete ja keerukate kaupade tootmist hõlmata ühine tootmisprotsess, kui vähemalt osa keerukate kaupadega seotud lähteainetest toodetakse samas käitises ja kui vastavaid lähteaineid ei viida käitisest välja müügiks või kasutamiseks muudes käitistes. Lähteainetega seonduva heitkoguse eraldi arvutamine jäetakse sel juhul välja. |
| --- | --- |

c)

Erandina punkti a nõuetest võib lähteainete ja keerukate kaupade tootmist hõlmata ühine tootmisprotsess, kui vähemalt osa keerukate kaupadega seotud lähteainetest toodetakse samas käitises ja kui vastavaid lähteaineid ei viida käitisest välja müügiks või kasutamiseks muudes käitistes. Lähteainetega seonduva heitkoguse eraldi arvutamine jäetakse sel juhul välja.

| d) | Punkti a nõuetest võib teha järgmisi sektoripõhiseid erandeid.






  1) | Kui samas käitises toodetakse kahte või enamat kaupa paagutatud maagi, toormalmi, ferromangaani, ferrokroomi, ferronikli, otseredutseeritud raua, toorterase või rauast või terasest toodete tooterühmast, võib seonduva heitkoguse seireks ja aruandluseks määratleda ühe ühise tootmisprotsessi kõigi nende toodete jaoks. |
| --- | --- | --- |

d)

Punkti a nõuetest võib teha järgmisi sektoripõhiseid erandeid.

1)

Kui samas käitises toodetakse kahte või enamat kaupa paagutatud maagi, toormalmi, ferromangaani, ferrokroomi, ferronikli, otseredutseeritud raua, toorterase või rauast või terasest toodete tooterühmast, võib seonduva heitkoguse seireks ja aruandluseks määratleda ühe ühise tootmisprotsessi kõigi nende toodete jaoks.

| 2) | Kui samas käitises toodetakse kahte või enamat kaupa survetöötlemata alumiiniumi või alumiiniumist toodete tooterühmast, võib seonduva heitkoguse seireks ja aruandluseks määratleda ühe ühise tootmisprotsessi kõigi nende toodete jaoks. |
| --- | --- |

2)

Kui samas käitises toodetakse kahte või enamat kaupa survetöötlemata alumiiniumi või alumiiniumist toodete tooterühmast, võib seonduva heitkoguse seireks ja aruandluseks määratleda ühe ühise tootmisprotsessi kõigi nende toodete jaoks.

| 3) | Segaväetiste tootmisel võib vastava tootmisprotsessi seiret ja aruandlust lihtsustada, määrates segaväetistes sisalduva lämmastiku ühe tonniga seonduva heitkoguse jaoks ühise väärtuse, olenemata lämmastiku keemilisest vormist (ammoonium, nitraat või karbamiidi vormid). |
| --- | --- |

3)

Segaväetiste tootmisel võib vastava tootmisprotsessi seiret ja aruandlust lihtsustada, määrates segaväetistes sisalduva lämmastiku ühe tonniga seonduva heitkoguse jaoks ühise väärtuse, olenemata lämmastiku keemilisest vormist (ammoonium, nitraat või karbamiidi vormid).

| e) | Kui käitise osa toodab kaupu, mida ei ole loetletud määruse (EL) 2023/956 I lisas, on soovitatavaks täiustuseks seirata seda osa ühe täiendava tootmisprotsessina, et kinnitada käitise koguheite andmete täielikkust. |
| --- | --- |

e)

Kui käitise osa toodab kaupu, mida ei ole loetletud määruse (EL) 2023/956 I lisas, on soovitatavaks täiustuseks seirata seda osa ühe täiendava tootmisprotsessina, et kinnitada käitise koguheite andmete täielikkust.

B.   OTSEHEITE SEIRE KÄITISE TASANDIL

B.1.   Lähtevoogude ja heiteallikate täielikkus

Käitise ja selle tootmisprotsesside piirid peavad olema käitajale selgelt teada ning määratletud seiremetoodika dokumentatsioonis, võttes arvesse II lisa 2. jaos ja käesoleva lisa punktis B.9 kindlaks määratud sektoripõhiseid nõudeid. Kohaldatakse järgmisi põhimõtteid.

| 1. | Hõlmatud on vähemalt kõik asjakohased kasvuhoonegaaside heite allikad ja lähtevood, mis on otseselt või kaudselt seotud II lisa 2. jaos loetletud kaupade tootmisega. |
| --- | --- |

1.

Hõlmatud on vähemalt kõik asjakohased kasvuhoonegaaside heite allikad ja lähtevood, mis on otseselt või kaudselt seotud II lisa 2. jaos loetletud kaupade tootmisega.

| 2. | Soovitatav täiustus on hõlmata kogu käitise kõik heiteallikad ja lähtevood, et kontrollida usaldusväärsust ja käitise kui terviku energia- ja heitetõhusust. |
| --- | --- |

2.

Soovitatav täiustus on hõlmata kogu käitise kõik heiteallikad ja lähtevood, et kontrollida usaldusväärsust ja käitise kui terviku energia- ja heitetõhusust.

| 3. | Aruandeperioodi jooksul tuleb arvesse võtta kogu tavapärasest käitamisest, samuti ebatavalistest sündmustest, sealhulgas käivitamistest, seiskamistest ja hädaolukordadest tulenev heide. |
| --- | --- |

3.

Aruandeperioodi jooksul tuleb arvesse võtta kogu tavapärasest käitamisest, samuti ebatavalistest sündmustest, sealhulgas käivitamistest, seiskamistest ja hädaolukordadest tulenev heide.

| 4. | Transpordiks kasutatavate liikurmasinate heide arvatakse välja. |
| --- | --- |

4.

Transpordiks kasutatavate liikurmasinate heide arvatakse välja.

B.2.   Seiremetoodika valik

Kohaldatakse ühte järgmistest seiremetoodikatest.

| 1. | Arvutuspõhine metoodika, mille korral lähtevoogude heitkogused määratakse kindlaks mõõtesüsteemide abil saadud tegevusandmete ja laborianalüüside abil saadud täiendavate parameetrite või standardväärtuste alusel. Arvutuspõhist metoodikat võib rakendada vastavalt standardmeetodile või massibilansi meetodile. |
| --- | --- |

1.

Arvutuspõhine metoodika, mille korral lähtevoogude heitkogused määratakse kindlaks mõõtesüsteemide abil saadud tegevusandmete ja laborianalüüside abil saadud täiendavate parameetrite või standardväärtuste alusel. Arvutuspõhist metoodikat võib rakendada vastavalt standardmeetodile või massibilansi meetodile.

| 2. | Mõõtmispõhine metoodika, mille korral heiteallikate heitkogused määratakse kindlaks suitsugaasis leiduva asjakohase kasvuhoonegaasi kontsentratsiooni ja suitsugaasivoo pideva mõõtmise teel. |
| --- | --- |

2.

Mõõtmispõhine metoodika, mille korral heiteallikate heitkogused määratakse kindlaks suitsugaasis leiduva asjakohase kasvuhoonegaasi kontsentratsiooni ja suitsugaasivoo pideva mõõtmise teel.

Erandina võib käesoleva määruse artikli 4 lõigete 2 ja 3 ning artikli 5 tingimuste täitmise korral kasutada muid metoodikaid.

Valitakse seiremetoodika, mis annab kõige täpsemad ja usaldusväärsemad tulemused, välja arvatud juhul, kui punkti B.9 kohaste sektoripõhiste nõuete tõttu tuleb kasutada mingit konkreetset metoodikat. Kohaldatavaid seiremetoodikaid võib kombineerida nii, et käitise heitkoguste eri osi seiratakse erineva kohaldatava metoodika kohaselt.

Seiremetoodika dokumentatsioonis märgitakse selgelt:

| a) | millise lähtevoo puhul kasutatakse arvutuspõhist standardmeetodit ja millise puhul massibilansi meetodit, sealhulgas esitatakse käesoleva lisa punktis B.3.4 märgitud iga asjakohase parameetri kindlaksmääramise üksikasjalik kirjeldus; |
| --- | --- |

a)

millise lähtevoo puhul kasutatakse arvutuspõhist standardmeetodit ja millise puhul massibilansi meetodit, sealhulgas esitatakse käesoleva lisa punktis B.3.4 märgitud iga asjakohase parameetri kindlaksmääramise üksikasjalik kirjeldus;

| b) | millise heiteallika puhul kasutatakse mõõtmispõhist metoodikat, sealhulgas esitatakse käesoleva lisa punktis B.6 märgitud kõikide asjakohaste osade kirjeldus; |
| --- | --- |

b)

millise heiteallika puhul kasutatakse mõõtmispõhist metoodikat, sealhulgas esitatakse käesoleva lisa punktis B.6 märgitud kõikide asjakohaste osade kirjeldus;

| c) | käitise sobiva diagrammi ja protsessi kirjelduse abil tõendid selle kohta, et käitise heitkoguste kindlaksmääramisel ei esine topeltarvestust ega andmelünki. |
| --- | --- |

c)

käitise sobiva diagrammi ja protsessi kirjelduse abil tõendid selle kohta, et käitise heitkoguste kindlaksmääramisel ei esine topeltarvestust ega andmelünki.

Käitise heitkogused määratakse kindlaks järgmiselt:

Formula
  (valem 4)

kus

| EMInst | on käitise (otsene) heitkogus, CO2 ekvivalenttonnides; |
| --- | --- |
| EMcalc,i | on lähtevoo i heitkogus, mis on kindlaks määratud arvutuspõhise metoodika abil, CO2 ekvivalenttonnides; |
| EMmeas,j | on heiteallika j heitkogus, mis on kindlaks määratud mõõtmispõhise metoodika abil, CO2 ekvivalenttonnides ja |
| EMother,k | on muu meetodiga määratud heitkogus, indeks k, CO2 ekvivalenttonnides. |

EMInst

on käitise (otsene) heitkogus, CO2 ekvivalenttonnides;

EMcalc,i

on lähtevoo i heitkogus, mis on kindlaks määratud arvutuspõhise metoodika abil, CO2 ekvivalenttonnides;

EMmeas,j

on heiteallika j heitkogus, mis on kindlaks määratud mõõtmispõhise metoodika abil, CO2 ekvivalenttonnides ja

EMother,k

on muu meetodiga määratud heitkogus, indeks k, CO2 ekvivalenttonnides.

B.3.   CO2 arvutuspõhise metoodika valemid ja parameetrid

B.3.1.   Standardmeetod

Heitkogused arvutatakse iga lähtevoo kohta eraldi järgmiselt.

B.3.1.1.   Põlemisel tekkiv heide

Põlemisel tekkiv heide arvutatakse standardmeetodi abil järgmiselt:

Formula
  (valem 5)

kus

| Emi | on heide kütusest i (t CO2); |
| --- | --- |
| EFi | on kütuse i heitekoefitsient (t CO2/TJ); |
| ADi | on kütuse i tegevusandmed (TJ), mis arvutatakse valemiga: |

Emi

on heide kütusest i (t CO2);

EFi

on kütuse i heitekoefitsient (t CO2/TJ);

ADi

on kütuse i tegevusandmed (TJ), mis arvutatakse valemiga:

Formula
  ; (valem 6)

| FQi | on kütuse i tarbitud kogus (t või m3); |
| --- | --- |
| NCVi | on kütuse i alumine kütteväärtus (TJ/t või TJ/m3); |
| OFi | on kütuse i oksüdatsioonikoefitsient (ühikuta), mis arvutatakse valemiga: |

FQi

on kütuse i tarbitud kogus (t või m3);

NCVi

on kütuse i alumine kütteväärtus (TJ/t või TJ/m3);

OFi

on kütuse i oksüdatsioonikoefitsient (ühikuta), mis arvutatakse valemiga:

Formula
  ; (valem 7)

| Cash | on tuhas ja suitsugaasi puhastustolmus sisalduv süsinik ning |
| --- | --- |
| Ctotal | põletatud kütuses sisalduv kogu süsinik. |

Cash

on tuhas ja suitsugaasi puhastustolmus sisalduv süsinik ning

Ctotal

põletatud kütuses sisalduv kogu süsinik.

Seiretegevuse vähendamiseks võib alati kasutada konservatiivset eeldust, et OF = 1.

Kui see toob kaasa suurema täpsuse, võib põlemisel tekkiva heite standardmeetodit muuta järgmiselt:

| a) | tegevusandmeid väljendatakse kütusekogusena (st t või m3); |
| --- | --- |

a)

tegevusandmeid väljendatakse kütusekogusena (st t või m3);

| b) | väärtuse EF ühikuna kasutatakse vastavalt vajadusele t CO2/t kütust või t CO2/m3 kütust ja |
| --- | --- |

b)

väärtuse EF ühikuna kasutatakse vastavalt vajadusele t CO2/t kütust või t CO2/m3 kütust ja

| c) | alumise kütteväärtuse (NCV) võib arvutusest välja jätta. Soovitatav täiustus on esitada aruanne alumise kütteväärtuse kohta, et oleks võimalik järjepidevalt kontrollida ja seirata kogu tootmisprotsessi energiatõhusust. |
| --- | --- |

c)

alumise kütteväärtuse (NCV) võib arvutusest välja jätta. Soovitatav täiustus on esitada aruanne alumise kütteväärtuse kohta, et oleks võimalik järjepidevalt kontrollida ja seirata kogu tootmisprotsessi energiatõhusust.

Kui kütuse i heitekoefitsient arvutatakse süsinikusisalduse ja alumise kütteväärtuse analüüsi põhjal, kasutatakse järgmist valemit:

Formula
  (valem 8)

Kui materjali või kütuse heitekoefitsient (t CO2/t), arvutatakse analüüsitud süsinikusisalduse põhjal, siis kasutatakse järgmist valemit:

Formula
  (valem 9)

kus

| f | on CO2 ja C molaarmasside suhe, f = 3,664 t CO2/t C. |
| --- | --- |

f

on CO2 ja C molaarmasside suhe, f = 3,664 t CO2/t C.

Kui punktis B.3.3 esitatud kriteeriumid on täidetud, on biomassi heitekoefitsient null ja seda asjaolu võib arvesse võtta segakütuste (st kütused, mis sisaldavad nii fossiil- kui ka biomassikomponente) puhul järgmiselt:

Formula
  (valem 10)

kus

| EFpre,i | on kütuse i esmane heitekoefitsient (st heitekoefitsient eeldusel, et kogu kütus on fossiilne) ja |
| --- | --- |
| BFi | on kütuse i biomassiosa (ühikuta). |

EFpre,i

on kütuse i esmane heitekoefitsient (st heitekoefitsient eeldusel, et kogu kütus on fossiilne) ja

BFi

on kütuse i biomassiosa (ühikuta).

Fossiilkütuste puhul ja kui biomassiosa ei ole teada, võetakse BFi
  väärtuseks konservatiivne nullväärtus.

B.3.1.2.   Protsessiheide

Protsessiheide arvutatakse standardmeetodi abil järgmiselt:

Formula
  (valem 11)

kus

| ADj | on materjali j tegevusandmed (t materjali kohta); |
| --- | --- |
| EFj | on materjali j heitekoefitsient (t CO2/t) ja |
| Cfj | on materjali j teisendustegur (ühikuta). |

ADj

on materjali j tegevusandmed (t materjali kohta);

EFj

on materjali j heitekoefitsient (t CO2/t) ja

Cfj

on materjali j teisendustegur (ühikuta).

Seiretegevuse vähendamiseks võib alati kasutada konservatiivset eeldust, et CFj
   = 1.

Segaprotsessi sisendmaterjalide puhul, mis sisaldavad nii anorgaanilisi kui ka orgaanilisi süsinikuvorme, võib käitaja valida, kas

| 1. | määrata segamaterjali summaarne esmane heitekoefitsient, analüüsides süsiniku kogusisaldust (CCj
  ) ning kasutades teisendustegurit ja vajaduse korral biomassiosa ja selle süsiniku kogusisaldusega seotud alumist kütteväärtust või |
| --- | --- |

1.

määrata segamaterjali summaarne esmane heitekoefitsient, analüüsides süsiniku kogusisaldust (CCj
  ) ning kasutades teisendustegurit ja vajaduse korral biomassiosa ja selle süsiniku kogusisaldusega seotud alumist kütteväärtust või

| 2. | määrata eraldi orgaanilise ja anorgaanilise aine sisaldus ning käsitleda neid kahe eraldi lähtevoona. |
| --- | --- |

2.

määrata eraldi orgaanilise ja anorgaanilise aine sisaldus ning käsitleda neid kahe eraldi lähtevoona.

Võttes arvesse kättesaadavaid tegevusandmete mõõtmissüsteeme ja heitekoefitsiendi kindlaksmääramise meetodeid, valitakse karbonaatide lagunemisel tekkiva heite puhul iga lähtevoo jaoks järgmisest kahest meetodist see meetod, mis annab täpsemad tulemused.

| — | Meetod A (sisendmaterjalipõhine). Heitekoefitsient, teisendustegur ja tegevusandmed on seotud protsessi sisendmaterjali kogusega. Kasutatakse VIII lisa tabelis 3 esitatud puhaste karbonaatide standardseid heitekoefitsiente, võttes arvesse materjali koostist, mis on kindlaks määratud vastavalt käesoleva lisa punktile B.5. |
| --- | --- |

—

Meetod A (sisendmaterjalipõhine). Heitekoefitsient, teisendustegur ja tegevusandmed on seotud protsessi sisendmaterjali kogusega. Kasutatakse VIII lisa tabelis 3 esitatud puhaste karbonaatide standardseid heitekoefitsiente, võttes arvesse materjali koostist, mis on kindlaks määratud vastavalt käesoleva lisa punktile B.5.

| — | Meetod B (toodangupõhine). Heitekoefitsient, teisendustegur ja tegevusandmed on seotud protsessi toodangu kogusega. Kasutatakse VIII lisa tabelis 4 esitatud metallioksiidide standardseid heitekoefitsiente pärast dekarboniseerimist, võttes arvesse asjakohase materjali koostist, mis on kindlaks määratud vastavalt käesoleva lisa punktile B.5. |
| --- | --- |

—

Meetod B (toodangupõhine). Heitekoefitsient, teisendustegur ja tegevusandmed on seotud protsessi toodangu kogusega. Kasutatakse VIII lisa tabelis 4 esitatud metallioksiidide standardseid heitekoefitsiente pärast dekarboniseerimist, võttes arvesse asjakohase materjali koostist, mis on kindlaks määratud vastavalt käesoleva lisa punktile B.5.

Muust kui karbonaatidest tuleneva CO2 protsessiheite puhul tuleb kasutada meetodit A.

B.3.2.   Massibilansi meetod

Iga lähtevoo jaoks arvutatakse CO2 kogus iga materjali süsinikusisalduse alusel, eristamata kütuseid ja protsessimaterjale. Süsinikku, mis väljub käitisest toodetes, mitte heitena, võetakse arvesse toodangu lähtevoogudes, mistõttu selle lähtevoo tegevusandmed on negatiivsed.

Igale lähtevoole vastavad heitkogused arvutatakse valemiga:

Formula
  (valem 12)

kus

| ADk | on materjali k tegevusandmed [t], toodangu puhul on ADk
  negatiivne; |
| --- | --- |
| f | on CO2 ja C molaarmasside suhe; f = 3,664 t CO2/t C ja |
| CCk | on materjali k süsinikusisaldus (ühikuta, positiivne). |

ADk

on materjali k tegevusandmed [t], toodangu puhul on ADk
  negatiivne;

f

on CO2 ja C molaarmasside suhe; f = 3,664 t CO2/t C ja

CCk

on materjali k süsinikusisaldus (ühikuta, positiivne).

Kui kütuse k süsinikusisaldus arvutatakse heitekoefitsiendi (t CO2/TJ) põhjal, siis kasutatakse järgmist valemit:

Formula
  (valem 13)

Kui materjali või kütuse k süsinikusisaldus arvutatakse heitekoefitsiendi (t CO2/t) põhjal, siis kasutatakse järgmist valemit:

Formula
  (valem 14)

Kui punktis B.3.3 esitatud kriteeriumid on täidetud, võib segakütuste (st kütused, mis sisaldavad nii fossiil- kui ka biomassikomponente) või segamaterjalide puhul biomassiosa arvesse võtta järgmiselt:

Formula
  (valem 15)

kus

| CCpre,k | on kütuse k esmane süsinikusisaldus (st heitekoefitsient eeldusel, et kogu kütus on fossiilne) ja |
| --- | --- |
| BFk | on kütuse k biomassiosa (ühikuta). |

CCpre,k

on kütuse k esmane süsinikusisaldus (st heitekoefitsient eeldusel, et kogu kütus on fossiilne) ja

BFk

on kütuse k biomassiosa (ühikuta).

Fossiilkütuste või materjalide puhul ja kui biomassiosa ei ole teada, võetakse BF väärtuseks konservatiivne nullväärtus. Kui biomassi kasutatakse sisendmaterjali või kütusena ja toodang sisaldab süsinikku, käsitletakse biomassiosa üldises massibilansis konservatiivselt, st biomassiosa kogu toodangu süsinikus ei tohi ületada sisendmaterjalides ja kütustes sisalduvat kogu biomassiosa, välja arvatud juhul, kui käitaja esitab stöhhiomeetrilise (nn seiratava aatomi) meetodi või 14C analüüsi abil saadud tõendid suurema biomassiosa kohta toodangus.

B.3.3.   Biomassist pärineva heite nullmäära kriteeriumid

Kui biomassi kasutatakse kütusena põletamiseks, peab see vastama käesoleva punkti kriteeriumidele. Kui põletamiseks kasutatav biomass ei vasta nendele kriteeriumidele, käsitatakse selle süsinikusisaldust fossiilse süsinikuna.

| 1. | Biomass peab vastama direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 29 lõigetes 2–7 ja 10 kindlaks määratud säästlikkuse ja kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamise kriteeriumidele. |
| --- | --- |

1.

Biomass peab vastama direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 29 lõigetes 2–7 ja 10 kindlaks määratud säästlikkuse ja kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamise kriteeriumidele.

| 2. | Erandina eelmise punkti nõuetest peab jäätmetes ja jääkides, välja arvatud põllumajanduse, vesiviljeluse, kalanduse ja metsamajanduse jäägid, sisalduv või neist toodetud biomass vastama ainult kriteeriumidele, mis on kindlaks määratud direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 29 lõikes 10. Käesoleva punkti nõudeid kohaldatakse ka jäätmete ja jääkide suhtes, mis on kõigepealt töödeldud tooteks ning seejärel täiendavalt töödeldud kütuseks. |
| --- | --- |

2.

Erandina eelmise punkti nõuetest peab jäätmetes ja jääkides, välja arvatud põllumajanduse, vesiviljeluse, kalanduse ja metsamajanduse jäägid, sisalduv või neist toodetud biomass vastama ainult kriteeriumidele, mis on kindlaks määratud direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 29 lõikes 10. Käesoleva punkti nõudeid kohaldatakse ka jäätmete ja jääkide suhtes, mis on kõigepealt töödeldud tooteks ning seejärel täiendavalt töödeldud kütuseks.

| 3. | Tahketest olmejäätmetest toodetud elektri-, soojus- ja jahutusenergia suhtes ei kohaldata direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 29 lõikes 10 kindlaks määratud kriteeriume. |
| --- | --- |

3.

Tahketest olmejäätmetest toodetud elektri-, soojus- ja jahutusenergia suhtes ei kohaldata direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 29 lõikes 10 kindlaks määratud kriteeriume.

| 4. | Direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 29 lõigetes 2–7 ja 10 kindlaks määratud kriteeriume kohaldatakse olenemata biomassi geograafilisest päritolust. |
| --- | --- |

4.

Direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 29 lõigetes 2–7 ja 10 kindlaks määratud kriteeriume kohaldatakse olenemata biomassi geograafilisest päritolust.

| 5. | Vastavust direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 29 lõigetes 2–7 ja 10 kindlaks määratud kriteeriumidele hinnatakse kõnealuse direktiivi artikli 30 ja artikli 31 lõike 1 kohaselt. |
| --- | --- |

5.

Vastavust direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 29 lõigetes 2–7 ja 10 kindlaks määratud kriteeriumidele hinnatakse kõnealuse direktiivi artikli 30 ja artikli 31 lõike 1 kohaselt.

B.3.4.   Asjakohased parameetrid

Käesoleva lisa punktides B.3.1–B.3.3 esitatud valemitega määratakse iga lähtevoo kohta kindlaks järgmised parameetrid.

| 1. | Standardmeetod, põletamine






  — | Miinimumnõue: kütuse kogus (t või m3), heitekoefitsient (t CO2/t või t CO2/m3). |
| --- | --- | --- |

1.

Standardmeetod, põletamine

—

Miinimumnõue: kütuse kogus (t või m3), heitekoefitsient (t CO2/t või t CO2/m3).

| — | Soovitatav täiustus: kütuse kogus (t või m3), alumine kütteväärtus (TJ/t või TJ/m3), heitekoefitsient (t CO2/TJ), oksüdatsioonikoefitsient, biomassiosa, tõendid punkti B.3.3 kriteeriumidele vastavuse kohta. |
| --- | --- |

—

Soovitatav täiustus: kütuse kogus (t või m3), alumine kütteväärtus (TJ/t või TJ/m3), heitekoefitsient (t CO2/TJ), oksüdatsioonikoefitsient, biomassiosa, tõendid punkti B.3.3 kriteeriumidele vastavuse kohta.

| 2. | Standardmeetod, protsessiheide






  — | Miinimumnõue: tegevusandmed (t või m3), heitekoefitsient (t CO2/t või t CO2/m3). |
| --- | --- | --- |

2.

Standardmeetod, protsessiheide

—

Miinimumnõue: tegevusandmed (t või m3), heitekoefitsient (t CO2/t või t CO2/m3).

| — | Soovitatav täiustus: tegevusandmed (t või m3), heitekoefitsient (t CO2/t või t CO2/m3), teisendustegur. |
| --- | --- |

—

Soovitatav täiustus: tegevusandmed (t või m3), heitekoefitsient (t CO2/t või t CO2/m3), teisendustegur.

| 3. | Massibilanss






  — | Miinimumnõue: materjali kogus (t), süsinikusisaldus (t C/t materjali kohta). |
| --- | --- | --- |

3.

Massibilanss

—

Miinimumnõue: materjali kogus (t), süsinikusisaldus (t C/t materjali kohta).

| — | Soovitatav täiustus: materjalikogus (t), süsinikusisaldus (t C/t materjali kohta), alumine kütteväärtus (TJ/t), biomassiosa, tõendid punkti B.3.3 kriteeriumidele vastavuse kohta. |
| --- | --- |

—

Soovitatav täiustus: materjalikogus (t), süsinikusisaldus (t C/t materjali kohta), alumine kütteväärtus (TJ/t), biomassiosa, tõendid punkti B.3.3 kriteeriumidele vastavuse kohta.

B.4.   Tegevusandmete nõuded

B.4.1.   Pidev või partiipõhine mõõtmine

Kui on vaja kindlaks määrata kütuste või materjalide, sealhulgas kaupade või vahesaaduste kogused aruandeperioodil, võib valida ja seiremetoodika dokumentatsioonis esitada ühe järgmistest meetoditest.

| 1. | Materjali tarbiva või tootva protsessi pidev mõõtmine. |
| --- | --- |

1.

Materjali tarbiva või tootva protsessi pidev mõõtmine.

| 2. | Eraldi (partiide kaupa) tarnitud või toodetud koguste summeeritud mõõtmine, võttes arvesse asjakohaseid varude muutusi. Selleks kohaldatakse järgmist:






  a) | aruandeperioodil tarbitud kütuse või materjali kogus arvutatakse järgmiselt: aruandeperioodil imporditud kütuse või materjali kogusele liidetakse aruandeperioodi alguses laos olnud kütuse või materjali kogus ning lahutatakse eksporditud kütuse või materjali kogus ja aruandeperioodi lõpus laos olnud kütuse või materjali kogus; |
| --- | --- | --- |

2.

Eraldi (partiide kaupa) tarnitud või toodetud koguste summeeritud mõõtmine, võttes arvesse asjakohaseid varude muutusi. Selleks kohaldatakse järgmist:

a)

aruandeperioodil tarbitud kütuse või materjali kogus arvutatakse järgmiselt: aruandeperioodil imporditud kütuse või materjali kogusele liidetakse aruandeperioodi alguses laos olnud kütuse või materjali kogus ning lahutatakse eksporditud kütuse või materjali kogus ja aruandeperioodi lõpus laos olnud kütuse või materjali kogus;

| b) | kaupade või vahesaaduste tootmismahud arvutatakse järgmiselt: aruandeperioodil eksporditud kogusele liidetakse aruandeperioodi lõpus laos oleva toote või materjali kogus ning lahutatakse imporditud kogus ja aruandeperioodi alguses laos olnud toote või materjali kogus. Topeltarvestuse vältimiseks arvatakse tootmisprotsessist pärinevad ja samasse tootmisprotsessi tagasi suunatud tooted tootmismahust maha. |
| --- | --- |

b)

kaupade või vahesaaduste tootmismahud arvutatakse järgmiselt: aruandeperioodil eksporditud kogusele liidetakse aruandeperioodi lõpus laos oleva toote või materjali kogus ning lahutatakse imporditud kogus ja aruandeperioodi alguses laos olnud toote või materjali kogus. Topeltarvestuse vältimiseks arvatakse tootmisprotsessist pärinevad ja samasse tootmisprotsessi tagasi suunatud tooted tootmismahust maha.

Kui laovarude kindlaksmääramine otsese mõõtmise teel ei ole tehniliselt teostatav või põhjustab põhjendamatuid kulusid, võib neid koguseid hinnata, võttes aluseks ühe järgmistest:

| 1. | eelmiste aastate andmed, mis on seotud aruandeperioodi asjakohaste tootmismahtudega; |
| --- | --- |

1.

eelmiste aastate andmed, mis on seotud aruandeperioodi asjakohaste tootmismahtudega;

| 2. | dokumenteeritud menetlused ja asjakohased andmed aruandeperioodi auditeeritud finantsaruandes. |
| --- | --- |

2.

dokumenteeritud menetlused ja asjakohased andmed aruandeperioodi auditeeritud finantsaruandes.

Kui toodete, materjalide või kütuste koguste kindlaksmääramine kogu aruandeperioodiks ei ole tehniliselt teostatav või põhjustab põhjendamatuid kulusid, võib kahe aruandeperioodi eraldamiseks valida järgmise kõige sobivama päeva. Seda tuleb vastavalt võrrelda nõutava aruandeperioodiga. Iga toote, materjali või kütusega seotud kõrvalekalded tuleb selgelt registreerida, et saada aruandeperioodile iseloomulik väärtus, ning neid tuleb järgmise aasta suhtes järjepidevalt arvesse võtta.

B.4.2.   Käitaja kontroll mõõtesüsteemide üle

Toodete, materjalide või kütuste koguse kindlaksmääramise eelistatud meetod on, et käitise käitaja kasutab mõõtesüsteeme, mis on tema kontrolli all. Mõõtesüsteeme, mis ei ole käitaja kontrolli all, eriti kui need on materjali või kütuse tarnija kontrolli all, võib kasutada järgmistel juhtudel:

| 1. | käitajal ei ole vastava andmekogumi kindlaksmääramiseks oma mõõtesüsteemi; |
| --- | --- |

1.

käitajal ei ole vastava andmekogumi kindlaksmääramiseks oma mõõtesüsteemi;

| 2. | andmekogumi kindlaksmääramine käitaja mõõtesüsteemi abil ei ole tehniliselt teostatav või põhjustab põhjendamatuid kulusid; |
| --- | --- |

2.

andmekogumi kindlaksmääramine käitaja mõõtesüsteemi abil ei ole tehniliselt teostatav või põhjustab põhjendamatuid kulusid;

| 3. | käitaja tõendab, et mõõtesüsteem, mis ei ole käitaja kontrolli all, annab usaldusväärsemaid tulemusi ja on vähem vastuvõtlik väärkajastamise riskile. |
| --- | --- |

3.

käitaja tõendab, et mõõtesüsteem, mis ei ole käitaja kontrolli all, annab usaldusväärsemaid tulemusi ja on vähem vastuvõtlik väärkajastamise riskile.

Kui kasutatakse mõõtesüsteeme, mis ei ole käitaja kontrolli all, rakendatakse järgmisi andmeallikaid:

| 1) | äripartneri esitatud arvetelt saadud kogused, eeldusel et kahe sõltumatu äripartneri vahel toimub äritehing; |
| --- | --- |

1)

äripartneri esitatud arvetelt saadud kogused, eeldusel et kahe sõltumatu äripartneri vahel toimub äritehing;

| 2) | mõõtesüsteemide otsesed lugemid. |
| --- | --- |

2)

mõõtesüsteemide otsesed lugemid.

B.4.3.   Mõõtesüsteemide nõuded

Kütuste ja materjalide koguste mõõtmisega seotud mõõtemääramatuse, sealhulgas tegevuskeskkonna mõju ja vajaduse korral varude määramise mõõtemääramatuse täielik teave peab olema kättesaadav. Valida tuleb kohaldatavatele tehnilistele standarditele ja nõuetele vastavad kõige väiksema mõõtemääramatusega mõõtevahendid, mis on kättesaadavad põhjendamatute kuludeta ja sobivad keskkonna jaoks, milles neid kasutatakse. Võimaluse korral tuleb eelistada seadusega ette nähtud metroloogilise kontrolli all olevaid mõõtevahendeid. Sellisel juhul võib seadusega ette nähtud metroloogilist kontrolli käsitlevate siseriiklike õigusaktidega kehtestatud kasutamisel lubatud piirviga kasutada asjakohase mõõteülesande mõõtemääramatuse väärtusena.

Kui mõõtevahend tuleb asendada rikke tõttu või seetõttu, et kalibreerimine näitab, et nõuded ei ole enam täidetud, asendatakse see mõõtevahendiga, mis tagab olemasoleva mõõtevahendiga võrreldes sama või parema mõõtemääramatuse taseme.

B.4.4.   Soovitatav täiustus

Soovitatav täiustus on saavutada proportsionaalne mõõtemääramatus lähtevoo või heiteallika koguheite suhtes, kusjuures suurima heiteosa mõõtemääramatus on väikseim. Orienteeruvalt, kui heitkogus on suurem kui 500 000 t CO2 aastas, peab mõõtemääramatus kogu aruandeperioodi jooksul, võttes vajaduse korral arvesse varude muutusi, olema 1,5 % või väiksem. Heitkoguste puhul, mis jäävad alla 10 000 t CO2 aastas, on lubatud mõõtemääramatus, mis on suurem kui 7,5 %.

B.5.   CO2 arvutustegurite nõuded

B.5.1.   Arvutustegurite kindlaksmääramise meetodid

Arvutuspõhise metoodika puhul nõutavate arvutustegurite kindlaksmääramiseks võib valida ühe järgmistest meetoditest:

| 1. | standardväärtuste kasutamine; |
| --- | --- |

1.

standardväärtuste kasutamine;

| 2. | selliste asendusandmete kasutamine, mis põhinevad asjakohase arvutusteguri ja muude mõõtmiseks paremini kättesaadavate omaduste empiirilistel korrelatsioonidel; |
| --- | --- |

2.

selliste asendusandmete kasutamine, mis põhinevad asjakohase arvutusteguri ja muude mõõtmiseks paremini kättesaadavate omaduste empiirilistel korrelatsioonidel;

| 3. | laborianalüüsidel põhinevate väärtuste kasutamine. |
| --- | --- |

3.

laborianalüüsidel põhinevate väärtuste kasutamine.

Arvutustegurid määratakse kindlaks kooskõlas asjaomaste tegevusandmetega seotud aine olekuga, viidates kütuse või materjali olekule, milles kütus või materjal osteti või heidet tekitavas protsessis kasutati, enne kui seda laborianalüüsiks kuivatati või muul moel töödeldi. Kui see põhjustab põhjendamatuid kulusid või kui on võimalik saavutada suuremat täpsust, võib tegevusandmeid ja arvutustegureid järjepidevalt esitada, viidates aine olekule, milles laborianalüüsid tehti.

B.5.2.   Kohaldatavad standardväärtused

I tüübi standardväärtused, mida kohaldatakse ainult juhul, kui sama parameetri ja materjali või kütuse kohta ei ole II tüübi standardväärtus kättesaadav, on järgmised.

I tüübi standardväärtused:

| a) | VIII lisas esitatud standardkoefitsiendid; |
| --- | --- |

a)

VIII lisas esitatud standardkoefitsiendid;

| b) | uusimates riiklikke kasvuhoonegaaside inventuure käsitlevates IPCC suunistes sisalduvad standardkoefitsiendid (1); |
| --- | --- |

b)

uusimates riiklikke kasvuhoonegaaside inventuure käsitlevates IPCC suunistes sisalduvad standardkoefitsiendid (1);

| c) | väärtused, mis põhinevad minevikus tehtud laborianalüüsidel, mis ei ole vanemad kui viis aastat, ja mis on kütusele või materjalile iseloomulikud. |
| --- | --- |

c)

väärtused, mis põhinevad minevikus tehtud laborianalüüsidel, mis ei ole vanemad kui viis aastat, ja mis on kütusele või materjalile iseloomulikud.

II tüübi standardväärtused:

| a) | standardkoefitsiendid, mida käitise asukohariik kasutas oma viimase riikliku inventuuri esitamisel ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni sekretariaadile; |
| --- | --- |

a)

standardkoefitsiendid, mida käitise asukohariik kasutas oma viimase riikliku inventuuri esitamisel ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni sekretariaadile;

| b) | riiklike teadusasutuste, avaliku sektori asutuste, standardiorganisatsioonide, statistikaametite jt avaldatud väärtused, mille eesmärk on eelmises punktis esitatust üksikasjalikum heitearuandlus; |
| --- | --- |

b)

riiklike teadusasutuste, avaliku sektori asutuste, standardiorganisatsioonide, statistikaametite jt avaldatud väärtused, mille eesmärk on eelmises punktis esitatust üksikasjalikum heitearuandlus;

| c) | kütuse või materjali tarnija kindlaksmääratud ja tagatud väärtused, kui on tõendatud, et tõenäosusega 95 % on süsinikusisalduse usaldusvahemik väiksem kui 1 %; |
| --- | --- |

c)

kütuse või materjali tarnija kindlaksmääratud ja tagatud väärtused, kui on tõendatud, et tõenäosusega 95 % on süsinikusisalduse usaldusvahemik väiksem kui 1 %;

| d) | puhta aine süsinikusisalduse stöhhiomeetrilised väärtused ja alumise kütteväärtuse asjakohased ja avaldatud väärtused; |
| --- | --- |

d)

puhta aine süsinikusisalduse stöhhiomeetrilised väärtused ja alumise kütteväärtuse asjakohased ja avaldatud väärtused;

| e) | väärtused, mis põhinevad minevikus tehtud laborianalüüsidel, mis ei ole vanemad kui kaks aastat, ja mis on kütusele või materjalile iseloomulikud. |
| --- | --- |

e)

väärtused, mis põhinevad minevikus tehtud laborianalüüsidel, mis ei ole vanemad kui kaks aastat, ja mis on kütusele või materjalile iseloomulikud.

Ajas järjepidevuse tagamiseks, tuleb kõik kasutatavad standardväärtused esitada seiremetoodika dokumentatsioonis ja neid tohib muuta ainult siis, kui on tõendatud, et kasutatud kütuse või materjali puhul on uus väärtus senisest asjakohasem ja iseloomulikum. Kui standardväärtused muutuvad igal aastal, esitatakse seiremetoodika dokumentatsioonis väärtuse asemel selle väärtuse usaldusväärne kohaldatav allikas.

B.5.3.   Korrelatsiooni leidmine asendusandmete kindlaksmääramiseks

Süsinikusisalduse või heitekoefitsiendi asendusandmete väärtuse võib tuletada järgmistest parameetritest koos empiirilise korrelatsiooniga, mis määratakse kindlaks vähemalt kord aastas vastavalt käesoleva lisa punktis B.5.4 esitatud laborianalüüside nõuetele järgmiselt:

| a) | konkreetsete, sealhulgas tavaliselt rafineerimistehastes või terasetööstuses kasutatavate õlide või gaaside mõõdetud tihedus; |
| --- | --- |

a)

konkreetsete, sealhulgas tavaliselt rafineerimistehastes või terasetööstuses kasutatavate õlide või gaaside mõõdetud tihedus;

| b) | konkreetsete söetüüpide alumine kütteväärtus. |
| --- | --- |

b)

konkreetsete söetüüpide alumine kütteväärtus.

Korrelatsioon peab vastama tööstusharu hea tava nõuetele ja seda tohib rakendada ainult asendusandmete nende väärtuste korral, mis on vahemikus, mille jaoks see korrelatsioon on kindlaks määratud.

B.5.4.   Laborianalüüside nõuded

Kui toodete, materjalide, kütuste või heitgaasi omaduste (sealhulgas niiskuse, puhtuse, kontsentratsiooni, süsinikusisalduse, biomassiosa, alumise kütteväärtuse, tiheduse) kindlaksmääramiseks või parameetrite korrelatsiooni leidmiseks nõutavate andmete kaudseks kindlaksmääramiseks on vajalikud laborianalüüsid, peavad analüüsid vastama käesoleva punkti nõuetele.

Kõikide analüüside tulemusi kasutatakse ainult selle tarneperioodi või kütuse- või materjalipartiiga seoses, mille kohta proovid võeti ja mille jaoks need proovid on iseloomulikud. Konkreetse parameetri kindlaksmääramiseks kasutatakse kõigi selle parameetriga seoses tehtud analüüside tulemusi.

B.5.4.1.   Standardite kasutamine

Arvutustegurite määramise mis tahes analüüsid, proovivõtmised, kalibreerimised ja valideerimised tehakse vastavatel ISO standarditel põhinevate meetodite abil. Kui sellised standardid ei ole kättesaadavad, peavad meetodid põhinema sobivatel Euroopa või riiklikel standarditel või toetusõiguslikus seire-, aruandlus- ja kontrollisüsteemis kindlaks määratud nõuetel. Kui kohaldatavaid standardeid ei ole avaldatud, võib kasutada sobivate standardite eelnõusid, tööstusharu parima tava suuniseid või muid teaduslikult tõestatud meetodeid, mis piiravad proovivõtmise ja mõõtmise erapoolikust.

B.5.4.2.   Proovivõtukava ja analüüside miinimumsageduse soovitused

Kasutatakse käesoleva lisa tabelis 1 loetletud asjakohaste kütuste ja materjalide analüüside miinimumsagedust. Muud analüüsisagedust võib kasutada järgmistel juhtudel:

| a) | kui tabel ei sisalda kohaldatavat miinimumsagedust; |
| --- | --- |

a)

kui tabel ei sisalda kohaldatavat miinimumsagedust;

| b) | kui toetusõiguslikus seire-, aruandlus- ja kontrollisüsteemis on sama tüüpi materjali või kütuse puhul ette nähtud muu analüüside miinimumsagedus; |
| --- | --- |

b)

kui toetusõiguslikus seire-, aruandlus- ja kontrollisüsteemis on sama tüüpi materjali või kütuse puhul ette nähtud muu analüüside miinimumsagedus;

| c) | kui käesoleva lisa tabelis 1 esitatud miinimumsagedus põhjustab põhjendamatuid kulusid; |
| --- | --- |

c)

kui käesoleva lisa tabelis 1 esitatud miinimumsagedus põhjustab põhjendamatuid kulusid;

| d) | kui on võimalik tõendada, et varasemate andmete (sealhulgas vastavate kütuste või materjalide kohta praegusele aruandeperioodile vahetult eelneval aruandeperioodil saadud analüütiliste väärtuste) alusel ei ole vastava kütuse või materjali analüütiliste väärtuste mis tahes muutus suurem kui 1/3 mõõtemääramatuse väärtusest, mis kehtib asjakohase kütuse või materjali tegevusandmete kindlaksmääramisel. |
| --- | --- |

d)

kui on võimalik tõendada, et varasemate andmete (sealhulgas vastavate kütuste või materjalide kohta praegusele aruandeperioodile vahetult eelneval aruandeperioodil saadud analüütiliste väärtuste) alusel ei ole vastava kütuse või materjali analüütiliste väärtuste mis tahes muutus suurem kui 1/3 mõõtemääramatuse väärtusest, mis kehtib asjakohase kütuse või materjali tegevusandmete kindlaksmääramisel.

Kui käitis tegutseb ainult osa aastast või kui kütuseid või materjale tarnitakse partiidena, mida tarbitakse rohkem kui ühe aruandeperioodi jooksul, võib valida asjakohasema analüüsigraafiku, tingimusel et selle tulemuseks on eelmise lõigu viimases punktis kirjeldatuga võrreldav mõõtemääramatus.

Tabel 1

Analüüside miinimumsagedus

| Kütus/materjal | Analüüside miinimumsagedus |
| --- | --- |
| Maagaas | Vähemalt kord nädalas |
| Muud gaasid, eelkõige sünteesigaas ja protsessigaasid (rafineerimistehaste gaaside segu, koksiahjugaas, kõrgahjugaas, konverterigaas, nafta- ja gaasiväljagaas) | Vähemalt kord päevas eri kellaaegadel, asjakohaseid menetlusi kasutades |
| Kütteõlid (näiteks kerge, keskmine, raske kütteõli, bituumen) | Iga 20 000 tonni kohta või vähemalt kuus korda aastas |
| Süsi, koksisüsi, koks, naftakoks, turvas | Iga 20 000 tonni kütuse/materjali kohta või vähemalt kuus korda aastas |
| Muud kütused | Iga 10 000 tonni kütuse kohta või vähemalt neli korda aastas |
| Töötlemata tahked jäätmed (puhas fossiilne või biomassi ja fossiilse segu) | Iga 5 000 tonni jäätmete kohta või vähemalt neli korda aastas |
| Vedelad jäätmed, eeltöödeldud tahked jäätmed | Iga 10 000 tonni jäätmete kohta või vähemalt neli korda aastas |
| Karbonaatsed mineraalid (sealhulgas lubjakivi ja dolomiit) | Iga 50 000 tonni materjali kohta või vähemalt neli korda aastas |
| Savi ja põlevkivi | Iga 50 000 tonnile CO2 heitele vastava materjalikoguse kohta või vähemalt neli korda aastas |
| Muud materjalid (tooraine, vahesaadused ja lõpptooted) | Olenevalt materjali tüübist ja varieerumisest iga 50 000 tonnile CO2 heitele vastava materjalikoguse kohta või vähemalt neli korda aastas |

Kütus/materjal

Analüüside miinimumsagedus

Maagaas

Vähemalt kord nädalas

Muud gaasid, eelkõige sünteesigaas ja protsessigaasid (rafineerimistehaste gaaside segu, koksiahjugaas, kõrgahjugaas, konverterigaas, nafta- ja gaasiväljagaas)

Vähemalt kord päevas eri kellaaegadel, asjakohaseid menetlusi kasutades

Kütteõlid (näiteks kerge, keskmine, raske kütteõli, bituumen)

Iga 20 000 tonni kohta või vähemalt kuus korda aastas

Süsi, koksisüsi, koks, naftakoks, turvas

Iga 20 000 tonni kütuse/materjali kohta või vähemalt kuus korda aastas

Muud kütused

Iga 10 000 tonni kütuse kohta või vähemalt neli korda aastas

Töötlemata tahked jäätmed (puhas fossiilne või biomassi ja fossiilse segu)

Iga 5 000 tonni jäätmete kohta või vähemalt neli korda aastas

Vedelad jäätmed, eeltöödeldud tahked jäätmed

Iga 10 000 tonni jäätmete kohta või vähemalt neli korda aastas

Karbonaatsed mineraalid (sealhulgas lubjakivi ja dolomiit)

Iga 50 000 tonni materjali kohta või vähemalt neli korda aastas

Savi ja põlevkivi

Iga 50 000 tonnile CO2 heitele vastava materjalikoguse kohta või vähemalt neli korda aastas

Muud materjalid (tooraine, vahesaadused ja lõpptooted)

Olenevalt materjali tüübist ja varieerumisest iga 50 000 tonnile CO2 heitele vastava materjalikoguse kohta või vähemalt neli korda aastas

Proovid peavad olema iseloomulikud kogu partiile või tarneperioodile, mille jaoks need on võetud. Representatiivsuse tagamiseks tuleb arvesse võtta materjali heterogeensust, samuti kõiki muid asjakohaseid aspekte, nagu kasutatavad proovivõtuseadmed, võimalik fraktsioonide eraldamine või osakeste suuruste lokaalne jaotus, proovide stabiilsus jne. Proovivõtumeetod esitatakse seiremetoodika dokumentatsioonis.

Soovitatav täiustus on kohaldatavaid standardeid järgides iga asjakohase kütuse või materjali puhul kasutada spetsiaalset proovivõtukava, mis sisaldab asjakohast teavet proovide ettevalmistamise metoodika kohta, sealhulgas teavet kohustuste, asukohtade, sageduste ja koguste ning proovide säilitamise ja transportimise metoodika kohta.

B.5.4.3.   Soovitused laboritele

Arvutustegurite kindlaksmääramiseks kasutatavaid analüüse tegevaid laboreid akrediteeritakse asjakohaste analüüsimeetodite jaoks standardi ISO/IEC 17025 kohaselt. Akrediteerimata laboreid võib arvutustegurite kindlaksmääramiseks kasutada ainult juhul, kui on tõendatud, et juurdepääs akrediteeritud laboritele ei ole tehniliselt teostatav või põhjustab põhjendamatuid kulusid ning akrediteerimata labor on piisavalt pädev. Laborit peetakse piisavalt pädevaks, kui see vastab kõigile järgmistele nõuetele:

| 1. | on käitajast majanduslikult sõltumatu või vähemalt organisatsiooniliselt kaitstud käitise juhtkonna mõju eest; |
| --- | --- |

1.

on käitajast majanduslikult sõltumatu või vähemalt organisatsiooniliselt kaitstud käitise juhtkonna mõju eest;

| 2. | kohaldab nõutud analüüside kohta kehtivaid standardeid; |
| --- | --- |

2.

kohaldab nõutud analüüside kohta kehtivaid standardeid;

| 3. | selle töötajad on neile määratud konkreetsete ülesannete täitmiseks pädevad; |
| --- | --- |

3.

selle töötajad on neile määratud konkreetsete ülesannete täitmiseks pädevad;

| 4. | haldab nõuetekohaselt proovide võtmist ja ettevalmistamist, sealhulgas proovide tervikluse kontrollimist; |
| --- | --- |

4.

haldab nõuetekohaselt proovide võtmist ja ettevalmistamist, sealhulgas proovide tervikluse kontrollimist;

| 5. | tagab regulaarselt kalibreerimis-, proovivõtmis- ja analüüsimeetodite kvaliteedi, kasutades sobivaid meetodeid, sealhulgas osaleb regulaarselt pädevuskontrollikavades, rakendab sertifitseeritud võrdlusmaterjalide suhtes analüüsimeetodeid või teeb võrdlusi akrediteeritud laboriga; |
| --- | --- |

5.

tagab regulaarselt kalibreerimis-, proovivõtmis- ja analüüsimeetodite kvaliteedi, kasutades sobivaid meetodeid, sealhulgas osaleb regulaarselt pädevuskontrollikavades, rakendab sertifitseeritud võrdlusmaterjalide suhtes analüüsimeetodeid või teeb võrdlusi akrediteeritud laboriga;

| 6. | haldab seadmeid asjakohaselt, sealhulgas rakendab ja järgib seadmete kalibreerimise, seadistamise, hoolduse ja remondi menetlusi ning dokumenteerib neid tegevusi. |
| --- | --- |

6.

haldab seadmeid asjakohaselt, sealhulgas rakendab ja järgib seadmete kalibreerimise, seadistamise, hoolduse ja remondi menetlusi ning dokumenteerib neid tegevusi.

B.5.5.   Arvutustegurite kindlaksmääramise soovitatavad meetodid

Soovitatav täiustus on standardväärtuste rakendamine ainult väikestele heitkogustele vastavate lähtevoogude puhul ning laborianalüüside tegemine kõigi suurte lähtevoogude puhul. Järgmises loetelus on kohaldatavad meetodid esitatud andmekvaliteedi suurenemise järjekorras:

| 1. | I tüübi standardväärtused; |
| --- | --- |

1.

I tüübi standardväärtused;

| 2. | II tüübi standardväärtused; |
| --- | --- |

2.

II tüübi standardväärtused;

| 3. | korrelatsioonid asendusandmete kindlaksmääramiseks; |
| --- | --- |

3.

korrelatsioonid asendusandmete kindlaksmääramiseks;

| 4. | analüüsid, mille tegemine ei ole käitaja kontrolli all (näiteks kütuse või materjali tarnija tehtud analüüsid) või ostudokumentides sisalduvad andmed, ilma täiendava infota kasutatud meetodite kohta; |
| --- | --- |

4.

analüüsid, mille tegemine ei ole käitaja kontrolli all (näiteks kütuse või materjali tarnija tehtud analüüsid) või ostudokumentides sisalduvad andmed, ilma täiendava infota kasutatud meetodite kohta;

| 5. | analüüsid, mis on tehtud akrediteeritud laboris lihtsustatud proovivõtumeetodiga või akrediteerimata laboris; |
| --- | --- |

5.

analüüsid, mis on tehtud akrediteeritud laboris lihtsustatud proovivõtumeetodiga või akrediteerimata laboris;

| 6. | analüüsid, mis on tehtud akrediteeritud laboris proovivõtmise hea tava kohaselt. |
| --- | --- |

6.

analüüsid, mis on tehtud akrediteeritud laboris proovivõtmise hea tava kohaselt.

B.6.   MÕÕTMISPÕHISE METOODIKA NÕUDED CO2 JA N2O PUHUL

B.6.1.   Üldnõuded

Mõõtmispõhine metoodika nõuab heitkoguste pideva mõõtmise süsteemi kasutamist sobivas mõõtmispunktis.

N2O heite seireks on kohustuslik kasutada mõõtmispõhist metoodikat. CO2 puhul kasutatakse seda ainult siis, kui on tõendatud, et see tagab täpsemad andmed kui arvutuspõhine metoodika. Kohaldatakse mõõtesüsteemide mõõtemääramatuse nõudeid vastavalt käesoleva lisa punktile B.4.3.

CO heidet atmosfääri võetakse arvesse molaarselt võrdväärse CO2 kogusena.

Kui ühes käitises on mitu heiteallikat, mida ei saa mõõta ühe heiteallikana, siis mõõdab käitaja nimetatud heiteallikate heitkogused eraldi ja liidab tulemused kõnealuse gaasi koguheite saamiseks aruandeperioodi jooksul.

B.6.2.   Meetod ja arvutamine

B.6.2.1.   Aruandeperioodi heitkogused (aastased heitkogused)

Heiteallika koguheite arvutamiseks aruandeperioodil summeeritakse aruandeperioodi kõik mõõdetud kasvuhoonegaaside sisalduse tunniväärtused, mida on korrutatud suitsugaasivoo tunniväärtustega (tunniväärtuseks loetakse vastava töötunni üksikute mõõtmistulemuste keskmist), kasutades valemit:

Formula
  (valem 16)

kus

| GHG Emtotal | on kasvuhoonegaasi summaarne aastaheide tonnides; |
| --- | --- |
| GHG conchourly, i | on kasvuhoonegaasi heite tunnikontsentratsioon (g/Nm3) suitsugaasivoos, mõõdetuna töö ajal ühe tunni või lühema võrdlusperioodi i vältel; |
| Vhourly, i | on suitsugaasi ruumala (Nm3) tunni või lühema võrdlusperioodi i vältel, arvutatuna võrdlusperioodi vooluhulkade summana ja |
| HoursOp | on tundide (või lühemate võrdlusperioodide) koguarv, mille vältel kohaldatakse mõõtmispõhist metoodikat, sealhulgas tunnid, mille kohta on andmed asendatud käesoleva lisa punkti B.6.2.6kohaselt. |

GHG Emtotal

on kasvuhoonegaasi summaarne aastaheide tonnides;

GHG conchourly, i

on kasvuhoonegaasi heite tunnikontsentratsioon (g/Nm3) suitsugaasivoos, mõõdetuna töö ajal ühe tunni või lühema võrdlusperioodi i vältel;

Vhourly, i

on suitsugaasi ruumala (Nm3) tunni või lühema võrdlusperioodi i vältel, arvutatuna võrdlusperioodi vooluhulkade summana ja

HoursOp

on tundide (või lühemate võrdlusperioodide) koguarv, mille vältel kohaldatakse mõõtmispõhist metoodikat, sealhulgas tunnid, mille kohta on andmed asendatud käesoleva lisa punkti B.6.2.6kohaselt.

Indeks i tähistab konkreetset töötundi (või võrdlusperioodi).

Iga mõõdetud parameetri tunnikeskmised väärtused arvutatakse enne edasist töötlemist, kasutades kõiki konkreetse tunni kohta kättesaadavaid andmepunkte. Kui andmeid lühemate võrdlusperioodide kohta on võimalik saada ilma lisakuludeta, kasutatakse neid perioode aastaheite kindlaksmääramiseks.

B.6.2.2.   Kasvuhoonegaaside kontsentratsiooni kindlaksmääramine

Vaadeldava kasvuhoonegaasi kontsentratsioon suitsugaasis määratakse kindlaks pideva mõõtmise teel iseloomulikus punktis ühel järgmistest viisidest:

| — | kasvuhoonegaasi kontsentratsiooni vahetu mõõtmine; |
| --- | --- |

—

kasvuhoonegaasi kontsentratsiooni vahetu mõõtmine;

| — | kaudne mõõtmine: suure kontsentratsiooni korral suitsugaasis võib kasvuhoonegaasi kontsentratsiooni arvutada kontsentratsiooni kaudse mõõtmise abil (võttes arvesse gaasivoo kõigi muude komponentide i kontsentratsiooni mõõdetud väärtusi) järgmise valemiga: |
| --- | --- |

—

kaudne mõõtmine: suure kontsentratsiooni korral suitsugaasis võib kasvuhoonegaasi kontsentratsiooni arvutada kontsentratsiooni kaudse mõõtmise abil (võttes arvesse gaasivoo kõigi muude komponentide i kontsentratsiooni mõõdetud väärtusi) järgmise valemiga:

Formula
  (valem 17)

kus

| conci | on gaasikomponendi i kontsentratsioon. |
| --- | --- |

conci

on gaasikomponendi i kontsentratsioon.

B.6.2.3.   CO2 heide biomassist

Kui see on asjakohane, võib CO2 mistahes heitkoguse, mis pärineb käesoleva lisa punktis B.3.3 esitatud kriteeriumidele vastavast biomassist, lahutada CO2 mõõdetud koguheitest, kui biomassi CO2 heitkoguse puhul kasutatakse ühte järgmistest meetoditest:

| 1. | arvutuspõhine metoodika, sealhulgas metoodika, mille puhul kasutatakse analüüse ja proovide võtmist vastavalt standardile ISO 13833 Stationary source emissions – Determination of the ratio of biomass (biogenic) and fossil-derived carbon dioxide – Radiocarbon sampling and determination (Paiksete saasteallikate heited. Biomassisüsiniku (biogeense süsiniku) ja fossiilse süsiniku osakaalu määramine. Radiosüsinikul põhinev proovivõtmine ja määramine); |
| --- | --- |

1.

arvutuspõhine metoodika, sealhulgas metoodika, mille puhul kasutatakse analüüse ja proovide võtmist vastavalt standardile ISO 13833 Stationary source emissions – Determination of the ratio of biomass (biogenic) and fossil-derived carbon dioxide – Radiocarbon sampling and determination (Paiksete saasteallikate heited. Biomassisüsiniku (biogeense süsiniku) ja fossiilse süsiniku osakaalu määramine. Radiosüsinikul põhinev proovivõtmine ja määramine);

| 2. | muu meetod, mis põhineb asjakohasel standardil, sealhulgas standardil ISO 18466 Stationary source emissions – Determination of the biogenic fraction in CO2 in stack gas using the balance method (Paiksete saasteallikate heited. CO2 biogeense osa määramine heitgaasis bilansimeetodi abil); |
| --- | --- |

2.

muu meetod, mis põhineb asjakohasel standardil, sealhulgas standardil ISO 18466 Stationary source emissions – Determination of the biogenic fraction in CO2 in stack gas using the balance method (Paiksete saasteallikate heited. CO2 biogeense osa määramine heitgaasis bilansimeetodi abil);

| 3. | muu meetod, mis on lubatud toetusõigusliku seire-, aruandlus- ja kontrollisüsteemiga. |
| --- | --- |

3.

muu meetod, mis on lubatud toetusõigusliku seire-, aruandlus- ja kontrollisüsteemiga.

B.6.2.4.   CO2 ekvivalentheide N2O-st

Kõikidest heiteallikatest pärit aastane N2O koguheide, mida mõõdetakse tonnides kolme kümnendkoha täpsusega, arvutatakse N2O mõõtmiste puhul ümber aastaseks ümardatud CO2 ekvivalentheiteks tonnides, kasutades VIII lisas esitatud globaalse soojendamise potentsiaali väärtusi ja järgmist valemit:

CO2e (t) = N2Oannual(t) × GWPN2O
  (valem 18)

kus

| N2Oannual | on aastane N2O koguheide, mis on arvutatud vastavalt käesoleva lisa punktile B.6.2.1. |
| --- | --- |

N2Oannual

on aastane N2O koguheide, mis on arvutatud vastavalt käesoleva lisa punktile B.6.2.1.

B.6.2.5.   Suitsugaasi vooluhulga kindlaksmääramine

Suitsugaasi vooluhulga võib kindlaks määrata ühega järgmistest meetoditest:

| — | arvutamine asjakohase massibilansi alusel, võttes arvesse kõiki olulisi parameetreid nii sisendi poolel (sealhulgas CO2 heite puhul vähemalt sisendmaterjali hulka, siseneva õhu voogu ja protsessi kasutegurit) kui ka väljundi poolel (sealhulgas vähemalt toodangut, hapniku- (O2), vääveldioksiidi- (SO2) ja lämmastikoksiidide (NOx) kontsentratsiooni); |
| --- | --- |

—

arvutamine asjakohase massibilansi alusel, võttes arvesse kõiki olulisi parameetreid nii sisendi poolel (sealhulgas CO2 heite puhul vähemalt sisendmaterjali hulka, siseneva õhu voogu ja protsessi kasutegurit) kui ka väljundi poolel (sealhulgas vähemalt toodangut, hapniku- (O2), vääveldioksiidi- (SO2) ja lämmastikoksiidide (NOx) kontsentratsiooni);

| — | kindlaksmääramine vooluhulga pideva mõõtmisega kontrollpunktis. |
| --- | --- |

—

kindlaksmääramine vooluhulga pideva mõõtmisega kontrollpunktis.

B.6.2.6.   Mõõtmislünkade käsitlemine

Kui parameetri pideva mõõtmise seade on tunni või võrdlusperioodi mingi osa vältel kontrolli alt väljas või lubatud vahemikust väljas või ei ole olnud töökorras, arvutatakse tunni keskmine väärtus proportsionaalselt selle konkreetse tunni või lühema võrdlusperioodi ülejäänud andmepunktidega, tingimusel et vähemalt 80 % parameetri andmepunktide maksimumarvust on saadaval.

Kui saadaval on vähem kui 80 % parameetri andmepunktide maksimumarvust, kasutatakse järgmisi meetodeid.

| — | Otseselt kontsentratsioonina mõõdetud parameetri puhul kasutatakse asendusväärtust, mis on keskmise kontsentratsiooni ja selle keskmisega seotud standardhälbe kahekordse väärtuse summana saadud järgmise valemiga: |
| --- | --- |

—

Otseselt kontsentratsioonina mõõdetud parameetri puhul kasutatakse asendusväärtust, mis on keskmise kontsentratsiooni ja selle keskmisega seotud standardhälbe kahekordse väärtuse summana saadud järgmise valemiga:

Formula
  (valem 19)

kus

| | on konkreetse parameetri kontsentratsiooni aritmeetiline keskmine kogu aruandeperioodi jooksul või, kui erijuhtumi korral on tekkinud andmete kadu, eriolukorda peegeldava asjakohase ajavahemiku jooksul ja |
| --- | --- |
| σ

  c | on konkreetse parameetri kontsentratsiooni standardhälbe parim hinnanguline väärtus kogu aruandeperioodi jooksul või, kui erijuhtumi korral on tekkinud andmete kadu, eriolukorda peegeldava asjakohase ajavahemiku jooksul. |

Formula

on konkreetse parameetri kontsentratsiooni aritmeetiline keskmine kogu aruandeperioodi jooksul või, kui erijuhtumi korral on tekkinud andmete kadu, eriolukorda peegeldava asjakohase ajavahemiku jooksul ja

σ

  c

on konkreetse parameetri kontsentratsiooni standardhälbe parim hinnanguline väärtus kogu aruandeperioodi jooksul või, kui erijuhtumi korral on tekkinud andmete kadu, eriolukorda peegeldava asjakohase ajavahemiku jooksul.

Kui aruandeperioodi ei saa oluliste tehniliste muudatuste tõttu käitises selliste asendusväärtuste kindlaksmääramiseks kohaldada, valitakse keskmise ja standardhälbe määramiseks muu piisavalt iseloomulik ajavahemik, mille kestus on võimaluse korral vähemalt kuus kuud.

| — | Muu parameetri kui kontsentratsiooni puhul määratakse asendusväärtused sobiva massibilansi mudeli või protsessi energiabilansi abil. Selle mudeli valideerimiseks kasutatakse mõõtmispõhise metoodika ülejäänud mõõdetavaid parameetreid ja tavaliste töötingimuste andmeid, võttes arvesse andmelüngaga sama pikka ajavahemikku. |
| --- | --- |

—

Muu parameetri kui kontsentratsiooni puhul määratakse asendusväärtused sobiva massibilansi mudeli või protsessi energiabilansi abil. Selle mudeli valideerimiseks kasutatakse mõõtmispõhise metoodika ülejäänud mõõdetavaid parameetreid ja tavaliste töötingimuste andmeid, võttes arvesse andmelüngaga sama pikka ajavahemikku.

B.6.3.   Kvaliteedinõuded

Kõikide mõõtmiste tegemisel kasutatakse meetodeid, mille aluseks on järgmised standardid:

| 1. | ISO 20181:2023 Stationary source emissions – Quality assurance of automated measuring systems (Paiksete saasteallikate heited. Automaatsete mõõtesüsteemide kvaliteedi tagamine); |
| --- | --- |

1.

ISO 20181:2023 Stationary source emissions – Quality assurance of automated measuring systems (Paiksete saasteallikate heited. Automaatsete mõõtesüsteemide kvaliteedi tagamine);

| 2. | ISO 14164:1999 Stationary source emissions – Determination of volume flow of gasflows in ducts – Automated method (Paiksete saasteallikate heited. Gaasi mahtvooluhulga määramine kanalites. Automaatmeetod); |
| --- | --- |

2.

ISO 14164:1999 Stationary source emissions – Determination of volume flow of gasflows in ducts – Automated method (Paiksete saasteallikate heited. Gaasi mahtvooluhulga määramine kanalites. Automaatmeetod);

| 3. | ISO 14385-1:2014 Stationary source emissions — Greenhouse gases — Part 1: Calibration of automated measuring systems (Paiksete saasteallikate heited. Kasvuhoonegaasid. Osa 1: Automaatsete mõõtesüsteemide kalibreerimine); |
| --- | --- |

3.

ISO 14385-1:2014 Stationary source emissions — Greenhouse gases — Part 1: Calibration of automated measuring systems (Paiksete saasteallikate heited. Kasvuhoonegaasid. Osa 1: Automaatsete mõõtesüsteemide kalibreerimine);

| 4. | ISO 14385-2:2014 Stationary source emissions — Greenhouse gases — Part 2: Ongoing quality control of automated measuring systems (Paiksete saasteallikate heited. Kasvuhoonegaasid. Osa 2: Automaatsete mõõtesüsteemide pidev kvaliteedikontroll); |
| --- | --- |

4.

ISO 14385-2:2014 Stationary source emissions — Greenhouse gases — Part 2: Ongoing quality control of automated measuring systems (Paiksete saasteallikate heited. Kasvuhoonegaasid. Osa 2: Automaatsete mõõtesüsteemide pidev kvaliteedikontroll);

| 5. | muud asjakohased ISO standardid, eelkõige ISO 16911–2 (Stationary source emissions – Manual and automatic determination of velocity and volume flow rate in ducts (Paiksete saasteallikate heited. Gaasi kiiruse ja mahtkulu manuaalne ja automaatne määramine gaasikäikudes). |
| --- | --- |

5.

muud asjakohased ISO standardid, eelkõige ISO 16911–2 (Stationary source emissions – Manual and automatic determination of velocity and volume flow rate in ducts (Paiksete saasteallikate heited. Gaasi kiiruse ja mahtkulu manuaalne ja automaatne määramine gaasikäikudes).

Kui kohaldatavaid standardeid ei ole avaldatud, siis kasutatakse asjakohaste standardite eelnõusid, tööstusharu parima tava suuniseid või muid teaduslikult tõendatud meetodeid, mis piiravad proovivõtmise ja mõõtmise erapoolikust.

Arvesse tuleb võtta kõiki pideva mõõtmise süsteemi asjakohaseid aspekte, sealhulgas seadme asukohta, kalibreerimist, mõõtmist, kvaliteedi tagamist ja kvaliteedikontrolli.

Pideva mõõtmise süsteemide jaos mõõtmisi, kalibreerimisi ja asjakohaseid seadmete hindamisi tegevate laborite asjakohaseid analüüsimeetodeid ja kalibreerimistoiminguid akrediteeritakse standardi ISO/IEC 17025 kohaselt. Kui laboril sellist akrediteeringut ei ole, peab olema tagatud piisav pädevus käesoleva lisa punkti B.5.4.3 nõuete kohaselt.

B.6.4.   Kinnitamine arvutamisega

Mõõtmispõhise metoodikaga kindlaksmääratud CO2 heitkoguste kinnitamiseks arvutatakse iga kõnealuse kasvuhoonegaasi aastased heitkogused samade heiteallikate ja lähtevoogude korral. Selleks võib vajaduse korral lihtsustada käesoleva lisa punktides B.4–B.6 esitatud nõudeid.

B.6.5.   Heitkoguste pideva mõõtmise miinimumnõuded

Miinimumnõudena tuleb saavutada heiteallika kasvuhoonegaaside heite mõõtemääramatus 7,5 % kogu aruandeperioodi jooksul. Väikeste heiteallikate või erandlike asjaolude korral võib mõõtemääramatus olla 10 %. Soovitatav täiustus on saavutada vähemalt 2,5 % mõõtemääramatus heiteallikate puhul, mis tekitavad aruandeperioodil rohkem kui 100 000 fossiilse CO2 ekvivalenttonni.

B.7.   PERFLUOROSÜSINIKU HEITE KINDLAKSMÄÄRAMISE NÕUDED

Seire hõlmab perfluorosüsinike heidet, mis tuleneb anoodiefektist, sealhulgas perfluorosüsinike kontrollimatut heidet. Heitkogused, mis ei tulene anoodiefektist, määratakse kindlaks hindamismeetodite alusel tööstusharu hea tava, eelkõige Rahvusvahelise Alumiiniumiinstituudi suuniste kohaselt.

Perfluorosüsinike (PFC) heitkogused arvutatakse heitkoguste põhjal, mida saab mõõta kanalis või korstnas (heite punktallikas), ning kontrollimatu heite põhjal, kasutades kanali kogumistõhusust:

PFC heitkogus (kokku) = PFC heitkogus (kanal)/kogumistõhusus(valem 20)

Kogumistõhusust mõõdetakse siis, kui määratakse kindlaks käitisepõhised heitekoefitsiendid.

CF4 ja C2F6 heide kanali või korstna kaudu arvutatakse ühega järgmistest meetoditest:

| 1. | meetod A, mille puhul salvestatakse anoodiefekti kestus minutites elektrolüüsipäeva kohta; |
| --- | --- |

1.

meetod A, mille puhul salvestatakse anoodiefekti kestus minutites elektrolüüsipäeva kohta;

| 2. | meetod B, mille puhul salvestatakse anoodiefekti ülepinge. |
| --- | --- |

2.

meetod B, mille puhul salvestatakse anoodiefekti ülepinge.

B.7.1.   Arvutusmeetod A. Tõusumeetod

Perfluorosüsinike heitkogused määratakse kindlaks järgmiste valemitega:

CF4 emissions (t) = AEM × (SEFCF4/1 000) × PrAl
  (valem 21)

C2F6 heitkogus (t) = CF4 heitkogus × FC2F6
  (valem 22)

kus

| AEM | on anoodiefekti kestus minutites elektrolüüsipäeva kohta; |
| --- | --- |
| SEFCF4 | on tõusu heitekoefitsient ((kg CF4 toodetud alumiiniumi tonni kohta)/(anoodiefekti kestus minutites elektrolüüsipäeva kohta)). Kui kasutatakse eri tüüpi elektrolüüsivanne, võib vajaduse korral kohaldada erinevaid tõusu heitekoefitsiente; |
| PrAl | on esmase alumiiniumi toodang tonnides aruandeperioodil ja |
| FC2F6 | on C2F6 massiosa (t C2F6/t CF4). |

AEM

on anoodiefekti kestus minutites elektrolüüsipäeva kohta;

SEFCF4

on tõusu heitekoefitsient ((kg CF4 toodetud alumiiniumi tonni kohta)/(anoodiefekti kestus minutites elektrolüüsipäeva kohta)). Kui kasutatakse eri tüüpi elektrolüüsivanne, võib vajaduse korral kohaldada erinevaid tõusu heitekoefitsiente;

PrAl

on esmase alumiiniumi toodang tonnides aruandeperioodil ja

FC2F6

on C2F6 massiosa (t C2F6/t CF4).

Anoodiefekti kestus minutites elektrolüüsipäeva kohta arvutatakse anoodiefektide sageduse (anoodiefektide arv elektrolüüsipäevas) ja anoodiefektide keskmise kestuse (anoodiefekti kestus minutites esinemiskorra kohta) korrutisena:

AEM = sagedus × keskmine kestus(valem 23)

Heitekoefitsient: CF4 heitekoefitsient (tõusu heitekoefitsient SEFCF4) arvutatakse toodetud alumiiniumi tonni CF4 heitkoguse (kg) ja anoodiefekti kestuse (minutites elektrolüüsipäeva kohta) jagatisena. C2F6 heitekoefitsient (FC2F6 massiosa) väljendab C2F6 heitkogust (kg), mis on proportsionaalne CF4 heitkogusega (kg).

Miinimumnõue: kasutatakse käesoleva lisa tabelis 2 esitatud tehnoloogiapõhiseid heitekoefitsiente.

Soovitatav täiustus: käitisepõhised heitekoefitsiendid CF4 ja C2F6 jaoks määratakse kindlaks pideva või vahelduva kohapealse mõõtmise teel. Need heitekoefitsiendid määratakse kindlaks tööstusharu hea tava, eelkõige Rahvusvahelise Alumiiniumiinstituudi uusimate suuniste kohaselt. Heitekoefitsient võtab arvesse ka heitkoguseid, mis ei tulene anoodiefektist. Iga heitekoefitsient määratakse kindlaks maksimaalse lubatud mõõtemääramatusega ± 15 %. Heitekoefitsiendid määratakse kindlaks vähemalt iga kolme aasta tagant või vajaduse korral sagedamini, kui käitises on toimunud olulisi muutusi. Olulised muutused tähendavad anoodiefekti kestuse jaotuse muutumist või muutust kontrolli algoritmis, mis mõjutab anoodiefektide tüüpide segu või anoodiefektide tavapärase lõppemise olemust.

Tabel 2

Tõusumeetodi tegevusandmetega seotud tehnoloogiapõhised heitekoefitsiendid

| Tehnoloogia | CF4 heitekoefitsient (SEFCF4)
  (kg CF4/t Al)/(anoodiefekt min/elektrolüüsipäev) | C2F6 (FC2F6) heitekoefitsient
  t C2F6/t CF4 |
| --- | --- | --- |
| Varasem kuumtöödeldud anoodide ja punktetteandega (PFPB L) | 0,122 | 0,097 |
| Praegune kuumtöödeldud anoodide ja punktetteandega (PFPB M) | 0,104 | 0,057 |
| Praegune kuumtöödeldud anoodide ja punktetteandega ilma täielikult automatiseeritud anoodiefekt-sekkumisstrateegiata perfluorosüsinike heite jaoks (PFPB MW) | –  (*1) | –  (*1) |
| Eelnevalt kuumtöödeldud anoodide ja kesktoitega (CWPB) | 0,143 | 0,121 |
| Eelnevalt kuumtöödeldud anoodide ja külgtoitega (SWPB) | 0,233 | 0,280 |
| Søderbergi vann vertikaalsete kontaktpoltidega (VSS) | 0,058 | 0,086 |
| Søderbergi vann horisontaalsete kontaktpoltidega (HSS) | 0,165 | 0,077 |

Tehnoloogia

CF4 heitekoefitsient (SEFCF4)

(kg CF4/t Al)/(anoodiefekt min/elektrolüüsipäev)

C2F6 (FC2F6) heitekoefitsient

t C2F6/t CF4

Varasem kuumtöödeldud anoodide ja punktetteandega (PFPB L)

0,122

0,097

Praegune kuumtöödeldud anoodide ja punktetteandega (PFPB M)

0,104

0,057

Praegune kuumtöödeldud anoodide ja punktetteandega ilma täielikult automatiseeritud anoodiefekt-sekkumisstrateegiata perfluorosüsinike heite jaoks (PFPB MW)

–  (*1)

–  (*1)

Eelnevalt kuumtöödeldud anoodide ja kesktoitega (CWPB)

0,143

0,121

Eelnevalt kuumtöödeldud anoodide ja külgtoitega (SWPB)

0,233

0,280

Søderbergi vann vertikaalsete kontaktpoltidega (VSS)

0,058

0,086

Søderbergi vann horisontaalsete kontaktpoltidega (HSS)

0,165

0,077

B.7.2.   Arvutusmeetod B. Ülepingemeetod

Ülepingemeetodi puhul kasutatakse järgmisi valemeid:

Cf4 heitkogus (t) = OVC × (AEO/CE) × PrAl × 0,001(valem 24)

C2F6 heitkogus (t) = CF4 heitkogus × FC2F6
  (valem 25)

kus

| OVC | on ülepingekoefitsient (edaspidi „heitekoefitsient“) kilogrammides CF4 ühe tonni toodetud alumiiniumi kohta iga mV ülepinge kohta; |
| --- | --- |
| AEO | on anoodiefekti ülepinge (mV) elektrolüüsivanni kohta, selle arvutamiseks jagatakse avaldise (aeg × sihtpingest kõrgem pinge) integraal andmete kogumise kestusega; |
| CE | on alumiiniumist tootmise keskmine vooluefektiivsus (%); |
| PRAl | on esmase alumiiniumi aastatoodang tonnides ja |
| FC2F6 | on C2F6 massiosa (t C2F6/t CF4); |

OVC

on ülepingekoefitsient (edaspidi „heitekoefitsient“) kilogrammides CF4 ühe tonni toodetud alumiiniumi kohta iga mV ülepinge kohta;

AEO

on anoodiefekti ülepinge (mV) elektrolüüsivanni kohta, selle arvutamiseks jagatakse avaldise (aeg × sihtpingest kõrgem pinge) integraal andmete kogumise kestusega;

CE

on alumiiniumist tootmise keskmine vooluefektiivsus (%);

PRAl

on esmase alumiiniumi aastatoodang tonnides ja

FC2F6

on C2F6 massiosa (t C2F6/t CF4);

AEO/CE (anoodiefekti ülepinge/vooluefektiivsus) arvutatakse ajaga integreeritud keskmine anoodiefekti ülepingena (mV) keskmise vooluefektiivsuse kohta (%).

Miinimumnõue: kasutatakse käesoleva lisa tabelis 3 esitatud tehnoloogiapõhiseid heitekoefitsiente.

Soovitatav täiustus: käitisepõhised heitekoefitsiendid CF4 ((kg CF4/t Al)/(mV)) ja C2F6 (t C2F6/t CF4) jaoks määratakse kindlaks pideva või vahelduva kohapealse mõõtmise teel. Need heitekoefitsiendid määratakse kindlaks tööstusharu hea tava, eelkõige Rahvusvahelise Alumiiniumiinstituudi uusimate suuniste kohaselt. Iga heitekoefitsient määratakse kindlaks maksimaalse lubatud mõõtemääramatusega ± 15 %. Heitekoefitsiendid määratakse kindlaks vähemalt iga kolme aasta tagant või vajaduse korral sagedamini, kui käitises on toimunud olulisi muutusi. Olulised muutused tähendavad anoodiefekti kestuse jaotuse muutumist või muutust kontrolli algoritmis, mis mõjutab anoodiefektide tüüpide segu või anoodiefektide tavapärase lõppemise olemust.

Tabel 3

Ülepinge tegevusandmetega seotud tehnoloogiapõhised heitekoefitsiendid

| Tehnoloogia | CF4 heitekoefitsient
  (kg CF4/t Al)/mV | C2F6 heitekoefitsient
  t C2F6/t CF4 |
| --- | --- | --- |
| Eelnevalt kuumtöödeldud anoodide ja kesktoitega (CWPB) | 1,16 | 0,121 |
| Eelnevalt kuumtöödeldud anoodide ja külgtoitega (SWPB) | 3,65 | 0,252 |

Tehnoloogia

CF4 heitekoefitsient

(kg CF4/t Al)/mV

C2F6 heitekoefitsient

t C2F6/t CF4

Eelnevalt kuumtöödeldud anoodide ja kesktoitega (CWPB)

1,16

0,121

Eelnevalt kuumtöödeldud anoodide ja külgtoitega (SWPB)

3,65

0,252

B.7.3.   CO2 ekvivalentheite kindlaksmääramine

CO2 ekvivalentheide arvutatakse CF4 ja C2F6 heite põhjal VIII lisas esitatud globaalse soojendamise potentsiaali kasutades järgmiselt.

PFC heide (t CO2e) = CF4 heide (t) × GWPCF4 + C2F6 heide (t) × GWPC2F6(valem 26)

B.8.   CO2 käitistevahelise ülekandmise nõuded

B.8.1.   CO2 sisaldus gaasides („oma-CO2
  “)

Käitisesse üle kantud oma-CO2, sealhulgas maagaasis, heitgaasis (sealhulgas kõrgahju- või koksiahjugaasis) või protsessi sisendmaterjalides (sealhulgas sünteesigaasis) sisalduv oma-CO2 arvatakse selle lähtevoo heitekoefitsiendi hulka.

Kui oma-CO2 kantakse lähtevoo osana käitisest üle teise käitisse, ei loeta seda ülekandva käitise heiteks. Kui oma-CO2 eraldub heitena (näiteks väljalaskmisel või tõrvikpõletamisel) või kantakse üle üksusele, kes ei seira heitkoguseid käesoleva määruse või toetusõigusliku seire-, aruandlus- ja kontrollisüsteemi raames, loetakse see heiteks käitisest, millest see pärineb.

B.8.2.   Säilitatud või kasutatud CO2 mahaarvamise toetusõiguslikkus

Fossiilsest süsinikust, põlemisest või protsessiheiteid tekitavast protsessist pärinevat või muust käitisest imporditud CO2, sealhulgas oma-CO2 kujul, võib pidada heitevabaks järgmistel juhtudel.

| 1. | Kui CO2 kasutatakse käitises või viiakse käitisest üle mis tahes järgmisse kohta:






  a) | CO2 kogumise eesmärgil käitisesse, kes seirab heitkoguseid käesoleva määruse või toetusõigusliku seire-, aruandlus- ja kontrollisüsteemi kohaselt; |
| --- | --- | --- |

1.

Kui CO2 kasutatakse käitises või viiakse käitisest üle mis tahes järgmisse kohta:

a)

CO2 kogumise eesmärgil käitisesse, kes seirab heitkoguseid käesoleva määruse või toetusõigusliku seire-, aruandlus- ja kontrollisüsteemi kohaselt;

| b) | CO2 pikaajalise geoloogilise säilitamise eesmärgil käitisesse või transpordivõrku, mis seirab heitkoguseid käesoleva määruse või toetusõigusliku seire-, aruandlus- ja kontrollisüsteemi kohaselt; |
| --- | --- |

b)

CO2 pikaajalise geoloogilise säilitamise eesmärgil käitisesse või transpordivõrku, mis seirab heitkoguseid käesoleva määruse või toetusõigusliku seire-, aruandlus- ja kontrollisüsteemi kohaselt;

| c) | pikaajalise geoloogilise säilitamise eesmärgil säilitamiskohta, mis seirab heitkoguseid käesoleva määruse või toetusõigusliku seire-, aruandlus- ja kontrollisüsteemi kohaselt. |
| --- | --- |

c)

pikaajalise geoloogilise säilitamise eesmärgil säilitamiskohta, mis seirab heitkoguseid käesoleva määruse või toetusõigusliku seire-, aruandlus- ja kontrollisüsteemi kohaselt.

| 2. | Kui CO2 kasutatakse käitises või kantakse käitisest üle üksusele, mis seirab heitkoguseid käesoleva määruse või toetusõigusliku seire-, aruandlus- ja kontrollisüsteemi kohaselt, selliste toodete tootmiseks, milles CO2-s sisalduv süsinik on püsivalt keemiliselt seotud, nii et see ei satu atmosfääri tavakasutamise ega pärast toote olelusringi lõppu toimuva mis tahes tavapärase tegevuse käigus, nagu on määratletud direktiivi 2003/87/EÜ artikli 12 lõike 3b kohaselt vastu võetud delegeeritud õigusaktis. |
| --- | --- |

2.

Kui CO2 kasutatakse käitises või kantakse käitisest üle üksusele, mis seirab heitkoguseid käesoleva määruse või toetusõigusliku seire-, aruandlus- ja kontrollisüsteemi kohaselt, selliste toodete tootmiseks, milles CO2-s sisalduv süsinik on püsivalt keemiliselt seotud, nii et see ei satu atmosfääri tavakasutamise ega pärast toote olelusringi lõppu toimuva mis tahes tavapärase tegevuse käigus, nagu on määratletud direktiivi 2003/87/EÜ artikli 12 lõike 3b kohaselt vastu võetud delegeeritud õigusaktis.

Punktis 1 või 2 nimetatud eesmärgil teise käitisse üle kantud CO2 võib lugeda heitevabaks ainult selles ulatuses, kui CO2 säilitamiskohas või seda kasutavas käitises, kaasa arvatud kõikide veoettevõtjate juures, on kogu järelevalveahela ulatuses tõendatud tegelikult säilitamiseks või keemiliselt stabiilsete toodete tootmiseks kasutatud CO2 osa võrreldes päritolukäitisest üle kantud CO2 üldkogusega.

Kui CO2 kasutatakse punktides 1 või 2 osutatud eesmärgil samas käitises, kohaldatakse rakendusmääruse (EL) 2018/2066 IV lisa punktides 21–23 esitatud seiremeetodeid.

B.8.3.   CO2 ülekandmise seire nõuded

Vastuvõtva käitise või üksuse vastutava isiku nimi ja kontaktandmed peavad olema selgelt esitatud seiremetoodika dokumentatsioonis. CO2 kogus, mida ei loeta heiteks, esitatakse IV lisa kohases teatises.

Selle käitise või üksuse vastutava isiku nimi ja kontaktandmed, kellelt CO2 saadi, peavad olema selgelt esitatud seiremetoodika dokumentatsioonis. Saadud CO2 kogus esitatakse IV lisa kohases teatises.

Ühest käitisest teise üle kantud CO2 koguse kindlaksmääramiseks kasutatakse mõõtmispõhist metoodikat. Toodetes püsivalt keemiliselt seotud CO2 koguse kindlaksmääramiseks kasutatakse arvutuspõhist metoodikat, eelistatavalt massibilanssi meetodit. Rakendatud keemilised reaktsioonid ja kõik asjakohased stöhhiomeetrilised koefitsiendid esitatakse seiremetoodika dokumentatsioonis.

B.9.   Sektoripõhised nõuded

B.9.1.   Täiendavad nõuded põletusseadmete kohta

Põlemisel tekkiv heide hõlmab kõiki CO2 heiteid, mis tekivad süsinikku sisaldavate kütuste, sealhulgas jäätmete, põletamisel, sõltumata mis tahes muust selliste heidete või kütuste liigitusest. Kui ei ole selge, kas materjal on kütus või protsessi sisendmaterjal (näiteks metallimaakide redutseerimiseks), seiratakse sellest materjalist tulenevat heidet nagu põlemisel tekkivat heidet. Arvesse tuleb võtta kõiki paikseid põletusseadmeid, sealhulgas katlaid, põleteid, turbiine, soojendeid, kõrgahjusid, jäätmepõletamise seadmeid, kaltsineerimisahjusid, põletusahjusid, ahjusid, kuivateid, mootoreid, kütuseelemente, keemilise silmuspõletamise seadmeid, tõrvikpõletamise seadmeid, termilise või katalüütilise järelpõletamise seadmeid.

Peale selle peab seire hõlmama suitsugaasi puhastamisel tekkivat CO2 protsessiheidet, eelkõige CO2 heidet väävlitustamiseks ja samalaadseks puhastamiseks ettenähtud lubjakivist või muudest karbonaatidest, ning NOx-i püüdurites kasutatavast karbamiidist.

B.9.1.1.   Väävlitustamine ja happelise gaasi muu puhastamine

Suitsugaasivoo happelise gaasi puhastamiseks kasutatavatest karbonaatidest tulenev CO2 protsessiheide arvutatakse tarbitud karbonaadi põhjal (meetod A). Väävlitustamise korral võib arvutus põhineda ka toodetud kipsi kogusel (meetod B). Viimasel juhul on heitekoefitsient kuiva kipsi (CaSO4×2H2O) ja CO2 heite stöhhiomeetriline suhe: 0,2558 tonni CO2 ühe tonni kipsi kohta.

B.9.1.2.   NOx-i püüdur

Kui NOx-i püüduris kasutatakse redutseerijana karbamiidi, arvutatakse selle kasutamisest tulenev CO2 protsessiheide meetodi A abil, kasutades stöhhiomeetrilisel suhtel põhinevat heitekoefitsienti 0,7328 tonni CO2 ühe tonni karbamiidi kohta.

B.9.1.3.   Tõrvikpõletamise seire

Tõrvikpõletamisest tuleneva heite arvutamisel võetakse arvesse nii tavapärasest kui ka tegevuse käigus toimuvast tõrvikpõletamisest (väljalülitamine, käivitamine ja seiskamine ning ohuolukorras seiskamine) tulenevat heidet. Põletigaasis sisalduv oma-CO2 tuleb lisada.

Kui täpsem seire ei ole tehniliselt teostatav või põhjustab põhjendamatuid kulusid, kasutatakse põletigaasi konservatiivse asendajana kasutatava puhta etaani põletamisest tuletatud võrdlus-heitekoefitsienti 0,00393 t CO2/Nm3.

Soovitatav täiustus on määrata kindlaks käitisepõhised heitekoefitsiendid, mis on tuletatud põletivoo molekulmassi hinnangulisest väärtusest, kasutades tööstusharu standardmudelitel põhinevat protsessi modelleerimist. Võttes arvesse iga lisanduva voo suhtelist osakaalu ja molekulmassi, tuletatakse põletigaasi molekulmassi kaalutud aasta keskmine väärtus.

Tegevusandmete puhul on lubatud suurem mõõtemääramatus kui muude põletatud kütuste puhul.

B.9.2.   Täiendavad nõuded klinkri tootmisel tekkiva heite kohta

B.9.2.1.   Täiendavad nõuded meetodi A kohta (sisendmaterjalipõhine)

Kui protsessiheite kindlaksmääramiseks kasutatakse meetodit A (põletusahju sisendmaterjali põhine), tuleb kohaldada järgmisi erinõudeid.

| — | Kui klinkritolm või möödavoolutolm väljub põletusahjusüsteemist, ei loeta sellega seotud toorainekogust protsessi sisendmaterjaliks. Klinkritolmu heitkogus arvutatakse eraldi vastavalt käesoleva lisa punktile B.9.2.3. |
| --- | --- |

—

Kui klinkritolm või möödavoolutolm väljub põletusahjusüsteemist, ei loeta sellega seotud toorainekogust protsessi sisendmaterjaliks. Klinkritolmu heitkogus arvutatakse eraldi vastavalt käesoleva lisa punktile B.9.2.3.

| — | Toorainejahu tervikuna või sisendmaterjale eraldi saab iseloomustada, vältides uuesti kasutatud materjalide või möödavoolumaterjalide topeltarvestust ja väljajätmist. Kui tegevusandmed määratakse toodetud klinkri alusel, siis võib toorainejahu netokoguse määrata sellele käitisele iseloomuliku empiiriliselt määratud toorainejahu/klinkri suhte kaudu. Suhet ajakohastatakse vähemalt üks kord aastas, kohaldades tööstusharu hea tava suuniseid. |
| --- | --- |

—

Toorainejahu tervikuna või sisendmaterjale eraldi saab iseloomustada, vältides uuesti kasutatud materjalide või möödavoolumaterjalide topeltarvestust ja väljajätmist. Kui tegevusandmed määratakse toodetud klinkri alusel, siis võib toorainejahu netokoguse määrata sellele käitisele iseloomuliku empiiriliselt määratud toorainejahu/klinkri suhte kaudu. Suhet ajakohastatakse vähemalt üks kord aastas, kohaldades tööstusharu hea tava suuniseid.

B.9.2.2.   Täiendavad nõuded meetodi B kohta (toodangupõhine)

Kui protsessiheite määramiseks kasutatakse meetodit B (klinkritoodangu põhine), tuleb kohaldada järgmisi erinõudeid.

Tegevusandmed määratakse kindlaks aruandeperioodi klinkritoodanguna tonnides ühel järgmistest viisidest:

| — | klinkri vahetu kaalumise teel; |
| --- | --- |

—

klinkri vahetu kaalumise teel;

| — | tarnitud tsemendi põhjal, tuginedes materjalibilansile, mille puhul võetakse arvesse klinkrisaadetisi, klinkritarneid ja klinkrivarude muutusi, kasutades järgmist valemit: |
| --- | --- |

—

tarnitud tsemendi põhjal, tuginedes materjalibilansile, mille puhul võetakse arvesse klinkrisaadetisi, klinkritarneid ja klinkrivarude muutusi, kasutades järgmist valemit:

Formula
  (valem 27)

kus

| Cliprod | on toodetud klinkrikogus tonnides; |
| --- | --- |
| Cemdeliv | on tsemenditarnete kogus tonnides; |
| CemSV | on tsemendivarude muutus tonnides; |
| CCR | on klinkri ja tsemendi suhe (tonni klinkrit tonni tsemendi kohta); |
| Clis | on tarnitud klinkri kogus tonnides; |
| Clid | on klinkrisaadetiste kogus tonnides ja |
| CliSV | on klinkrivarude muutus tonnides. |

Cliprod

on toodetud klinkrikogus tonnides;

Cemdeliv

on tsemenditarnete kogus tonnides;

CemSV

on tsemendivarude muutus tonnides;

CCR

on klinkri ja tsemendi suhe (tonni klinkrit tonni tsemendi kohta);

Clis

on tarnitud klinkri kogus tonnides;

Clid

on klinkrisaadetiste kogus tonnides ja

CliSV

on klinkrivarude muutus tonnides.

Klinkri ja tsemendi suhe tuletatakse kas eraldi iga tsemenditoote kohta laborianalüüside alusel vastavalt punkti B.5.4 nõuetele või arvutatakse tsemenditarnete ja -varude muutuse ning kõikide tsemendi lisanditena kasutatavate materjalide, sealhulgas möödavoolutolmu ja klinkritolmu, suhtena.

Heitekoefitsiendi kindlaksmääramise miinimumnõudena kohaldatakse standardväärtust 0,525 tonni CO2 ühe tonni klinkri kohta.

B.9.2.3.   Kõrvaldatud tolmuga seotud heide

CO2 protsessiheide põletusahjusüsteemist väljuvast möödavoolutolmust või klinkritolmust lisatakse heitele korrigeerituna klinkritolmu osalise kaltsineerumise suhtarvu alusel.

Miinimumnõue: kohaldatakse heitekoefitsienti 0,525 tonni CO2 ühe tonni tolmu kohta.

Soovitatav täiustus: heitekoefitsient (EF) määratakse vastavalt käesoleva lisa punkti B.5.4 nõuetele kindlaks vähemalt kord aastas järgmise valemiga:

Formula
  (valem 28)

kus

| EFCKD | on osaliselt kaltsineerunud klinkritolmu heitekoefitsient (t CO2/t klinkritolmu); |
| --- | --- |
| EFCli | on klinkri käitisepõhine heitekoefitsient (t CO2/t klinkrit) ja |
| d | on klinkritolmu kaltsineerumise aste (eraldunud CO2 osakaal (%) kogu karbonaatsest CO2-st toormesegus). |

EFCKD

on osaliselt kaltsineerunud klinkritolmu heitekoefitsient (t CO2/t klinkritolmu);

EFCli

on klinkri käitisepõhine heitekoefitsient (t CO2/t klinkrit) ja

d

on klinkritolmu kaltsineerumise aste (eraldunud CO2 osakaal (%) kogu karbonaatsest CO2-st toormesegus).

B.9.3.   Täiendavad nõuded lämmastikhappe tootmisel tekkiva heite kohta

B.9.3.1.   N2O mõõtmise üldnõuded

N2O heide määratakse kindlaks mõõtmispõhise metoodika abil. Kui kasutatakse heitkoguste vähendamist, siis mõõdetakse N2O kontsentratsiooni iga heiteallika suitsugaasis iseloomulikus punktis pärast NOx/N2O heitkoguste vähendamise seadmeid. Tuleb rakendada meetodit, mis võimaldab mõõta N2O kontsentratsiooni kõikide heiteallikate korral siis, kui heitkoguste vähendamise seadmeid kasutatakse, ja ka siis, kui neid ei kasutata. Vajaduse korral tuleb kõik mõõtmised teisendada kuiva gaasi iseloomustavateks väärtusteks ja esitada järjepidevalt aruandeid.

B.9.3.2.   Suitsugaasi vooluhulga kindlaksmääramine

Suitsugaasi vooluhulga seireks kasutatakse käesoleva lisa punktis B.6.2.5 kindlaks määratud massibilansi meetodit, välja arvatud juhul, kui see ei ole tehniliselt teostatav. Vastasel korral võib kasutada alternatiivset meetodit, sealhulgas mõnda muud massibilansi meetodit, mis põhineb olulistel parameetritel (näiteks ammoniaagi lisamiskoormus), või vooluhulga kindlaksmääramist heitevoolu pideva mõõtmise teel.

Suitsugaasi vooluhulk arvutatakse valemiga:

Vflue gas flow [Nm3/h] = Vair × (1 – O2,air)/(1 – O2,flue gas)(valem 29)

kus

| Vair | on siseneva õhu koguvooluhulk standardtingimuste korral (Nm3/h); |
| --- | --- |
| O2,air | on O2 mahuosa kuivas õhus (= 0,2095) ja |
| O2,flue gas | on O2 mahuosa suitsugaasis. |
| Vair | arvutatakse lämmastikhappe tootmisüksusesse siseneva õhu kõigi vooluhulkade, eelkõige siseneva primaar- ja lisaõhu ning vajaduse korral tihendusõhu vooluhulga summana. |

Vair

on siseneva õhu koguvooluhulk standardtingimuste korral (Nm3/h);

O2,air

on O2 mahuosa kuivas õhus (= 0,2095) ja

O2,flue gas

on O2 mahuosa suitsugaasis.

Vair

arvutatakse lämmastikhappe tootmisüksusesse siseneva õhu kõigi vooluhulkade, eelkõige siseneva primaar- ja lisaõhu ning vajaduse korral tihendusõhu vooluhulga summana.

Vajaduse korral tuleb kõik mõõtmised teisendada kuiva gaasi iseloomustavateks väärtusteks ja esitada järjepidevalt aruandeid.

B.9.3.3.   Hapniku (O2) kontsentratsioonid

Kui see on vajalik suitsugaasi vooluhulga arvutamiseks vastavalt käesoleva lisa punktile B.9.3.2, mõõdetakse hapnikusisaldust suitsugaasis käesoleva lisa punktis B.6.2.2 kindlaks määratud nõuete kohaselt. Vajaduse korral tuleb kõik mõõtmised teisendada kuiva gaasi iseloomustavateks väärtusteks ja esitada järjepidevalt aruandeid.

C.   Soojusvood

C.1.   Mõõdetava soojuse netokoguse kindlaksmääramise nõuded

C.1.1.   Põhimõtted

Kõik konkreetsed mõõdetava soojuse kogused osutavad alati selle netokogusele, mis määratakse kindlaks soojusenergiat tarbivasse protsessi või väliskasutajale ülekantava soojusvoo soojusesisaldusena (entalpia), millest on lahutatud tagasivoolu soojusesisaldus.

Soojussüsteemi kasuteguri leidmisel võetakse arvesse soojusenergia tootmiseks ja jaotamiseks vajalikke soojust tarbivaid protsesse (näiteks õhueemaldus, lisavee ettevalmistamine, regulaarne läbipuhumine) ning seetõttu tuleb neid arvesse võtta kaubaga seonduvas heitkoguses.

Kui üht ja sama soojuskandjat kasutatakse mitmes järjestikuses protsessis ja kui soojuse tarbimise algtemperatuurid on erinevad, määratakse igas soojusenergiat tarbivas protsessis tarbitava soojusenergia kogus kindlaks eraldi, välja arvatud juhul, kui need protsessid on samade kaupade üldise tootmisprotsessi osad. Soojuskandja uuesti soojendamist järjestikuste soojusenergiat tarbivate protsesside vahel tuleb käsitada soojusenergia täiendava tootmisena.

Kui soojusenergiat kasutatakse jahutamiseks absorptsioonjahutusprotsessi kaudu, tuleb seda jahutusprotsessi käsitada soojust tarbiva protsessina.

C.1.2.   Mõõdetava soojuse netokoguse kindlaksmääramise metoodika

Andmeallikate valimisel energiavoogude kvantifitseerimiseks käesoleva lisa A jao punkti 4 kohaselt võetakse arvesse mõõdetava soojuse netokoguse kindlaksmääramise järgmisi meetodeid.

C.1.2.1.   Meetod 1. Mõõtmine

Selle meetodi puhul mõõdetakse kõiki asjakohaseid parameetreid, eelkõige temperatuuri, rõhku ning ülekantava ja tagasivoolava soojuskandja seisundit. Auru puhul näitab soojuskandja seisund küllastatust või ülekuumenemise astet. Peale selle mõõdetakse soojuskandja (maht)vooluhulka. Mõõdetud väärtuste põhjal määratakse sobiva aurutabeli või tarkvara abil kindlaks soojuskandja entalpia ja erimaht.

Soojuskandja massivooluhulk arvutatakse valemiga:

Formula
  (valem 30)

kus

| | on massivooluhulk (kg/s); |
| --- | --- |
| | on mahtvooluhulk (m3/s) ja |
| v | on erimaht (m3/kg). |

Formula

on massivooluhulk (kg/s);

Formula

on mahtvooluhulk (m3/s) ja

v

on erimaht (m3/kg).

Ülekantava ja tagasivoolava soojuskandja massivooluhulk loetakse võrdseks, mistõttu arvutatakse soojuse vooluhulk ülekantava ja tagasivoolava soojuskandja entalpia erinevuse abil järgmise valemiga:

Formula
  (valem 31)

kus

| | on soojuse vooluhulk (kJ/s); |
| --- | --- |
| hflow | on ülekantava soojuskandja entalpia (kJ/kg); |
| hreturn | on tagasivoolava soojuskandja entalpia (kJ/kg) ja |
| | on massivooluhulk (kg/s). |

Formula

on soojuse vooluhulk (kJ/s);

hflow

on ülekantava soojuskandja entalpia (kJ/kg);

hreturn

on tagasivoolava soojuskandja entalpia (kJ/kg) ja

Formula

on massivooluhulk (kg/s).

Kui soojuskandjana kasutatakse auru või kuuma vett ja kondensaati tagasi ei suunata või tagasisuunatud kondensaadi entalpiat ei ole võimalik hinnata, määratakse parameetri hreturn
  väärtus temperatuuri 90 °C põhjal.

Kui on teada, et massivooluhulgad ei ole identsed, kohaldatakse järgmist:

| a) | kui on tõendatud, et tootesse jääb kondensaat (näiteks auru sissepritse protsessis), siis vastavat kondensaadi entalpiat maha ei lahutata; |
| --- | --- |

a)

kui on tõendatud, et tootesse jääb kondensaat (näiteks auru sissepritse protsessis), siis vastavat kondensaadi entalpiat maha ei lahutata;

| b) | kui on teada, et esineb soojuskandja kadu (näiteks lekke või äravoolu tõttu), lahutatakse vastav hinnanguline massivooluhulk ülekantava soojuskandja massivooluhulgast. |
| --- | --- |

b)

kui on teada, et esineb soojuskandja kadu (näiteks lekke või äravoolu tõttu), lahutatakse vastav hinnanguline massivooluhulk ülekantava soojuskandja massivooluhulgast.

Aastase netosoojusvoo kindlaksmääramiseks eespool nimetatud andmete põhjal kasutatakse kättesaadavatest mõõteseadmetest ja andmetöötlussüsteemidest olenevalt ühte järgmistest meetoditest:

| a) | määratakse kindlaks aasta keskmised väärtused parameetrite jaoks, mis mõjutavad üleantava ja tagasivoolava soojuskandja aasta keskmist entalpiat, ja korrutatakse need aastase massivooluhulgaga, kasutades valemit 31; |
| --- | --- |

a)

määratakse kindlaks aasta keskmised väärtused parameetrite jaoks, mis mõjutavad üleantava ja tagasivoolava soojuskandja aasta keskmist entalpiat, ja korrutatakse need aastase massivooluhulgaga, kasutades valemit 31;

| b) | määratakse kindlaks soojusvoo tunniväärtused ja summeeritakse need soojussüsteemi kogu aastase käitamisaja ulatuses. Andmetöötlussüsteemist sõltuvalt võib tunniväärtused asendada muule asjakohasele ajavahemikule vastavate väärtustega. |
| --- | --- |

b)

määratakse kindlaks soojusvoo tunniväärtused ja summeeritakse need soojussüsteemi kogu aastase käitamisaja ulatuses. Andmetöötlussüsteemist sõltuvalt võib tunniväärtused asendada muule asjakohasele ajavahemikule vastavate väärtustega.

C.1.2.2.   Meetod 2. Asendusväärtuse arvutamine mõõdetud kasuteguri alusel

Mõõdetava soojuse netokogused määratakse kindlaks kütuse sisendkoguse ja soojusenergia tootmisega seotud mõõdetud kasuteguri alusel.

Formula
  (valem 32)

Formula
  (valem 33)

kus

| Q | on soojusenergia (TJ); |
| --- | --- |
| ηΗ | on soojusenergia tootmise mõõdetud kasutegur; |
| EIn | on kasutatud kütustest saadud sisendenergia; |
| ADi | on kütuse i aastased tegevusandmed (st tarbitud kogused) ja |
| NCVi | on kütuse i alumine kütteväärtus. |

Q

on soojusenergia (TJ);

ηΗ

on soojusenergia tootmise mõõdetud kasutegur;

EIn

on kasutatud kütustest saadud sisendenergia;

ADi

on kütuse i aastased tegevusandmed (st tarbitud kogused) ja

NCVi

on kütuse i alumine kütteväärtus.

Väärtus ηΗ
  mõõdetakse mõistlikult pika perioodi jooksul, mis kajastab piisavalt käitise eri koormusolukordi, või võetakse tootja dokumentatsioonist. Sellega seoses tuleb aastast koormustegurit kasutades arvesse võtta konkreetset osalise koormuse kõverat järgmise valemi abil:

Formula
  (valem 34)

kus

| LF | on koormustegur; |
| --- | --- |
| EIn | on aruandeperioodi sisendenergia, mis on kindlaks määratud valemiga 33 ja |
| EMax | on kütuse maksimaalne sisendkogus, kui soojustootmisüksus on kogu kalendriaasta töötanud 100 % nimikoormusel. |

LF

on koormustegur;

EIn

on aruandeperioodi sisendenergia, mis on kindlaks määratud valemiga 33 ja

EMax

on kütuse maksimaalne sisendkogus, kui soojustootmisüksus on kogu kalendriaasta töötanud 100 % nimikoormusel.

Kasutegur peab põhinema olukorral, kus kogu kondensaat suunatakse protsessi tagasi. Tagasisuunatud kondensaadi temperatuur on eeldatavalt 90 °C.

C.1.2.3.   Meetod 3. Asendusväärtuse arvutamine võrdluskasuteguri alusel

See meetod on identne meetodiga 3, aga valemis 32 kasutatakse etalonkasutegurit 70 % (ηRef,H = 0,7).

C.1.3.   Erinõuded

Kui käitis tarbib mõõdetavat soojust, mis on saadud muude eksotermiliste keemiliste protsesside kui põletamisega, näiteks ammoniaagi või lämmastikhappe tootmisel, määratakse tarbitud soojuse kogus kindlaks muust mõõdetavast soojusest eraldi ning sellele soojuse tarbimisele omistatakse heite väärtus null CO2 ekvivalenttonni.

Kui kütustest toodetud mõõdetamatu soojuse taaskasutamisest (näiteks heitgaasist) saadud mõõdetavat soojust kasutatakse seejärel tootmisprotsessides, lahutatakse asjakohase mõõdetava soojuse netokoguse ja 90 % etalonkasuteguri jagatis topeltarvestuse vältimiseks kütuse sisendkogusest maha.

C.2.   MÕÕDETAVA SOOJUSE KÜTUSESEGU HEITEKOEFITSIENDI KINDLAKSMÄÄRAMINE

Kui tootmisprotsessis kasutatakse käitises toodetud mõõdetavat soojust, määratakse soojusega seotud heitkogused ühega järgmistest meetoditest.

C.2.1.   Käitises muul viisil kui koostootmisprotsessis toodetud mõõdetava soojuse heitekoefitsient

Käitises kütuste põletamisega muul viisil kui koostootmisprotsessis toodetud mõõdetava soojuse puhul tuleb asjakohase kütusesegu heitekoefitsient kindlaks määrata ja tootmisprotsessiga seotud heitkogused arvutada järgmise valemiga:

EmHeat = EFmix · Qconsumed/η(valem 35)

kus

| EMHeat | on tootmisprotsessi soojusega seotud heide (t CO2); |
| --- | --- |
| EFmix | on vastava kütusesegu heitekoefitsient (t CO2/TJ), vajaduse korral võetakse arvesse ka heide suitsugaasi puhastamisest; |
| Qconsumed | on tootmisprotsessis tarbitud mõõdetava soojuse kogus (TJ) ja |
| η | on soojuse tootmise protsessi kasutegur. |
| EFmix | arvutatakse valemiga: |

EMHeat

on tootmisprotsessi soojusega seotud heide (t CO2);

EFmix

on vastava kütusesegu heitekoefitsient (t CO2/TJ), vajaduse korral võetakse arvesse ka heide suitsugaasi puhastamisest;

Qconsumed

on tootmisprotsessis tarbitud mõõdetava soojuse kogus (TJ) ja

η

on soojuse tootmise protsessi kasutegur.

EFmix

arvutatakse valemiga:

EFmix = (Σ ADi · NCVi · EFi + EmFGC)/(Σ ADi · NCVi)(valem 36)

kus

| ADi | on mõõdetava soojuse tootmiseks kasutatud kütuse i aastased tegevusandmed, st tarbitud kogused (tonni või Nm3); |
| --- | --- |
| NCVi | on kütuse i alumine kütteväärtus (TJ/t või TJ/Nm3); |
| EFi | on kütuse i heitekoefitsient (t CO2/TJ) ja |
| EMFGC | on suitsugaasi puhastamisel tekkiv protsessiheide CO2 tonnides. |

ADi

on mõõdetava soojuse tootmiseks kasutatud kütuse i aastased tegevusandmed, st tarbitud kogused (tonni või Nm3);

NCVi

on kütuse i alumine kütteväärtus (TJ/t või TJ/Nm3);

EFi

on kütuse i heitekoefitsient (t CO2/TJ) ja

EMFGC

on suitsugaasi puhastamisel tekkiv protsessiheide CO2 tonnides.

Kui heitgaas on osa kasutatavast kütusesegust ja kui heitgaasi heitekoefitsient on suurem kui VIII lisa tabelis 1 esitatud maagaasi standardne heitekoefitsient, kasutatakse väärtuse EFmix
  arvutamisel seda standardset heitekoefitsienti heitgaasi heitekoefitsiendi asemel.

C.2.2.   Käitises koostootmisprotsessis toodetud mõõdetava soojuse heitekoefitsient

Kui mõõdetavat soojust ja elektrit toodetakse koostootmisprotsessis (st soojus- ja elektrienergia koostootmisel), määratakse mõõdetavale soojusele ja elektrile omistatavad heitkogused kindlaks käesoleva punkti nõuete kohaselt. Elektrit käsitlevaid nõudeid kohaldatakse vajaduse korral ka mehaanilise energia tootmise suhtes.

Koostootmisüksuse heitkogused määratakse kindlaks järgmise valemiga:

Formula
  (valem 37)

kus

| EmCHP | on koostootmisüksuse heitkogus aruandeperioodil CO2 tonnides; |
| --- | --- |
| ADi | on koostootmisseadme jaoks kasutatud kütuse i aastased tegevusandmed, st tarbitud kogused (tonni või Nm3); |
| NCVi | on kütuse i alumine kütteväärtus (TJ/t või TJ/Nm3); |
| EFi | on kütuse i heitekoefitsient (t CO2/TJ) ja |
| EMFGC | on suitsugaasi puhastamisel tekkiv protsessiheide CO2 tonnides. |

EmCHP

on koostootmisüksuse heitkogus aruandeperioodil CO2 tonnides;

ADi

on koostootmisseadme jaoks kasutatud kütuse i aastased tegevusandmed, st tarbitud kogused (tonni või Nm3);

NCVi

on kütuse i alumine kütteväärtus (TJ/t või TJ/Nm3);

EFi

on kütuse i heitekoefitsient (t CO2/TJ) ja

EMFGC

on suitsugaasi puhastamisel tekkiv protsessiheide CO2 tonnides.

Soojus- ja elektrienergia koostootmisüksuse sisendenergia arvutatakse valemiga 33. Soojus- ja elektrienergia (või vajaduse korral mehaanilise energia) tootmise vastavad aastased kasutegurid aruandeperioodil arvutatakse valemiga:

Formula
  (valem 38)

Formula
  (valem 39)

kus

| ηheat | on soojusenergia tootmise keskmine kasutegur aruandeperioodil (ühikuta); |
| --- | --- |
| Qnet | on koostootmisüksuses aruandeperioodil toodetud soojuse netokogus, mis on kindlaks määratud vastavalt punktile C.1.2 (TJ); |
| EIn | on aruandeperioodi sisendenergia, mis on kindlaks määratud valemiga 33 (TJ); |
| ηel | on elektrienergia tootmise keskmine kasutegur aruandeperioodil (ühikuta) ja |
| Eel | on koostootmisüksuses aruandeperioodil toodetud elektri netokogus (TJ). |

ηheat

on soojusenergia tootmise keskmine kasutegur aruandeperioodil (ühikuta);

Qnet

on koostootmisüksuses aruandeperioodil toodetud soojuse netokogus, mis on kindlaks määratud vastavalt punktile C.1.2 (TJ);

EIn

on aruandeperioodi sisendenergia, mis on kindlaks määratud valemiga 33 (TJ);

ηel

on elektrienergia tootmise keskmine kasutegur aruandeperioodil (ühikuta) ja

Eel

on koostootmisüksuses aruandeperioodil toodetud elektri netokogus (TJ).

Kui kasutegurite ηheat
  ja ηel
  kindlaksmääramine ei ole tehniliselt teostatav või põhjustab põhjendamatuid kulusid, kasutatakse käitise tehnilisel dokumentatsioonil põhinevaid väärtusi (arvestuslikud väärtused). Kui sellised väärtused puuduvad, kasutatakse konservatiivseid standardväärtusi ηheat = 0,55 ja ηel = 0,25.

Soojus- ja elektrienergia koostootmisest saadava soojus- ja elektrienergia seostamise tegurid arvutatakse valemiga:

Formula
  (valem 40)

Formula
  (valem 41)

kus

| FHP,Heat | on soojusenergia seostamise tegur (ühikuta); |
| --- | --- |
| FCHP,El | on elektrienergia (või vajaduse korral mehaanilise energia) seostamise tegur (ühikuta); |
| ηref, heat | on eraldi katlas soojuse tootmise võrdluskasutegur (ühikuta) ja |
| ηref,el | on koostootmiseta elektritootmise võrdluskasutegur (ühikuta). |

FHP,Heat

on soojusenergia seostamise tegur (ühikuta);

FCHP,El

on elektrienergia (või vajaduse korral mehaanilise energia) seostamise tegur (ühikuta);

ηref, heat

on eraldi katlas soojuse tootmise võrdluskasutegur (ühikuta) ja

ηref,el

on koostootmiseta elektritootmise võrdluskasutegur (ühikuta).

Asjakohased kütusespetsiifilised võrdluskasutegurid on esitatud IX lisas.

Koostootmisega seotud mõõdetava soojuse eriheitekoefitsient, mida kasutatakse soojusega seotud heitkoguste seostamiseks tootmisprotsessidega, arvutatakse valemiga:

EFCHP,Heat = EmCHP · FCHP,Heat/Qnet
  (valem 42)

kus

| EFCHP, heat | on koostootmisüksuses mõõdetava soojuse tootmise heitekoefitsient (t CO2/TJ) ja |
| --- | --- |
| Qnet | on koostootmisüksuses toodetud netosoojus (TJ). |

EFCHP, heat

on koostootmisüksuses mõõdetava soojuse tootmise heitekoefitsient (t CO2/TJ) ja

Qnet

on koostootmisüksuses toodetud netosoojus (TJ).

Koostootmisega seotud elektrienergia eriheitekoefitsient, mida kasutatakse kaudsete heitkoguste seostamiseks tootmisprotsessidega, arvutatakse valemiga:

EFCHP,El = EmCHP · FCHP,El/EEl,prod
  (valem 43)

kus

| EEl,prod | on koostootmisseadme toodetud elektrienergia. |
| --- | --- |

EEl,prod

on koostootmisseadme toodetud elektrienergia.

Kui heitgaas on osa kasutatavast kütusesegust ja kui heitgaasi heitekoefitsient on suurem kui VIII lisa tabelis 1 esitatud maagaasi standardne heitekoefitsient, kasutatakse väärtuse EFmix
  arvutamisel seda standardset heitekoefitsienti heitgaasi heitekoefitsiendi asemel.

C.2.3.   Väljaspool käitist toodetud mõõdetava soojuse heitekoefitsient

Kui tootmisprotsessis kasutatakse väljaspool käitist toodetud mõõdetavat soojust, määratakse soojusega seotud heitkogused ühega järgmistest meetoditest.

| 1. | Kui mõõdetavat soojust tootva käitise suhtes kohaldatakse toetusõiguslikku seire-, aruandlus- ja kontrollisüsteemi või kui mõõdetavat soojust tarbiva käitise käitaja tagab soojusenergia tarnelepingus nõuded, mille kohaselt soojust tootev käitis teeb heiteseiret vastavalt käesolevale lisale, määratakse mõõdetava soojuse heitekoefitsient kindlaks punktides C.2.1 või C.2.2 esitatud asjakohaste valemite abil, võttes aluseks mõõdetavat soojust tootva käitise käitaja esitatud heiteandmed. |
| --- | --- |

1.

Kui mõõdetavat soojust tootva käitise suhtes kohaldatakse toetusõiguslikku seire-, aruandlus- ja kontrollisüsteemi või kui mõõdetavat soojust tarbiva käitise käitaja tagab soojusenergia tarnelepingus nõuded, mille kohaselt soojust tootev käitis teeb heiteseiret vastavalt käesolevale lisale, määratakse mõõdetava soojuse heitekoefitsient kindlaks punktides C.2.1 või C.2.2 esitatud asjakohaste valemite abil, võttes aluseks mõõdetavat soojust tootva käitise käitaja esitatud heiteandmed.

| 2. | Kui punkti 1 kohast meetodit ei saa kasutada, kasutatakse standardväärtust, mis põhineb riigi tööstussektoris kõige sagedamini kasutatava kütuse standardsel heitekoefitsiendil, eeldusel et katla kasutegur on 90 %. |
| --- | --- |

2.

Kui punkti 1 kohast meetodit ei saa kasutada, kasutatakse standardväärtust, mis põhineb riigi tööstussektoris kõige sagedamini kasutatava kütuse standardsel heitekoefitsiendil, eeldusel et katla kasutegur on 90 %.

D.   ELEKTRIENERGIA

D.1.   Elektrienergiaga seotud heite arvutamine

Elektritootmise või -tarbimisega seotud heitkogus, mida on vaja seonduva heitkoguse arvutamiseks punkti F.1 kohaselt, arvutatakse valemiga:

Formula
  (valem 44)

kus

| Em

  el | on toodetud või tarbitud elektrienergiaga seotud heitkogus CO2 tonnides; |
| --- | --- |
| E

  el | on toodetud või tarbitud elektrienergia (MWh või TJ) ja |
| EF

  el | on kohaldatud elektrienergia heitekoefitsient (t CO2/MWh või t CO2/TJ). |

Em

  el

on toodetud või tarbitud elektrienergiaga seotud heitkogus CO2 tonnides;

E

  el

on toodetud või tarbitud elektrienergia (MWh või TJ) ja

EF

  el

on kohaldatud elektrienergia heitekoefitsient (t CO2/MWh või t CO2/TJ).

D.2.   KAUBANA IMPORDITUD ELEKTRIENERGIA HEITEKOEFITSIENDI KINDLAKSMÄÄRAMISE NÕUDED

Kaubana imporditud elektrienergiaga seonduva tegeliku eriheitkoguse kindlaksmääramiseks kohaldatakse määruse (EL) 2023/956 IV lisa 2. jao kohaselt ainult otseheidet.

Elektrienergiaga seonduva tegeliku eriheitkoguse arvutamiseks määratakse heitekoefitsient kindlaks järgmiselt.

| a) | Kasutatakse kolmanda riigi, kolmandate riikide rühma või kolmanda riigi piirkonna erivaikeväärtust asjakohase CO2 heitekoefitsiendina, nagu on kindlaks määratud käesoleva lisa punktis D.2.1. |
| --- | --- |

a)

Kasutatakse kolmanda riigi, kolmandate riikide rühma või kolmanda riigi piirkonna erivaikeväärtust asjakohase CO2 heitekoefitsiendina, nagu on kindlaks määratud käesoleva lisa punktis D.2.1.

| b) | Kui punktis a ei ole erivaikeväärtust esitatud, kasutatakse ELi CO2 heitekoefitsiendi väärtust, nagu on kindlaks määratud käesoleva lisa punktis D.2.2. |
| --- | --- |

b)

Kui punktis a ei ole erivaikeväärtust esitatud, kasutatakse ELi CO2 heitekoefitsiendi väärtust, nagu on kindlaks määratud käesoleva lisa punktis D.2.2.

| c) | Kui aruandev deklarant esitab ametlikul ja avalikul teabel põhinevad piisavad tõendid selle kohta, et CO2 heitekoefitsient kolmandas riigis, kolmandate riikide rühmas või kolmanda riigi piirkonnas, millest elektrienergiat imporditakse, on väiksem kui punktide a ja b kohased väärtused ning kui käesoleva lisa punkti D.2.3 tingimused on täidetud, määratakse väidetavad madalamad väärtused kindlaks kättesaadavate ja usaldusväärsete andmete põhjal. |
| --- | --- |

c)

Kui aruandev deklarant esitab ametlikul ja avalikul teabel põhinevad piisavad tõendid selle kohta, et CO2 heitekoefitsient kolmandas riigis, kolmandate riikide rühmas või kolmanda riigi piirkonnas, millest elektrienergiat imporditakse, on väiksem kui punktide a ja b kohased väärtused ning kui käesoleva lisa punkti D.2.3 tingimused on täidetud, määratakse väidetavad madalamad väärtused kindlaks kättesaadavate ja usaldusväärsete andmete põhjal.

| d) | Aruandev deklarant võib imporditud elektriga seonduva heitkoguse arvutamisel kasutada vaikeväärtuste asemel tegelikku seonduvat heitkogust, tingimusel et määruse (EL) 2023/956 IV lisa 5. jao punktides a–d esitatud kumulatiivsed kriteeriumid on täidetud ja arvutuse aluseks on elektritootja poolt käesoleva lisa nõuetele vastavalt kindlaks määratud andmed, mis on saadud käesoleva lisa punkti D.2.3 kohaselt. |
| --- | --- |

d)

Aruandev deklarant võib imporditud elektriga seonduva heitkoguse arvutamisel kasutada vaikeväärtuste asemel tegelikku seonduvat heitkogust, tingimusel et määruse (EL) 2023/956 IV lisa 5. jao punktides a–d esitatud kumulatiivsed kriteeriumid on täidetud ja arvutuse aluseks on elektritootja poolt käesoleva lisa nõuetele vastavalt kindlaks määratud andmed, mis on saadud käesoleva lisa punkti D.2.3 kohaselt.

D.2.1.   Erivaikeväärtusel põhinev CO2 heitekoefitsient

Vastavalt määruse (EL) 2023/956 IV lisa punktile 4.2.1 kasutatakse kolmanda riigi, kolmandate riikide rühma või kolmanda riigi piirkonna CO2 heitekoefitsiente, tuginedes komisjonile kättesaadavatele parimatele andmetele. Käesoleva määruse kohaldamisel põhinevad need CO2 heitekoefitsiendid Rahvusvahelise Energiaagentuuri andmetel ja komisjon esitab need SPIMi üleminekuregistris.

D.2.2.   ELi CO2 heitekoefitsient

Vastavalt määruse (EL) 2023/956 IV lisa punktile 4.2.2 kohaldatakse ELi CO2 heitekoefitsienti. Käesoleva määruse kohaldamisel põhineb ELi CO2 heitekoefitsient Rahvusvahelise Energiaagentuuri andmetel ja komisjon esitab selle SPIMi üleminekuregistris.

D.2.3.   Aruandva deklarandi esitatud usaldusväärsetel andmetel põhinev CO2 heitekoefitsient

Käesoleva lisa punkti D.2 alapunkti c kohaldamisel esitab aruandev deklarant alternatiivsetest ametlikest allikatest pärit viimased kättesaadavad andmekogumid, sealhulgas riikliku statistika kaks aastat enne aruande esitamist lõppenud viieaastase perioodi kohta.

Selleks et kajastada CO2 heite vähendamise poliitika, näiteks taastuvenergia tootmise suurenemise ja kliimatingimuste (näiteks eriti külmade aastate) mõju asjaomaste riikide aastasele elektrivarustusele, arvutab aruandev deklarant CO2 heitekoefitsiendi kaks aastat enne aruande esitamist lõppenud viieaastase perioodi CO2 heitekoefitsiendi kaalutud keskmise põhjal.

Selleks arvutab aruandev deklarant järgmise valemiga aastased CO2 heitekoefitsiendid fossiilkütuste tehnoloogia ja selle vastava elektrienergia kogutoodangu kohta kolmandas riigis, mis on võimeline elektrit ELi eksportima:

Formula
  (valem 45)

kus

| Em

  el,y | on aastane CO2 heitekoefitsient kõigi fossiilkütusetehnoloogiate kohta asjakohasel aastal kolmandas riigis, mis on võimeline elektrit ELi eksportima; |
| --- | --- |
| E

  el,y | on elektrienergia kogutoodang kõigi fossiilkütustel põhinevate tehnoloogiatega kõnealusel aastal; EF

  i
  on CO2 heitekoefitsient iga fossiilkütustel põhineva tehnoloogia i kohta ja |
| E

  el,i,y | on aastane elektri kogutoodang iga fossiilkütusel põhineva tehnoloogia i kohta. |

Em

  el,y

on aastane CO2 heitekoefitsient kõigi fossiilkütusetehnoloogiate kohta asjakohasel aastal kolmandas riigis, mis on võimeline elektrit ELi eksportima;

E

  el,y

on elektrienergia kogutoodang kõigi fossiilkütustel põhinevate tehnoloogiatega kõnealusel aastal; EF

  i
  on CO2 heitekoefitsient iga fossiilkütustel põhineva tehnoloogia i kohta ja

E

  el,i,y

on aastane elektri kogutoodang iga fossiilkütusel põhineva tehnoloogia i kohta.

Aruandev deklarant arvutab CO2 heitekoefitsiendi kaks aastat enne jooksvat aastat algavate aastate libiseva keskmisena järgmise valemiga:

Formula
  (valem 46)

kus

| Em

  el | on CO2 heitekoefitsient, mis saadakse ajavahemikku kuus aastat enne jooksvat aastat kuni kaks aastat enne jooksvat aastat jääva viie aasta CO2 heitekoefitsientide libisevast keskmisest; |
| --- | --- |
| Em

  el,y | on aasta i CO2 heitekoefitsient; |
| i | on vaatlusaluste aastate muutuvindeks ja |
| y | on jooksev aasta. |

Em

  el

on CO2 heitekoefitsient, mis saadakse ajavahemikku kuus aastat enne jooksvat aastat kuni kaks aastat enne jooksvat aastat jääva viie aasta CO2 heitekoefitsientide libisevast keskmisest;

Em

  el,y

on aasta i CO2 heitekoefitsient;

i

on vaatlusaluste aastate muutuvindeks ja

y

on jooksev aasta.

D.2.4.   Käitise tegelikel CO2 heitkogustel põhinev CO2 heitekoefitsient

Määruse (EL) 2023/956 IV lisa punkti 5 kohaselt võib aruandev deklarant imporditud elektriga seonduva heitkoguse arvutamisel vaikeväärtuste asemel rakendada tegelikku seonduvat heitkogust, kui on täidetud kõnealuse punkti kumulatiivsed kriteeriumid a kuni d.

D.3.   MUUDE KAUPADE KUI ELEKTRIENERGIA TOOTMISEKS KASUTATAVATE ELEKTRIKOGUSTE KINDLAKSMÄÄRAMISE NÕUDED

Seonduva heitkoguse kindlaksmääramiseks kohaldatakse elektrikoguste mõõtmist aktiivvõimsuse, mitte näivvõimsuse suhtes. Mõõdetakse ainult aktiivvõimsuse komponenti ja reaktiivvõimsust ei võeta arvesse

Elektrienergia tootmise puhul tähendab tootmismaht elektrijaama või koostootmisüksuse süsteemipiiridest väljuvat netoelektrit, millest on lahutatud käitises tarbitud elektrienergia.

D.4.   MUUDE KAUPADE KUI ELEKTRIENERGIA TOOTMISE SISENDINA KASUTATAVA ELEKTRIENERGIAGA SEONDUVATE KAUDSETE HEITKOGUSTE KINDLAKSMÄÄRAMISE NÕUDED

Üleminekuperioodil määratakse elektrienergia heitekoefitsiendid kindlaks:

| a) | päritoluriigi elektrivõrgu keskmise heitekoefitsiendi alusel, mis põhineb Rahvusvahelise Energiaagentuuri andmetel, mille komisjon on esitanud SPIMi üleminekuregistris või |
| --- | --- |

a)

päritoluriigi elektrivõrgu keskmise heitekoefitsiendi alusel, mis põhineb Rahvusvahelise Energiaagentuuri andmetel, mille komisjon on esitanud SPIMi üleminekuregistris või

| b) | päritoluriigi elektrivõrgu mis tahes muu heitekoefitsiendi alusel, mis põhineb päritoluriigi avalikult kättesaadavatel andmetel, mis kajastavad keskmist heitekoefitsienti või CO2 heitekoefitsienti, nagu on osutatud määruse (EL) 2023/956 IV lisa punktis 4.3. |
| --- | --- |

b)

päritoluriigi elektrivõrgu mis tahes muu heitekoefitsiendi alusel, mis põhineb päritoluriigi avalikult kättesaadavatel andmetel, mis kajastavad keskmist heitekoefitsienti või CO2 heitekoefitsienti, nagu on osutatud määruse (EL) 2023/956 IV lisa punktis 4.3.

Erandina punktidest a ja b võib punktides D.4.1 kuni D.4.3 märgitud juhtudel kasutada elektrienergia tegelikke heitekoefitsiente.

D.4.1.   Käitises muul viisil kui koostootmisega toodetud elektrienergia heitekoefitsient

Käitises kütuste põletamisega muul viisil kui koostootmisprotsessis toodetud elektrienergia puhul tuleb elektrienergia heitekoefitsient EFEl
  kindlaks määrata asjakohase kütusesegu põhjal ning elektritootmisega seotud heitkogused arvutada järgmise valemiga:

EFEl = (Σ ADi · NCVi · EFi + EmFGC)/Elprod(valem 47)

kus

| ADi | on elektrienergia tootmiseks kasutatud kütuse i aastased tegevusandmed, st tarbitud kogused (tonni või Nm3); |
| --- | --- |
| NCVi | on kütuse i alumine kütteväärtus (TJ/t või TJ/Nm3); |
| EFi | on kütuse i heitekoefitsient (t CO2/TJ); |
| EMFGC | on suitsugaasi puhastamisel tekkiv protsessiheide CO2 tonnides ja |
| ELprod | on toodetud elektrienergia netokogus (MWh). See võib hõlmata elektrienergia koguseid, mis on toodetud muudest allikatest kui kütuste põletamine. |

ADi

on elektrienergia tootmiseks kasutatud kütuse i aastased tegevusandmed, st tarbitud kogused (tonni või Nm3);

NCVi

on kütuse i alumine kütteväärtus (TJ/t või TJ/Nm3);

EFi

on kütuse i heitekoefitsient (t CO2/TJ);

EMFGC

on suitsugaasi puhastamisel tekkiv protsessiheide CO2 tonnides ja

ELprod

on toodetud elektrienergia netokogus (MWh). See võib hõlmata elektrienergia koguseid, mis on toodetud muudest allikatest kui kütuste põletamine.

Kui heitgaas on osa kasutatavast kütusesegust ja kui heitgaasi heitekoefitsient on suurem kui VIII lisa tabelis 1 esitatud maagaasi standardne heitekoefitsient, kasutatakse väärtuse EFEl
  arvutamisel seda standardset heitekoefitsienti heitgaasi heitekoefitsiendi asemel.

D.4.2.   Käitises koostootmisprotsessis toodetud elektrienergia heitekoefitsient

Koostootmisprotsessis elektrienergia tootmise heitekoefitsient määratakse kindlaks vastavalt käesoleva lisa punktile C.2.2.

D.4.3.   Väljaspool käitist toodetud elektrienergia heitekoefitsient

| 1. | Kui elektrienergia saadakse allikast otsese tehnilise ühenduse kaudu ja kui kõik asjakohased andmed on kättesaadavad, määratakse selle elektrienergia heitekoefitsient vastavalt punkti D.4.1 või D.4.2 kohaselt. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Kui elektrienergia saadakse elektritootjalt energiaostulepingu alusel, võib vajaduse korral kasutada elektrienergia heitekoefitsienti, mis on kindlaks määratud vastavalt punkti D.4.1 või D.4.2 kohaselt, kui elektritootja on sellest käitajale teatanud ja teinud kättesaadavaks IV lisa kohaselt. |
| --- | --- |

2.

E.   Lähteainete seire

Kui käitise jaoks kindlaks määratud tootmisprotsesside tootmisskeemide kirjelduses on märgitud asjakohased lähteained, määratakse kindlaks käitise tootmisprotsessides tarbitud iga lähteaine kogus, et arvutada käesoleva lisa G jao kohaselt toodetud keerukate kaupadega seonduva heitkoguse koguhulk.

Kui lähteaine toodetakse ja tarbitakse samas tootmisprotsessis, siis erandina eelmisest jaost määratakse kindlaks ainult muudest käitistest või tootmisprotsessidest saadud ja tarbitud täiendava lähteaine kogus.

Lähteaine kasutatud kogus ja heiteomadused määratakse kindlaks eraldi iga käitise kohta, millest lähteaine pärineb. Nõutavate andmete kindlaksmääramiseks kasutatud meetodid peavad olema esitatud käitise seiremetoodika dokumentatsioonis järgmiste nõuete kohaselt.

| 1. | Kui lähteaine toodetakse käitises, kuid teistsuguses tootmisprotsessis, kui on ette nähtud käesoleva lisa punktis A.4, peavad kindlaksmääratavad andmekogumid sisaldama järgmist:






  a) | lähteainega seonduv otsene või kaudne eriheitkogus aruandeperioodi keskmisena (CO2 ekvivalenttonni lähteaine tonni kohta); |
| --- | --- | --- |

1.

Kui lähteaine toodetakse käitises, kuid teistsuguses tootmisprotsessis, kui on ette nähtud käesoleva lisa punktis A.4, peavad kindlaksmääratavad andmekogumid sisaldama järgmist:

a)

lähteainega seonduv otsene või kaudne eriheitkogus aruandeperioodi keskmisena (CO2 ekvivalenttonni lähteaine tonni kohta);

| b) | käitise igas tootmisprotsessis tarbitud asjakohase lähteaine kogus. |
| --- | --- |

b)

käitise igas tootmisprotsessis tarbitud asjakohase lähteaine kogus.

| 2. | Kui lähteaine saadakse muust käitisest, peavad kindlaksmääratavad andmekogumid sisaldama järgmist:






  a) | imporditud kauba päritoluriik; |
| --- | --- | --- |

2.

Kui lähteaine saadakse muust käitisest, peavad kindlaksmääratavad andmekogumid sisaldama järgmist:

a)

imporditud kauba päritoluriik;

| b) | tootnud käitis, mis on identifitseeritav järgmiste tunnustega:






  — | käitise kordumatu tunnus, kui on olemas, |
| --- | --- | --- |

b)

tootnud käitis, mis on identifitseeritav järgmiste tunnustega:

—

käitise kordumatu tunnus, kui on olemas,

| — | kohaldatav ÜRO asukohakood (UN/LOCODE), |
| --- | --- |

—

kohaldatav ÜRO asukohakood (UN/LOCODE),

| — | täpne aadress ja selle ingliskeelne kirjaviis ja |
| --- | --- |

—

täpne aadress ja selle ingliskeelne kirjaviis ja

| — | käitise geograafilised koordinaadid; |
| --- | --- |

—

käitise geograafilised koordinaadid;

| c) | kasutatud tootmisskeem, nagu on määratletud II lisa punktis 3; |
| --- | --- |

c)

kasutatud tootmisskeem, nagu on määratletud II lisa punktis 3;

| d) | seonduva heitkoguse kindlaksmääramiseks vajalike eriparameetrite väärtused, mis on loetletud IV lisa punktis 2; |
| --- | --- |

d)

seonduva heitkoguse kindlaksmääramiseks vajalike eriparameetrite väärtused, mis on loetletud IV lisa punktis 2;

| e) | lähteainega seonduv viimase kättesaadava aruandeperioodi otsene ja kaudne keskmine eriheitkogus (CO2 ekvivalenttonni lähteaine tonni kohta); |
| --- | --- |

e)

lähteainega seonduv viimase kättesaadava aruandeperioodi otsene ja kaudne keskmine eriheitkogus (CO2 ekvivalenttonni lähteaine tonni kohta);

| f) | aruandeperioodi algus- ja lõpukuupäev käitises, millest lähteaine pärineb; |
| --- | --- |

f)

aruandeperioodi algus- ja lõpukuupäev käitises, millest lähteaine pärineb;

| g) | teave lähteaine eest tasumisele kuuluva süsinikuhinna kohta, kui see on asjakohane. |
| --- | --- |

g)

teave lähteaine eest tasumisele kuuluva süsinikuhinna kohta, kui see on asjakohane.

Lähteainet tootev käitis esitab asjakohase teabe, eelistatavalt artikli 3 lõikes 5 ja IV lisas nimetatud elektroonilise vormi abil.

| 3. | Lähteaine iga koguse puhul, mille kohta punkti 2 alusel saadud andmed ei ole täielikud või lõplikud, võib käesoleva määruse artikli 4 lõikes 3 kindlaks määratud tingimusi järgides kasutada komisjoni poolt üleminekuperioodi jaoks kättesaadavaks tehtud ja avaldatud kohaldatavaid vaikeväärtusi. |
| --- | --- |

3.

Lähteaine iga koguse puhul, mille kohta punkti 2 alusel saadud andmed ei ole täielikud või lõplikud, võib käesoleva määruse artikli 4 lõikes 3 kindlaks määratud tingimusi järgides kasutada komisjoni poolt üleminekuperioodi jaoks kättesaadavaks tehtud ja avaldatud kohaldatavaid vaikeväärtusi.

F.   Käitise heitkoguste kaupadele omistamise nõuded

F.1.   Arvutusmeetodid

Käitise heitkoguste kaupadele omistamiseks seostatakse heitkogused, sisendmaterjalid ja toodang käesoleva lisa punkti A.4 kohaselt määratletud tootmisprotsessidega, kasutades otseheite korral valemit 48 ja kaudse heite korral valemit 49, kusjuures valemis esinevate parameetrite väärtuseks võetakse kogu aruandeperioodi kogusumma. Otsene ja kaudne seonduv heitkogus teisendatakse seejärel valemite 50 ja 51 abil tootmisprotsessist tulenevaks kaupadega seonduvaks otseseks ja kaudseks eriheitkoguseks.

Formula
  (valem 48)

Kui arvutuste tulemusel on AttrEm

  Dir
  väärtus negatiivne, võetakse selle väärtuseks null.

Formula
  (valem 49)

Formula
  (valem 50)

Formula
  (valem 51)

kus

| AttrEm

  Dir | on tootmisprotsessiga seotud otsene omistatud heitkogus kogu aruandeperioodi jooksul (CO2 ekvivalenttonni); |
| --- | --- |
| AttrEm

  indir | on tootmisprotsessiga seotud kaudne omistatud heitkogus kogu aruandeperioodi jooksul (CO2 ekvivalenttonni); |
| DirEm
  - | on tootmisprotsessist tulenev otsene omistatav heitkogus, mis on aruandeperioodiks kindlaks määratud käesoleva lisa B jaos esitatud nõuete ja järgmiste nõuetega. |

AttrEm

  Dir

on tootmisprotsessiga seotud otsene omistatud heitkogus kogu aruandeperioodi jooksul (CO2 ekvivalenttonni);

AttrEm

  indir

on tootmisprotsessiga seotud kaudne omistatud heitkogus kogu aruandeperioodi jooksul (CO2 ekvivalenttonni);

DirEm
  *

on tootmisprotsessist tulenev otsene omistatav heitkogus, mis on aruandeperioodiks kindlaks määratud käesoleva lisa B jaos esitatud nõuete ja järgmiste nõuetega.

Mõõdetav soojus: kui kütust kasutatakse mõõdetava soojuse tootmiseks, mida tarbitakse väljaspool kõnealust tootmisprotsessi või mida kasutatakse rohkem kui ühes tootmisprotsessis (mis hõlmab importi muudest käitistest ja eksporti muudesse käitistesse), ei arvata kütustest tulenevat heitkogust tootmisprotsessi otseselt omistatava heitkoguse hulka, vaid lisatakse topeltarvestuse vältimiseks parameetrile EmH,import.

Heitgaas:

samas tootmisprotsessis toodetud ja täielikult tarbitud heitgaasist tulenev heitkogus on hõlmatud parameetriga DirEm*.

Tootmisprotsessist eksporditud heitgaasi põletamisel tekkiv heitkogus on täielikult hõlmatud parameetriga DirEm*, olenemata sellest, kus seda tarbitakse. Heitgaasi ekspordi puhul arvutatakse parameetri WGcorr,export väärtus.

Muudest tootmisprotsessidest imporditud heitgaasi põletamisel tekkiv heitkogus ei ole hõlmatud parameetriga DirEm*. Selle asemel arvutatakse parameetri WGcorr,import väärtus;

| Em

  H,imp | on tootmisprotsessi imporditud mõõdetava soojuse kogusega samaväärne heitkogus, mis on aruandeperioodiks kindlaks määratud käesoleva lisa C jaos esitatud nõuete ja järgmiste nõuetega. |
| --- | --- |

Em

  H,imp

on tootmisprotsessi imporditud mõõdetava soojuse kogusega samaväärne heitkogus, mis on aruandeperioodiks kindlaks määratud käesoleva lisa C jaos esitatud nõuete ja järgmiste nõuetega.

Tootmisprotsessi imporditud mõõdetava soojusega seotud heitkogus hõlmab importi muudest käitistest, muudest tootmisprotsessidest samas käitises ning soojust, mis on saadud tehnilisest üksusest (näiteks käitise keskne elektrijaam või mitme soojustootmisüksusega keerukam auruvõrk), mis tarnib soojust rohkem kui ühele tootmisprotsessile.

Mõõdetavast soojusest tulenev heitkogus arvutatakse valemiga:

Formula
  (valem 52)

kus

| EFheat | on käesoleva lisa punkti C.2 kohaselt kindlaks määratud mõõdetava soojuse tootmise heitekoefitsient (t CO2/TJ) ja |
| --- | --- |
| Qimp | on tootmisprotsessi imporditud ja selles tarbitud netosoojus (TJ); |
| Em

  H,exp | on tootmisprotsessist eksporditud mõõdetava soojuse kogusega samaväärne heitkogus, mis on aruandeperioodiks kindlaks määratud käesoleva lisa C jaos esitatud nõuetega. Eksporditud soojuse puhul kasutatakse kas teadaoleva tegeliku kütusesegu heitkogust vastavalt punktile C.2 või kui tegelik kütusesegu ei ole teada, siis riigis ja tööstussektoris kõige sagedamini kasutatava kütuse standardset heitekoefitsienti, eeldusel et katla kasutegur on 90 %. |

EFheat

on käesoleva lisa punkti C.2 kohaselt kindlaks määratud mõõdetava soojuse tootmise heitekoefitsient (t CO2/TJ) ja

Qimp

on tootmisprotsessi imporditud ja selles tarbitud netosoojus (TJ);

Em

  H,exp

on tootmisprotsessist eksporditud mõõdetava soojuse kogusega samaväärne heitkogus, mis on aruandeperioodiks kindlaks määratud käesoleva lisa C jaos esitatud nõuetega. Eksporditud soojuse puhul kasutatakse kas teadaoleva tegeliku kütusesegu heitkogust vastavalt punktile C.2 või kui tegelik kütusesegu ei ole teada, siis riigis ja tööstussektoris kõige sagedamini kasutatava kütuse standardset heitekoefitsienti, eeldusel et katla kasutegur on 90 %.

Elektrienergiat kasutavatest protsessidest ja lämmastikhappe tootmisest saadud taaskasutatud soojust ei arvestata;

| WG

  corr,imp | on muudest tootmisprotsessidest imporditud heitgaasi tarbivale tootmisprotsessile omistatud otseheide, mis on korrigeeritud aruandeperioodi jaoks järgmise valemiga: |
| --- | --- |

WG

  corr,imp

on muudest tootmisprotsessidest imporditud heitgaasi tarbivale tootmisprotsessile omistatud otseheide, mis on korrigeeritud aruandeperioodi jaoks järgmise valemiga:

Formula
  (valem 53)

kus

| VWG | on imporditud heitgaasi maht; |
| --- | --- |
| NCVWG | on imporditud heitgaasi alumine kütteväärtus ja |
| EFNG | on maagaasi standardne heitekoefitsient, mis on esitatud VIII lisas; |
| WG

  corr,exp | on tootmisprotsessist eksporditud heitgaasi kogusega samaväärne heitkogus, mis on aruandeperioodiks kindlaks määratud käesoleva lisa B jaos esitatud nõuetega ja järgmise valemiga: |

VWG

on imporditud heitgaasi maht;

NCVWG

on imporditud heitgaasi alumine kütteväärtus ja

EFNG

on maagaasi standardne heitekoefitsient, mis on esitatud VIII lisas;

WG

  corr,exp

on tootmisprotsessist eksporditud heitgaasi kogusega samaväärne heitkogus, mis on aruandeperioodiks kindlaks määratud käesoleva lisa B jaos esitatud nõuetega ja järgmise valemiga:

Formula
  (valem 54)

kus

| VWG,exp | on tootmisprotsessist eksporditud heitgaasi maht; |
| --- | --- |
| NCVWG | on heitgaasi alumine kütteväärtus; |
| EFNG | on maagaasi standardne heitekoefitsient, mis on esitatud VIII lisas, ja |
| Corrη | on tegur, mis võtab arvesse kasuteguri erinevust heitgaasi kasutamise ja etalonkütuse (maagaas) kasutamise korral. Corrη standardväärtus on 0,667; |
| Em

  el,prod | on tootmisprotsessi piires toodetud elektrienergia kogusega samaväärne heitkogus, mis on aruandeperioodiks kindlaks määratud käesoleva lisa D jaos esitatud nõuetega; |
| Em

  el,cons | on tootmisprotsessi piires tarbitud elektrienergia kogusega samaväärne heitkogus, mis on aruandeperioodiks kindlaks määratud käesoleva lisa D jaos esitatud nõuetega; |
| SEE

  g,Dir | on aruandeperioodil kehtiv kaubaga g seonduv otsene eriheitkogus (CO2 ekvivalenttonni ühe tonni kohta); |
| SEE

  g,Indir | on aruandeperioodil kehtiv kaubaga g seonduv kaudne eriheitkogus (CO2 ekvivalenttonni ühe tonni kohta); |
| AL

  g | on kauba g tootmismaht, st aruandeperioodil kõnealuses käitises toodetud kauba g kogus tonnides, mis on kindlaks määratud käesoleva lisa punkti F.2 kohaselt. |

VWG,exp

on tootmisprotsessist eksporditud heitgaasi maht;

NCVWG

on heitgaasi alumine kütteväärtus;

EFNG

on maagaasi standardne heitekoefitsient, mis on esitatud VIII lisas, ja

Corrη

on tegur, mis võtab arvesse kasuteguri erinevust heitgaasi kasutamise ja etalonkütuse (maagaas) kasutamise korral. Corrη standardväärtus on 0,667;

Em

  el,prod

on tootmisprotsessi piires toodetud elektrienergia kogusega samaväärne heitkogus, mis on aruandeperioodiks kindlaks määratud käesoleva lisa D jaos esitatud nõuetega;

Em

  el,cons

on tootmisprotsessi piires tarbitud elektrienergia kogusega samaväärne heitkogus, mis on aruandeperioodiks kindlaks määratud käesoleva lisa D jaos esitatud nõuetega;

SEE

  g,Dir

on aruandeperioodil kehtiv kaubaga g seonduv otsene eriheitkogus (CO2 ekvivalenttonni ühe tonni kohta);

SEE

  g,Indir

on aruandeperioodil kehtiv kaubaga g seonduv kaudne eriheitkogus (CO2 ekvivalenttonni ühe tonni kohta);

AL

  g

on kauba g tootmismaht, st aruandeperioodil kõnealuses käitises toodetud kauba g kogus tonnides, mis on kindlaks määratud käesoleva lisa punkti F.2 kohaselt.

F.2.   Tootmismahtude seiremetoodika nõuded

Määruse (EL) 2023/956 I lisas loetletud kaupade tootmisprotsessi tootmismaht arvutatakse kõigi aruandeperioodil tootmisprotsessist väljuvate kaupade kogumassina II lisa 2. jao kohaste kaupade nende koondkategooriate kaupa, millega tootmisprotsess on seotud. Kui tootmisprotsess on määratletud nii, et hõlmatud on ka lähteainete tootmine, võetakse topeltarvestuse vältimiseks arvesse ainult lõpptooteid, mis väljuvad tootmisprotsessi süsteemipiiridest. Arvesse võetakse II lisa 3. jaos tootmisprotsessi või tootmisskeemi kohta kehtestatud kõiki erinõudeid. Kui samas käitises kasutatakse sama CN-koodiga hõlmatud kaupade tootmiseks mitut tootmisskeemi ja kui nende tootmisskeemide jaoks on määratud eraldi tootmisprotsessid, arvutatakse nende kaupadega seonduv heitkogus eraldi iga tootmisskeemi jaoks.

Arvesse võetakse ainult kaupu, mida saab müüa või vahetult kasutada lähteainena muus tootmisprotsessis. Tootmismahu kindlaksmääramisel ei võeta arvesse tootmisprotsessis tekkinud praaktooteid, kõrvalsaadusi, jäätmeid ja jääke olenemata sellest, kas need tagastatakse tootmisprotsessi, saadetakse muusse käitisesse või kõrvaldatakse kasutuselt. Seetõttu omistatakse neile muusse tootmisprotsessi sisenemisel seonduva heitkoguse nullväärtus.

Tootmismahu kindlaksmääramisel kohaldatakse käesoleva lisa punktis B.4 esitatud mõõtmisnõudeid.

F.3.   Tootmisprotsessidele heitkoguste omistamise seiremetoodika nõuded

F.3.1.   Tootmisprotsessidele andmete omistamise põhimõtted

| 1. | Tootmisprotsessidele andmekogumite omistamiseks valitud meetodid esitatakse seiremetoodika dokumentatsioonis. Need vaadatakse regulaarselt läbi, et võimaluse korral parandada andmete kvaliteeti kooskõlas käesoleva lisa A jaoga. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Kui konkreetse andmekogumi andmed ei ole kõikide tootmisprotsesside kohta kättesaadavad, valitakse iga konkreetse tootmisprotsessi jaoks sobiv meetod nõutavate andmete kindlaksmääramiseks. Selleks kohaldatakse üht järgmistest põhimõtetest, sõltuvalt sellest, milline neist annab täpsemad tulemused:






  a) | kui eri kaupu toodetakse üksteise järel samas tootmisskeemis, omistatakse sisendmaterjalid, toodang ja vastav heide järjestikku iga tootmisprotsessi kasutusaja alusel aastas; |
| --- | --- | --- |

2.

a)

kui eri kaupu toodetakse üksteise järel samas tootmisskeemis, omistatakse sisendmaterjalid, toodang ja vastav heide järjestikku iga tootmisprotsessi kasutusaja alusel aastas;

| b) | sisendmaterjalid, toodang ja vastav heide omistatakse toodetud üksikute kaupade massi või mahu alusel või asjaomaste keemiliste reaktsioonide vabaentalpiate suhtel põhineva hinnangu alusel või mõne muu sobiva, usaldusväärse teadusliku metoodikaga kinnitatud jaotusmudeli alusel. |
| --- | --- |

b)

sisendmaterjalid, toodang ja vastav heide omistatakse toodetud üksikute kaupade massi või mahu alusel või asjaomaste keemiliste reaktsioonide vabaentalpiate suhtel põhineva hinnangu alusel või mõne muu sobiva, usaldusväärse teadusliku metoodikaga kinnitatud jaotusmudeli alusel.

| 3. | Kui mõõtmistulemuse aluseks on mitu erineva kvaliteediga mõõtevahendit, võib materjalide, kütuste, mõõdetava soojuse või elektrienergia koguste käitise tasandil andmete tootmisprotsessidesse jaotamiseks kasutada üht järgmistest meetoditest.






  a) | Jaotuse kindlaksmääramine, kasutades võrdselt iga tootmisprotsessi puhul mõnd sellist määramismeetodit nagu kasutajapõhine mõõtmine, hinnang, korrelatsioon. Kui tootmisprotsessi andmete summa erineb käitise kohta eraldi kindlaksmääratud andmetest, kohaldatakse ühtseks korrigeerimiseks järgmist ühtset „võrdlustegurit“, et saavutada vastavus käitise kui terviku kogunäitajale:

  RecF = DInst/Σ DPP
  (valem 55)
  kus







  RecF | on võrdlustegur; |
| --- | --- | --- | --- |
| DInst | on käitise kui terviku jaoks kindlaksmääratud andmeväärtus ja |
| DPP | on eri tootmisprotsesside andmeväärtused. |

3.

a)

Jaotuse kindlaksmääramine, kasutades võrdselt iga tootmisprotsessi puhul mõnd sellist määramismeetodit nagu kasutajapõhine mõõtmine, hinnang, korrelatsioon. Kui tootmisprotsessi andmete summa erineb käitise kohta eraldi kindlaksmääratud andmetest, kohaldatakse ühtseks korrigeerimiseks järgmist ühtset „võrdlustegurit“, et saavutada vastavus käitise kui terviku kogunäitajale:

RecF = DInst/Σ DPP
  (valem 55)

kus

RecF

on võrdlustegur;

DInst

on käitise kui terviku jaoks kindlaksmääratud andmeväärtus ja

DPP

on eri tootmisprotsesside andmeväärtused.

Seejärel parandatakse iga tootmisprotsessi andmeid järgmise valemiga (kus DPP,corr
  on DPP
  korrigeeritud väärtus):

DPP,corr = DPP × RecF(valem 56)

| b) | Kui ainult ühe tootmisprotsessi andmed ei ole teada või on muude tootmisprotsesside andmetest halvema kvaliteediga, võib käitise koguandmetest lahutada teadaoleva tootmisprotsessi andmed. Seda meetodit eelistatakse ainult selliste tootmisprotsesside puhul, mille osakaal käitisele eraldatud koguses on väiksem. |
| --- | --- |

b)

Kui ainult ühe tootmisprotsessi andmed ei ole teada või on muude tootmisprotsesside andmetest halvema kvaliteediga, võib käitise koguandmetest lahutada teadaoleva tootmisprotsessi andmed. Seda meetodit eelistatakse ainult selliste tootmisprotsesside puhul, mille osakaal käitisele eraldatud koguses on väiksem.

F.3.2.   Kaupade ja lähteainete CN-koodide jälgimise kord

Andmete õigeks seostamiseks tootmisprotsessidega peab käitis kõikide käitises toodetud kaupade ja lähteainete ning väljastpoolt käitist saadud lähteainete ning nende CN-koodide loetelu. Selle loetelu põhjal:

| 1. | omistatakse tooted ja nende tootmise aastased näitajad tootmisprotsessidele vastavalt II lisa 2. jaos esitatud kaupade koondkategooriatele; |
| --- | --- |

1.

omistatakse tooted ja nende tootmise aastased näitajad tootmisprotsessidele vastavalt II lisa 2. jaos esitatud kaupade koondkategooriatele;

| 2. | seda teavet võetakse arvesse sisendmaterjalide, toodangu ja heite eraldi omistamisel tootmisprotsessidele. |
| --- | --- |

2.

seda teavet võetakse arvesse sisendmaterjalide, toodangu ja heite eraldi omistamisel tootmisprotsessidele.

Selleks kehtestatakse menetlus, mida dokumenteeritakse, rakendatakse ja hallatakse, ning mille abil regulaarselt kontrollitakse, kas käitises toodetud kaubad ja lähteained vastavad seiremetoodika dokumentatsiooni koostamisel kohaldatud CN-koodidele. Peale selle hõlmab see menetlus nõudeid, millega tehakse kindlaks, kas käitis toodab uusi kaupu, ning tagatakse uue toote suhtes kohaldatava CN-koodi kindlaksmääramine ja lisamine kaupade loetellu, et omistada seotud sisendmaterjalid, toodang ja heide asjakohasele tootmisprotsessile.

F.4.   OTSEHEITE OMISTAMISE TÄIENDAVAD NÕUDED

| 1. | Ainult ühes tootmisprotsessis kasutavate lähtevoogude või heiteallikate heide omistatakse sellele tootmisprotsessile täies ulatuses. Massibilansi meetodi kasutamise korral lahutatakse väljuvad lähtevood vastavalt käesoleva lisa punktile B.3.2. Topeltarvestuse vältimiseks omistatakse heitgaasiks muundatud lähtevood valemite 53 ja 54 alusel, välja arvatud samas tootmisprotsessis toodetud ja täielikult tarbitud heitgaas. Vajalik alumise kütteväärtuse ja vastava heitgaasi mahu seire toimub käesoleva lisa punktides B.4 ja B.5 esitatud nõuete kohaselt. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Ainult juhul, kui lähtevood või heiteallikad on seotud rohkem kui ühe tootmisprotsessiga, kohaldatakse otseheite omistamiseks järgmisi meetodeid.






  a) | Mõõdetava soojuse tootmiseks kasutatavatest lähtevoogudest või heiteallikatest pärit heitkogused omistatakse tootmisprotsessidele vastavalt käesoleva lisa punktile F.5. |
| --- | --- | --- |

2.

a)

Mõõdetava soojuse tootmiseks kasutatavatest lähtevoogudest või heiteallikatest pärit heitkogused omistatakse tootmisprotsessidele vastavalt käesoleva lisa punktile F.5.

| b) | Kui heitgaasi ei kasutata samas tootmisprotsessis, milles need tekivad, omistatakse heitgaasist tulenevad heitkogused vastavalt käesoleva lisa punktis F.1 esitatud nõuetele ja valemitele. |
| --- | --- |

b)

Kui heitgaasi ei kasutata samas tootmisprotsessis, milles need tekivad, omistatakse heitgaasist tulenevad heitkogused vastavalt käesoleva lisa punktis F.1 esitatud nõuetele ja valemitele.

| c) | Kui tootmisprotsessiga seotud lähtevoogude kogused määratakse mõõtmise teel enne tootmisprotsessis kasutamist, kohaldatakse asjakohast metoodikat vastavalt käesoleva lisa punktile F.3.1. |
| --- | --- |

c)

Kui tootmisprotsessiga seotud lähtevoogude kogused määratakse mõõtmise teel enne tootmisprotsessis kasutamist, kohaldatakse asjakohast metoodikat vastavalt käesoleva lisa punktile F.3.1.

| d) | Kui lähtevoogudest või heiteallikatest pärit heidet ei ole võimalik muude meetodite kohaselt omistada, kasutatakse nende omistamiseks korreleeritud parameetreid, mis on juba omistatud tootmisprotsessidele vastavalt käesoleva lisa punktile F.3.1. Sel eesmärgil omistatakse lähtevoogude kogused ja nende vastav heide proportsionaalselt suhtega, milles need parameetrid on tootmisprotsessidele omistatud. Asjakohased parameetrid hõlmavad toodetud kaupade massi, tarbitud kütuse või materjali massi või mahtu, toodetud mõõdetamatu soojuse kogust, töötunde või seadmete teadaolevat kasutegurit. |
| --- | --- |

d)

Kui lähtevoogudest või heiteallikatest pärit heidet ei ole võimalik muude meetodite kohaselt omistada, kasutatakse nende omistamiseks korreleeritud parameetreid, mis on juba omistatud tootmisprotsessidele vastavalt käesoleva lisa punktile F.3.1. Sel eesmärgil omistatakse lähtevoogude kogused ja nende vastav heide proportsionaalselt suhtega, milles need parameetrid on tootmisprotsessidele omistatud. Asjakohased parameetrid hõlmavad toodetud kaupade massi, tarbitud kütuse või materjali massi või mahtu, toodetud mõõdetamatu soojuse kogust, töötunde või seadmete teadaolevat kasutegurit.

F.5.   MÕÕDETAVAST SOOJUSEST TULENEVA HEITE OMISTAMISE TÄIENDAVAD NÕUDED

Kohaldatakse käesoleva lisa punktis F.1 esitatud arvutamise üldpõhimõtteid. Asjakohased soojusvood määratakse kindlaks vastavalt käesoleva lisa punktile C.1 ja mõõdetava soojuse heitekoefitsient vastavalt käesoleva lisa punktile C.2.

Kui mõõdetava soojuse kaod määratakse kindlaks tootmisprotsessides kasutatavatest kogustest eraldi, lisatakse nende soojuskadudega seotud heitkogused proportsionaalselt kõigi selliste tootmisprotsesside heitkogustele, milles kasutatakse käitises toodetud mõõdetavat soojust, et tagada käitises toodetud, käitise imporditud või eksporditud või tootmisprotsesside vahel üle kantud mõõdetava netosoojuse kogu koguse omistamine tootmisprotsessidele midagi välja jätmata või topelt arvestamata.

G.   KEERUKATE KAUPADEGA SEONDUVA ERIHEITKOGUSE ARVUTAMINE

Määruse (EL) 2023/956 IV lisa kohaselt arvutatakse keerukate kaupadega g seonduv eriheitkogus SEE
  g järgmiselt:

Formula
  (valem 57)

Formula
  (valem 58)

kus

| SEE

  g | on (keeruka) kaubaga g seonduv otsene või kaudne eriheitkogus (CO2 ekvivalenttonni kauba g tonni kohta); |
| --- | --- |
| AttrEm

  g | on kauba g tootmisprotsessi otsesed või kaudsed heitkogused aruandeperioodil, mis on kindlaks määratud käesoleva lisa punkti F.1 kohaselt (CO2 ekvivalenttonnides); |
| AL

  g | on kauba g tootmisprotsessi tootmismaht aruandeperioodil, mis on kindlaks määratud käesoleva lisa punkti F.2 kohaselt (tonnides); |
| EE

  InpMat | on aruandeperioodil tarbitud kõigi II lisa 3. jaos kaupade g tootmisprotsessi jaoks asjakohastena määratletud lähteainetega seotud otsesed või kaudsed heitkogused (CO2 ekvivalenttonnides); |
| M

  i | on aruandeperioodil kauba g tootmisprotsessis kasutatud lähteaine i mass (lähteaine i tonnides) ja |
| SEE

  i | on lähteainega i seonduv otsene või kaudne eriheitkogus (CO2 ekvivalenttonni lähteaine i tonni kohta). |

SEE

  g

on (keeruka) kaubaga g seonduv otsene või kaudne eriheitkogus (CO2 ekvivalenttonni kauba g tonni kohta);

AttrEm

  g

on kauba g tootmisprotsessi otsesed või kaudsed heitkogused aruandeperioodil, mis on kindlaks määratud käesoleva lisa punkti F.1 kohaselt (CO2 ekvivalenttonnides);

AL

  g

on kauba g tootmisprotsessi tootmismaht aruandeperioodil, mis on kindlaks määratud käesoleva lisa punkti F.2 kohaselt (tonnides);

EE

  InpMat

on aruandeperioodil tarbitud kõigi II lisa 3. jaos kaupade g tootmisprotsessi jaoks asjakohastena määratletud lähteainetega seotud otsesed või kaudsed heitkogused (CO2 ekvivalenttonnides);

M

  i

on aruandeperioodil kauba g tootmisprotsessis kasutatud lähteaine i mass (lähteaine i tonnides) ja

SEE

  i

on lähteainega i seonduv otsene või kaudne eriheitkogus (CO2 ekvivalenttonni lähteaine i tonni kohta).

Selles arvutuses võetakse arvesse ainult lähteaineid, mis ei ole hõlmatud sama tootmisprotsessiga kui kaubad g. Kui sama lähteaine saadakse eri käitistest, käsitletakse iga käitise lähteainet eraldi.

Kui lähteainel i endal on lähteaineid, võetakse sama arvutusmeetodiga kõigepealt arvesse need lähteained, et arvutada lähteainega i seonduv heitkogus enne, kui neid kasutatakse kaubaga g seonduva heitkoguse arvutamiseks. Seda meetodit kasutatakse rekursiivselt kõigi lähteainete suhtes, mis on keerukad kaubad.

Parameeter Mi
  on koguse ALg
  tootmiseks vajaliku lähteaine kogumass. See hõlmab ka lähteaine kogust, mis ei sisaldu keerukas kaubas, kuid mis võib olla tootmisprotsessis eraldatud, ära lõigatud, põletatud, keemiliselt muudetud jne, ning mis väljub protsessist kõrvalsaaduse, metallijäägi, jäägi, jäätme või heitena.

Selleks et saada andmeid, mida saab kasutada tootmismahust sõltumatult, määratakse kindlaks massi erikulu mi
  iga lähteaine i jaoks ja lisatakse IV lisa kohasesse teatisesse:

Formula
  (valem 59)

Seega võib keerukate kaupadega g seonduvat eriheitkogust arvutada järgmise valemiga:

Formula
  (valem 60)

kus

| ae

  g | on kaupade g tootmisprotsessiga seonduv otsene või kaudne eriheitkogus (CO2 ekvivalenttonni kauba g tonni kohta), mis on samaväärne seonduva eriheitkogusega ilma lähteainetega seonduva heitkoguseta: |
| --- | --- |

ae

  g

on kaupade g tootmisprotsessiga seonduv otsene või kaudne eriheitkogus (CO2 ekvivalenttonni kauba g tonni kohta), mis on samaväärne seonduva eriheitkogusega ilma lähteainetega seonduva heitkoguseta:

Formula
  (valem 61)

| m

  i | on tootmisprotsessis ühe tonni kauba g saamiseks kasutatud lähteaine i massi erikulu (lähteaine i tonni kauba g tonni kohta, st ühikuta) ja |
| --- | --- |
| SEE

  i | on lähteainega i seonduv otsene või kaudne eriheitkogus (CO2 ekvivalenttonni lähteaine i tonni kohta). |

m

  i

on tootmisprotsessis ühe tonni kauba g saamiseks kasutatud lähteaine i massi erikulu (lähteaine i tonni kauba g tonni kohta, st ühikuta) ja

SEE

  i

on lähteainega i seonduv otsene või kaudne eriheitkogus (CO2 ekvivalenttonni lähteaine i tonni kohta).

H.   ANDMETE KVALITEEDI PARANDAMISE VABATAHTLIKUD MEETMED

| 1. | IV lisa kohases teatises esitatakse veariski allikad alates esmastest andmetest kuni lõppandmeteni. Tõhusa kontrollisüsteemi loomise, dokumenteerimise, rakendamise ja haldamisega tagatakse, et andmekäsitlusest tulenev teabevahetus ei sisalda väärkajastamisi ning on kooskõlas seiremetoodika dokumentatsiooni ja käesoleva lisaga.
  Esimese lõigu kohane riskihinnang tehakse taotluse korral kättesaadavaks komisjonile ja pädevale asutusele. Kui käitaja otsustab kasutada tõendamist vastavalt soovitatavatele täiustustele, teeb ta selle kättesaadavaks ka tõendamiseks. |
| --- | --- |

1.

Esimese lõigu kohane riskihinnang tehakse taotluse korral kättesaadavaks komisjonile ja pädevale asutusele. Kui käitaja otsustab kasutada tõendamist vastavalt soovitatavatele täiustustele, teeb ta selle kättesaadavaks ka tõendamiseks.

| 2. | Riskihindamise eesmärgil kehtestatakse andmekäsitluse ja kontrollimeetmete kirjalikud menetlused, mida dokumenteeritakse, rakendatakse ja hallatakse, ning viited nendele menetlustele esitatakse seiremetoodika dokumentatsioonis. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Lõikes 2 osutatud kontrollimeetmed peavad vajaduse korral hõlmama järgmist:






  a) | asjakohaste mõõteseadmete kvaliteedi tagamine; |
| --- | --- | --- |

3.

a)

asjakohaste mõõteseadmete kvaliteedi tagamine;

| b) | infotehnoloogiasüsteemide kvaliteedi tagamine, et asjakohaseid süsteeme oleks võimalik kavandada, dokumenteerida, katsetada, rakendada, kontrollida ja hallata viisil, mis tagab usaldusväärsete, täpsete ja õigeaegsete andmete töötlemise, võttes arvesse riskihindamisega kindlakstehtud riske; |
| --- | --- |

b)

infotehnoloogiasüsteemide kvaliteedi tagamine, et asjakohaseid süsteeme oleks võimalik kavandada, dokumenteerida, katsetada, rakendada, kontrollida ja hallata viisil, mis tagab usaldusväärsete, täpsete ja õigeaegsete andmete töötlemise, võttes arvesse riskihindamisega kindlakstehtud riske;

| c) | andmekäsitluse ja kontrollimeetmete lahusus ning vajaliku pädevuse haldamine; |
| --- | --- |

c)

andmekäsitluse ja kontrollimeetmete lahusus ning vajaliku pädevuse haldamine;

| d) | siserevisjonid ja andmete valideerimine; |
| --- | --- |

d)

siserevisjonid ja andmete valideerimine;

| e) | parandused ja parandusmeetmed; |
| --- | --- |

e)

parandused ja parandusmeetmed;

| f) | sisseostetud protsesside kontrollimine; |
| --- | --- |

f)

sisseostetud protsesside kontrollimine;

| g) | andmete ja dokumentide säilitamine, sealhulgas dokumendiversioonide haldamine. |
| --- | --- |

g)

andmete ja dokumentide säilitamine, sealhulgas dokumendiversioonide haldamine.

| 4. | Lõike 3 punkti a kohaldamisel tuleb tagada, et kõiki asjakohaseid mõõteseadmeid kalibreeritakse, reguleeritakse ja kontrollitakse regulaarsete ajavahemike järel, sealhulgas enne kasutamist, ning et kontrollimine toimub rahvusvahelistele mõõtestandarditele vastavate mõõtestandardite (kui on olemas) alusel ja kindlakstehtud riskidega proportsionaalselt.
  Kui mõõtesüsteemi komponente ei ole võimalik kalibreerida, identifitseeritakse need komponendid seiremetoodika dokumentatsioonis ja kehtestatakse alternatiivsed kontrollimeetmed.
  Kui leitakse, et seade ei vasta toimivusnõuetele, võetakse viivitamata vajalikud parandusmeetmed. |
| --- | --- |

4.

Kui mõõtesüsteemi komponente ei ole võimalik kalibreerida, identifitseeritakse need komponendid seiremetoodika dokumentatsioonis ja kehtestatakse alternatiivsed kontrollimeetmed.

Kui leitakse, et seade ei vasta toimivusnõuetele, võetakse viivitamata vajalikud parandusmeetmed.

| 5. | Lõike 3 punkti d kohaldamisel vaadatakse lõikes 2 osutatud andmekäsitluse käigus saadud andmed regulaarselt läbi ja valideeritakse. Andmete läbivaatamine ja valideerimine peab hõlmama järgmist:






  a) | andmete täielikkuse kontrollimine; |
| --- | --- | --- |

5.

a)

andmete täielikkuse kontrollimine;

| b) | eelmise aruandeperioodi kohta kindlaks määratud andmete võrdlemine, eelkõige järjepidevuse kontrollimine, mis põhineb asjakohaste tootmisprotsesside kasvuhoonegaaside kasuteguri aegridadel; |
| --- | --- |

b)

eelmise aruandeperioodi kohta kindlaks määratud andmete võrdlemine, eelkõige järjepidevuse kontrollimine, mis põhineb asjakohaste tootmisprotsesside kasvuhoonegaaside kasuteguri aegridadel;

| c) | eri tegevusandmete kogumise süsteemide kaudu saadud andmete ja väärtuste võrdlemine, eelkõige asjakohaste kaupade tootmisprotokollide, müügi ja varude andmete puhul; |
| --- | --- |

c)

eri tegevusandmete kogumise süsteemide kaudu saadud andmete ja väärtuste võrdlemine, eelkõige asjakohaste kaupade tootmisprotokollide, müügi ja varude andmete puhul;

| d) | asjakohaste kaupade andmete võrdlemine ja täielikkuse kontrollimine käitise ja tootmisprotsessi tasandil. |
| --- | --- |

d)

asjakohaste kaupade andmete võrdlemine ja täielikkuse kontrollimine käitise ja tootmisprotsessi tasandil.

| 6. | Lõike 3 punkti e kohaldamisel tagatakse, et kui selgub, et andmekäsitlus või kontrollimeede ei ole tõhus või ei järgita nende tegevuste menetlusdokumentide nõudeid, siis võetakse parandusmeetmed ja parandatakse mõjutatud andmed põhjendamatu viivituseta. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Lõike 3 punkti f kohaldamisel tehakse kõik järgmised toimingud, kui käitis ostab sisse vähemalt ühe lõikes 1 osutatud andmekäsitluse või kontrollimeetme:






  a) | sisseostetud andmekäsitluse ja kontrollimeetme kvaliteedi kontrollimine vastavalt käesolevale lisale; |
| --- | --- | --- |

7.

a)

sisseostetud andmekäsitluse ja kontrollimeetme kvaliteedi kontrollimine vastavalt käesolevale lisale;

| b) | asjakohaste nõuete kindlaksmääramine sisseostetud protsesside toodangule ja nendes protsessides kasutatavatele meetoditele; |
| --- | --- |

b)

asjakohaste nõuete kindlaksmääramine sisseostetud protsesside toodangule ja nendes protsessides kasutatavatele meetoditele;

| c) | käesoleva lõike punktis b osutatud toodangu ja meetodite kvaliteedi kontrollimine; |
| --- | --- |

c)

käesoleva lõike punktis b osutatud toodangu ja meetodite kvaliteedi kontrollimine;

| d) | tagamine, et sisseostetud tegevuste tegemisel võetakse arvesse riskihindamisega kindlakstehtud olemuslikke riske ja kontrolliriske. |
| --- | --- |

d)

tagamine, et sisseostetud tegevuste tegemisel võetakse arvesse riskihindamisega kindlakstehtud olemuslikke riske ja kontrolliriske.

| 8. | Kontrollisüsteemi tõhusust seiratakse, tehes sealhulgas siserevisjone ja võttes arvesse tõendaja järeldusi, kui tõendamist kohaldatakse.
  Kui leitakse, et kontrollisüsteem ei ole tõhus või selle ulatus ei vasta tuvastatud riskidele, täiustatakse kontrollisüsteemi ja ajakohastatakse vastavalt seiremetoodika dokumentatsiooni, sealhulgas vajaduse korral andmekäsitluse, riskihindamise ja kontrollimeetmete aluseks olevaid kirjalikke menetlusi. |
| --- | --- |

8.

Kui leitakse, et kontrollisüsteem ei ole tõhus või selle ulatus ei vasta tuvastatud riskidele, täiustatakse kontrollisüsteemi ja ajakohastatakse vastavalt seiremetoodika dokumentatsiooni, sealhulgas vajaduse korral andmekäsitluse, riskihindamise ja kontrollimeetmete aluseks olevaid kirjalikke menetlusi.

| 9. | Soovitatav täiustus: käitaja võib vabatahtlikult lasta IV lisa kohaselt koostatud käitise heitkoguste andmeid ja kaubaga seonduva eriheitkoguse andmeid tõendada standardi ISO 14065 kohaselt akrediteeritud sõltumatul tõendajal või käitisekohase toetusõigusliku seire-, aruandlus- ja kontrollisüsteemi nõuete alusel. |
| --- | --- |

9.

---

(1)  Valitsustevaheline kliimamuutuste paneel (IPCC), Riiklikke kasvuhoonegaaside inventuure käsitlevad IPCC suunised.

(*1)  Käitis peab teguri mõõtmiste abil ise kindlaks määrama. Kui see ei ole tehniliselt teostatav või põhjustab põhjendamatuid kulusid, kasutatakse CWPB metoodika abil saadud väärtusi.

---

IV LISA

Käitiste käitajalt aruandvale deklarandile esitatava soovitatava teatise sisu

1.   HEITEANDMETE TEATISEVORMI SISU

Üldandmed

| 1. | Teave käitise kohta






  a) | käitaja nimi ja kontaktandmed, |
| --- | --- | --- |

1.

a)

käitaja nimi ja kontaktandmed,

| b) | käitise nimi, |
| --- | --- |

b)

käitise nimi,

| c) | käitise kontaktandmed, |
| --- | --- |

c)

käitise kontaktandmed,

| d) | käitise kordumatu tunnus, kui on olemas, |
| --- | --- |

d)

käitise kordumatu tunnus, kui on olemas,

| e) | kohaldatav ÜRO asukohakood (UN/LOCODE), |
| --- | --- |

e)

kohaldatav ÜRO asukohakood (UN/LOCODE),

| f) | täpne aadress ja selle ingliskeelne kirjaviis, |
| --- | --- |

f)

täpne aadress ja selle ingliskeelne kirjaviis,

| g) | käitise peamise heiteallika geograafilised koordinaadid. |
| --- | --- |

g)

käitise peamise heiteallika geograafilised koordinaadid.

| 2. | Kasutatud tootmisprotsessid ja tootmisskeemid kaupade iga koondkategooria kohta, nagu on loetletud II lisa tabelis 1. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Iga kauba kohta, mis on märgitud eraldi CN-koodiga või koos kaupade koondkategooriates, vastavalt II lisa 2. jaole:






  a) | iga kaubaga seonduv otsene eriheitkogus; |
| --- | --- | --- |

3.

a)

iga kaubaga seonduv otsene eriheitkogus;

| b) | teave kasutatud andmete kvaliteedi ja kindlaksmääramise meetodite kohta, eelkõige juhul, kui seonduv heitkogus on täielikult kindlaks määratud seire põhjal, või selle kohta, kas on kasutatud komisjoni poolt üleminekuperioodi jaoks kättesaadavaks tehtud ja avaldatud vaikeväärtusi; |
| --- | --- |

b)

teave kasutatud andmete kvaliteedi ja kindlaksmääramise meetodite kohta, eelkõige juhul, kui seonduv heitkogus on täielikult kindlaks määratud seire põhjal, või selle kohta, kas on kasutatud komisjoni poolt üleminekuperioodi jaoks kättesaadavaks tehtud ja avaldatud vaikeväärtusi;

| c) | iga kaubaga seonduv kaudne eriheitkogus, heitekoefitsiendi kindlaksmääramise meetod ja kasutatud teabeallikas; |
| --- | --- |

c)

iga kaubaga seonduv kaudne eriheitkogus, heitekoefitsiendi kindlaksmääramise meetod ja kasutatud teabeallikas;

| d) | elektrienergia kui imporditud kauba jaoks kasutatud heitekoefitsient (CO2 ekvivalenttonni MWh kohta) ja elektrienergia heitekoefitsiendi kindlaksmääramiseks kasutatud andmeallikas või meetod, kui heitekoefitsient erineb komisjoni poolt SPIMi üleminekuregistris esitatud heitekoefitsientidest; |
| --- | --- |

d)

elektrienergia kui imporditud kauba jaoks kasutatud heitekoefitsient (CO2 ekvivalenttonni MWh kohta) ja elektrienergia heitekoefitsiendi kindlaksmääramiseks kasutatud andmeallikas või meetod, kui heitekoefitsient erineb komisjoni poolt SPIMi üleminekuregistris esitatud heitekoefitsientidest;

| e) | põhjuse lühikirjeldus, kui seonduva eriheitkoguse tegelike andmete asemel esitatakse komisjoni poolt üleminekuperioodi jaoks kättesaadavaks tehtud ja avaldatud vaikeväärtus; |
| --- | --- |

e)

põhjuse lühikirjeldus, kui seonduva eriheitkoguse tegelike andmete asemel esitatakse komisjoni poolt üleminekuperioodi jaoks kättesaadavaks tehtud ja avaldatud vaikeväärtus;

| f) | vajaduse korral sektoripõhine teave vastavalt käesoleva lisa 2. jaole; |
| --- | --- |

f)

vajaduse korral sektoripõhine teave vastavalt käesoleva lisa 2. jaole;

| g) | vajaduse korral teave tasumisele kuuluva süsinikuhinna kohta. Muudest käitistest saadud lähteainete eest tasumisele kuuluvad süsinikuhinnad loetletakse päritoluriikide kaupa eraldi. |
| --- | --- |

g)

vajaduse korral teave tasumisele kuuluva süsinikuhinna kohta. Muudest käitistest saadud lähteainete eest tasumisele kuuluvad süsinikuhinnad loetletakse päritoluriikide kaupa eraldi.

Üldandmete soovitatav täiustus

| 1. | Käitise koguheide, sealhulgas:






  a) | iga kasutatud lähtevoo tegevusandmed ja arvutustegurid; |
| --- | --- | --- |

1.

a)

iga kasutatud lähtevoo tegevusandmed ja arvutustegurid;

| b) | heide iga heiteallika kohta, mille seire toimub mõõtmispõhise metoodika abil; |
| --- | --- |

b)

heide iga heiteallika kohta, mille seire toimub mõõtmispõhise metoodika abil;

| c) | muude meetoditega kindlaks määratud heitkogused; |
| --- | --- |

c)

muude meetoditega kindlaks määratud heitkogused;

| d) | muudest käitistest saadud või muudesse käitistesse eksporditud CO2 kogus geoloogiliseks säilitamiseks või selliste toodete sisendmaterjaliks, milles CO2 on püsivalt keemiliselt seotud; |
| --- | --- |

d)

muudest käitistest saadud või muudesse käitistesse eksporditud CO2 kogus geoloogiliseks säilitamiseks või selliste toodete sisendmaterjaliks, milles CO2 on püsivalt keemiliselt seotud;

| 2. | imporditud, toodetud, tarbitud ja eksporditud mõõdetava soojuse, heitgaasi ja elektrienergia bilanss; |
| --- | --- |

2.

| 3. | kõikidest muudest käitistest saadud lähteainete kogus ning nendega seonduv otsene ja kaudne eriheitkogus; |
| --- | --- |

3.

| 4. | igas tootmisprotsessis kasutatud lähteainete kogus, välja arvatud samas käitises toodetud lähteained; |
| --- | --- |

4.

| 5. | teave selle kohta, kuidas arvutati igale tootmisprotsessile omistatud otsesed ja kaudsed heitkogused; |
| --- | --- |

5.

| 6. | iga tootmisprotsessi tootmismaht ja omistatud heitkogused; |
| --- | --- |

6.

| 7. | loetelu kõigist toodetud asjakohastest CN-koodiga kaupadest, sealhulgas lähteainetest, mis ei ole hõlmatud eraldi tootmisprotsessidega; |
| --- | --- |

7.

| 8. | käitise, selle peamiste tootmisprotsesside, SPIMi eesmärgiga hõlmamata tootmisprotsesside ja kasutatud seiremetoodika põhielementide lühikirjeldus, kas on kohaldatud toetusõigusliku seire-, aruandlus- ja kontrollisüsteemi nõudeid ning milliseid meetmeid on võetud andmete kvaliteedi parandamiseks, eelkõige kas on kohaldatud mis tahes vormis tõendamist; |
| --- | --- |

8.

| 9. | vajaduse korral teave elektrienergia heitekoefitsiendi kohta energiaostulepingus. |
| --- | --- |

9.

2.   SEKTORIPÕHISED PARAMEETRID, MIS TULEB TEATISESSE LISADA

| Kaupade koondkategooria | Aruandlusnõue SPIMi aruandes |
| --- | --- |
| Kaltsineeritud savi | — | Kas savi on või ei ole kaltsineeritud. |

Kaupade koondkategooria

Aruandlusnõue SPIMi aruandes

Kaltsineeritud savi

—

Kas savi on või ei ole kaltsineeritud.

Klinker

| — | Ei kohaldata. |
| --- | --- |

—

Ei kohaldata.

Tsement

| — | Ühe tonni tsemendi tootmiseks tarbitud klinkri mass tonnides (klinkri ja tsemendi suhe protsentides). |
| --- | --- |

—

Ühe tonni tsemendi tootmiseks tarbitud klinkri mass tonnides (klinkri ja tsemendi suhe protsentides).

Aluminaattsement

| — | Ei kohaldata. |
| --- | --- |

—

Ei kohaldata.

Vesinik

| — | Ei kohaldata. |
| --- | --- |

—

Ei kohaldata.

Karbamiid

| — | Puhtus (karbamiidi massiprotsent, lämmastikusisalduse %). |
| --- | --- |

—

Puhtus (karbamiidi massiprotsent, lämmastikusisalduse %).

Lämmastikhape

| — | Kontsentratsioon (massiprotsent). |
| --- | --- |

—

Kontsentratsioon (massiprotsent).

Ammoniaak

| — | Kontsentratsioon vesilahuse korral. |
| --- | --- |

—

Kontsentratsioon vesilahuse korral.

Segaväetised

| — | Määruse (EL) 2019/1009 kohaselt nõutav teave:






  — | lämmastikusisaldus ammooniumina (NH4
  +); |
| --- | --- | --- |

—

Määruse (EL) 2019/1009 kohaselt nõutav teave:

—

lämmastikusisaldus ammooniumina (NH4
  +);

| — | lämmastikusisaldus nitraadina (NO3
  –); |
| --- | --- |

—

lämmastikusisaldus nitraadina (NO3
  –);

| — | lämmastikusisaldus karbamiidina; |
| --- | --- |

—

lämmastikusisaldus karbamiidina;

| — | lämmastikusisaldus muu (orgaanilise) vormina. |
| --- | --- |

—

lämmastikusisaldus muu (orgaanilise) vormina.

Paagutatud maak

| — | Ei kohaldata. |
| --- | --- |

—

Ei kohaldata.

Toormalm

| — | Peamine kasutatav redutseerija. |
| --- | --- |

—

Peamine kasutatav redutseerija.

| — | Mangaani, kroomi, nikli massiprotsent, muud legeerelemendid kokku. |
| --- | --- |

—

Mangaani, kroomi, nikli massiprotsent, muud legeerelemendid kokku.

Ferromangaan (FeMn)

| — | Mangaani ja süsiniku massiprotsent. |
| --- | --- |

—

Mangaani ja süsiniku massiprotsent.

Ferrokroom (FeCr)

| — | Kroomi ja süsiniku massiprotsent. |
| --- | --- |

—

Kroomi ja süsiniku massiprotsent.

Ferronikkel (FeNi)

| — | Nikli ja süsiniku massiprotsent. |
| --- | --- |

—

Nikli ja süsiniku massiprotsent.

Otseredutseeritud raud

| — | Peamine kasutatav redutseerija. |
| --- | --- |

—

Peamine kasutatav redutseerija.

| — | Mangaani, kroomi, nikli massiprotsent, muud legeerelemendid kokku. |
| --- | --- |

—

Mangaani, kroomi, nikli massiprotsent, muud legeerelemendid kokku.

Toorteras

| — | Lähteaine peamine redutseerija, kui on teada. |
| --- | --- |

—

Lähteaine peamine redutseerija, kui on teada.

| — | Mangaani, kroomi, nikli massiprotsent, muud legeerelemendid kokku. |
| --- | --- |

—

Mangaani, kroomi, nikli massiprotsent, muud legeerelemendid kokku.

| — | Ühe tonni toorterase tootmiseks kasutatud metallijäägid tonnides. |
| --- | --- |

—

Ühe tonni toorterase tootmiseks kasutatud metallijäägid tonnides.

| — | % metallijääkidest, mis on tarbimiseelsed jäätmed. |
| --- | --- |

—

% metallijääkidest, mis on tarbimiseelsed jäätmed.

Rauast või terasest tooted

| — | Lähteaine tootmisel kasutatav peamine redutseerija, kui on teada. |
| --- | --- |

—

Lähteaine tootmisel kasutatav peamine redutseerija, kui on teada.

| — | Mangaani, kroomi, nikli massiprotsent, muud legeerelemendid kokku. |
| --- | --- |

—

Mangaani, kroomi, nikli massiprotsent, muud legeerelemendid kokku.

| — | Selliste sisalduvate materjalide, mis ei ole raud ega teras, massiprotsent, kui nende mass on suurem kui 1–5 % kauba kogumassist. |
| --- | --- |

—

Selliste sisalduvate materjalide, mis ei ole raud ega teras, massiprotsent, kui nende mass on suurem kui 1–5 % kauba kogumassist.

| — | Ühe tonni toote tootmiseks kasutatud metallijäägid tonnides. |
| --- | --- |

—

Ühe tonni toote tootmiseks kasutatud metallijäägid tonnides.

| — | % metallijääkidest, mis on tarbimiseelsed jäätmed. |
| --- | --- |

—

% metallijääkidest, mis on tarbimiseelsed jäätmed.

Survetöötlemata alumiinium

| — | Ühe tonni toote tootmiseks kasutatud metallijäägid tonnides. |
| --- | --- |

—

Ühe tonni toote tootmiseks kasutatud metallijäägid tonnides.

| — | % metallijääkidest, mis on tarbimiseelsed jäätmed. |
| --- | --- |

—

% metallijääkidest, mis on tarbimiseelsed jäätmed.

| — | Selliste sisalduvate materjalide, mis ei ole alumiinium, kogusisaldus protsentides, kui see on suurem kui 1 %. |
| --- | --- |

—

Selliste sisalduvate materjalide, mis ei ole alumiinium, kogusisaldus protsentides, kui see on suurem kui 1 %.

Alumiiniumist tooted

| — | Ühe tonni toote tootmiseks kasutatud metallijäägid tonnides. |
| --- | --- |

—

Ühe tonni toote tootmiseks kasutatud metallijäägid tonnides.

| — | % metallijääkidest, mis on tarbimiseelsed jäätmed. |
| --- | --- |

—

% metallijääkidest, mis on tarbimiseelsed jäätmed.

| — | Selliste sisalduvate materjalide, mis ei ole alumiinium, kogusisaldus protsentides, kui see on suurem kui 1 %. |
| --- | --- |

—

Selliste sisalduvate materjalide, mis ei ole alumiinium, kogusisaldus protsentides, kui see on suurem kui 1 %.

---

V LISA

Ettevõtjate registreerimise ja identifitseerimise süsteemi andmed

Tabel 1 sisaldab ettevõtjate süsteemis esitatud teavet ettevõtjate kohta, kes on koostalitlusvõimelised SPIMi üleminekuregistriga.

Tabel 1

Ettevõtjate registreerimise ja identifitseerimise süsteemi (EORI) andmed

| Ettevõtjate süsteemi EORI |
| --- |
| Kliendi tunnusandmed |
| EORI riik + riigisisene EORI number |
| EORI riik |
| EORI alguskuupäev |
| EORI lõpukuupäev |
| Tollikliendi teave |
| EORI lühinimi |
| EORI täisnimi |
| EORI keel |
| EORIs registreerimise kuupäev |
| EORI isiku tüüp |
| EORI majandustegevus |
| EORIs registreeritud aadresside loetelu |
| Registreeritud aadressid |
| EORI aadress |
| EORI keel |
| EORI nimi |
| Asutamine liidus |
| EORI aadressi alguskuupäev |
| EORI aadressi lõpukuupäev |
| Käibemaksukohustuslasena või maksukohustuslasena registreerimise number |
| Käibemaksukohustuslane või maksukohustuslane |
| Riiklik tunnus + käibemaksukohustuslasena registreerimise number või maksukohustuslasena registreerimise number koos riikliku tunnusega |
| EORI õiguslik seisund |
| EORI õigusliku seisundi keel |
| EORI õiguslik seisund |
| EORI õigusliku seisundi alguskuupäev ja lõpukuupäev |
| Kontaktandmete loetelu |
| Kontaktandmed |
| EORI kontaktaadress |
| EORI kontaktkeel |
| EORI kontaktisiku täielik nimi |
| EORI kontaktisiku nimi |
| Avaldamislepingu lipp |
| |
| Aadressiväljade kirjeldus |
| Tänav ja majanumber |
| Sihtnumber |
| Linn |
| Riigi kood |
| Teatise üksikasjade loetelu |
| Teatise tüüp |

Ettevõtjate süsteemi EORI

Kliendi tunnusandmed

EORI riik + riigisisene EORI number

EORI riik

EORI alguskuupäev

EORI lõpukuupäev

Tollikliendi teave

EORI lühinimi

EORI täisnimi

EORI keel

EORIs registreerimise kuupäev

EORI isiku tüüp

EORI majandustegevus

EORIs registreeritud aadresside loetelu

Registreeritud aadressid

EORI aadress

EORI keel

EORI nimi

Asutamine liidus

EORI aadressi alguskuupäev

EORI aadressi lõpukuupäev

Käibemaksukohustuslasena või maksukohustuslasena registreerimise number

Käibemaksukohustuslane või maksukohustuslane

Riiklik tunnus + käibemaksukohustuslasena registreerimise number või maksukohustuslasena registreerimise number koos riikliku tunnusega

EORI õiguslik seisund

EORI õigusliku seisundi keel

EORI õiguslik seisund

EORI õigusliku seisundi alguskuupäev ja lõpukuupäev

Kontaktandmete loetelu

Kontaktandmed

EORI kontaktaadress

EORI kontaktkeel

EORI kontaktisiku täielik nimi

EORI kontaktisiku nimi

Avaldamislepingu lipp

Aadressiväljade kirjeldus

Tänav ja majanumber

Sihtnumber

Linn

Riigi kood

Teatise üksikasjade loetelu

Teatise tüüp

---

VI LISA

Seestöötlemisega seotud täiendavad andmenõuded

Tabel 1 sisaldab teavet detsentraliseeritud tollisüsteemidest, mis on koostalitlusvõimelised SPIMi üleminekuregistriga vastavalt käesoleva määruse artiklile 17.

Tabel 1

Seestöötlemisega seotud täiendav teave

| Tolliasutuse andmenõue pärast seestöötlemise protseduuri kokkuvõtet, kui aruandvale deklarandile ei anta erandit |
| --- |
| Väljastav riik |
| Andmekirje viide |
| Andmekirje versiooni number |
| Andmekirje versiooni seisund |
| Aruandeperioodi alguskuupäev |
| Aruandeperioodi lõpukuupäev |
| Järelevalve tolliasutus (järelevalve tolliasutus seestöötlemise jaoks) |
| Seestöötlemise loa viitenumber |
| Importija tunnusnumber/seestöötlemise loa omanik |
| Importiv riik |
| Kaubanimetuse tunnus (järjenumber) |
| Harmoneeritud süsteemi alamkategooria kood |
| Kombineeritud nomenklatuuri kood |
| Kauba kirjeldus |
| Taotletud menetluse kood |
| Eelmise menetluse kood |
| Päritoluriigi kood |
| Sihtriigi kood |
| Lähteriik |
| Netomass |
| Mõõtühiku tüüp |
| Täiendavad ühikud |
| Statistiline väärtus |
| Vabasse ringlusse lubatud töödeldud toodetes tegelikult kasutatud toote netomass |
| Sama kaubakoodiga vabasse ringlusse lubatud tegeliku toote netomass |
| Esindaja tunnusnumber ja staatus |
| Transpordiliik piiril |

Tolliasutuse andmenõue pärast seestöötlemise protseduuri kokkuvõtet, kui aruandvale deklarandile ei anta erandit

Väljastav riik

Andmekirje viide

Andmekirje versiooni number

Andmekirje versiooni seisund

Aruandeperioodi alguskuupäev

Aruandeperioodi lõpukuupäev

Järelevalve tolliasutus (järelevalve tolliasutus seestöötlemise jaoks)

Seestöötlemise loa viitenumber

Importija tunnusnumber/seestöötlemise loa omanik

Importiv riik

Kaubanimetuse tunnus (järjenumber)

Harmoneeritud süsteemi alamkategooria kood

Kombineeritud nomenklatuuri kood

Kauba kirjeldus

Taotletud menetluse kood

Eelmise menetluse kood

Päritoluriigi kood

Sihtriigi kood

Lähteriik

Netomass

Mõõtühiku tüüp

Täiendavad ühikud

Statistiline väärtus

Vabasse ringlusse lubatud töödeldud toodetes tegelikult kasutatud toote netomass

Sama kaubakoodiga vabasse ringlusse lubatud tegeliku toote netomass

Esindaja tunnusnumber ja staatus

Transpordiliik piiril

---

VII LISA

Riikliku süsteemi andmed

Tabel 1 sisaldab teavet detsentraliseeritud süsteemidest, mis on koostalitlusvõimelised SPIMi üleminekuregistriga vastavalt käesoleva määruse artiklile 17.

Tabel 1

| Riikliku süsteemi andmed |
| --- |
| Väljaandja |
| Andmekirje viide |
| Andmekirje versiooni number |
| Andmekirje versiooni seisund |
| Impordideklaratsiooni number |
| Deklaratsiooni kaubanimetuse number |
| Deklaratsiooni vastuvõtmise kuupäev |
| Taotletud menetluse kood |
| Eelmise menetluse kood |
| Päritoluriigi kood |
| Sooduspäritoluriigi kood |
| Sihtriigi kood |
| Lähteriik |
| Kvoodi järjenumber |
| Kauba kirjeldus |
| Harmoneeritud süsteemi alamkategooria kood |
| Kombineeritud nomenklatuuri kood |
| TARICi kood |
| Netomass |
| Statistiline väärtus |
| Täiendavad ühikud |
| Deklaratsiooni tüüp |
| Täiendav deklaratsiooni tüüp |
| Vorming |
| Importija tunnusnumber |
| Importiv riik |
| Kaubasaaja tunnusnumber |
| Deklarandi tunnusnumber |
| Loa omaniku tunnusnumber |
| Loa omaniku tüüp |
| Loa viitenumber |
| Esindaja tunnusnumber |
| Transpordiliik piiril |
| Transpordiliik sisemaal |

Riikliku süsteemi andmed

Väljaandja

Andmekirje viide

Andmekirje versiooni number

Andmekirje versiooni seisund

Impordideklaratsiooni number

Deklaratsiooni kaubanimetuse number

Deklaratsiooni vastuvõtmise kuupäev

Taotletud menetluse kood

Eelmise menetluse kood

Päritoluriigi kood

Sooduspäritoluriigi kood

Sihtriigi kood

Lähteriik

Kvoodi järjenumber

Kauba kirjeldus

Harmoneeritud süsteemi alamkategooria kood

Kombineeritud nomenklatuuri kood

TARICi kood

Netomass

Statistiline väärtus

Täiendavad ühikud

Deklaratsiooni tüüp

Täiendav deklaratsiooni tüüp

Vorming

Importija tunnusnumber

Importiv riik

Kaubasaaja tunnusnumber

Deklarandi tunnusnumber

Loa omaniku tunnusnumber

Loa omaniku tüüp

Loa viitenumber

Esindaja tunnusnumber

Transpordiliik piiril

Transpordiliik sisemaal

---

VIII lisa

Käitise tasandil otseheite seires kasutatavad standardkoefitsiendid

1.   ALUMISE KÜTTEVÄÄRTUSEGA SEOTUD KÜTUSTE HEITEKOEFITSIENDID

Tabel 1

Alumise kütteväärtusega seotud kütuste heitekoefitsiendid ja alumine kütteväärtus kütuse massi kohta

| Kütusetüübi kirjeldus | Heitekoefitsient t CO2/TJ | Alumine kütteväärtus TJ/Gg | Allikas |
| --- | --- | --- | --- |
| Toornafta | 73,3 | 42,3 | IPCC 2006 GL |
| Orimulsioon | 77,0 | 27,5 | IPCC 2006 GL |
| Vedeldatud maagaas | 64,2 | 44,2 | IPCC 2006 GL |
| Mootoribensiin | 69,3 | 44,3 | IPCC 2006 GL |
| Petrooleum (v.a lennukikütus) | 71,9 | 43,8 | IPCC 2006 GL |
| Põlevkiviõli | 73,3 | 38,1 | IPCC 2006 GL |
| Gaasiõli/diislikütus | 74,1 | 43,0 | IPCC 2006 GL |
| Masuut | 77,4 | 40,4 | IPCC 2006 GL |
| Veeldatud naftagaas | 63,1 | 47,3 | IPCC 2006 GL |
| Etaan | 61,6 | 46,4 | IPCC 2006 GL |
| Toorbensiin | 73,3 | 44,5 | IPCC 2006 GL |
| Bituumen | 80,7 | 40,2 | IPCC 2006 GL |
| Määrdeained | 73,3 | 40,2 | IPCC 2006 GL |
| Naftakoks | 97,5 | 32,5 | IPCC 2006 GL |
| Rafineerimistehaste lähteained | 73,3 | 43,0 | IPCC 2006 GL |
| Rafineerimistehaste küttegaas | 57,6 | 49,5 | IPCC 2006 GL |
| Parafiin | 73,3 | 40,2 | IPCC 2006 GL |
| Lahustibensiin ja tehniline piiritus | 73,3 | 40,2 | IPCC 2006 GL |
| Muud naftasaadused | 73,3 | 40,2 | IPCC 2006 GL |
| Antratsiit | 98,3 | 26,7 | IPCC 2006 GL |
| Koksisüsi | 94,6 | 28,2 | IPCC 2006 GL |
| Muu bituminoosne süsi | 94,6 | 25,8 | IPCC 2006 GL |
| Subbituminoosne süsi | 96,1 | 18,9 | IPCC 2006 GL |
| Pruunsüsi | 101,0 | 11,9 | IPCC 2006 GL |
| Põlevkivi ja õliliiv | 107,0 | 8,9 | IPCC 2006 GL |
| Söebrikettkütus | 97,5 | 20,7 | IPCC 2006 GL |
| Koksiahju koks ja pruunsöekoks | 107,0 | 28,2 | IPCC 2006 GL |
| Gaasikoks | 107,0 | 28,2 | IPCC 2006 GL |
| Kivisöetõrv | 80,7 | 28,0 | IPCC 2006 GL |
| Gaasitehaste gaas | 44,4 | 38,7 | IPCC 2006 GL |
| Koksiahjugaas | 44,4 | 38,7 | IPCC 2006 GL |
| Kõrgahjugaas | 260 | 2,47 | IPCC 2006 GL |
| Hapnikkonverteri gaas | 182 | 7,06 | IPCC 2006 GL |
| Maagaas | 56,1 | 48,0 | IPCC 2006 GL |
| Tööstusjäätmed | 143 | ei kohaldata | IPCC 2006 GL |
| Vanaõli | 73,3 | 40,2 | IPCC 2006 GL |
| Turvas | 106,0 | 9,76 | IPCC 2006 GL |
| Rehvijäätmed | 85,0  (1) | ei kohaldata | Maailma kestliku arengu ärinõukogu – säästva tsemenditootmise algatus (WBCSD CSI) |
| Süsinikoksiid | 155,2  (2) | 10,1 | J. Falbe ja M. Regitz, Römpp Chemie Lexikon, Stuttgart, 1995 |
| Metaan | 54,9  (3) | 50,0 | J. Falbe ja M. Regitz, Römpp Chemie Lexikon, Stuttgart, 1995 |

Kütusetüübi kirjeldus

Heitekoefitsient t CO2/TJ

Alumine kütteväärtus TJ/Gg

Allikas

Toornafta

73,3

42,3

IPCC 2006 GL

Orimulsioon

77,0

27,5

IPCC 2006 GL

Vedeldatud maagaas

64,2

44,2

IPCC 2006 GL

Mootoribensiin

69,3

44,3

IPCC 2006 GL

Petrooleum (v.a lennukikütus)

71,9

43,8

IPCC 2006 GL

Põlevkiviõli

73,3

38,1

IPCC 2006 GL

Gaasiõli/diislikütus

74,1

43,0

IPCC 2006 GL

Masuut

77,4

40,4

IPCC 2006 GL

Veeldatud naftagaas

63,1

47,3

IPCC 2006 GL

Etaan

61,6

46,4

IPCC 2006 GL

Toorbensiin

73,3

44,5

IPCC 2006 GL

Bituumen

80,7

40,2

IPCC 2006 GL

Määrdeained

73,3

40,2

IPCC 2006 GL

Naftakoks

97,5

32,5

IPCC 2006 GL

Rafineerimistehaste lähteained

73,3

43,0

IPCC 2006 GL

Rafineerimistehaste küttegaas

57,6

49,5

IPCC 2006 GL

Parafiin

73,3

40,2

IPCC 2006 GL

Lahustibensiin ja tehniline piiritus

73,3

40,2

IPCC 2006 GL

Muud naftasaadused

73,3

40,2

IPCC 2006 GL

Antratsiit

98,3

26,7

IPCC 2006 GL

Koksisüsi

94,6

28,2

IPCC 2006 GL

Muu bituminoosne süsi

94,6

25,8

IPCC 2006 GL

Subbituminoosne süsi

96,1

18,9

IPCC 2006 GL

Pruunsüsi

101,0

11,9

IPCC 2006 GL

Põlevkivi ja õliliiv

107,0

8,9

IPCC 2006 GL

Söebrikettkütus

97,5

20,7

IPCC 2006 GL

Koksiahju koks ja pruunsöekoks

107,0

28,2

IPCC 2006 GL

Gaasikoks

107,0

28,2

IPCC 2006 GL

Kivisöetõrv

80,7

28,0

IPCC 2006 GL

Gaasitehaste gaas

44,4

38,7

IPCC 2006 GL

Koksiahjugaas

44,4

38,7

IPCC 2006 GL

Kõrgahjugaas

260

2,47

IPCC 2006 GL

Hapnikkonverteri gaas

182

7,06

IPCC 2006 GL

Maagaas

56,1

48,0

IPCC 2006 GL

Tööstusjäätmed

143

ei kohaldata

IPCC 2006 GL

Vanaõli

73,3

40,2

IPCC 2006 GL

Turvas

106,0

9,76

IPCC 2006 GL

Rehvijäätmed

85,0  (1)

ei kohaldata

Maailma kestliku arengu ärinõukogu – säästva tsemenditootmise algatus (WBCSD CSI)

Süsinikoksiid

155,2  (2)

10,1

J. Falbe ja M. Regitz, Römpp Chemie Lexikon, Stuttgart, 1995

Metaan

54,9  (3)

50,0

J. Falbe ja M. Regitz, Römpp Chemie Lexikon, Stuttgart, 1995

Tabel 2

Alumise kütteväärtusega seotud kütuste heitekoefitsiendid ja alumine kütteväärtus biomassmaterjali massi kohta

| Biomassmaterjal | Esmane heitekoefitsient
  t CO2/TJ | Alumine kütteväärtus GJ/t | Allikas |
| --- | --- | --- | --- |
| Puit/puidujäätmed (õhkkuiv) (4) | 112 | 15,6 | IPCC 2006 GL |
| Sulfiidileelised (must leelis) | 95,3 | 11,8 | IPCC 2006 GL |
| Muu esmane tahke biomass | 100 | 11,6 | IPCC 2006 GL |
| Puusüsi | 112 | 29,5 | IPCC 2006 GL |
| Biobensiin | 70,8 | 27,0 | IPCC 2006 GL |
| Biodiisel | 70,8 | 37,0 | IPCC 2006 GL (5) |
| Muud vedelad biokütused | 79,6 | 27,4 | IPCC 2006 GL |
| Prügilagaas (6) | 54,6 | 50,4 | IPCC 2006 GL |
| Reoveegaas  (4) | 54,6 | 50,4 | IPCC 2006 GL |
| Muu biogaas  (4) | 54,6 | 50,4 | IPCC 2006 GL |
| Olmejäätmed (biomassiosa) (4) | 100 | 11,6 | IPCC 2006 GL |

Biomassmaterjal

Esmane heitekoefitsient

t CO2/TJ

Alumine kütteväärtus GJ/t

Allikas

Puit/puidujäätmed (õhkkuiv) (4)

112

15,6

IPCC 2006 GL

Sulfiidileelised (must leelis)

95,3

11,8

IPCC 2006 GL

Muu esmane tahke biomass

100

11,6

IPCC 2006 GL

Puusüsi

112

29,5

IPCC 2006 GL

Biobensiin

70,8

27,0

IPCC 2006 GL

Biodiisel

70,8

37,0

IPCC 2006 GL (5)

Muud vedelad biokütused

79,6

27,4

IPCC 2006 GL

Prügilagaas (6)

54,6

50,4

IPCC 2006 GL

Reoveegaas  (4)

54,6

50,4

IPCC 2006 GL

Muu biogaas  (4)

54,6

50,4

IPCC 2006 GL

Olmejäätmed (biomassiosa) (4)

100

11,6

IPCC 2006 GL

2.   Protsessiheitega seotud heitekoefitsiendid

Tabel 3

Karbonaatide lagunemisel tekkiva protsessiheite stöhhiomeetriline heitekoefitsient (meetod A)

| Karbonaat | Heitekoefitsient (t CO2/t karbonaati) |
| --- | --- |
| CaCO3 | 0,440 |
| MgCO3 | 0,522 |
| Na2CO3 | 0,415 |
| BaCO3 | 0,223 |
| Li2CO3 | 0,596 |
| K2CO3 | 0,318 |
| SrCO3 | 0,298 |
| NaHCO3 | 0,524 |
| FeCO3 | 0,380 |
| Üldist | Heitekoefitsient = [M(CO2)]/{Y * [M(x)] + Z * [M(CO3
  2-)]}







  X | = | metall |
| M(x) | = | elemendi X molekulmass (g/mol) |
| M(CO2) | = | CO2 molekulmass (g/mol) |
| M(CO3
  2-) | = | CO3
  2- molekulmass (g/mol) |
| Y | = | elemendi X stöhhiomeetriline arv |
| Z | = | on CO3
  2- stöhhiomeetriline arv |

Karbonaat

Heitekoefitsient (t CO2/t karbonaati)

CaCO3

0,440

MgCO3

0,522

Na2CO3

0,415

BaCO3

0,223

Li2CO3

0,596

K2CO3

0,318

SrCO3

0,298

NaHCO3

0,524

FeCO3

0,380

Üldist

Heitekoefitsient = [M(CO2)]/{Y * [M(x)] + Z * [M(CO3
  2-)]}

X

=

metall

M(x)

=

elemendi X molekulmass (g/mol)

M(CO2)

=

CO2 molekulmass (g/mol)

M(CO3
  2-)

=

CO3
  2- molekulmass (g/mol)

Y

=

elemendi X stöhhiomeetriline arv

Z

=

on CO3
  2- stöhhiomeetriline arv

Tabel 4

Leelismuldmetallide oksiididel põhinevate karbonaatide lagunemisel tekkiva protsessiheite stöhhiomeetriline heitekoefitsient (meetod B)

| Oksiid | Heitekoefitsient (t CO2/t oksiidi) |
| --- | --- |
| CaO | 0,785 |
| MgO | 1,092 |
| BaO | 0,287 |
| Üldist
  XYOZ | Heitekoefitsient = [M(CO2)]/{Y * [M(x)] + Z * [M(O)]}







  X | = | leelismuld või leelismetall |
| M(x) | = | elemendi X molekulmass (g/mol) |
| M(CO2) | = | CO2 molekulmass (g/mol) |
| M(O) | = | O molekulmass (g/mol) |
| Y | = | elemendi X stöhhiomeetriline arv |
| | = | 1 (leelismuldmetallide puhul) |
| | = | 2 (leelismetallide puhul) |
| Z | = | 1 (O stöhhiomeetriline arv) |

Oksiid

Heitekoefitsient (t CO2/t oksiidi)

CaO

0,785

MgO

1,092

BaO

0,287

Üldist

XYOZ

Heitekoefitsient = [M(CO2)]/{Y * [M(x)] + Z * [M(O)]}

X

=

leelismuld või leelismetall

M(x)

=

elemendi X molekulmass (g/mol)

M(CO2)

=

CO2 molekulmass (g/mol)

M(O)

=

O molekulmass (g/mol)

Y

=

elemendi X stöhhiomeetriline arv

=

1 (leelismuldmetallide puhul)

=

2 (leelismetallide puhul)

Z

=

1 (O stöhhiomeetriline arv)

Tabel 5

Muude protsessimaterjalide töötlemisel (raua või terase tootmine, raudmetallide töötlemine) tekkiva protsessiheite heitekoefitsiendid
   (8)

| Sisendmaterjal või toodang | Süsinikusisaldus
  t C/t | Heitekoefitsient
  t CO2/t |
| --- | --- | --- |
| Otseredutseeritud raud | 0,0191 | 0,07 |
| Elektrikaarahju süsielektroodid | 0,8188 | 3,00 |
| Elektrikaarahju lisatav süsinik | 0,8297 | 3,04 |
| Kuumbriketitud raud | 0,0191 | 0,07 |
| Hapnikkonverteri gaas | 0,3493 | 1,28 |
| Naftakoks | 0,8706 | 3,19 |
| Toormalm | 0,0409 | 0,15 |
| Raud/rauajäägid | 0,0409 | 0,15 |
| Teras/terasejäägid | 0,0109 | 0,04 |

Sisendmaterjal või toodang

Süsinikusisaldus

t C/t

Heitekoefitsient

t CO2/t

Otseredutseeritud raud

0,0191

0,07

Elektrikaarahju süsielektroodid

0,8188

3,00

Elektrikaarahju lisatav süsinik

0,8297

3,04

Kuumbriketitud raud

0,0191

0,07

Hapnikkonverteri gaas

0,3493

1,28

Naftakoks

0,8706

3,19

Toormalm

0,0409

0,15

Raud/rauajäägid

0,0409

0,15

Teras/terasejäägid

0,0109

0,04

3.   Muude kasvuhoonegaaside kui CO2 globaalse soojendamise potentsiaal

Tabel 6

Globaalse soojendamise potentsiaal

| Gaas | Globaalse soojendamise potentsiaal |
| --- | --- |
| N2O | 265 t CO2e/t N2O |
| CF4 | 6 630 t CO2e/t CF4 |
| C2F6 | 11 100 t CO2e/t C2F6 |

Gaas

Globaalse soojendamise potentsiaal

N2O

265 t CO2e/t N2O

CF4

6 630 t CO2e/t CF4

C2F6

11 100 t CO2e/t C2F6

---

(1)  See väärtus on esmane heitekoefitsient, st enne biomassiosa kohaldamist (kui on asjakohane).

(2)  Põhineb alumisel kütteväärtusel 10,12 TJ/t.

(3)  Põhineb alumisel kütteväärtusel 50,01 TJ/t.

(4)  Esitatud heitekoefitsiendi eeldus on, et puidu veesisaldus on ligikaudu 15 %. Toore puidu veesisaldus võib olla kuni 50 %. Täiesti kuiva puidu alumise kütteväärtuse kindlaksmääramiseks kasutatakse järgmist valemit:

Formula

kus NCVdry
  on absoluutselt kuiva materjali alumine kütteväärtus, w on veesisaldus (massiosa) ja
  Formula
  on vee aurustumise entalpia. Sama valemi abil saab kuiva materjali alumisest kütteväärtusest tagasiarvutusega leida alumise kütteväärtuse konkreetse veesisalduse korral.

(5)  Alumise kütteväärtuse väärtus on võetud direktiivi (EL) 2018/2001 III lisast.

(6)  Prügilagaasi, reoveegaasi ja muu biogaasi puhul: standardväärtused viitavad puhtale biometaanile. Õigete standardväärtuste leidmiseks on vaja gaasi metaanisisaldust korrigeerida.

(7)  IPCC suunistes on esitatud ka olmejäätmete fossiilse osa väärtused: EF = 91,7 t CO2/TJ; alumine kütteväärtus = 10 GJ/t.

(8)  Riiklikke kasvuhoonegaaside inventuure käsitlevad IPCC 2006. aasta suunised.

---

IX LISA

Elektri- ja soojusenergia eraldi tootmise tõhususe ühtlustatud kontrollväärtused

Järgmistes tabelites esitatud soojusenergia eraldi tootmise tõhususe ühtlustatud kontrollväärtused põhinevad alumisel kütteväärtusel ja ISO standardi kohastel atmosfääritingimustel (ümbritseva õhu temperatuur 15 °C, rõhk 1,013 bar, suhteline niiskus 60 %).

Tabel 1

Elektrienergia tootmise tõhususe võrdlustegurid

| Kategooria | Kütusetüüp | Ehitamise aasta |
| --- | --- | --- |
| enne 2012. aastat | 2012–2015 | alates 2016. aastast |
| Tahkised | S1 | Kivisüsi, sealhulgas antratsiit, bituumenkivisüsi, subbituminoosne süsi, koks, poolkoks, naftakoks | 44,2 | 44,2 | 44,2 |
| S2 | Pruunsüsi, pruunsöebrikett, põlevkiviõli | 41,8 | 41,8 | 41,8 |
| S3 | Turvas, turbabrikett | 39,0 | 39,0 | 39,0 |
| S4 | Kuiv biomass, sealhulgas puit ja muu tahke biomass, sealhulgas puidugraanulid ja -briketid, kuivatatud puiduhake, puhtad ja kuivad puidujäätmed, pähklikoored, oliivi- ja muud kivid | 33,0 | 33,0 | 37,0 |
| S5 | Muu tahke biomass, sealhulgas kogu puit, mis ei kuulu kategooriasse S4, ning must ja pruun leelis | 25,0 | 25,0 | 30,0 |
| S6 | Olme- ja tööstusjäätmed (taastumatud) ning taastuvad/biolagunevad jäätmed | 25,0 | 25,0 | 25,0 |
| Vedelikud | L7 | Raske kütteõli, gaasiõli/diislikütus, muud naftasaadused | 44,2 | 44,2 | 44,2 |
| L8 | Vedelad biokütused, sealhulgas biometanool, bioetanool, biobutanool, biodiisel ja muud vedelad biokütused | 44,2 | 44,2 | 44,2 |
| L9 | Vedelad jäätmed, sealhulgas biolagunevad ja taastumatud jäätmed (sealhulgas tahkerasv, rasv, raba) | 25,0 | 25,0 | 29,0 |
| Gaasid | G10 | Maagaas, veeldatud naftagaas (LPG), veeldatud maagaas (LNG) ja biometaan | 52,5 | 52,5 | 53,0 |
| G11 | Rafineerimistehaste küttegaas, vesinik ja sünteesigaas | 44,2 | 44,2 | 44,2 |
| G12 | Biogaas, mis on toodetud anaeroobsel kääritamisel, prügila- ja reovee käitlemisel | 42,0 | 42,0 | 42,0 |
| G13 | Koksiahjugaas, kõrgahjugaas, kaevandusgaas ja muud kogutud gaasid (välja arvatud rafineerimistehaste küttegaas) | 35,0 | 35,0 | 35,0 |
| Muud | O14 | Heitsoojus (sealhulgas kõrge temperatuuriga protsessi heitgaas, eksotermiliste keemiliste reaktsioonide saadused) | | | 30,0 |

Kategooria

Kütusetüüp

Ehitamise aasta

enne 2012. aastat

2012–2015

alates 2016. aastast

Tahkised

S1

Kivisüsi, sealhulgas antratsiit, bituumenkivisüsi, subbituminoosne süsi, koks, poolkoks, naftakoks

44,2

44,2

44,2

S2

Pruunsüsi, pruunsöebrikett, põlevkiviõli

41,8

41,8

41,8

S3

Turvas, turbabrikett

39,0

39,0

39,0

S4

Kuiv biomass, sealhulgas puit ja muu tahke biomass, sealhulgas puidugraanulid ja -briketid, kuivatatud puiduhake, puhtad ja kuivad puidujäätmed, pähklikoored, oliivi- ja muud kivid

33,0

33,0

37,0

S5

Muu tahke biomass, sealhulgas kogu puit, mis ei kuulu kategooriasse S4, ning must ja pruun leelis

25,0

25,0

30,0

S6

Olme- ja tööstusjäätmed (taastumatud) ning taastuvad/biolagunevad jäätmed

25,0

25,0

25,0

Vedelikud

L7

Raske kütteõli, gaasiõli/diislikütus, muud naftasaadused

44,2

44,2

44,2

L8

Vedelad biokütused, sealhulgas biometanool, bioetanool, biobutanool, biodiisel ja muud vedelad biokütused

44,2

44,2

44,2

L9

Vedelad jäätmed, sealhulgas biolagunevad ja taastumatud jäätmed (sealhulgas tahkerasv, rasv, raba)

25,0

25,0

29,0

Gaasid

G10

Maagaas, veeldatud naftagaas (LPG), veeldatud maagaas (LNG) ja biometaan

52,5

52,5

53,0

G11

Rafineerimistehaste küttegaas, vesinik ja sünteesigaas

44,2

44,2

44,2

G12

Biogaas, mis on toodetud anaeroobsel kääritamisel, prügila- ja reovee käitlemisel

42,0

42,0

42,0

G13

Koksiahjugaas, kõrgahjugaas, kaevandusgaas ja muud kogutud gaasid (välja arvatud rafineerimistehaste küttegaas)

35,0

35,0

35,0

Muud

O14

Heitsoojus (sealhulgas kõrge temperatuuriga protsessi heitgaas, eksotermiliste keemiliste reaktsioonide saadused)

30,0

Tabel 2

Soojusenergia tootmise võrdlustegurid

| Kategooria | Kütusetüüp | Ehitamise aasta |
| --- | --- | --- |
| enne 2016. aastat | alates 2016. aastast |
| Kuum vesi | Aur (1) | Heitgaasi vahetu kasutamine (2) | Kuum vesi | Aur  (1) | Heitgaasi vahetu kasutamine  (2) |
| Tahkised | S1 | Kivisüsi, sealhulgas antratsiit, bituumenkivisüsi, subbituminoosne süsi, koks, poolkoks, naftakoks | 88 | 83 | 80 | 88 | 83 | 80 |
| S2 | Pruunsüsi, pruunsöebrikett, põlevkiviõli | 86 | 81 | 78 | 86 | 81 | 78 |
| S3 | Turvas, turbabrikett | 86 | 81 | 78 | 86 | 81 | 78 |
| S4 | Kuiv biomass, sealhulgas puit ja muu tahke biomass, sealhulgas puidugraanulid ja -briketid, kuivatatud puiduhake, puhtad ja kuivad puidujäätmed, pähklikoored, oliivi- ja muud kivid | 86 | 81 | 78 | 86 | 81 | 78 |
| S5 | Muu tahke biomass, sealhulgas kogu puit, mis ei kuulu kategooriasse S4, ning must ja pruun leelis | 80 | 75 | 72 | 80 | 75 | 72 |
| S6 | Olme- ja tööstusjäätmed (taastumatud) ning taastuvad/biolagunevad jäätmed | 80 | 75 | 72 | 80 | 75 | 72 |
| Vedelikud | L7 | Raske kütteõli, gaasiõli/diislikütus, muud naftasaadused | 89 | 84 | 81 | 85 | 80 | 77 |
| L8 | Vedelad biokütused, sealhulgas biometanool, bioetanool, biobutanool, biodiisel ja muud vedelad biokütused | 89 | 84 | 81 | 85 | 80 | 77 |
| L9 | Vedelad jäätmed, sealhulgas biolagunevad ja taastumatud jäätmed (sealhulgas tahkerasv, rasv, raba) | 80 | 75 | 72 | 75 | 70 | 67 |
| Gaasid | G10 | Maagaas, veeldatud naftagaas (LPG), veeldatud maagaas (LNG) ja biometaan | 90 | 85 | 82 | 92 | 87 | 84 |
| G11 | Rafineerimistehaste küttegaas, vesinik ja sünteesigaas | 89 | 84 | 81 | 90 | 85 | 82 |
| G12 | Biogaas, mis on toodetud anaeroobsel kääritamisel, prügila- ja reovee käitlemisel | 70 | 65 | 62 | 80 | 75 | 72 |
| G13 | Koksiahjugaas, kõrgahjugaas, kaevandusgaas ja muud kogutud gaasid (välja arvatud rafineerimistehaste küttegaas) | 80 | 75 | 72 | 80 | 75 | 72 |
| Muud | O14 | Heitsoojus (sealhulgas kõrge temperatuuriga protsessi heitgaas, eksotermiliste keemiliste reaktsioonide saadused) | — | — | — | 92 | 87 | — |

Kategooria

Kütusetüüp

Ehitamise aasta

enne 2016. aastat

alates 2016. aastast

Kuum vesi

Aur (1)

Heitgaasi vahetu kasutamine (2)

Kuum vesi

Aur  (1)

Heitgaasi vahetu kasutamine  (2)

Tahkised

S1

Kivisüsi, sealhulgas antratsiit, bituumenkivisüsi, subbituminoosne süsi, koks, poolkoks, naftakoks

88

83

80

88

83

80

S2

Pruunsüsi, pruunsöebrikett, põlevkiviõli

86

81

78

86

81

78

S3

Turvas, turbabrikett

86

81

78

86

81

78

S4

Kuiv biomass, sealhulgas puit ja muu tahke biomass, sealhulgas puidugraanulid ja -briketid, kuivatatud puiduhake, puhtad ja kuivad puidujäätmed, pähklikoored, oliivi- ja muud kivid

86

81

78

86

81

78

S5

Muu tahke biomass, sealhulgas kogu puit, mis ei kuulu kategooriasse S4, ning must ja pruun leelis

80

75

72

80

75

72

S6

Olme- ja tööstusjäätmed (taastumatud) ning taastuvad/biolagunevad jäätmed

80

75

72

80

75

72

Vedelikud

L7

Raske kütteõli, gaasiõli/diislikütus, muud naftasaadused

89

84

81

85

80

77

L8

Vedelad biokütused, sealhulgas biometanool, bioetanool, biobutanool, biodiisel ja muud vedelad biokütused

89

84

81

85

80

77

L9

Vedelad jäätmed, sealhulgas biolagunevad ja taastumatud jäätmed (sealhulgas tahkerasv, rasv, raba)

80

75

72

75

70

67

Gaasid

G10

Maagaas, veeldatud naftagaas (LPG), veeldatud maagaas (LNG) ja biometaan

90

85

82

92

87

84

G11

Rafineerimistehaste küttegaas, vesinik ja sünteesigaas

89

84

81

90

85

82

G12

Biogaas, mis on toodetud anaeroobsel kääritamisel, prügila- ja reovee käitlemisel

70

65

62

80

75

72

G13

Koksiahjugaas, kõrgahjugaas, kaevandusgaas ja muud kogutud gaasid (välja arvatud rafineerimistehaste küttegaas)

80

75

72

80

75

72

Muud

O14

Heitsoojus (sealhulgas kõrge temperatuuriga protsessi heitgaas, eksotermiliste keemiliste reaktsioonide saadused)

—

—

—

92

87

—

---

(1)  Kui sellises jaamas ei võeta soojus- ja elektrienergia koostootmise soojustõhususe arvutamisel kondensaadi tagasivoolu arvesse, tuleb tabelis esitatud auru tõhusust suurendada 5 protsendipunkti võrra.

(2)  Kui temperatuur on 250 °C või kõrgem, tuleb rakendada heitgaasi vahetu kasutamise väärtusi.

---

| 15.9.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 228/196 |
| --- | --- | --- | --- |

15.9.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 228/196

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) 2023/1774,

14. september 2023,

millega parandatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1333/2008 (toidu lisaainete kohta) II lisa teatavaid keeleversioone

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2008. aasta määrust (EÜ) nr 1333/2008 toidu lisaainete kohta, (1) eriti selle artikli 10 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EÜ) nr 1333/2008 II lisa hollandi- ja itaaliakeelse versiooni E osas on toidugruppi 17.1 käsitlevates kannetes kasutatud termin valesti tõlgitud, mis kitsendab nende toodete ringi, milles võib kasutada teatavaid toidu lisaaineid. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EÜ) nr 1333/2008 II lisa hollandi- ja itaaliakeelse versiooni E osas on toidugruppi 17.1 käsitlevates kannetes kasutatud termin valesti tõlgitud, mis kitsendab nende toodete ringi, milles võib kasutada teatavaid toidu lisaaineid.

| (2) | Seepärast tuleks määruse (EÜ) nr 1333/2008 II lisa hollandi- ja itaaliakeelset versiooni parandada. Teistes keeleversioonides ei ole vaja parandusi teha. |
| --- | --- |

(2)

Seepärast tuleks määruse (EÜ) nr 1333/2008 II lisa hollandi- ja itaaliakeelset versiooni parandada. Teistes keeleversioonides ei ole vaja parandusi teha.

| (3) | Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee 17. aprilli 2018. aasta ja 10. märtsi 2021. aasta arvamusega, |
| --- | --- |

(3)

Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee 17. aprilli 2018. aasta ja 10. märtsi 2021. aasta arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

(Ei puuduta eestikeelset versiooni.)

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 14. september 2023

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 354, 31.12.2008, lk 16.

1

---

| 15.9.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 228/197 |
| --- | --- | --- | --- |

15.9.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 228/197

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2023/1775,

14. september 2023,

millega muudetakse rakendusmäärust (EL) 2018/330, millega kehtestatakse pärast Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/1036 artikli 11 lõike 2 kohast aegumise läbivaatamist lõplik dumpinguvastane tollimaks teatavate Hiina Rahvavabariigist pärit roostevabast terasest õmblusteta torude impordi suhtes

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2016. aasta määrust (EL) 2016/1036 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Liidu liikmed, (1) eriti selle artikli 14 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Teatavate Hiina Rahvavabariigist pärit roostevabast terasest õmblusteta torude impordi suhtes kohaldatakse lõplikku dumpinguvastast tollimaksu, mis on kehtestatud komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2018/330 (2). |
| --- | --- |

(1)

Teatavate Hiina Rahvavabariigist pärit roostevabast terasest õmblusteta torude impordi suhtes kohaldatakse lõplikku dumpinguvastast tollimaksu, mis on kehtestatud komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2018/330 (2).

| (2) | Äriühing Zhejiang Tsingshan Steel Pipe, Co. Ltd, Lishui, mille TARICi (3) lisakood on B 263 ja mille suhtes kohaldatakse koostööd tegevatele valimisse kaasamata tootjatele kehtestatud tollimaksu määra 56,9 %, teatas 10. jaanuaril 2023 komisjonile, et ta on muutnud oma nime, mis on nüüd Tsingshan Steel Pipe, Co. Ltd, Lishui. |
| --- | --- |

(2)

Äriühing Zhejiang Tsingshan Steel Pipe, Co. Ltd, Lishui, mille TARICi (3) lisakood on B 263 ja mille suhtes kohaldatakse koostööd tegevatele valimisse kaasamata tootjatele kehtestatud tollimaksu määra 56,9 %, teatas 10. jaanuaril 2023 komisjonile, et ta on muutnud oma nime, mis on nüüd Tsingshan Steel Pipe, Co. Ltd, Lishui.

| (3) | Äriühing palus komisjonil kinnitada, et nimemuutus ei mõjuta tema õigust dumpinguvastasele tollimaksule, mida tema suhtes eelmise nime all kohaldati. |
| --- | --- |

(3)

Äriühing palus komisjonil kinnitada, et nimemuutus ei mõjuta tema õigust dumpinguvastasele tollimaksule, mida tema suhtes eelmise nime all kohaldati.

| (4) | Komisjon vaatas saadud teabe läbi ja jõudis järeldusele, et nimemuutus on asjaomastes ametiasutustes nõuetekohaselt registreeritud ning uusi seoseid teiste äriühingurühmadega, mida komisjon ei ole uurinud, ei ole selle tagajärjel loodud. |
| --- | --- |

(4)

Komisjon vaatas saadud teabe läbi ja jõudis järeldusele, et nimemuutus on asjaomastes ametiasutustes nõuetekohaselt registreeritud ning uusi seoseid teiste äriühingurühmadega, mida komisjon ei ole uurinud, ei ole selle tagajärjel loodud.

| (5) | Seega ei mõjuta nimemuutus komisjoni rakendusmääruse (EL) 2018/330 järeldusi ega eelkõige äriühingu suhtes kohaldatava dumpinguvastase tollimaksu määra. Toimikus olevad tõendid kinnitasid ka seda, et nimemuutus kehtib alates 21. septembrist 2022, s.o päevast, mil Qingtiani maakonna turureguleerimisamet äriregistri muudatuse kinnitas. |
| --- | --- |

(5)

Seega ei mõjuta nimemuutus komisjoni rakendusmääruse (EL) 2018/330 järeldusi ega eelkõige äriühingu suhtes kohaldatava dumpinguvastase tollimaksu määra. Toimikus olevad tõendid kinnitasid ka seda, et nimemuutus kehtib alates 21. septembrist 2022, s.o päevast, mil Qingtiani maakonna turureguleerimisamet äriregistri muudatuse kinnitas.

| (6) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas määruse (EL) 2016/1036 artikli 15 lõike 1 alusel loodud komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(6)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas määruse (EL) 2016/1036 artikli 15 lõike 1 alusel loodud komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

1.   Rakendusmääruse (EL) 2018/330 I lisas asendatakse kirje

| „Zhejiang Tsingshan Steel Pipe, Co. Ltd, Lishui | B 263“ |
| --- | --- |

„Zhejiang Tsingshan Steel Pipe, Co. Ltd, Lishui

B 263“

järgmisega:

| „Tsingshan Steel Pipe, Co. Ltd, Lishui | B 263“ |
| --- | --- |

„Tsingshan Steel Pipe, Co. Ltd, Lishui

B 263“

2.   Varem äriühingule Zhejiang Tsingshan Steel Pipe, Co. Ltd, Lishui kuulunud TARICi lisakood B 263 kuulub alates 21. septembrist 2022 äriühingule Tsingshan Steel Pipe, Co. Ltd, Lishui. Äriühingu Tsingshan Steel Pipe, Co. Ltd, Lishui valmistatud toodete impordilt tasutud lõplik tollimaks, mis ületab komisjoni rakendusmääruse (EL) 2018/330 artikli 1 lõikes 2 Zhejiang Tsingshan Steel Pipe, Co. Ltd, Lishui suhtes kehtestatud dumpinguvastast tollimaksu, makstakse tagasi või seda vähendatakse vastavalt kohaldatavatele tollialastele õigusaktidele.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 14. september 2023

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 176, 30.6.2016, lk 21.

1

(2)  
  ELT L 63, 6.3.2018, lk 15.

2

(3)  Euroopa Liidu integreeritud tariifistik.

3

---

| 15.9.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 228/199 |
| --- | --- | --- | --- |

15.9.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 228/199

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2023/1776,

14. september 2023,

millega kehtestatakse pärast Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/1036 artikli 11 lõike 2 kohast aegumise läbivaatamist lõplik dumpinguvastane tollimaks Hiina Rahvavabariigist pärit melamiini impordi suhtes

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2016. aasta määrust (EL) 2016/1036 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Liidu liikmed (1) (edaspidi „alusmäärus“), eriti selle artikli 11 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

1.   MENETLUS

MENETLUS

1.1.   Eelnev uurimine ja kehtivad meetmed

Eelnev uurimine ja kehtivad meetmed

| (1) | Pärast uurimist (edaspidi „esialgne uurimine“) kehtestas nõukogu oma rakendusmäärusega (EL) nr 457/2011 (2) Hiina Rahvavabariigist (edaspidi „Hiina RV“ või „Hiina“) pärit melamiini impordi suhtes lõplikud dumpinguvastased meetmed. |
| --- | --- |

(1)

Pärast uurimist (edaspidi „esialgne uurimine“) kehtestas nõukogu oma rakendusmäärusega (EL) nr 457/2011 (2) Hiina Rahvavabariigist (edaspidi „Hiina RV“ või „Hiina“) pärit melamiini impordi suhtes lõplikud dumpinguvastased meetmed.

2

| (2) | Pärast aegumise läbivaatamist (edaspidi „eelmine aegumise läbivaatamine“) taaskehtestas komisjon oma rakendusmäärusega (EL) 2017/1171 (3) Hiina Rahvavabariigist pärit melamiini impordi suhtes lõplikud dumpinguvastased meetmed. |
| --- | --- |

(2)

Pärast aegumise läbivaatamist (edaspidi „eelmine aegumise läbivaatamine“) taaskehtestas komisjon oma rakendusmäärusega (EL) 2017/1171 (3) Hiina Rahvavabariigist pärit melamiini impordi suhtes lõplikud dumpinguvastased meetmed.

3

| (3) | Praegu kehtivad meetmed kehtestati kindlasummalise tollimaksuna 415 eurot tonni kohta kogu Hiina RVst pärit impordile, välja arvatud kolme koostööd tegeva Hiina eksportiva tootja puhul, kelle ekspordi suhtes kehtib minimaalne impordihind 1 153 eurot tonni kohta. |
| --- | --- |

(3)

Praegu kehtivad meetmed kehtestati kindlasummalise tollimaksuna 415 eurot tonni kohta kogu Hiina RVst pärit impordile, välja arvatud kolme koostööd tegeva Hiina eksportiva tootja puhul, kelle ekspordi suhtes kehtib minimaalne impordihind 1 153 eurot tonni kohta.

| (4) | Pärast seda, kui avaldati teade kehtivate meetmete eelseisva aegumise kohta, (4) sai komisjon taotluse algatada alusmääruse artikli 11 lõike 2 kohane aegumise läbivaatamine. |
| --- | --- |

(4)

Pärast seda, kui avaldati teade kehtivate meetmete eelseisva aegumise kohta, (4) sai komisjon taotluse algatada alusmääruse artikli 11 lõike 2 kohane aegumise läbivaatamine.

4

| (5) | Taotluse esitasid 31. märtsil 2022 Borealis Agrolinz Melamine GmbH, OCI Nitrogen BV ja Grupa Azoty Zaklady Azotowe Pulawy SA (edaspidi „taotluse esitajad“) liidu melamiini tootmisharu nimel alusmääruse artikli 5 lõike 4 tähenduses. |
| --- | --- |

(5)

Taotluse esitasid 31. märtsil 2022 Borealis Agrolinz Melamine GmbH, OCI Nitrogen BV ja Grupa Azoty Zaklady Azotowe Pulawy SA (edaspidi „taotluse esitajad“) liidu melamiini tootmisharu nimel alusmääruse artikli 5 lõike 4 tähenduses.

1.2.   Aegumise läbivaatamise algatamine

Aegumise läbivaatamise algatamine

| (6) | Pärast konsulteerimist alusmääruse artikli 15 lõike 1 kohaselt asutatud komiteega jõudis komisjon seisukohale, et meetmete aegumise läbivaatamise algatamiseks on piisavalt tõendeid, ning algatas 1. juulil 2022 alusmääruse artikli 11 lõike 2 alusel Hiina Rahvavabariigist pärit melamiini liitu suunatud impordi suhtes kohaldatavate dumpinguvastaste meetmete aegumise läbivaatamise. Komisjon avaldas menetluse algatamise teate (5) (edaspidi „algatamisteade“) Euroopa Liidu Teatajas. |
| --- | --- |

(6)

Pärast konsulteerimist alusmääruse artikli 15 lõike 1 kohaselt asutatud komiteega jõudis komisjon seisukohale, et meetmete aegumise läbivaatamise algatamiseks on piisavalt tõendeid, ning algatas 1. juulil 2022 alusmääruse artikli 11 lõike 2 alusel Hiina Rahvavabariigist pärit melamiini liitu suunatud impordi suhtes kohaldatavate dumpinguvastaste meetmete aegumise läbivaatamise. Komisjon avaldas menetluse algatamise teate (5) (edaspidi „algatamisteade“) Euroopa Liidu Teatajas.

5

Euroopa Liidu Teatajas

1.3.   Läbivaatamisega seotud uurimisperiood ja vaatlusalune periood

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood ja vaatlusalune periood

| (7) | Dumpingu jätkumise või kordumise uurimine hõlmas ajavahemikku 1. juulist 2021 kuni 30. juunini 2022 (edaspidi „läbivaatamisega seotud uurimisperiood“). Kahju jätkumise või kordumise tõenäosuse hindamise seisukohalt oluliste suundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku alates 1. jaanuarist 2019 kuni läbivaatamisega seotud uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood“). |
| --- | --- |

(7)

Dumpingu jätkumise või kordumise uurimine hõlmas ajavahemikku 1. juulist 2021 kuni 30. juunini 2022 (edaspidi „läbivaatamisega seotud uurimisperiood“). Kahju jätkumise või kordumise tõenäosuse hindamise seisukohalt oluliste suundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku alates 1. jaanuarist 2019 kuni läbivaatamisega seotud uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood“).

1.4.   Huvitatud isikud

Huvitatud isikud

| (8) | Algatamisteates kutsuti huvitatud isikuid uurimises osalemiseks komisjoniga ühendust võtma. Lisaks teavitas komisjon aegumise läbivaatamise algatamisest eraldi taotluse esitajaid, teisi teadaolevaid liidu tootjaid, teadaolevaid eksportivaid Hiina RV tootjaid ja Hiina RV ametiasutusi, teadaolevaid importijaid, kasutajaid, kauplejaid ja teadaolevalt seotud ühendusi ning kutsus neid selles osalema. |
| --- | --- |

(8)

Algatamisteates kutsuti huvitatud isikuid uurimises osalemiseks komisjoniga ühendust võtma. Lisaks teavitas komisjon aegumise läbivaatamise algatamisest eraldi taotluse esitajaid, teisi teadaolevaid liidu tootjaid, teadaolevaid eksportivaid Hiina RV tootjaid ja Hiina RV ametiasutusi, teadaolevaid importijaid, kasutajaid, kauplejaid ja teadaolevalt seotud ühendusi ning kutsus neid selles osalema.

| (9) | Huvitatud isikutel oli võimalus esitada aegumise läbivaatamise algatamise kohta märkusi ning taotleda komisjonilt ja/või kaubandusmenetlustes ärakuulamise eest vastutavalt ametnikult ärakuulamist. Ükski huvitatud isik ärakuulamist ei taotlenud. |
| --- | --- |

(9)

Huvitatud isikutel oli võimalus esitada aegumise läbivaatamise algatamise kohta märkusi ning taotleda komisjonilt ja/või kaubandusmenetlustes ärakuulamise eest vastutavalt ametnikult ärakuulamist. Ükski huvitatud isik ärakuulamist ei taotlenud.

1.5.   Väited menetluse algatamise kohta

Väited menetluse algatamise kohta

| (10) | Hiina Metallide, Mineraalide ja Kemikaalide Importijate ja Eksportijate Kaubanduskoda (edaspidi „kaubanduskoda“) esitas märkusi aegumise läbivaatamise taotluse või käesoleva uurimise algatamise kohta, nagu on ette nähtud algatamisteate punktiga 5.2. |
| --- | --- |

(10)

Hiina Metallide, Mineraalide ja Kemikaalide Importijate ja Eksportijate Kaubanduskoda (edaspidi „kaubanduskoda“) esitas märkusi aegumise läbivaatamise taotluse või käesoleva uurimise algatamise kohta, nagu on ette nähtud algatamisteate punktiga 5.2.

| (11) | Kaubanduskoda esitas märkusi alusmääruse artikli 2 lõike 6a kohaldamise kohta, oluliste moonutuste olemasolu kohta Hiina RVs ja sobiva võrdlusriigi valiku kohta. Neid märkusi on käsitletud allpool punktides 3.2.2, 3.2.2.1 ja 3.2.2.2. |
| --- | --- |

(11)

Kaubanduskoda esitas märkusi alusmääruse artikli 2 lõike 6a kohaldamise kohta, oluliste moonutuste olemasolu kohta Hiina RVs ja sobiva võrdlusriigi valiku kohta. Neid märkusi on käsitletud allpool punktides 3.2.2, 3.2.2.1 ja 3.2.2.2.

| (12) | Lisaks väitis kaubanduskoda, et taotluses esitatud dumpingumarginaal oli valesti arvutatud. Sellega seoses väitis kaubanduskoda, et kuigi taotluse esitajad arvutasid normaalväärtuse kahe Hiina RVs kasutatava eri tootmistehnoloogia puhul, ei võtnud nad arvesse erinevaid tootmisprotsesse (näiteks täielikult integreeritud melamiinitootjad või ostetud uureat kasutavad tootjad) ega erinevaid tooraineid (maagaasist või söest kui kahest võimalikust lõpptoorainest toodetud melamiin). Mis puudutab ekspordihinda, siis kasutasid taotluse esitajad kaubanduskoja väitel valesti kolmandatesse riikidesse eksporditava Hiina RVst pärit melamiini hindu, sest neid hindu mõjutas olukord vastavatel kohalikel turgudel ja seega ei olnud need liitu suunatud eksporti käsitlevate hinnakujundusotsuste puhul tüüpilised. |
| --- | --- |

(12)

Lisaks väitis kaubanduskoda, et taotluses esitatud dumpingumarginaal oli valesti arvutatud. Sellega seoses väitis kaubanduskoda, et kuigi taotluse esitajad arvutasid normaalväärtuse kahe Hiina RVs kasutatava eri tootmistehnoloogia puhul, ei võtnud nad arvesse erinevaid tootmisprotsesse (näiteks täielikult integreeritud melamiinitootjad või ostetud uureat kasutavad tootjad) ega erinevaid tooraineid (maagaasist või söest kui kahest võimalikust lõpptoorainest toodetud melamiin). Mis puudutab ekspordihinda, siis kasutasid taotluse esitajad kaubanduskoja väitel valesti kolmandatesse riikidesse eksporditava Hiina RVst pärit melamiini hindu, sest neid hindu mõjutas olukord vastavatel kohalikel turgudel ja seega ei olnud need liitu suunatud eksporti käsitlevate hinnakujundusotsuste puhul tüüpilised.

| (13) | Komisjon märkis, et kaubanduskoda ei tuvastanud dumpingumarginaali arvutamisel mingeid tegelikke vigu. Ta üksnes väitis, et normaalväärtuse arvutamiseks kasutatud teave oli ebapiisav, sest see ei hõlmanud kõiki võimalikke tootmisprotsesse ega tootmises kasutatavaid tooraineid. Sellega seoses uuris komisjon kaebust kooskõlas alusmääruse artikli 11 lõikega 2 ning jõudis järeldusele, et aegumise läbivaatamise algatamise nõuded olid täidetud, see tähendab menetluse algatamiseks oli piisavalt tõendeid. Analoogia alusel peab taotlus alusmääruse artikli 5 lõike 2 kohaselt sisaldama selle esitajatele hõlpsasti kättesaadavat teavet. Läbivaatamise algatamiseks nõutavatele tõenditele esitatavad õiguslikud nõuded („piisavad“ tõendid) erinevad sellest, mis on vajalik dumpingu esinemise esialgseks või lõplikuks kindlakstegemiseks. Seega võivad tõendid, mis on koguse või kvaliteedi poolest ebapiisavad, et õigustada dumpingu esialgset või lõplikku kindlakstegemist, olla piisavad uurimise algatamiseks (6). |
| --- | --- |

(13)

Komisjon märkis, et kaubanduskoda ei tuvastanud dumpingumarginaali arvutamisel mingeid tegelikke vigu. Ta üksnes väitis, et normaalväärtuse arvutamiseks kasutatud teave oli ebapiisav, sest see ei hõlmanud kõiki võimalikke tootmisprotsesse ega tootmises kasutatavaid tooraineid. Sellega seoses uuris komisjon kaebust kooskõlas alusmääruse artikli 11 lõikega 2 ning jõudis järeldusele, et aegumise läbivaatamise algatamise nõuded olid täidetud, see tähendab menetluse algatamiseks oli piisavalt tõendeid. Analoogia alusel peab taotlus alusmääruse artikli 5 lõike 2 kohaselt sisaldama selle esitajatele hõlpsasti kättesaadavat teavet. Läbivaatamise algatamiseks nõutavatele tõenditele esitatavad õiguslikud nõuded („piisavad“ tõendid) erinevad sellest, mis on vajalik dumpingu esinemise esialgseks või lõplikuks kindlakstegemiseks. Seega võivad tõendid, mis on koguse või kvaliteedi poolest ebapiisavad, et õigustada dumpingu esialgset või lõplikku kindlakstegemist, olla piisavad uurimise algatamiseks (6).

6

| (14) | Lisaks märkis komisjon seoses ekspordihinnaga, et põhjenduses 13 selgitatud kaalutlusi arvesse võttes ei teinud kaebuse esitajad valesti, kui nad tuginesid dumpingu kordumise kindlakstegemisel kolmandatesse riikidesse suunatud ekspordi hinnale olukorras, kus ekspordihind liitu põhineb minimaalsel impordihinnal. |
| --- | --- |

(14)

Lisaks märkis komisjon seoses ekspordihinnaga, et põhjenduses 13 selgitatud kaalutlusi arvesse võttes ei teinud kaebuse esitajad valesti, kui nad tuginesid dumpingu kordumise kindlakstegemisel kolmandatesse riikidesse suunatud ekspordi hinnale olukorras, kus ekspordihind liitu põhineb minimaalsel impordihinnal.

| (15) | Seetõttu lükkas komisjon tagasi kaubanduskoja väite, mille kohaselt aegumise läbivaatamise taotluses oli dumpingumarginaal valesti arvutatud. |
| --- | --- |

(15)

Seetõttu lükkas komisjon tagasi kaubanduskoja väite, mille kohaselt aegumise läbivaatamise taotluses oli dumpingumarginaal valesti arvutatud.

| (16) | Peale selle väitis kaubanduskoda, et aegumise läbivaatamise taotluses esitatud väited dumpingu kordumise tõenäosuse kohta ei olnud põhjendatud. Eeskätt käsitles kaubanduskoda vaba tootmisvõimsuse olemasolu Hiina RVs ja kolmandatesse riikidesse suunatud ekspordi hindade taset. |
| --- | --- |

(16)

Peale selle väitis kaubanduskoda, et aegumise läbivaatamise taotluses esitatud väited dumpingu kordumise tõenäosuse kohta ei olnud põhjendatud. Eeskätt käsitles kaubanduskoda vaba tootmisvõimsuse olemasolu Hiina RVs ja kolmandatesse riikidesse suunatud ekspordi hindade taset.

| (17) | Sellega seoses väitis kaubanduskoda, et taotluse esitajad eeldasid vääralt, et juhul, kui meetmel lastaks aeguda, võtaksid Hiina tootjad kasutusele oma suure vaba tootmisvõimsuse. Kaubanduskoja väitel oleks täiendavatel tootjatel vaja aastatepikkust üleminekuperioodi, et täita liidu klientide tehnilisi nõudeid ja saada kogemusi seoses liidu kaubandustavadega. Lisaks väitis kaubanduskoda, et üks taotluses osutatud Hiina ettevõtja ehitab uut tehast üksnes oma olemasoleva tootmisvõimsuse asendamiseks. Seepärast palus kaubanduskoda komisjonil kontrollida taotluses loetletud tootmisvõimsuse kavandatud suurendamiste täpsust, usaldusväärsust ja tõenäosust (7). |
| --- | --- |

(17)

Sellega seoses väitis kaubanduskoda, et taotluse esitajad eeldasid vääralt, et juhul, kui meetmel lastaks aeguda, võtaksid Hiina tootjad kasutusele oma suure vaba tootmisvõimsuse. Kaubanduskoja väitel oleks täiendavatel tootjatel vaja aastatepikkust üleminekuperioodi, et täita liidu klientide tehnilisi nõudeid ja saada kogemusi seoses liidu kaubandustavadega. Lisaks väitis kaubanduskoda, et üks taotluses osutatud Hiina ettevõtja ehitab uut tehast üksnes oma olemasoleva tootmisvõimsuse asendamiseks. Seepärast palus kaubanduskoda komisjonil kontrollida taotluses loetletud tootmisvõimsuse kavandatud suurendamiste täpsust, usaldusväärsust ja tõenäosust (7).

7

| (18) | Peale selle kritiseeris kaubanduskoda taotluse esitajate eeldust, mille kohaselt suunaksid Hiina tootjad oma madala hinnaga ekspordi meetmete aegumise korral kolmandatest riikidest sama hinnaga ümber liidu turule. Kaubanduskoja sõnade kohaselt ei selgitanud taotluse esitajad, miks Hiina kolmandatesse riikidesse suunatud ekspordi hinnad kujutavad endast tulevaste liitu suunatud ekspordi hindade usaldusväärset näitajat. Lisaks väitis ühendus, et Hiina tootjad müüksid toodet liitu praeguste kõrgete ekspordihindadega isegi juhul, kui meetmed lõpetatakse, ning et nad ei lahkuks juba väljakujunenud usaldusväärsetelt kolmandate riikide eksporditurgudelt. |
| --- | --- |

(18)

Peale selle kritiseeris kaubanduskoda taotluse esitajate eeldust, mille kohaselt suunaksid Hiina tootjad oma madala hinnaga ekspordi meetmete aegumise korral kolmandatest riikidest sama hinnaga ümber liidu turule. Kaubanduskoja sõnade kohaselt ei selgitanud taotluse esitajad, miks Hiina kolmandatesse riikidesse suunatud ekspordi hinnad kujutavad endast tulevaste liitu suunatud ekspordi hindade usaldusväärset näitajat. Lisaks väitis ühendus, et Hiina tootjad müüksid toodet liitu praeguste kõrgete ekspordihindadega isegi juhul, kui meetmed lõpetatakse, ning et nad ei lahkuks juba väljakujunenud usaldusväärsetelt kolmandate riikide eksporditurgudelt.

| (19) | Komisjon märkis, et kaubanduskoda ei esitanud mingeid tõendeid, mis oleksid toetanud tema väiteid vaba tootmisvõimsuse või kolmandatesse riikidesse suunatud ekspordi hindade kohta. Nagu on näidatud taotluse tabelis 9, osutab Hiina RVst pärit impordi muutumine aastatel 2018–2021 vastupidisele – Hiina tootjad suudavad ja soovivad oma vaba tootmisvõimsust kasutusele võtta või import kolmandatest riikidest liitu ümber suunata, sõltuvalt hinnast liidu turul. Samuti märkis komisjon, et analüüsi, mille taotluse esitajad taotluses välja tõid, tuleb uurida ka lähtuvalt alusmääruse artikli 11 lõikes 2 ja artikli 5 lõikes 2 sätestatud nõuetest, mis käsitlevad piisavaid tõendeid. Taotluse uurimise põhjal järeldas komisjon, et aegumise läbivaatamise taotluse seisukohalt oli Hiina RV vaba tootmisvõimsuse ja kolmandatesse riikidesse suunatud ekspordi hinna analüüsi näol tegemist piisava tõendiga dumpingu kordumise tõenäosuse kohta. |
| --- | --- |

(19)

Komisjon märkis, et kaubanduskoda ei esitanud mingeid tõendeid, mis oleksid toetanud tema väiteid vaba tootmisvõimsuse või kolmandatesse riikidesse suunatud ekspordi hindade kohta. Nagu on näidatud taotluse tabelis 9, osutab Hiina RVst pärit impordi muutumine aastatel 2018–2021 vastupidisele – Hiina tootjad suudavad ja soovivad oma vaba tootmisvõimsust kasutusele võtta või import kolmandatest riikidest liitu ümber suunata, sõltuvalt hinnast liidu turul. Samuti märkis komisjon, et analüüsi, mille taotluse esitajad taotluses välja tõid, tuleb uurida ka lähtuvalt alusmääruse artikli 11 lõikes 2 ja artikli 5 lõikes 2 sätestatud nõuetest, mis käsitlevad piisavaid tõendeid. Taotluse uurimise põhjal järeldas komisjon, et aegumise läbivaatamise taotluse seisukohalt oli Hiina RV vaba tootmisvõimsuse ja kolmandatesse riikidesse suunatud ekspordi hinna analüüsi näol tegemist piisava tõendiga dumpingu kordumise tõenäosuse kohta.

| (20) | Seepärast lükkas komisjon tagasi kaubanduskoja väited seoses aegumise läbivaatamise taotluses esitatud dumpingu kordumise tõenäosuse analüüsiga. |
| --- | --- |

(20)

Seepärast lükkas komisjon tagasi kaubanduskoja väited seoses aegumise läbivaatamise taotluses esitatud dumpingu kordumise tõenäosuse analüüsiga.

| (21) | Lisaks esitas kaubanduskoda märkusi kahju kordumise tõenäosuse kohta. Sellega seoses osutas kaubanduskoda taotluse esitajate argumentidele aegumise läbivaatamise taotluses. Esiteks proovis kaubanduskoda ümber lükata asjaolu, et Hiina impordi turuosa kasvas aastatel 2018–2021 oluliselt (5 %-lt 6 %ni), nagu on kokkuvõtlikult esitatud taotluse tabelis 14. Teiseks väitis kaubanduskoda, et kõik liidu tootmisharu müügihindade ja Hiina impordi hindade vahelised erinevused tulenevad kantud tootmiskulude erinevusest. Kolmandaks seadis kaubanduskoda kahtluse alla selle, et kui liidu tootmisharu hinnad langeksid Hiina impordi hindadega samale tasemele, muutuks liidu tootjate kasumimäär negatiivseks. |
| --- | --- |

(21)

Lisaks esitas kaubanduskoda märkusi kahju kordumise tõenäosuse kohta. Sellega seoses osutas kaubanduskoda taotluse esitajate argumentidele aegumise läbivaatamise taotluses. Esiteks proovis kaubanduskoda ümber lükata asjaolu, et Hiina impordi turuosa kasvas aastatel 2018–2021 oluliselt (5 %-lt 6 %ni), nagu on kokkuvõtlikult esitatud taotluse tabelis 14. Teiseks väitis kaubanduskoda, et kõik liidu tootmisharu müügihindade ja Hiina impordi hindade vahelised erinevused tulenevad kantud tootmiskulude erinevusest. Kolmandaks seadis kaubanduskoda kahtluse alla selle, et kui liidu tootmisharu hinnad langeksid Hiina impordi hindadega samale tasemele, muutuks liidu tootjate kasumimäär negatiivseks.

| (22) | Komisjon märkis, et taotluse esitaja üksnes juhtis tähelepanu asjaolule, et Hiinast pärit import on kasvanud, mis aastatel 2018–2021 tõepoolest ka toimus, rõhutamata seejuures kõnealuse kasvu olulisust. Komisjon märkis aga samuti, et sama tabeli kohaselt oleks kasv oluliselt suurem, kui kasutada lähtepunktina aastat 2019 või 2020. Seepärast lükati kaubanduskoja väide tagasi. Mis puudutab väidet liidu tootmisharu müügihindade ja Hiina impordi hindade võimaliku erinevuse kohta, siis märkis komisjon esiteks seda, et kaubanduskoja väidet ei toeta mingid tõendid Hiina eksportivate tootjate kantud tootmiskulude kohta, ning teiseks seda, et melamiini tootmise kulud sõltuvad peamiselt uurea kulust, mis omakorda sõltub peamiselt maagaasi kulust. Nii uurea kui maagaas on toorained, mille hinnad maailma turgudel on riigipoolsete moonutuste puudumisel suuresti ühetaolised. Seepärast lükati see väide tagasi. Seoses kolmanda väitega märkis komisjon, et kuna liidu tootjate tootmiskulud olid Hiina impordi hindadega enam-vähem samad või neist kõrgemad, võivad liidu tootjate kasumimäärad juhul, kui liidu tootmisharu hinnad langevad Hiina impordi hindadega samale tasemele, tõepoolest muutuda negatiivseks või jääda parimal juhul tasuvuspiiri lähedale. |
| --- | --- |

(22)

Komisjon märkis, et taotluse esitaja üksnes juhtis tähelepanu asjaolule, et Hiinast pärit import on kasvanud, mis aastatel 2018–2021 tõepoolest ka toimus, rõhutamata seejuures kõnealuse kasvu olulisust. Komisjon märkis aga samuti, et sama tabeli kohaselt oleks kasv oluliselt suurem, kui kasutada lähtepunktina aastat 2019 või 2020. Seepärast lükati kaubanduskoja väide tagasi. Mis puudutab väidet liidu tootmisharu müügihindade ja Hiina impordi hindade võimaliku erinevuse kohta, siis märkis komisjon esiteks seda, et kaubanduskoja väidet ei toeta mingid tõendid Hiina eksportivate tootjate kantud tootmiskulude kohta, ning teiseks seda, et melamiini tootmise kulud sõltuvad peamiselt uurea kulust, mis omakorda sõltub peamiselt maagaasi kulust. Nii uurea kui maagaas on toorained, mille hinnad maailma turgudel on riigipoolsete moonutuste puudumisel suuresti ühetaolised. Seepärast lükati see väide tagasi. Seoses kolmanda väitega märkis komisjon, et kuna liidu tootjate tootmiskulud olid Hiina impordi hindadega enam-vähem samad või neist kõrgemad, võivad liidu tootjate kasumimäärad juhul, kui liidu tootmisharu hinnad langevad Hiina impordi hindadega samale tasemele, tõepoolest muutuda negatiivseks või jääda parimal juhul tasuvuspiiri lähedale.

1.6.   Väljavõtteline uuring

Väljavõtteline uuring

| (23) | Komisjon andis algatamisteates teada, et ta võib teha huvitatud isikute väljavõttelise uuringu kooskõlas alusmääruse artikliga 17. |
| --- | --- |

(23)

Komisjon andis algatamisteates teada, et ta võib teha huvitatud isikute väljavõttelise uuringu kooskõlas alusmääruse artikliga 17.

1.6.1.   Liidu tootjate väljavõtteline uuring

Liidu tootjate väljavõtteline uuring

| (24) | Komisjon märkis algatamisteates, et on moodustanud esialgse valimi kolmest liidu tootjast, kes asuvad kolmes eri liikmesriigis. Valimi moodustamisel lähtus komisjon liidus ajavahemikul 1. juulist 2021 kuni 30. juunini 2022 toodetud samasuguse toote tootmis- ja müügimahust, millest liidu tootjad olid uurimiseelse nõuete hindamise analüüsi käigus teatanud. Valim esindas 82 % samasuguse toote hinnangulisest toodangust liidus. Komisjon kutsus huvitatud isikuid üles esitama esialgse valimi kohta märkusi. Märkusi ei esitatud ja valimit peeti liidu tootmisharu suhtes tüüpiliseks. |
| --- | --- |

(24)

Komisjon märkis algatamisteates, et on moodustanud esialgse valimi kolmest liidu tootjast, kes asuvad kolmes eri liikmesriigis. Valimi moodustamisel lähtus komisjon liidus ajavahemikul 1. juulist 2021 kuni 30. juunini 2022 toodetud samasuguse toote tootmis- ja müügimahust, millest liidu tootjad olid uurimiseelse nõuete hindamise analüüsi käigus teatanud. Valim esindas 82 % samasuguse toote hinnangulisest toodangust liidus. Komisjon kutsus huvitatud isikuid üles esitama esialgse valimi kohta märkusi. Märkusi ei esitatud ja valimit peeti liidu tootmisharu suhtes tüüpiliseks.

1.6.2.   Sõltumatute importijate väljavõtteline uuring

Sõltumatute importijate väljavõtteline uuring

| (25) | Selleks et otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ja moodustada vajaduse korral valim, palus komisjon sõltumatutel importijatel esitada algatamisteates osutatud teabe. Endast andis teada ainult üks sõltumatu importija, Borghi SpA (Grandate, Itaalia). Sellest tulenevalt otsustas komisjon, et väljavõtteline uuring ei ole vajalik, ja palus äriühingul Borghi SpA täita sõltumatutele importijatele mõeldud küsimustiku. Borghi SpA ei esitanud aga küsimustikule vastuseid. |
| --- | --- |

(25)

Selleks et otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ja moodustada vajaduse korral valim, palus komisjon sõltumatutel importijatel esitada algatamisteates osutatud teabe. Endast andis teada ainult üks sõltumatu importija, Borghi SpA (Grandate, Itaalia). Sellest tulenevalt otsustas komisjon, et väljavõtteline uuring ei ole vajalik, ja palus äriühingul Borghi SpA täita sõltumatutele importijatele mõeldud küsimustiku. Borghi SpA ei esitanud aga küsimustikule vastuseid.

1.6.3.   Hiina RV eksportivate tootjate väljavõtteline uuring

Hiina RV eksportivate tootjate väljavõtteline uuring

| (26) | Selleks et otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ja moodustada vajaduse korral valim, palus komisjon kõigil Hiina RV eksportivatel tootjatel esitada algatamisteates osutatud teabe. Lisaks palus komisjon Hiina Rahvavabariigi esindusel Euroopa Liidu juures kindlaks teha teised võimalikud eksportivad tootjad (kui neid on), kes võiksid olla huvitatud uurimises osalemisest, ja/või võtta nendega ühendust. |
| --- | --- |

(26)

Selleks et otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ja moodustada vajaduse korral valim, palus komisjon kõigil Hiina RV eksportivatel tootjatel esitada algatamisteates osutatud teabe. Lisaks palus komisjon Hiina Rahvavabariigi esindusel Euroopa Liidu juures kindlaks teha teised võimalikud eksportivad tootjad (kui neid on), kes võiksid olla huvitatud uurimises osalemisest, ja/või võtta nendega ühendust.

| (27) | Üks asjaomase riigi tootja, äriühing Xinjiang Xinlianxin Energy Chemical Co., Ltd. (edaspidi „Xinjiang XLX“), esitas küsitud teabe ja nõustus enda kaasamisega valimisse. Selle tootja toodang moodustas alla 3 % Hiina RVst pärit melamiini koguimpordist läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. |
| --- | --- |

(27)

Üks asjaomase riigi tootja, äriühing Xinjiang Xinlianxin Energy Chemical Co., Ltd. (edaspidi „Xinjiang XLX“), esitas küsitud teabe ja nõustus enda kaasamisega valimisse. Selle tootja toodang moodustas alla 3 % Hiina RVst pärit melamiini koguimpordist läbivaatamisega seotud uurimisperioodil.

| (28) | Koostöö madalat taset arvestades pidas komisjon asjakohaseks kohaldada koostööst keeldunud Hiina RV eksportivate tootjate suhtes alusmääruse artiklit 18 ning teha kogu riiki käsitlevad järeldused dumpingu ja kahju jätkumise ja/või kordumise kohta kättesaadavate faktide põhjal. |
| --- | --- |

(28)

Koostöö madalat taset arvestades pidas komisjon asjakohaseks kohaldada koostööst keeldunud Hiina RV eksportivate tootjate suhtes alusmääruse artiklit 18 ning teha kogu riiki käsitlevad järeldused dumpingu ja kahju jätkumise ja/või kordumise kohta kättesaadavate faktide põhjal.

| (29) | Kooskõlas alusmääruse artikli 17 lõikega 2 konsulteeriti komisjoni kaalutluste osas kõigi teadaolevate asjaomaste eksportivate tootjate ja asjaomase riigi ametiasutustega. Lisaks teavitas komisjon äriühingut Xinjiang XLX sellest, et haldussäästlikkuse eesmärgil ei pruugi komisjon viia küsimustiku vastuste puhul läbi puuduste kõrvaldamise menetlust ega neid kontrollida. Kui see on asjakohane, võidakse aga äriühingu esitatud mis tahes teavet kasutada kättesaadava faktina. Märkusi ei esitatud. |
| --- | --- |

(29)

Kooskõlas alusmääruse artikli 17 lõikega 2 konsulteeriti komisjoni kaalutluste osas kõigi teadaolevate asjaomaste eksportivate tootjate ja asjaomase riigi ametiasutustega. Lisaks teavitas komisjon äriühingut Xinjiang XLX sellest, et haldussäästlikkuse eesmärgil ei pruugi komisjon viia küsimustiku vastuste puhul läbi puuduste kõrvaldamise menetlust ega neid kontrollida. Kui see on asjakohane, võidakse aga äriühingu esitatud mis tahes teavet kasutada kättesaadava faktina. Märkusi ei esitatud.

1.7.   Vastused küsimustikule

Vastused küsimustikule

| (30) | Komisjon saatis Hiina Rahvavabariigi valitsusele (edaspidi „Hiina valitsus“) küsimustiku Hiina RVs oluliste moonutuste esinemise kohta alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b tähenduses. |
| --- | --- |

(30)

Komisjon saatis Hiina Rahvavabariigi valitsusele (edaspidi „Hiina valitsus“) küsimustiku Hiina RVs oluliste moonutuste esinemise kohta alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b tähenduses.

| (31) | Komisjon saatis küsimustikud ühele koostööd teinud eksportivale tootjale, valimisse kaasatud liidu tootjatele, ühele sõltumatule importijale, kes endast väljavõttelise uuringu käigus teada andis, ja kõikidele teadaolevatele melamiini kasutajatele. Kõik kasutatud küsimustikud tehti menetluse algatamise päeval elektrooniliselt kättesaadavaks kaubanduse peadirektoraadi veebisaidil (8). Komisjon saatis uurimise käigus taotluse esitajatele küsimustiku, milles taotles liidu tootmisharu makromajanduslikke andmeid. |
| --- | --- |

(31)

Komisjon saatis küsimustikud ühele koostööd teinud eksportivale tootjale, valimisse kaasatud liidu tootjatele, ühele sõltumatule importijale, kes endast väljavõttelise uuringu käigus teada andis, ja kõikidele teadaolevatele melamiini kasutajatele. Kõik kasutatud küsimustikud tehti menetluse algatamise päeval elektrooniliselt kättesaadavaks kaubanduse peadirektoraadi veebisaidil (8). Komisjon saatis uurimise käigus taotluse esitajatele küsimustiku, milles taotles liidu tootmisharu makromajanduslikke andmeid.

8

| (32) | Küsimustikule esitasid vastused üks koostööd teinud eksportiv tootja, kolm valimisse kaasatud liidu tootjat, taotluse esitajad, üks sõltumatu importija ning kolm kasutajat. |
| --- | --- |

(32)

Küsimustikule esitasid vastused üks koostööd teinud eksportiv tootja, kolm valimisse kaasatud liidu tootjat, taotluse esitajad, üks sõltumatu importija ning kolm kasutajat.

1.8.   Kontrollimine

Kontrollimine

| (33) | Komisjon kogus kokku ja kontrollis üle kogu teabe, mida ta pidas vajalikuks dumpingu ja sellest tuleneva kahju jätkumise või kordumise tõenäosuse ja liidu huvide kindlakstegemiseks. |
| --- | --- |

(33)

Komisjon kogus kokku ja kontrollis üle kogu teabe, mida ta pidas vajalikuks dumpingu ja sellest tuleneva kahju jätkumise või kordumise tõenäosuse ja liidu huvide kindlakstegemiseks.

| (34) | Alusmääruse artikli 16 kohased kontrollkäigud tehti järgmiste äriühingute valdustesse.
  Liidu tootjad:






  — | Borealis Agrolinz Melamine GmbH, Linz, Austria; |
| --- | --- | --- |

(34)

Alusmääruse artikli 16 kohased kontrollkäigud tehti järgmiste äriühingute valdustesse.

Liidu tootjad:

—

Borealis Agrolinz Melamine GmbH, Linz, Austria;

| — | Grupa Azoty Zaklady Azotowe, Puławy, Poola; |
| --- | --- |

—

Grupa Azoty Zaklady Azotowe, Puławy, Poola;

| — | OCI Nitrogen B.V., Geleen, Madalmaad. |
| --- | --- |

—

OCI Nitrogen B.V., Geleen, Madalmaad.

| (35) | Aegumise läbivaatamise taotluses normaalväärtuse arvutamiseks kasutatud teavet ristkontrolliti kaugmeetodil elektrooniliselt järgmise liidu tootjaga:






  — | OCI Nitrogen B.V., Geleen, Madalmaad. |
| --- | --- | --- |

(35)

Aegumise läbivaatamise taotluses normaalväärtuse arvutamiseks kasutatud teavet ristkontrolliti kaugmeetodil elektrooniliselt järgmise liidu tootjaga:

—

OCI Nitrogen B.V., Geleen, Madalmaad.

1.9.   Järgnenud menetlus

Järgnenud menetlus

| (36) | 14. juunil 2023 avalikustas komisjon olulised faktid ja kaalutlused, mille põhjal ta kavatses kehtivad dumpinguvastased tollimaksud säilitada. Kõigile isikutele kehtestati tähtaeg, mille jooksul neil oli võimalus esitada avalikustamise kohta märkusi ja taotleda ärakuulamist. |
| --- | --- |

(36)

14. juunil 2023 avalikustas komisjon olulised faktid ja kaalutlused, mille põhjal ta kavatses kehtivad dumpinguvastased tollimaksud säilitada. Kõigile isikutele kehtestati tähtaeg, mille jooksul neil oli võimalus esitada avalikustamise kohta märkusi ja taotleda ärakuulamist.

| (37) | Märkusi esitasid Xinjiang XLX ja kaubanduskoda. Komisjon kaalus märkusi ja võttis neid vajaduse korral arvesse. Valimisse kaasatud liidu tootjad kiitsid komisjoni järelduse heaks ega esitanud täiendavaid märkusi. Ükski isik ärakuulamist ei taotlenud. |
| --- | --- |

(37)

Märkusi esitasid Xinjiang XLX ja kaubanduskoda. Komisjon kaalus märkusi ja võttis neid vajaduse korral arvesse. Valimisse kaasatud liidu tootjad kiitsid komisjoni järelduse heaks ega esitanud täiendavaid märkusi. Ükski isik ärakuulamist ei taotlenud.

2.   UURIMISALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE

UURIMISALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE

2.1.   Uurimisalune toode

Uurimisalune toode

| (38) | Uurimisalune toode on melamiin (edaspidi „uurimisalune toode“), mis praegu kuulub CN-koodi 2933 61 00 alla. |
| --- | --- |

(38)

Uurimisalune toode on melamiin (edaspidi „uurimisalune toode“), mis praegu kuulub CN-koodi 2933 61 00 alla.

| (39) | Melamiin on valge kristalliline pulber, mida toodetakse valdavalt uureast ja kasutatakse peamiselt laminaatide, vaikude, puiduliimide, vormisegude ning paberi ja tekstiili töötlemise vahendite tootmiseks. |
| --- | --- |

(39)

Melamiin on valge kristalliline pulber, mida toodetakse valdavalt uureast ja kasutatakse peamiselt laminaatide, vaikude, puiduliimide, vormisegude ning paberi ja tekstiili töötlemise vahendite tootmiseks.

2.2.   Vaatlusalune toode

Vaatlusalune toode

| (40) | Käesolevas uurimises on vaatlusalune toode Hiinast pärit uurimisalune toode (vt põhjendus 38). |
| --- | --- |

(40)

Käesolevas uurimises on vaatlusalune toode Hiinast pärit uurimisalune toode (vt põhjendus 38).

2.3.   Samasugune toode

Samasugune toode

| (41) | Nagu nähtus kehtivate meetmete kehtestamiseni viinud uurimisest, (9) on järgmistel toodetel samasugused füüsikalised ja tehnilised põhiomadused ning samasugused põhilised kasutusotstarbed:






  — | vaatlusalune toode, kui seda eksporditakse liitu; |
| --- | --- | --- |

(41)

Nagu nähtus kehtivate meetmete kehtestamiseni viinud uurimisest, (9) on järgmistel toodetel samasugused füüsikalised ja tehnilised põhiomadused ning samasugused põhilised kasutusotstarbed:

9

—

vaatlusalune toode, kui seda eksporditakse liitu;

| — | uurimisalune toode, mida toodetakse ja müüakse asjaomase riigi (Hiina) siseturul, ja |
| --- | --- |

—

uurimisalune toode, mida toodetakse ja müüakse asjaomase riigi (Hiina) siseturul, ja

| — | uurimisalune toode, mida liidu tootmisharu toodab ja müüb liidu turul. |
| --- | --- |

—

uurimisalune toode, mida liidu tootmisharu toodab ja müüb liidu turul.

Neid tooteid käsitatakse seepärast samasuguste toodetena alusmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses.

3.   DUMPINGUHINNAGA MÜÜK

DUMPINGUHINNAGA MÜÜK

3.1.   Sissejuhatavad märkused

Sissejuhatavad märkused

| (42) | Vaatlusalusel perioodil jätkus melamiini import Hiina RVst. Vaatlusaluse perioodi esimesel poolel oli selle maht väiksem kui esialgse uurimise uurimisperioodil (see tähendab 1. jaanuarist 2009 kuni 31. detsembrini 2009). Vaatlusaluse perioodi teisel poolel kasvas aga impordi maht märkimisväärselt ja ületas selgelt esialgse uurimise uurimisperioodil registreeritud mahtu. Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil oli Hiina RVst pärit melamiini import peaaegu neli korda suurem kui esialgse uurimise uurimisperioodil. Eelmise aegumise läbivaatamisega seotud uurimisperioodiga võrreldes oli see aga kaheksa korda suurem. |
| --- | --- |

(42)

Vaatlusalusel perioodil jätkus melamiini import Hiina RVst. Vaatlusaluse perioodi esimesel poolel oli selle maht väiksem kui esialgse uurimise uurimisperioodil (see tähendab 1. jaanuarist 2009 kuni 31. detsembrini 2009). Vaatlusaluse perioodi teisel poolel kasvas aga impordi maht märkimisväärselt ja ületas selgelt esialgse uurimise uurimisperioodil registreeritud mahtu. Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil oli Hiina RVst pärit melamiini import peaaegu neli korda suurem kui esialgse uurimise uurimisperioodil. Eelmise aegumise läbivaatamisega seotud uurimisperioodiga võrreldes oli see aga kaheksa korda suurem.

| (43) | Eurostati andmete (Comexti andmebaas) kohaselt oli Hiina RVst pärit melamiini impordi turuosa läbivaatamisega seotud uurimisperioodil ligikaudu 15 % liidu turust (vt tabel 3), võrreldes 6,5 % turuosaga esialgse uurimise ajal ja 2 % turuosaga eelmise aegumise läbivaatamise ajal. Absoluutarvudes vähenes Hiina RVst pärit melamiini impordi maht 17 434 tonnilt esialgse uurimise uurimisperioodil 7 938 tonnile esimese aegumise läbivaatamisega seotud uurimisperioodil ning kasvas seejärel 64 673 tonnini käesoleva aegumise läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. |
| --- | --- |

(43)

Eurostati andmete (Comexti andmebaas) kohaselt oli Hiina RVst pärit melamiini impordi turuosa läbivaatamisega seotud uurimisperioodil ligikaudu 15 % liidu turust (vt tabel 3), võrreldes 6,5 % turuosaga esialgse uurimise ajal ja 2 % turuosaga eelmise aegumise läbivaatamise ajal. Absoluutarvudes vähenes Hiina RVst pärit melamiini impordi maht 17 434 tonnilt esialgse uurimise uurimisperioodil 7 938 tonnile esimese aegumise läbivaatamisega seotud uurimisperioodil ning kasvas seejärel 64 673 tonnini käesoleva aegumise läbivaatamisega seotud uurimisperioodil.

| (44) | Nagu on märgitud põhjenduses 27, tegi uurimises koostööd ainult üks Hiina RV tootja, kelle toodang moodustas läbivaatamisega seotud uurimisperioodil alla 3 % vaatlusaluse toote impordist. Seega teatas komisjon Hiina RV ametiasutustele, et väga piiratud koostöö tõttu võib komisjon dumpingu jätkumise või kordumise tõenäosuse kindlaksmääramisega seotud järelduste suhtes kohaldada alusmääruse artiklit 18. Komisjon ei saanud selle kohta ühtegi märkust ega taotlust ärakuulamise eest vastutava ametniku sekkumiseks. |
| --- | --- |

(44)

Nagu on märgitud põhjenduses 27, tegi uurimises koostööd ainult üks Hiina RV tootja, kelle toodang moodustas läbivaatamisega seotud uurimisperioodil alla 3 % vaatlusaluse toote impordist. Seega teatas komisjon Hiina RV ametiasutustele, et väga piiratud koostöö tõttu võib komisjon dumpingu jätkumise või kordumise tõenäosuse kindlaksmääramisega seotud järelduste suhtes kohaldada alusmääruse artiklit 18. Komisjon ei saanud selle kohta ühtegi märkust ega taotlust ärakuulamise eest vastutava ametniku sekkumiseks.

| (45) | Sellest tulenevalt põhinesid dumpingu jätkumise või kordumise tõenäosuse kohta tehtud järeldused kooskõlas alusmääruse artikliga 18 kättesaadavatel faktidel, eelkõige aegumise läbivaatamise taotluses sisalduval teabel, kättesaadaval teabel Türgi ammoniaagi väärtusahelasse kuuluvate toodete tootjatelt ning teabel, mis saadi Türgi statistikaametilt, Kocaeli linna vee- ja kanalisatsiooni peadirektoraadilt ja andmebaasist Global Trade Atlas. |
| --- | --- |

(45)

Sellest tulenevalt põhinesid dumpingu jätkumise või kordumise tõenäosuse kohta tehtud järeldused kooskõlas alusmääruse artikliga 18 kättesaadavatel faktidel, eelkõige aegumise läbivaatamise taotluses sisalduval teabel, kättesaadaval teabel Türgi ammoniaagi väärtusahelasse kuuluvate toodete tootjatelt ning teabel, mis saadi Türgi statistikaametilt, Kocaeli linna vee- ja kanalisatsiooni peadirektoraadilt ja andmebaasist Global Trade Atlas.

3.2.   Dumpingu jätkumine läbivaatamisega seotud uurimisperioodil

Dumpingu jätkumine läbivaatamisega seotud uurimisperioodil

3.2.1.   Hiina RVst pärit melamiini impordi normaalväärtuse kindlaksmääramise menetlus kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõikega 6a

Hiina RVst pärit melamiini impordi normaalväärtuse kindlaksmääramise menetlus kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõikega 6a

| (46) | Kuna uurimise algatamise ajal olid olemas piisavad tõendid, mis osutasid Hiina RV puhul pigem oluliste moonutuste esinemisele alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b tähenduses, algatas komisjon uurimise alusmääruse artikli 2 lõike 6a alusel. |
| --- | --- |

(46)

Kuna uurimise algatamise ajal olid olemas piisavad tõendid, mis osutasid Hiina RV puhul pigem oluliste moonutuste esinemisele alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b tähenduses, algatas komisjon uurimise alusmääruse artikli 2 lõike 6a alusel.

| (47) | Komisjon saatis Hiina valitsusele küsimustiku, et saada teavet, mida ta pidas väidetavate oluliste moonutuste uurimiseks vajalikuks. Lisaks sellele kutsus komisjon algatamisteate punktis 5.3.2 kõiki huvitatud isikuid üles tegema 37 päeva jooksul pärast algatamisteate Euroopa Liidu Teatajas avaldamist teatavaks oma seisukohad ning esitama teabe ja kinnitavad tõendid seoses alusmääruse artikli 2 lõike 6a kohaldamisega. Hiina valitsus küsimustikule vastuseid ei esitanud. Seejärel teatas komisjon Hiina valitsusele, et kasutab Hiina RVs oluliste moonutuste esinemise kindlakstegemiseks kättesaadavaid fakte alusmääruse artikli 18 tähenduses. |
| --- | --- |

(47)

Komisjon saatis Hiina valitsusele küsimustiku, et saada teavet, mida ta pidas väidetavate oluliste moonutuste uurimiseks vajalikuks. Lisaks sellele kutsus komisjon algatamisteate punktis 5.3.2 kõiki huvitatud isikuid üles tegema 37 päeva jooksul pärast algatamisteate Euroopa Liidu Teatajas avaldamist teatavaks oma seisukohad ning esitama teabe ja kinnitavad tõendid seoses alusmääruse artikli 2 lõike 6a kohaldamisega. Hiina valitsus küsimustikule vastuseid ei esitanud. Seejärel teatas komisjon Hiina valitsusele, et kasutab Hiina RVs oluliste moonutuste esinemise kindlakstegemiseks kättesaadavaid fakte alusmääruse artikli 18 tähenduses.

Euroopa Liidu Teatajas

| (48) | Kaubanduskoja esitatud märkusi on käsitletud punktis 3.2.2.1. |
| --- | --- |

(48)

Kaubanduskoja esitatud märkusi on käsitletud punktis 3.2.2.1.

| (49) | Algatamisteate punktis 5.3.2 märkis komisjon ka seda, et olemasolevaid tõendeid arvesse võttes võib olla vaja valida sobiv võrdlusriik kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktiga a, et määrata normaalväärtus kindlaks moonutamata hindade või võrdlusaluste põhjal. Lisaks märkis komisjon, et Hiina RV võimalik kolmandast riigist võrdlusriik praegusel juhul on Türgi, kuid ta uurib alusmääruse artikli 2 lõike 6a esimeses taandes sätestatud kriteeriumide alusel muid võimalikke sobivaid võrdlusriike. |
| --- | --- |

(49)

Algatamisteate punktis 5.3.2 märkis komisjon ka seda, et olemasolevaid tõendeid arvesse võttes võib olla vaja valida sobiv võrdlusriik kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktiga a, et määrata normaalväärtus kindlaks moonutamata hindade või võrdlusaluste põhjal. Lisaks märkis komisjon, et Hiina RV võimalik kolmandast riigist võrdlusriik praegusel juhul on Türgi, kuid ta uurib alusmääruse artikli 2 lõike 6a esimeses taandes sätestatud kriteeriumide alusel muid võimalikke sobivaid võrdlusriike.

| (50) | 24. veebruaril 2023 avaldas komisjon teate normaalväärtuse kindlaksmääramiseks kasutatud allikate kohta (edaspidi „allikaid käsitlev teade“). |
| --- | --- |

(50)

24. veebruaril 2023 avaldas komisjon teate normaalväärtuse kindlaksmääramiseks kasutatud allikate kohta (edaspidi „allikaid käsitlev teade“).

| (51) | Komisjon teavitas allikaid käsitlevas teates huvitatud isikuid sellest, et koostöö puudumise korral peab ta vastavalt alusmääruse artiklile 18 tuginema kättesaadavatele faktidele. Seega kavatses komisjon kasutada aegumise läbivaatamise taotluses sisalduvat teavet koos muude teabeallikatega, mida peetakse asjakohaseks vastavalt alusmääruse artikli 2 lõikes 6a sätestatud asjakohastele kriteeriumidele kooskõlas alusmääruse artikli 18 lõikega 5. |
| --- | --- |

(51)

Komisjon teavitas allikaid käsitlevas teates huvitatud isikuid sellest, et koostöö puudumise korral peab ta vastavalt alusmääruse artiklile 18 tuginema kättesaadavatele faktidele. Seega kavatses komisjon kasutada aegumise läbivaatamise taotluses sisalduvat teavet koos muude teabeallikatega, mida peetakse asjakohaseks vastavalt alusmääruse artikli 2 lõikes 6a sätestatud asjakohastele kriteeriumidele kooskõlas alusmääruse artikli 18 lõikega 5.

| (52) | Allikaid käsitlevas teates teavitas komisjon huvitatud isikuid ka sellest, et ta kavatses kasutada võrdlusriigina Türgit, ja teatas neile asjakohased allikad, mida ta kavatses normaalväärtuse kindlaksmääramiseks kasutada, võttes võrdlusriigiks Türgi. |
| --- | --- |

(52)

Allikaid käsitlevas teates teavitas komisjon huvitatud isikuid ka sellest, et ta kavatses kasutada võrdlusriigina Türgit, ja teatas neile asjakohased allikad, mida ta kavatses normaalväärtuse kindlaksmääramiseks kasutada, võttes võrdlusriigiks Türgi.

| (53) | Komisjon teavitas allikaid käsitlevas teates huvitatud isikuid sellest, et koostöö puudumise tõttu võtab ta muude otseste kulude ja tootmise üldkulude kindlakstegemisel aluseks aegumise läbivaatamise taotluses esitatud liidu tootmisharu käsitleva teabe. |
| --- | --- |

(53)

Komisjon teavitas allikaid käsitlevas teates huvitatud isikuid sellest, et koostöö puudumise tõttu võtab ta muude otseste kulude ja tootmise üldkulude kindlakstegemisel aluseks aegumise läbivaatamise taotluses esitatud liidu tootmisharu käsitleva teabe.

| (54) | Lisaks teavitas ta huvitatud isikuid sellest, et ta määrab müügi-, üld- ja halduskulud ning kasumi kindlaks kolme Türgi ammoniaagi väärtusahelasse kuuluvate toodete tootja, nimelt äriühingute Ege Gübre Sanayii A.Ş., Tekfen Holding A.Ş., ja Bagfaş Bandirma Gübre Fabrikalari A.Ş avalikult kättesaadava teabe põhjal. |
| --- | --- |

(54)

Lisaks teavitas ta huvitatud isikuid sellest, et ta määrab müügi-, üld- ja halduskulud ning kasumi kindlaks kolme Türgi ammoniaagi väärtusahelasse kuuluvate toodete tootja, nimelt äriühingute Ege Gübre Sanayii A.Ş., Tekfen Holding A.Ş., ja Bagfaş Bandirma Gübre Fabrikalari A.Ş avalikult kättesaadava teabe põhjal.

| (55) | Samuti kutsus komisjon allikaid käsitlevas teates huvitatud isikuid esitama märkusi allikate ja selle kohta, kas Türgi on sobiv võrdlusriik, ning palus neil soovitada muid riike, eeldusel et nad esitavad asjakohaste kriteeriumide kohta piisavalt teavet. |
| --- | --- |

(55)

Samuti kutsus komisjon allikaid käsitlevas teates huvitatud isikuid esitama märkusi allikate ja selle kohta, kas Türgi on sobiv võrdlusriik, ning palus neil soovitada muid riike, eeldusel et nad esitavad asjakohaste kriteeriumide kohta piisavalt teavet.

| (56) | Komisjon sai märkusi kaubanduskojalt. Ühendus jäi oma seisukoha juurde, et komisjon peaks kättesaadava faktina kasutama äriühingu Xinjiang XLX vastust küsimustikule ning võtma normaalväärtuse arvutamisel arvesse mitmesuguseid tootmisprotsesse ja tooraineid, ning väljendas kriitikat seoses teatavate sisendite, müügi-, üld- ja halduskulude ja kasumi moonutamata väärtustega. Neid märkusi on käsitletud käesoleva määruse punktides 3.2.2.2, 3.2.2.3.1, 3.2.2.3.2, ja 3.2.2.3.5. |
| --- | --- |

(56)

Komisjon sai märkusi kaubanduskojalt. Ühendus jäi oma seisukoha juurde, et komisjon peaks kättesaadava faktina kasutama äriühingu Xinjiang XLX vastust küsimustikule ning võtma normaalväärtuse arvutamisel arvesse mitmesuguseid tootmisprotsesse ja tooraineid, ning väljendas kriitikat seoses teatavate sisendite, müügi-, üld- ja halduskulude ja kasumi moonutamata väärtustega. Neid märkusi on käsitletud käesoleva määruse punktides 3.2.2.2, 3.2.2.3.1, 3.2.2.3.2, ja 3.2.2.3.5.

3.2.2.   Normaalväärtus

Normaalväärtus

| (57) | Alusmääruse artikli 2 lõikes 1 on sätestatud, et „[n]ormaalväärtuse aluseks võetakse tavaliselt ekspordiriigi sõltumatute klientide poolt tavapärases kaubandustegevuses makstud või makstavad hinnad“. |
| --- | --- |

(57)

Alusmääruse artikli 2 lõikes 1 on sätestatud, et „[n]ormaalväärtuse aluseks võetakse tavaliselt ekspordiriigi sõltumatute klientide poolt tavapärases kaubandustegevuses makstud või makstavad hinnad“.

| (58) | Samas on alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktis a öeldud: „Kui [...] tehakse kindlaks, et ekspordiriigis punkti b kohaste oluliste moonutuste tõttu ei ole asjakohane kasutada selle riigi hindu ega kulusid, arvutatakse normaalväärtus üksnes moonutamata hindu või võrdlusaluseid kajastavate tootmis- ja müügikulude põhjal“ ning see „hõlmab moonutamata ja põhjendatud haldus-, müügi- ja üldkulusummat ning kasumisummat“. |
| --- | --- |

(58)

Samas on alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktis a öeldud: „Kui [...] tehakse kindlaks, et ekspordiriigis punkti b kohaste oluliste moonutuste tõttu ei ole asjakohane kasutada selle riigi hindu ega kulusid, arvutatakse normaalväärtus üksnes moonutamata hindu või võrdlusaluseid kajastavate tootmis- ja müügikulude põhjal“ ning see „hõlmab moonutamata ja põhjendatud haldus-, müügi- ja üldkulusummat ning kasumisummat“.

| (59) | Nagu allpool täpsemalt selgitatud, jõudis komisjon käesolevas uurimises järeldusele, et olemasolevate tõendite põhjal ning Hiina valitsuse koostööst keeldumist ja eksportivate tootjate mõtestatud koostöö puudumist arvesse võttes oli alusmääruse artikli 2 lõike 6a kohaldamine asjakohane. |
| --- | --- |

(59)

Nagu allpool täpsemalt selgitatud, jõudis komisjon käesolevas uurimises järeldusele, et olemasolevate tõendite põhjal ning Hiina valitsuse koostööst keeldumist ja eksportivate tootjate mõtestatud koostöö puudumist arvesse võttes oli alusmääruse artikli 2 lõike 6a kohaldamine asjakohane.

| (60) | Kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõikega 6a arvutati normaalväärtus. Aegumise läbivaatamise taotluses arvutasid taotluse esitajad normaalväärtuse kahe tootmistehnoloogia puhul: Tsinghua tehnoloogia, mida kasutatakse ainult Hiina RVs, ja Eurotecnica tehnoloogia, mida kasutatakse Hiina RVs, aga mida kasutavad ka liidu tootjad. Käesolevas uurimises piirdus komisjon oma järeldustes Eurotecnica tehnoloogiaga, mille puhul oli võimalik tootmistegureid ja nende tarbimise kogust nõuetekohaselt ristkontrollida taotluse esitajatega, kes esitasid teavet aegumise läbivaatamise taotluse jaoks. Komisjon leidis, et normaalväärtus, mis arvutati tootmisprotsessis kasutatavate seadmete tootja brošüürist pärinevate keskmiste tarbimiskoguste põhjal, nagu on esitatud aegumise läbivaatamise taotluses, oli kasutamismäärade kohta kogu riiki käsitlevate järelduste tegemisel tüüpilisem kui ühe koostööd teinud eksportiva tootja individuaalne tarbimine tema konkreetsetes tegevustingimustes. |
| --- | --- |

(60)

Kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõikega 6a arvutati normaalväärtus. Aegumise läbivaatamise taotluses arvutasid taotluse esitajad normaalväärtuse kahe tootmistehnoloogia puhul: Tsinghua tehnoloogia, mida kasutatakse ainult Hiina RVs, ja Eurotecnica tehnoloogia, mida kasutatakse Hiina RVs, aga mida kasutavad ka liidu tootjad. Käesolevas uurimises piirdus komisjon oma järeldustes Eurotecnica tehnoloogiaga, mille puhul oli võimalik tootmistegureid ja nende tarbimise kogust nõuetekohaselt ristkontrollida taotluse esitajatega, kes esitasid teavet aegumise läbivaatamise taotluse jaoks. Komisjon leidis, et normaalväärtus, mis arvutati tootmisprotsessis kasutatavate seadmete tootja brošüürist pärinevate keskmiste tarbimiskoguste põhjal, nagu on esitatud aegumise läbivaatamise taotluses, oli kasutamismäärade kohta kogu riiki käsitlevate järelduste tegemisel tüüpilisem kui ühe koostööd teinud eksportiva tootja individuaalne tarbimine tema konkreetsetes tegevustingimustes.

3.2.2.1.   Oluliste moonutuste olemasolu

Oluliste moonutuste olemasolu

3.2.2.1.1.   Sissejuhatus

| (61) | Alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktis b on sätestatud järgmine: „Olulised moonutused on moonutused, mis esinevad siis, kui teatatud hinnad või kulud, sealhulgas tooraine- ja energiakulud, ei ole kujunenud vabaturujõudude abil, kuna neid mõjutab valitsuse oluline sekkumine. Oluliste moonutuste olemasolu hindamisel võetakse muu hulgas arvesse ühe või mitme järgmise asjaolu võimalik mõju:






  — | asjaomast turgu teenindavad olulisel määral ettevõtjad, kes on ekspordiriigi ametiasutuste omanduses, kontrolli või poliitilise järelevalve või juhtimise all; |
| --- | --- | --- |

(61)

Alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktis b on sätestatud järgmine: „Olulised moonutused on moonutused, mis esinevad siis, kui teatatud hinnad või kulud, sealhulgas tooraine- ja energiakulud, ei ole kujunenud vabaturujõudude abil, kuna neid mõjutab valitsuse oluline sekkumine. Oluliste moonutuste olemasolu hindamisel võetakse muu hulgas arvesse ühe või mitme järgmise asjaolu võimalik mõju:

—

asjaomast turgu teenindavad olulisel määral ettevõtjad, kes on ekspordiriigi ametiasutuste omanduses, kontrolli või poliitilise järelevalve või juhtimise all;

| — | riik on esindatud ettevõtetes viisil, mis võimaldab tal mõjutada hindu või kulusid; |
| --- | --- |

—

riik on esindatud ettevõtetes viisil, mis võimaldab tal mõjutada hindu või kulusid;

| — | avalik poliitika või meetmed tagavad omamaiste tarnijate sooduskohtlemise või mõjutavad vabaturujõude muul viisil; |
| --- | --- |

—

avalik poliitika või meetmed tagavad omamaiste tarnijate sooduskohtlemise või mõjutavad vabaturujõude muul viisil;

| — | pankroti-, äriühingu- või asjaõigus puudub, seda kohaldatakse diskrimineerivalt või selle täitmise tagamine on ebapiisav; |
| --- | --- |

—

pankroti-, äriühingu- või asjaõigus puudub, seda kohaldatakse diskrimineerivalt või selle täitmise tagamine on ebapiisav;

| — | moonutatakse palgakulusid; |
| --- | --- |

—

moonutatakse palgakulusid;

| — | rahastamisele saab juurdepääsu asutuste kaudu, kes viivad ellu avaliku poliitika eesmärke või kes muul viisil ei tegutse riigist sõltumatult.“ |
| --- | --- |

—

rahastamisele saab juurdepääsu asutuste kaudu, kes viivad ellu avaliku poliitika eesmärke või kes muul viisil ei tegutse riigist sõltumatult.“

| (62) | Kuna alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktis b esitatud loetelu ei ole kumulatiivne, ei tule oluliste moonutuste kindlakstegemisel esitada kõiki asjaolusid. Ühtlasi võib loetelu eri asjaolude esinemise tõestamiseks kasutada samu fakte. Järeldused oluliste moonutuste kohta alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti a tähenduses tuleb teha siiski kõigi olemasolevate tõendite põhjal. Moonutuste olemasolu üldisel hindamisel võib arvesse võtta ka ekspordiriigi üldist konteksti ja olukorda, eriti kui ekspordiriigi majandusliku ja haldusliku korra peamised elemendid annavad valitsusele olulise võimu sekkuda majandusse sellisel viisil, et hinnad ja kulud ei kujune turujõudude vaba arengu tulemusel. |
| --- | --- |

(62)

Kuna alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktis b esitatud loetelu ei ole kumulatiivne, ei tule oluliste moonutuste kindlakstegemisel esitada kõiki asjaolusid. Ühtlasi võib loetelu eri asjaolude esinemise tõestamiseks kasutada samu fakte. Järeldused oluliste moonutuste kohta alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti a tähenduses tuleb teha siiski kõigi olemasolevate tõendite põhjal. Moonutuste olemasolu üldisel hindamisel võib arvesse võtta ka ekspordiriigi üldist konteksti ja olukorda, eriti kui ekspordiriigi majandusliku ja haldusliku korra peamised elemendid annavad valitsusele olulise võimu sekkuda majandusse sellisel viisil, et hinnad ja kulud ei kujune turujõudude vaba arengu tulemusel.

| (63) | Alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktis c on sätestatud, et „[k]ui komisjon on täheldanud faktidel põhinevaid märke punktis b osutatud võimalike oluliste moonutuste kohta teatavas riigis või selle riigi teatavas sektoris ning kui see on käesoleva määruse tulemuslikuks kohaldamiseks vajalik, koostab komisjon ja teeb üldsusele kättesaadavaks aruande, milles kirjeldatakse punktis b osutatud turuolukorda selles riigis või sektoris, ning ajakohastab seda aruannet korrapäraselt“. |
| --- | --- |

(63)

Alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktis c on sätestatud, et „[k]ui komisjon on täheldanud faktidel põhinevaid märke punktis b osutatud võimalike oluliste moonutuste kohta teatavas riigis või selle riigi teatavas sektoris ning kui see on käesoleva määruse tulemuslikuks kohaldamiseks vajalik, koostab komisjon ja teeb üldsusele kättesaadavaks aruande, milles kirjeldatakse punktis b osutatud turuolukorda selles riigis või sektoris, ning ajakohastab seda aruannet korrapäraselt“.

| (64) | Selle sätte kohaselt on komisjon avaldanud Hiina RV kohta riigiaruande (edaspidi „aruanne“), (10) mis näitab riigi jõulist sekkumist majandusse paljudel tasanditel, sealhulgas konkreetseid moonutusi seoses paljude peamiste tootmisteguritega (nt maa, energia, kapital, tooraine ja tööjõud) ning konkreetsetes sektorites (nt terase- ja keemiatööstus). Huvitatud isikutel paluti uurimise algatamise ajal uurimistoimikus sisaldunud tõendid ümber lükata, esitada nende kohta märkusi või neid täiendada. Aruanne lisati uurimise algatamise etapis uurimistoimikule. Taotlus sisaldas ka aruannet täiendavaid asjakohaseid tõendeid. |
| --- | --- |

(64)

Selle sätte kohaselt on komisjon avaldanud Hiina RV kohta riigiaruande (edaspidi „aruanne“), (10) mis näitab riigi jõulist sekkumist majandusse paljudel tasanditel, sealhulgas konkreetseid moonutusi seoses paljude peamiste tootmisteguritega (nt maa, energia, kapital, tooraine ja tööjõud) ning konkreetsetes sektorites (nt terase- ja keemiatööstus). Huvitatud isikutel paluti uurimise algatamise ajal uurimistoimikus sisaldunud tõendid ümber lükata, esitada nende kohta märkusi või neid täiendada. Aruanne lisati uurimise algatamise etapis uurimistoimikule. Taotlus sisaldas ka aruannet täiendavaid asjakohaseid tõendeid.

10

| (65) | Täpsemalt märgiti taotluses aruandele viidates, et struktuurimoonutused paljudes Hiina tööstussektorites on mõjutanud maagaasi äärmiselt madalat hinda ning et riik sekkub melamiini ühe põhikomponendi, uurea turul. Maagaasi madal hind on võimaldanud melamiinitootjatel toota uurimisalust toodet kunstlikult madala hinnaga. Lisaks on taotluses kirjeldatud riigi eri liiki sekkumisi uureaturul, nagu rangete uurea impordikvootide olemasolu, suured ekspordimaksud tipphooajal, uurea omamaise müügi käibemaksuvabastus ja Hiina valitsuse poolt strateegiliste uureavarude loomine riikliku väetisesüsteemi kaudu. Peale selle osutati taotluses Ameerika Ühendriikide eri järeldustele Hiina valitsuse sekkumise kohta, millega soodustatakse Hiina melamiinitööstust, näiteks Ameerika Ühendriikide ametiasutuste tuvastatud sooduslaenude andmine, tulumaksukavad, tollimaksuvabastust käsitlevad maksukavad, käibemaksu hüvitamine, haldustasudest vabastamine, valitsuse eraldised ja mitmed toetused ning ekspordisubsiidiumikavad melamiiniturul. Samuti on taotluses juhitud tähelepanu asjaolule, et Hiina valitsuse poliitika, näiteks see, mida on üksikasjalikult kirjeldatud 14. riiklikus viisaastakuplaanis, on kinnitatud riigi jätkuvat osalemist „rahvamajanduse tähtsaks tugisambaks“ liigitatud naftakeemia- ja keemiasektoris, samuti on seda kinnitatud eelmistes viisaastakuplaanides, näiteks suunavates arvamustes naftakeemia- ja keemiatööstuse kvaliteetse arendamise kohta 14. viisaastakuplaani ajal, milles on osutatud sotsialistlikule turumajandusele kui üldpõhimõttele ja -eesmärgile, millega üritatakse luua riiklikke tipptegijaid. Lisaks märgiti taotluses aruandele osutades ära olulised moonutused pankroti-, äriühingu- ja asjaõiguse ebapiisava kasutamise ning kapitalile finantssüsteemi kaudu juurdepääsu tõttu. Taotluse kohaselt avaldab see poliitika melamiini tootmisharule tõenäoliselt moonutavat mõju. |
| --- | --- |

(65)

Täpsemalt märgiti taotluses aruandele viidates, et struktuurimoonutused paljudes Hiina tööstussektorites on mõjutanud maagaasi äärmiselt madalat hinda ning et riik sekkub melamiini ühe põhikomponendi, uurea turul. Maagaasi madal hind on võimaldanud melamiinitootjatel toota uurimisalust toodet kunstlikult madala hinnaga. Lisaks on taotluses kirjeldatud riigi eri liiki sekkumisi uureaturul, nagu rangete uurea impordikvootide olemasolu, suured ekspordimaksud tipphooajal, uurea omamaise müügi käibemaksuvabastus ja Hiina valitsuse poolt strateegiliste uureavarude loomine riikliku väetisesüsteemi kaudu. Peale selle osutati taotluses Ameerika Ühendriikide eri järeldustele Hiina valitsuse sekkumise kohta, millega soodustatakse Hiina melamiinitööstust, näiteks Ameerika Ühendriikide ametiasutuste tuvastatud sooduslaenude andmine, tulumaksukavad, tollimaksuvabastust käsitlevad maksukavad, käibemaksu hüvitamine, haldustasudest vabastamine, valitsuse eraldised ja mitmed toetused ning ekspordisubsiidiumikavad melamiiniturul. Samuti on taotluses juhitud tähelepanu asjaolule, et Hiina valitsuse poliitika, näiteks see, mida on üksikasjalikult kirjeldatud 14. riiklikus viisaastakuplaanis, on kinnitatud riigi jätkuvat osalemist „rahvamajanduse tähtsaks tugisambaks“ liigitatud naftakeemia- ja keemiasektoris, samuti on seda kinnitatud eelmistes viisaastakuplaanides, näiteks suunavates arvamustes naftakeemia- ja keemiatööstuse kvaliteetse arendamise kohta 14. viisaastakuplaani ajal, milles on osutatud sotsialistlikule turumajandusele kui üldpõhimõttele ja -eesmärgile, millega üritatakse luua riiklikke tipptegijaid. Lisaks märgiti taotluses aruandele osutades ära olulised moonutused pankroti-, äriühingu- ja asjaõiguse ebapiisava kasutamise ning kapitalile finantssüsteemi kaudu juurdepääsu tõttu. Taotluse kohaselt avaldab see poliitika melamiini tootmisharule tõenäoliselt moonutavat mõju.

| (66) | Komisjon uuris, kas on asjakohane kasutada Hiina RV omamaiseid hindu ja kulusid, kuna esinevad olulised moonutused alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b tähenduses. Komisjon tegi seda toimikus, sealhulgas avalikult kättesaadavatel allikatel põhinevas aruandes sisalduvate tõendite alusel. Analüüsis käsitleti riigi ulatuslikku sekkumist Hiina RV majandusse üldiselt, aga ka konkreetset turuolukorda asjaomases sektoris, sealhulgas seoses uurimisaluse tootega. Komisjon täiendas neid tõendeid oma uuringutega mitmesuguste kriteeriumide kohta, mis on asjakohased Hiina RVs oluliste moonutuste olemasolu kinnitamiseks. |
| --- | --- |

(66)

Komisjon uuris, kas on asjakohane kasutada Hiina RV omamaiseid hindu ja kulusid, kuna esinevad olulised moonutused alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b tähenduses. Komisjon tegi seda toimikus, sealhulgas avalikult kättesaadavatel allikatel põhinevas aruandes sisalduvate tõendite alusel. Analüüsis käsitleti riigi ulatuslikku sekkumist Hiina RV majandusse üldiselt, aga ka konkreetset turuolukorda asjaomases sektoris, sealhulgas seoses uurimisaluse tootega. Komisjon täiendas neid tõendeid oma uuringutega mitmesuguste kriteeriumide kohta, mis on asjakohased Hiina RVs oluliste moonutuste olemasolu kinnitamiseks.

3.2.2.1.2.   Olulised moonutused, mis mõjutavad Hiina RV omamaiseid hindu ja kulusid

| (67) | Hiina majandussüsteem põhineb nn sotsialistliku turumajanduse kontseptsioonil. See kontseptsioon on sätestatud Hiina põhiseaduses ning Hiina RV majandust juhitakse sellest lähtudes. Selle peamine põhimõte on, et „tootmisvahendid on sotsialistlik avalik omand, see tähendab need kuuluvad kogu rahvale ja töörahva ühisomandisse“. Riigi omanduses olevat majandust peetakse „rahvamajanduse juhtivaks jõuks“ ning riigil on volitus „tagada majanduse tugevdamine ja kasv“ (11). Hiina majanduse üldine korraldus seega mitte ainult ei võimalda riigil oluliselt majandusse sekkuda, vaid talle on antud sõnaselge volitus seda teha. Riigi omandi ülimuslikkus eraomandi suhtes on kogu õigussüsteemi läbiv põhimõte ja seda rõhutatakse üldpõhimõttena kõikides kesksetes õigusaktides. Hea näide selle kohta on Hiina asjaõigus, milles on viidatud sotsialismi esimesele etapile ja tehtud riigile ülesandeks toetada põhilist majandussüsteemi, milles on peamine roll riigi omandil. Teised omandivormid on lubatud, see tähendab seadusega lubatakse neid arendada kõrvuti riigi omandiga (12). |
| --- | --- |

(67)

Hiina majandussüsteem põhineb nn sotsialistliku turumajanduse kontseptsioonil. See kontseptsioon on sätestatud Hiina põhiseaduses ning Hiina RV majandust juhitakse sellest lähtudes. Selle peamine põhimõte on, et „tootmisvahendid on sotsialistlik avalik omand, see tähendab need kuuluvad kogu rahvale ja töörahva ühisomandisse“. Riigi omanduses olevat majandust peetakse „rahvamajanduse juhtivaks jõuks“ ning riigil on volitus „tagada majanduse tugevdamine ja kasv“ (11). Hiina majanduse üldine korraldus seega mitte ainult ei võimalda riigil oluliselt majandusse sekkuda, vaid talle on antud sõnaselge volitus seda teha. Riigi omandi ülimuslikkus eraomandi suhtes on kogu õigussüsteemi läbiv põhimõte ja seda rõhutatakse üldpõhimõttena kõikides kesksetes õigusaktides. Hea näide selle kohta on Hiina asjaõigus, milles on viidatud sotsialismi esimesele etapile ja tehtud riigile ülesandeks toetada põhilist majandussüsteemi, milles on peamine roll riigi omandil. Teised omandivormid on lubatud, see tähendab seadusega lubatakse neid arendada kõrvuti riigi omandiga (12).

11

12

| (68) | Peale selle arendatakse sotsialistlikku turumajandust Hiina õiguse kohaselt Hiina Kommunistliku Partei (edaspidi „HKP“) juhtimisel. Hiina riigi ja HKP struktuurid on kõikidel tasanditel (õiguslikul, institutsioonilisel ja isiklikul) omavahel põimunud, moodustades superstruktuuri, milles HKP ja riigi rollid on teineteisest eristamatud. Pärast Hiina põhiseaduse muutmist 2018. aasta märtsis tugevnes HKP juhtiv roll veelgi, mida on kinnitatud põhiseaduse artikli 1 sõnastuses. Selle sätte esimese lause „Hiina Rahvavabariigi põhisüsteem on sotsialistlik süsteem“ järele lisati uus teine lause, mille kohaselt „Hiinale omase sotsialismi iseloomulik joon on Hiina Kommunistliku Partei juhtiv roll“ (13). See näitab, et HKP kontroll Hiina majanduse üle on väljaspool kahtlust ning kasvab veelgi. Selline juhtimine ja kontroll on Hiina süsteemile omane ning see avaldub märksa tugevamini, kui on tavapärane teistes riikides, kus valitsus rakendab üldist makromajanduslikku kontrolli vabaturujõudude toimimise piires. |
| --- | --- |

(68)

Peale selle arendatakse sotsialistlikku turumajandust Hiina õiguse kohaselt Hiina Kommunistliku Partei (edaspidi „HKP“) juhtimisel. Hiina riigi ja HKP struktuurid on kõikidel tasanditel (õiguslikul, institutsioonilisel ja isiklikul) omavahel põimunud, moodustades superstruktuuri, milles HKP ja riigi rollid on teineteisest eristamatud. Pärast Hiina põhiseaduse muutmist 2018. aasta märtsis tugevnes HKP juhtiv roll veelgi, mida on kinnitatud põhiseaduse artikli 1 sõnastuses. Selle sätte esimese lause „Hiina Rahvavabariigi põhisüsteem on sotsialistlik süsteem“ järele lisati uus teine lause, mille kohaselt „Hiinale omase sotsialismi iseloomulik joon on Hiina Kommunistliku Partei juhtiv roll“ (13). See näitab, et HKP kontroll Hiina majanduse üle on väljaspool kahtlust ning kasvab veelgi. Selline juhtimine ja kontroll on Hiina süsteemile omane ning see avaldub märksa tugevamini, kui on tavapärane teistes riikides, kus valitsus rakendab üldist makromajanduslikku kontrolli vabaturujõudude toimimise piires.

13

| (69) | Hiina riik rakendab sekkuvat majanduspoliitikat, et täita eesmärke, mis langevad kokku HKP poliitiliste sihtidega, mitte ei kajasta vabaturul valitsevaid majandustingimusi (14). Hiina ametiasutused sekkuvad majandusse mitmel moel, sealhulgas tööstuse planeerimise süsteemi ja finantssüsteemi kaudu ning regulatiivse keskkonna tasandil. |
| --- | --- |

(69)

Hiina riik rakendab sekkuvat majanduspoliitikat, et täita eesmärke, mis langevad kokku HKP poliitiliste sihtidega, mitte ei kajasta vabaturul valitsevaid majandustingimusi (14). Hiina ametiasutused sekkuvad majandusse mitmel moel, sealhulgas tööstuse planeerimise süsteemi ja finantssüsteemi kaudu ning regulatiivse keskkonna tasandil.

14

| (70) | Esiteks on Hiina majandus üldise halduskontrolli tasandil reguleeritud keeruka tööstuse planeerimise süsteemiga, mis mõjutab kogu riigi majandustegevust. Asjaomased kavad hõlmavad terviklikku ja keerukat sektorite ja valdkonnaüleste tegevuspõhimõtete maatriksit ning neid kohaldatakse kõikidel valitsemistasanditel. Provintsi tasandi kavad on üksikasjalikud, samas kui riigi tasandi kavades püstitatakse üldisemaid eesmärke. Kavades on kindlaks määratud ka vahendid, mille abil toetada asjakohaseid tootmisharusid/sektoreid, ning eesmärkide saavutamise ajakavad. Mõned kavad sisaldavad siiani täpseid toodangueesmärke. Kavades on kooskõlas valitsuse prioriteetidega (positiivsete või negatiivsete) prioriteetidena eraldi välja toodud tööstussektorid ja/või projektid ning seatud neile konkreetsed arengueesmärgid (tööstuse moderniseerimine, rahvusvaheline laienemine jms). Nii era- kui ka riigile kuuluvad ettevõtted peavad oma äritegevust tõhusalt kohandama planeerimissüsteemiga ette nähtud oludele ja seda mitte ainult kavade siduva laadi tõttu, vaid ka seepärast, et Hiina kõikide valitsemistasandite ametiasutused lähtuvad kavade süsteemist ning kasutavad neile antud volitusi, sundides äriühinguid järgima kavades kehtestatud prioriteete (vt ka punkt 3.2.2.1.5 allpool) (15). |
| --- | --- |

(70)

Esiteks on Hiina majandus üldise halduskontrolli tasandil reguleeritud keeruka tööstuse planeerimise süsteemiga, mis mõjutab kogu riigi majandustegevust. Asjaomased kavad hõlmavad terviklikku ja keerukat sektorite ja valdkonnaüleste tegevuspõhimõtete maatriksit ning neid kohaldatakse kõikidel valitsemistasanditel. Provintsi tasandi kavad on üksikasjalikud, samas kui riigi tasandi kavades püstitatakse üldisemaid eesmärke. Kavades on kindlaks määratud ka vahendid, mille abil toetada asjakohaseid tootmisharusid/sektoreid, ning eesmärkide saavutamise ajakavad. Mõned kavad sisaldavad siiani täpseid toodangueesmärke. Kavades on kooskõlas valitsuse prioriteetidega (positiivsete või negatiivsete) prioriteetidena eraldi välja toodud tööstussektorid ja/või projektid ning seatud neile konkreetsed arengueesmärgid (tööstuse moderniseerimine, rahvusvaheline laienemine jms). Nii era- kui ka riigile kuuluvad ettevõtted peavad oma äritegevust tõhusalt kohandama planeerimissüsteemiga ette nähtud oludele ja seda mitte ainult kavade siduva laadi tõttu, vaid ka seepärast, et Hiina kõikide valitsemistasandite ametiasutused lähtuvad kavade süsteemist ning kasutavad neile antud volitusi, sundides äriühinguid järgima kavades kehtestatud prioriteete (vt ka punkt 3.2.2.1.5 allpool) (15).

15

| (71) | Teiseks domineerivad rahaliste vahendite eraldamise tasandil Hiina RV finantssüsteemis riigi omanduses olevad äri- ja arengupangad. Laenuandmise põhimõtteid välja töötades ja rakendades peavad need pangad järgima valitsuse tööstuspoliitika eesmärke, selle asemel et hinnata eelkõige asjaomase projekti majanduslikku kasu (vt ka punkt 3.2.2.1.8 allpool) (16). Sama kehtib Hiina finantssüsteemi muude osade puhul, nagu aktsiaturud, võlakirjaturud, erakapitaliturud jne. Need finantssektori osad on institutsiooniliselt ja tegevuse seisukohast üles ehitatud nii, et nende eesmärk ei ole saavutada finantsturgude võimalikult tõhusat toimimist, vaid tagada kontroll ning võimaldada riigil ja HKP-l sekkuda (17). |
| --- | --- |

(71)

Teiseks domineerivad rahaliste vahendite eraldamise tasandil Hiina RV finantssüsteemis riigi omanduses olevad äri- ja arengupangad. Laenuandmise põhimõtteid välja töötades ja rakendades peavad need pangad järgima valitsuse tööstuspoliitika eesmärke, selle asemel et hinnata eelkõige asjaomase projekti majanduslikku kasu (vt ka punkt 3.2.2.1.8 allpool) (16). Sama kehtib Hiina finantssüsteemi muude osade puhul, nagu aktsiaturud, võlakirjaturud, erakapitaliturud jne. Need finantssektori osad on institutsiooniliselt ja tegevuse seisukohast üles ehitatud nii, et nende eesmärk ei ole saavutada finantsturgude võimalikult tõhusat toimimist, vaid tagada kontroll ning võimaldada riigil ja HKP-l sekkuda (17).

16

17

| (72) | Kolmandaks sekkub riik majandusse mitmel viisil reguleeriva keskkonna tasandil. Näiteks kasutatakse riigihanke-eeskirju korrapäraselt poliitilistel eesmärkidel, mitte majanduse tõhustamiseks, kahjustades sellega turupõhiseid põhimõtteid asjaomases valdkonnas. Kohaldatavates õigusaktides on konkreetselt sätestatud, et riigihankeid korraldatakse selleks, et aidata kaasa riigi poliitikameetmetes kavandatud eesmärkide saavutamisele. Samas ei ole nende eesmärkide laadi kindlaks määratud, mistõttu on otsuseid tegevatel organitel ulatuslik kaalutlusruum (18). Ka investeeringute valdkonnas on Hiina valitsusel märkimisväärne kontroll ja mõju nii riiklike kui ka erasektori investeeringute sihtotstarbe ja ulatuse üle. Ametiasutused kasutavad investeeringute taustauuringuid ning mitmesuguseid investeeringutega seotud stiimuleid, piiranguid ja keelde olulise vahendina tööstuspoliitika eesmärkide saavutamiseks, näiteks riigi kontrolli säilitamiseks põhisektorite üle või omamaise tööstuse toetamiseks (19). |
| --- | --- |

(72)

Kolmandaks sekkub riik majandusse mitmel viisil reguleeriva keskkonna tasandil. Näiteks kasutatakse riigihanke-eeskirju korrapäraselt poliitilistel eesmärkidel, mitte majanduse tõhustamiseks, kahjustades sellega turupõhiseid põhimõtteid asjaomases valdkonnas. Kohaldatavates õigusaktides on konkreetselt sätestatud, et riigihankeid korraldatakse selleks, et aidata kaasa riigi poliitikameetmetes kavandatud eesmärkide saavutamisele. Samas ei ole nende eesmärkide laadi kindlaks määratud, mistõttu on otsuseid tegevatel organitel ulatuslik kaalutlusruum (18). Ka investeeringute valdkonnas on Hiina valitsusel märkimisväärne kontroll ja mõju nii riiklike kui ka erasektori investeeringute sihtotstarbe ja ulatuse üle. Ametiasutused kasutavad investeeringute taustauuringuid ning mitmesuguseid investeeringutega seotud stiimuleid, piiranguid ja keelde olulise vahendina tööstuspoliitika eesmärkide saavutamiseks, näiteks riigi kontrolli säilitamiseks põhisektorite üle või omamaise tööstuse toetamiseks (19).

18

19

| (73) | Kokkuvõttes põhineb Hiina majandusmudel teatavatel põhiaksioomidel, millega võimaldatakse ja soodustatakse mitmesugust riigi sekkumist. Riigi selline oluline sekkumine on vastuolus turujõudude vaba toimimisega ning moonutab ressursside tõhusat eraldamist kooskõlas turupõhimõtetega (20). |
| --- | --- |

(73)

Kokkuvõttes põhineb Hiina majandusmudel teatavatel põhiaksioomidel, millega võimaldatakse ja soodustatakse mitmesugust riigi sekkumist. Riigi selline oluline sekkumine on vastuolus turujõudude vaba toimimisega ning moonutab ressursside tõhusat eraldamist kooskõlas turupõhimõtetega (20).

20

3.2.2.1.3.   Alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b esimese taande kohased olulised moonutused: asjaomast turgu teenindavad olulisel määral ettevõtjad, kes on ekspordiriigi ametiasutuste omanduses, kontrolli või poliitilise järelevalve või juhtimise all

| (74) | Hiina RVs moodustavad olulise osa majandusest ettevõtted, mis on riigi omanduses või tegutsevad selle kontrolli ja/või poliitilise järelevalve või juhtimise all. |
| --- | --- |

(74)

Hiina RVs moodustavad olulise osa majandusest ettevõtted, mis on riigi omanduses või tegutsevad selle kontrolli ja/või poliitilise järelevalve või juhtimise all.

| (75) | Hiina suurimate melamiinitootjate, nimelt äriühingute Henan Zhongyuan Dahua Co., Ltd., (21) Henan Haohua Junhua Co., Ltd., (22) Sichuan Golden-Elephant Sincerity Chemical Co., Ltd (23). ja Xinjiang Xinlianxin Chemical Energy Co., Ltd (24). analüüsist ilmneb riigi ulatuslik sekkumine. Kui äriühing Henan Zhongyuan Dahua Co., Ltd. on riigi omanduses olev ettevõte, mis kuulub 100 % kontsernile Henan Energy and Chemical Industry Group (riigivarade järelevalve- ja halduskomisjoni (edaspidi „SASAC“) alluvuses tegutsev riigi omanduses olev ettevõte) (25), siis äriühingus Henan Haohua Junhua Co., Ltd., (26) mis kuulub SASACi järelevalve all tegutsevale riigi omanduses olevale ettevõttele Sinochem Holding, on Hiina valitsusel äriühingu tütarettevõtja Haohua Chemical Co. Sinochem Holding (27) kaudu 35 % osalus. Lisaks ametlikule omandile saavad riigiasutused äriühinguid kontrollida ja nende üle järelevalvet teha ka mitteametlike kanalite kaudu, mille näide on eraomanduses olev melamiini tootev äriühing Sichuan Golden-Elephant Sincerity Co., Ltd., (28) mis avalike allikate põhjal sai rahalist toetust Meishani linna turujärelevalveametilt ja Hiina Rahvapanga Meishani keskfiliaalilt (29) saadud sooduslaenu kaudu, mille eesmärk oli „edendada kvaliteedi arendamist ning stabiliseerida majandust ja turuosalisi“ (30). Ka koostööd teinud eksportiva tootja Xinjiang XLX (31) veebisaidil on rõhutatud, et „autonoomse piirkonna, riigi ja maakonna parteikomitee ning valitsuse poliitilisel juhtimisel ja jõulisel toetusel on äriühing Xinlianxin teinud läbi hoogsa arengu ja olnud tunnistajaks ka suurele edasiminekule meie piirkonnas [---] seltsimees Xi Jinpingi ümber koondunud partei keskkomitee kindlakäelisel juhtimisel ning autonoomse piirkonna, ringkonna ja maakonna komitee ning valitsuse täielikul toetusel“ (32). Võttes arvesse ka seda, et HKP sekkumine tegevuse üle otsustamisse on saanud reegliks ka eraettevõtetes, (33) kusjuures HKP on hakanud juhtima peaaegu kõiki riigi majanduse aspekte, on HKP struktuuride kaudu äriühingutele avaldatava riigi mõju tulemus, et ettevõtjad on valitsuse kontrolli ja poliitilise järelevalve all, kuna riigi ja partei struktuurid on Hiina RVs omavahel väga tugevalt seotud. |
| --- | --- |

(75)

Hiina suurimate melamiinitootjate, nimelt äriühingute Henan Zhongyuan Dahua Co., Ltd., (21) Henan Haohua Junhua Co., Ltd., (22) Sichuan Golden-Elephant Sincerity Chemical Co., Ltd (23). ja Xinjiang Xinlianxin Chemical Energy Co., Ltd (24). analüüsist ilmneb riigi ulatuslik sekkumine. Kui äriühing Henan Zhongyuan Dahua Co., Ltd. on riigi omanduses olev ettevõte, mis kuulub 100 % kontsernile Henan Energy and Chemical Industry Group (riigivarade järelevalve- ja halduskomisjoni (edaspidi „SASAC“) alluvuses tegutsev riigi omanduses olev ettevõte) (25), siis äriühingus Henan Haohua Junhua Co., Ltd., (26) mis kuulub SASACi järelevalve all tegutsevale riigi omanduses olevale ettevõttele Sinochem Holding, on Hiina valitsusel äriühingu tütarettevõtja Haohua Chemical Co. Sinochem Holding (27) kaudu 35 % osalus. Lisaks ametlikule omandile saavad riigiasutused äriühinguid kontrollida ja nende üle järelevalvet teha ka mitteametlike kanalite kaudu, mille näide on eraomanduses olev melamiini tootev äriühing Sichuan Golden-Elephant Sincerity Co., Ltd., (28) mis avalike allikate põhjal sai rahalist toetust Meishani linna turujärelevalveametilt ja Hiina Rahvapanga Meishani keskfiliaalilt (29) saadud sooduslaenu kaudu, mille eesmärk oli „edendada kvaliteedi arendamist ning stabiliseerida majandust ja turuosalisi“ (30). Ka koostööd teinud eksportiva tootja Xinjiang XLX (31) veebisaidil on rõhutatud, et „autonoomse piirkonna, riigi ja maakonna parteikomitee ning valitsuse poliitilisel juhtimisel ja jõulisel toetusel on äriühing Xinlianxin teinud läbi hoogsa arengu ja olnud tunnistajaks ka suurele edasiminekule meie piirkonnas [---] seltsimees Xi Jinpingi ümber koondunud partei keskkomitee kindlakäelisel juhtimisel ning autonoomse piirkonna, ringkonna ja maakonna komitee ning valitsuse täielikul toetusel“ (32). Võttes arvesse ka seda, et HKP sekkumine tegevuse üle otsustamisse on saanud reegliks ka eraettevõtetes, (33) kusjuures HKP on hakanud juhtima peaaegu kõiki riigi majanduse aspekte, on HKP struktuuride kaudu äriühingutele avaldatava riigi mõju tulemus, et ettevõtjad on valitsuse kontrolli ja poliitilise järelevalve all, kuna riigi ja partei struktuurid on Hiina RVs omavahel väga tugevalt seotud.

21

22

23

24

25

26

27

28

29

30

31

32

33

| (76) | See on ilmne ka Hiina naftakeemia- ja keemiatööstuse liidu (valdkondlik tööstusliit) tasandil. Naftakeemia- ja keemiatööstuse liidu põhikirja artikli 3 kohaselt aktsepteerib organisatsioon „registreerimis- ja haldusasutuste, parteitööd juhtiva asutuse ning asjaomaste tootmisharude ministeeriumide ärisuuniseid, järelevalvet ja juhtimist“ (34). |
| --- | --- |

(76)

See on ilmne ka Hiina naftakeemia- ja keemiatööstuse liidu (valdkondlik tööstusliit) tasandil. Naftakeemia- ja keemiatööstuse liidu põhikirja artikli 3 kohaselt aktsepteerib organisatsioon „registreerimis- ja haldusasutuste, parteitööd juhtiva asutuse ning asjaomaste tootmisharude ministeeriumide ärisuuniseid, järelevalvet ja juhtimist“ (34).

34

| (77) | Seega ei saa turutingimustel tegutseda isegi uurimisaluse toote sektori eraomandis olevad tootjad. Sektoris on nii riigi- kui ka eraomandis ettevõtted poliitilise järelevalve ja juhtimise all, nagu on selgitatud ka allpool punktis 3.2.2.1.5. |
| --- | --- |

(77)

Seega ei saa turutingimustel tegutseda isegi uurimisaluse toote sektori eraomandis olevad tootjad. Sektoris on nii riigi- kui ka eraomandis ettevõtted poliitilise järelevalve ja juhtimise all, nagu on selgitatud ka allpool punktis 3.2.2.1.5.

3.2.2.1.4.   Alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b teise taande kohased olulised moonutused: riik on esindatud ettevõtetes viisil, mis võimaldab tal mõjutada hindu või kulusid

| (78) | Peale võimaluse kontrollida majandust riigile kuuluvate ettevõtete ja muude meetmete kaudu saab Hiina valitsus mõjutada ka hindu ja kulusid, tagades ettevõtetes riigi esindatuse. Kuigi Hiina õigusaktides ette nähtud asjaomaste riigiasutuste õigust nimetada ametisse ja kutsuda tagasi riigile kuuluvate ettevõtete juhtivtöötajaid võib käsitada vastavat omandiõigust kajastavana, (35) on nii riigile kuuluvates kui ka eraettevõtetes tegutsevad HKP rakukesed veel üks oluline kanal, mille kaudu riik saab äriotsuseid mõjutada. Hiina RV äriühinguõiguse kohaselt tuleb igas äriühingus luua HKP rakuke (millesse kuulub vähemalt kolm partei liiget, nagu on sätestatud HKP põhikirjas) (36) ning äriühing peab tagama selle tegevuseks vajalikud tingimused. Näib, et varem ei ole seda nõuet alati järgitud või selle täitmist rangelt tagatud. Ent alates vähemalt 2016. aastast on HKP kindlustanud oma õigust kontrollida äriühingutes tehtavaid äriotsuseid poliitilise põhimõttena, (37) sealhulgas avaldades eraettevõtetele survet, et seada nn patriotism esikohale ja järgida partei põhimõtteid (38). On teada, et 2017. aastal olid parteirakukesed olemas 70 %-l ligi 1,86 miljonist eraettevõttest, ning suurenes surve anda HKP organisatsioonidele viimane sõna äriotsuste tegemisel asjaomases äriühingus (39). Need õigusnormid on üldkohaldatavad Hiina majanduse kõigis sektorites, sealhulgas uurimisaluse toote tootjate ja nende sisendite tarnijate puhul. |
| --- | --- |

(78)

Peale võimaluse kontrollida majandust riigile kuuluvate ettevõtete ja muude meetmete kaudu saab Hiina valitsus mõjutada ka hindu ja kulusid, tagades ettevõtetes riigi esindatuse. Kuigi Hiina õigusaktides ette nähtud asjaomaste riigiasutuste õigust nimetada ametisse ja kutsuda tagasi riigile kuuluvate ettevõtete juhtivtöötajaid võib käsitada vastavat omandiõigust kajastavana, (35) on nii riigile kuuluvates kui ka eraettevõtetes tegutsevad HKP rakukesed veel üks oluline kanal, mille kaudu riik saab äriotsuseid mõjutada. Hiina RV äriühinguõiguse kohaselt tuleb igas äriühingus luua HKP rakuke (millesse kuulub vähemalt kolm partei liiget, nagu on sätestatud HKP põhikirjas) (36) ning äriühing peab tagama selle tegevuseks vajalikud tingimused. Näib, et varem ei ole seda nõuet alati järgitud või selle täitmist rangelt tagatud. Ent alates vähemalt 2016. aastast on HKP kindlustanud oma õigust kontrollida äriühingutes tehtavaid äriotsuseid poliitilise põhimõttena, (37) sealhulgas avaldades eraettevõtetele survet, et seada nn patriotism esikohale ja järgida partei põhimõtteid (38). On teada, et 2017. aastal olid parteirakukesed olemas 70 %-l ligi 1,86 miljonist eraettevõttest, ning suurenes surve anda HKP organisatsioonidele viimane sõna äriotsuste tegemisel asjaomases äriühingus (39). Need õigusnormid on üldkohaldatavad Hiina majanduse kõigis sektorites, sealhulgas uurimisaluse toote tootjate ja nende sisendite tarnijate puhul.

35

36

37

38

39

| (79) | Lisaks avaldati 15. septembril 2020 dokument pealkirjaga „HKP keskkomitee peabüroo suunised uuel ajastul erasektoris ühisrinde töö tõhustamiseks“ (edaspidi „suunised“), (40) mis laiendas parteikomiteede rolli eraettevõtetes veelgi. Suuniste punktis II.4 on sätestatud: „[t]uleb suurendada partei üldist suutlikkust juhtida erasektoris ühisrinde tegevust ja tõhustada selles valdkonnas tehtavat tööd“, ning punktis III.6 on öeldud, et „[e]raettevõtetes tuleb veelgi enam tõhustada parteitööd, võimaldada parteirakukestel täita oma ülesannet tõhusalt ja kindlalt ning lasta partei liikmetel tegutseda eeskujude ja teerajajatena“. Seega rõhutatakse nende suunistega HKP rolli olulisust äriühingutes ja teistes erasektori üksustes ning püütakse seda suurendada (41). |
| --- | --- |

(79)

Lisaks avaldati 15. septembril 2020 dokument pealkirjaga „HKP keskkomitee peabüroo suunised uuel ajastul erasektoris ühisrinde töö tõhustamiseks“ (edaspidi „suunised“), (40) mis laiendas parteikomiteede rolli eraettevõtetes veelgi. Suuniste punktis II.4 on sätestatud: „[t]uleb suurendada partei üldist suutlikkust juhtida erasektoris ühisrinde tegevust ja tõhustada selles valdkonnas tehtavat tööd“, ning punktis III.6 on öeldud, et „[e]raettevõtetes tuleb veelgi enam tõhustada parteitööd, võimaldada parteirakukestel täita oma ülesannet tõhusalt ja kindlalt ning lasta partei liikmetel tegutseda eeskujude ja teerajajatena“. Seega rõhutatakse nende suunistega HKP rolli olulisust äriühingutes ja teistes erasektori üksustes ning püütakse seda suurendada (41).

40

41

| (80) | Uurimine kinnitas, et melamiinisektoris juhtival kohal olevad töötajad on üldjuhul ka HKP liikmed või täidavad parteiülesandeid. Äriühingute Henan Zhongyuan Dahua Co., Ltd., Henan Haohua Junhua Co., Ltd., Sichuan Golden Elephant Sincerity Co., Ltd. ja Xinjiang Xin Lian Xin Chemical Energy Co., Ltd. direktorite nõukogude esimehed on ühtlasi oma vastavate äriühingute parteikomiteede sekretärid. |
| --- | --- |

(80)

Uurimine kinnitas, et melamiinisektoris juhtival kohal olevad töötajad on üldjuhul ka HKP liikmed või täidavad parteiülesandeid. Äriühingute Henan Zhongyuan Dahua Co., Ltd., Henan Haohua Junhua Co., Ltd., Sichuan Golden Elephant Sincerity Co., Ltd. ja Xinjiang Xin Lian Xin Chemical Energy Co., Ltd. direktorite nõukogude esimehed on ühtlasi oma vastavate äriühingute parteikomiteede sekretärid.

| (81) | Riigi esindatus ja sekkumine finantsturgudel (vt ka punkt 3.2.2.1.8 allpool) ning tooraine ja sisendite tarnimise sektoris avaldavad turul täiendavat moonutavat mõju (42). Seega võimaldab riigi esindatus äriühingutes melamiinisektoris ja muudes sektorites (näiteks finants- ja sisendisektoris) Hiina valitsusel hindu ja kulusid mõjutada. |
| --- | --- |

(81)

Riigi esindatus ja sekkumine finantsturgudel (vt ka punkt 3.2.2.1.8 allpool) ning tooraine ja sisendite tarnimise sektoris avaldavad turul täiendavat moonutavat mõju (42). Seega võimaldab riigi esindatus äriühingutes melamiinisektoris ja muudes sektorites (näiteks finants- ja sisendisektoris) Hiina valitsusel hindu ja kulusid mõjutada.

42

3.2.2.1.5.   Alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b kolmanda taande kohased olulised moonutused: avalik poliitika või meetmed tagavad omamaiste tarnijate sooduskohtlemise või mõjutavad vabaturujõude muul viisil

| (82) | Suures ulatuses põhineb Hiina majanduse juhtimine keerukal planeerimissüsteemil, millega määratakse kindlaks prioriteedid ja eesmärgid, millele keskvalitsus ja kohalikud omavalitsused peavad keskenduma. Asjaomased kavad on kehtestatud kõikidel valitsemistasanditel ja need hõlmavad peaaegu kõiki majandussektoreid. Kavades seatud eesmärgid on siduvad ja kõikide haldustasemete ametiasutused jälgivad nende kavade rakendamist vastaval madalamal valitsemistasandil. Üldiselt toob Hiina RV planeerimissüsteem kaasa ressursside eraldamise sektoritele, mille valitsus on määratlenud strateegiliste või muul viisil poliitiliselt olulistena, selle asemel, et neid jaotataks kooskõlas turujõududega (43). |
| --- | --- |

(82)

Suures ulatuses põhineb Hiina majanduse juhtimine keerukal planeerimissüsteemil, millega määratakse kindlaks prioriteedid ja eesmärgid, millele keskvalitsus ja kohalikud omavalitsused peavad keskenduma. Asjaomased kavad on kehtestatud kõikidel valitsemistasanditel ja need hõlmavad peaaegu kõiki majandussektoreid. Kavades seatud eesmärgid on siduvad ja kõikide haldustasemete ametiasutused jälgivad nende kavade rakendamist vastaval madalamal valitsemistasandil. Üldiselt toob Hiina RV planeerimissüsteem kaasa ressursside eraldamise sektoritele, mille valitsus on määratlenud strateegiliste või muul viisil poliitiliselt olulistena, selle asemel, et neid jaotataks kooskõlas turujõududega (43).

43

| (83) | Hiina ametiasutused on kehtestanud mitu poliitikameedet, mis suunavad uurimisaluse toote sektori toimimist. |
| --- | --- |

(83)

Hiina ametiasutused on kehtestanud mitu poliitikameedet, mis suunavad uurimisaluse toote sektori toimimist.

| (84) | Esiteks on tooraineid käsitlevas 14. viisaastakuplaanis (44) märgitud, et „oluliselt tõhustatakse keemiatööstusparkide intensiivset arendamist, luues seeläbi naftakeemiatööstuse baaside rühma“ (45). Lisaks õhutatakse kavas tootmisharu „rangelt kontrollima uurea uut tootmisvõimsust“ (uurea on melamiini üks põhikomponent) ning „karmistama standardeid aegunud tootmisvõimsuse kõrvaldamiseks ja järgima kõikehõlmavaid standardeid aegunud tootmisvõimsuse kõrvaldamise edendamiseks kooskõlas õigusnormidega“ (46). Peale selle „peavad kõik omavalitsused tugevdama käesoleva kava järgimist ning hõlmama kava põhisisu ja suuremad projektid oma kohalikesse ülesannetesse. Naftakeemia- ja keemiatööstus [---] koostavad konkreetsed rakendusotsused, milles keskendutakse käesolevas kavas esitatud eesmärkidele ja ülesannetele ning võetakse arvesse eespool nimetatud sektorites tegelikult valitsevaid tingimusi“ (47). Lisaks on tööstuse keskkonnahoidlikku arengut käsitlevas 14. viisaastakuplaanis (48) märgitud, et „sellistes tootmisharudes nagu uureasektor peab uus tootmisvõimsus olema range kontrolli all“ (49). See on kooskõlas tööstuses struktuurimuudatuste elluviimist käsitleva 2019. aasta suuniskataloogiga, (50) kus uureatootmisrajatised on loetletud nende tootmisrajatiste all, mis „kuuluvad kõrvaldamisele“ ja mille üle tehakse kontrolli (51). Provintside tasandil on Jiangsu 14. viisaastakuplaanis keemiatööstuse kõrgetasemelise arendamise kohta (52) kirjeldatud kohalike omavalitsuste kavatsust „kontrollida ka edaspidi uut tootmisvõimsust sellistes ülemäärast toodangut andvates tootmisharudes nagu nafta rafineerimine, uurea, ammooniumfosfaat, naatriumhüdroksiid, polüvinüülkloriid, naatriumkarbonaat, kaltsiumkarbiid ja kollane fosfor“ (53). Shandongi 14. viisaastakuplaanis keemiatööstuse arendamise kohta (54) on täpsustatud, et „suurendatakse toodete lisaväärtust ja rafineerimist ning kiirendatakse söepõhise keemiatööstuse süsteemi loomist, millel on kolm põhikategooriat: söepõhised hapnikku sisaldavad kemikaalid, söepõhised vaheained ja uued söepõhised keemilised materjalid“, samuti „keskendutakse söepõhiste peenkemikaalide tööstusliku tootmise ahela arendamisele“ (55). |
| --- | --- |

(84)

Esiteks on tooraineid käsitlevas 14. viisaastakuplaanis (44) märgitud, et „oluliselt tõhustatakse keemiatööstusparkide intensiivset arendamist, luues seeläbi naftakeemiatööstuse baaside rühma“ (45). Lisaks õhutatakse kavas tootmisharu „rangelt kontrollima uurea uut tootmisvõimsust“ (uurea on melamiini üks põhikomponent) ning „karmistama standardeid aegunud tootmisvõimsuse kõrvaldamiseks ja järgima kõikehõlmavaid standardeid aegunud tootmisvõimsuse kõrvaldamise edendamiseks kooskõlas õigusnormidega“ (46). Peale selle „peavad kõik omavalitsused tugevdama käesoleva kava järgimist ning hõlmama kava põhisisu ja suuremad projektid oma kohalikesse ülesannetesse. Naftakeemia- ja keemiatööstus [---] koostavad konkreetsed rakendusotsused, milles keskendutakse käesolevas kavas esitatud eesmärkidele ja ülesannetele ning võetakse arvesse eespool nimetatud sektorites tegelikult valitsevaid tingimusi“ (47). Lisaks on tööstuse keskkonnahoidlikku arengut käsitlevas 14. viisaastakuplaanis (48) märgitud, et „sellistes tootmisharudes nagu uureasektor peab uus tootmisvõimsus olema range kontrolli all“ (49). See on kooskõlas tööstuses struktuurimuudatuste elluviimist käsitleva 2019. aasta suuniskataloogiga, (50) kus uureatootmisrajatised on loetletud nende tootmisrajatiste all, mis „kuuluvad kõrvaldamisele“ ja mille üle tehakse kontrolli (51). Provintside tasandil on Jiangsu 14. viisaastakuplaanis keemiatööstuse kõrgetasemelise arendamise kohta (52) kirjeldatud kohalike omavalitsuste kavatsust „kontrollida ka edaspidi uut tootmisvõimsust sellistes ülemäärast toodangut andvates tootmisharudes nagu nafta rafineerimine, uurea, ammooniumfosfaat, naatriumhüdroksiid, polüvinüülkloriid, naatriumkarbonaat, kaltsiumkarbiid ja kollane fosfor“ (53). Shandongi 14. viisaastakuplaanis keemiatööstuse arendamise kohta (54) on täpsustatud, et „suurendatakse toodete lisaväärtust ja rafineerimist ning kiirendatakse söepõhise keemiatööstuse süsteemi loomist, millel on kolm põhikategooriat: söepõhised hapnikku sisaldavad kemikaalid, söepõhised vaheained ja uued söepõhised keemilised materjalid“, samuti „keskendutakse söepõhiste peenkemikaalide tööstusliku tootmise ahela arendamisele“ (55).

44

45

46

47

48

49

50

51

52

53

54

55

| (85) | Peale selle on suunavas arvamuses, mis käsitleb naftakeemia- ja keemiatööstuse kõrgetasemelist arendamist 14. viisaastakuplaani kehtivusajal, (56) kirjeldatud sektori kavandatava arendamise täiendavaid parameetreid: „2025. aastaks on naftakeemia- ja keemiatööstuses põhimõtteliselt välja kujunenud kõrgetasemeline arengumudel, mis hõlmab suurt omamaist innovatsioonivõimekust, on struktuurselt mõistlikult kavandatud ning mida arendatakse keskkonnahoidlikult, ohutult ja vähese CO2 heitega. Samuti parandab see oluliselt suutlikkust tagada kvaliteetsed tooted, suurendab märgatavalt põhikonkurentsivõimet ning kujutab endast resoluutset sammu kõrgetasemelise sõltumatuse ja enesetäiustamise suunas“ (57) ja mitut keemiasektori eesmärki: „[v]eelgi suurendatakse mahtlastikemikaalide tootmise kontsentreeritust ja tootmisvõimsuse rakendamise määr ületab 80 % [---] luuakse ligikaudu 70 konkurentsieelisega keemiatööstusparki“ (58). Samuti on selles rõhutatud vajadust „tugevdada eelarve-, rahandus-, piirkondliku, investeerimis-, impordi- ja ekspordi-, energia-, ökoloogilise keskkonna, hinna- ja muu poliitika koordineerimist tööstuspoliitikaga“ ning „[k]asutada täiel määral ära riikliku tööstus- ja rahandusalase ühise koostööplatvormi rolli ning edendada pankade ja ettevõtete suhteid ning tööstus- ja rahandussektori koostööd“ (59). |
| --- | --- |

(85)

Peale selle on suunavas arvamuses, mis käsitleb naftakeemia- ja keemiatööstuse kõrgetasemelist arendamist 14. viisaastakuplaani kehtivusajal, (56) kirjeldatud sektori kavandatava arendamise täiendavaid parameetreid: „2025. aastaks on naftakeemia- ja keemiatööstuses põhimõtteliselt välja kujunenud kõrgetasemeline arengumudel, mis hõlmab suurt omamaist innovatsioonivõimekust, on struktuurselt mõistlikult kavandatud ning mida arendatakse keskkonnahoidlikult, ohutult ja vähese CO2 heitega. Samuti parandab see oluliselt suutlikkust tagada kvaliteetsed tooted, suurendab märgatavalt põhikonkurentsivõimet ning kujutab endast resoluutset sammu kõrgetasemelise sõltumatuse ja enesetäiustamise suunas“ (57) ja mitut keemiasektori eesmärki: „[v]eelgi suurendatakse mahtlastikemikaalide tootmise kontsentreeritust ja tootmisvõimsuse rakendamise määr ületab 80 % [---] luuakse ligikaudu 70 konkurentsieelisega keemiatööstusparki“ (58). Samuti on selles rõhutatud vajadust „tugevdada eelarve-, rahandus-, piirkondliku, investeerimis-, impordi- ja ekspordi-, energia-, ökoloogilise keskkonna, hinna- ja muu poliitika koordineerimist tööstuspoliitikaga“ ning „[k]asutada täiel määral ära riikliku tööstus- ja rahandusalase ühise koostööplatvormi rolli ning edendada pankade ja ettevõtete suhteid ning tööstus- ja rahandussektori koostööd“ (59).

56

2

57

58

59

| (86) | Riikliku arengu- ja reformikomisjoni teates keskmise pikkusega ja pikaajaliste söelepingute eduka sõlmimise ja täitmise kohta 2021. aastal (60) on lisaks nõutud, et asjaomased turuosalised „parandavad tootmisharu enesedistsipliini kehtestamist. Kõik asjaomased tööstusliidud peaksid suunama ettevõtteid tugevdama enesedistsipliini, täitma nõuetekohaselt keskmise pikkusega ja pikaajaliste lepingute nõudeid ning mitte sõlmima ebaõiglasi lepinguid, kasutades ära pakkumise ja nõudluse olukorda turul või tootmisharu turgu valitsevat seisundit. Suurettevõtted peaksid näitama eeskuju ja teadlikult reguleerima oma otsuseid lepingute sõlmimise kohta“ (61). Nende ja muude vahenditega juhib ja kontrollib Hiina valitsus seega peaaegu kõiki nii asjaomase sektori kui ka eelnevate sisendite arendamise ja toimimise aspekte. |
| --- | --- |

(86)

Riikliku arengu- ja reformikomisjoni teates keskmise pikkusega ja pikaajaliste söelepingute eduka sõlmimise ja täitmise kohta 2021. aastal (60) on lisaks nõutud, et asjaomased turuosalised „parandavad tootmisharu enesedistsipliini kehtestamist. Kõik asjaomased tööstusliidud peaksid suunama ettevõtteid tugevdama enesedistsipliini, täitma nõuetekohaselt keskmise pikkusega ja pikaajaliste lepingute nõudeid ning mitte sõlmima ebaõiglasi lepinguid, kasutades ära pakkumise ja nõudluse olukorda turul või tootmisharu turgu valitsevat seisundit. Suurettevõtted peaksid näitama eeskuju ja teadlikult reguleerima oma otsuseid lepingute sõlmimise kohta“ (61). Nende ja muude vahenditega juhib ja kontrollib Hiina valitsus seega peaaegu kõiki nii asjaomase sektori kui ka eelnevate sisendite arendamise ja toimimise aspekte.

60

61

| (87) | Kokkuvõttes on Hiina valitsus kehtestanud meetmed, et motiveerida ettevõtjaid järgima melamiinisektoriga seotud avaliku poliitika eesmärke. Sellised meetmed takistavad turujõudude vaba toimimist. |
| --- | --- |

(87)

Kokkuvõttes on Hiina valitsus kehtestanud meetmed, et motiveerida ettevõtjaid järgima melamiinisektoriga seotud avaliku poliitika eesmärke. Sellised meetmed takistavad turujõudude vaba toimimist.

3.2.2.1.6.   Alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b neljanda taande kohased olulised moonutused: pankroti-, äriühingu- või asjaõigus puudub, seda kohaldatakse diskrimineerivalt või selle täitmise tagamine on ebapiisav

| (88) | Toimikus sisalduva teabe kohaselt ei ole Hiina pankrotisüsteem piisav, et saavutada selle peamisi eesmärke, nagu nõuete õiglane rahuldamine ja võlgade õiglane tasumine ning võlausaldajate ja võlgnike seaduslike õiguste kaitsmine. See näib olevat tingitud asjaolust, et kuigi Hiina pankrotiõigus põhineb vormiliselt põhimõtetel, mis sarnanevad nendega, mida kohaldatakse muude riikide kui Hiina RV asjaomastes seadustes, iseloomustab Hiina süsteemi see, et seaduse täitmine jäetakse süstemaatiliselt tagamata. Pankrottide arv on riigi majanduse suurusega võrreldes väga väike, muu hulgas ka seetõttu, et maksejõuetusmenetlustel on palju puudusi, mis tegelikkuses ei soodusta pankrotiavalduste esitamist. Lisaks on riigil maksejõuetusmenetluses endiselt tugev ja aktiivne roll, mis sageli mõjutab otseselt menetluse tulemust (62). |
| --- | --- |

(88)

Toimikus sisalduva teabe kohaselt ei ole Hiina pankrotisüsteem piisav, et saavutada selle peamisi eesmärke, nagu nõuete õiglane rahuldamine ja võlgade õiglane tasumine ning võlausaldajate ja võlgnike seaduslike õiguste kaitsmine. See näib olevat tingitud asjaolust, et kuigi Hiina pankrotiõigus põhineb vormiliselt põhimõtetel, mis sarnanevad nendega, mida kohaldatakse muude riikide kui Hiina RV asjaomastes seadustes, iseloomustab Hiina süsteemi see, et seaduse täitmine jäetakse süstemaatiliselt tagamata. Pankrottide arv on riigi majanduse suurusega võrreldes väga väike, muu hulgas ka seetõttu, et maksejõuetusmenetlustel on palju puudusi, mis tegelikkuses ei soodusta pankrotiavalduste esitamist. Lisaks on riigil maksejõuetusmenetluses endiselt tugev ja aktiivne roll, mis sageli mõjutab otseselt menetluse tulemust (62).

62

| (89) | Peale selle on Hiina RV omandiõigussüsteemi puudused eriti ilmsed seoses maaomandi ja maakasutusõigustega (63). Kogu maa kuulub riigile (ühisomandis olev maapiirkondade maa ja riigi omandis olev linnamaa) ja selle eraldamine oleneb ainuüksi riigist. Kehtestatud on õigusnormid, mille eesmärk on maakasutusõiguste andmine läbipaistvalt ja turuhindadega, näiteks pakkumismenetlusi korraldades. Ent sageli neid õigusnorme ei järgita ning teatavad ostjad saavad maa tasuta või turuhinnast madalama hinnaga (64). Lisaks järgivad ametiasutused maa eraldamisel sageli konkreetseid poliitilisi eesmärke, näiteks rakendavad majanduskava (65). |
| --- | --- |

(89)

Peale selle on Hiina RV omandiõigussüsteemi puudused eriti ilmsed seoses maaomandi ja maakasutusõigustega (63). Kogu maa kuulub riigile (ühisomandis olev maapiirkondade maa ja riigi omandis olev linnamaa) ja selle eraldamine oleneb ainuüksi riigist. Kehtestatud on õigusnormid, mille eesmärk on maakasutusõiguste andmine läbipaistvalt ja turuhindadega, näiteks pakkumismenetlusi korraldades. Ent sageli neid õigusnorme ei järgita ning teatavad ostjad saavad maa tasuta või turuhinnast madalama hinnaga (64). Lisaks järgivad ametiasutused maa eraldamisel sageli konkreetseid poliitilisi eesmärke, näiteks rakendavad majanduskava (65).

63

64

65

| (90) | Sarnaselt teiste Hiina majandussektoritega kohaldatakse uurimisaluse toote tootjate suhtes tavapäraseid Hiina pankroti-, äriühingu- ja asjaõiguse eeskirju. Selle tulemusel mõjutavad ka neid äriühinguid ülevalt alla suunatud moonutused, mis tulenevad pankrotiõiguse ja asjaõiguse diskrimineerivast kohaldamisest või asjaomaste õigusnormide ebapiisavast täitmise tagamisest. Olemasolevate tõendite põhjal võib järeldada, et need kaalutlused kehtivad täielikult ka melamiinisektoris. Käesoleva uurimise käigus ei ilmnenud midagi, mis need tulemused kahtluse alla seaks. |
| --- | --- |

(90)

Sarnaselt teiste Hiina majandussektoritega kohaldatakse uurimisaluse toote tootjate suhtes tavapäraseid Hiina pankroti-, äriühingu- ja asjaõiguse eeskirju. Selle tulemusel mõjutavad ka neid äriühinguid ülevalt alla suunatud moonutused, mis tulenevad pankrotiõiguse ja asjaõiguse diskrimineerivast kohaldamisest või asjaomaste õigusnormide ebapiisavast täitmise tagamisest. Olemasolevate tõendite põhjal võib järeldada, et need kaalutlused kehtivad täielikult ka melamiinisektoris. Käesoleva uurimise käigus ei ilmnenud midagi, mis need tulemused kahtluse alla seaks.

| (91) | Eespool kirjeldatut arvesse võttes järeldas komisjon, et pankrotiõigust ja asjaõigust kohaldatakse uurimisaluse toote sektoris diskrimineerival viisil või nende täitmise tagamine on ebapiisav. |
| --- | --- |

(91)

Eespool kirjeldatut arvesse võttes järeldas komisjon, et pankrotiõigust ja asjaõigust kohaldatakse uurimisaluse toote sektoris diskrimineerival viisil või nende täitmise tagamine on ebapiisav.

3.2.2.1.7.   Alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b viienda taande kohased olulised moonutused: moonutatakse palgakulusid

| (92) | Turupõhiste palkade süsteemi ei saa Hiina RVs täielikult välja arendada, sest töötajate ja tööandjate õigus kollektiivsele esindamisele on pärsitud. Hiina RV ei ole ratifitseerinud mitut peamist Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) põhikonventsiooni, eelkõige neid, mis käsitlevad asutamisvabadust ja kollektiivläbirääkimisi (66). Siseriikliku õiguse kohaselt tegutseb riigis ainult üks ametiühing. Ent see organisatsioon ei ole riigivõimust sõltumatu ning tegeleb kollektiivläbirääkimiste pidamise ja töötajate õiguste kaitsega väga vähe (67). Peale selle piirab Hiina töötajate liikuvust leibkondade registreerimise süsteem, mille kohaselt on sotsiaalkindlustushüvitised ja muud toetused täismahus kättesaadavad ainult asjaomase halduspiirkonna elanikele. See tähendab tavaliselt, et töötaja, kes ei ole end elanikuks registreerinud, satub ebasoodsasse tööolukorda ning tema sissetulek on väiksem kui registreeritud elukohaga töötajatel (68). Need asjaolud põhjustavad Hiina RVs palgakulude moonutusi. |
| --- | --- |

(92)

Turupõhiste palkade süsteemi ei saa Hiina RVs täielikult välja arendada, sest töötajate ja tööandjate õigus kollektiivsele esindamisele on pärsitud. Hiina RV ei ole ratifitseerinud mitut peamist Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) põhikonventsiooni, eelkõige neid, mis käsitlevad asutamisvabadust ja kollektiivläbirääkimisi (66). Siseriikliku õiguse kohaselt tegutseb riigis ainult üks ametiühing. Ent see organisatsioon ei ole riigivõimust sõltumatu ning tegeleb kollektiivläbirääkimiste pidamise ja töötajate õiguste kaitsega väga vähe (67). Peale selle piirab Hiina töötajate liikuvust leibkondade registreerimise süsteem, mille kohaselt on sotsiaalkindlustushüvitised ja muud toetused täismahus kättesaadavad ainult asjaomase halduspiirkonna elanikele. See tähendab tavaliselt, et töötaja, kes ei ole end elanikuks registreerinud, satub ebasoodsasse tööolukorda ning tema sissetulek on väiksem kui registreeritud elukohaga töötajatel (68). Need asjaolud põhjustavad Hiina RVs palgakulude moonutusi.

66

67

68

| (93) | Selle kohta, et eespool kirjeldatud Hiina tööõigussüsteemi melamiinisektoris ei kohaldata, ei esitatud ühtegi tõendit. Seega mõjutavad sektorit palgakulude moonutused nii otseselt (vaatlusaluse toote või selle tootmiseks vajaliku põhitooraine valmistamisel) kui ka kaudselt (seoses juurdepääsuga kapitalile või sisenditele, mida tarnivad äriühingud, kelle suhtes kohaldatakse Hiina RVs sama tööhõivesüsteemi). |
| --- | --- |

(93)

Selle kohta, et eespool kirjeldatud Hiina tööõigussüsteemi melamiinisektoris ei kohaldata, ei esitatud ühtegi tõendit. Seega mõjutavad sektorit palgakulude moonutused nii otseselt (vaatlusaluse toote või selle tootmiseks vajaliku põhitooraine valmistamisel) kui ka kaudselt (seoses juurdepääsuga kapitalile või sisenditele, mida tarnivad äriühingud, kelle suhtes kohaldatakse Hiina RVs sama tööhõivesüsteemi).

3.2.2.1.8.   Alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b kuuenda taande kohased olulised moonutused: rahastamisele saab juurdepääsu asutuste kaudu, kes viivad ellu avaliku poliitika eesmärke või kes muul viisil ei tegutse riigist sõltumatult

| (94) | Hiina RV ettevõtjate juurdepääsu kapitalile moonutavad mitmesugused asjaolud. |
| --- | --- |

(94)

Hiina RV ettevõtjate juurdepääsu kapitalile moonutavad mitmesugused asjaolud.

| (95) | Esiteks iseloomustab Hiina finantssüsteemi riigile kuuluvate pankade tugev positsioon (69) ning need pangad lähtuvad rahastamisvõimalusi pakkudes muudest kriteeriumidest kui projekti majanduslik elujõulisus. Sarnaselt riigile kuuluvate mittefinantsettevõtetega ei ole pangad riigiga seotud mitte ainult omandi kaudu, vaid ka isiklike suhete kaudu (suurte riigile kuuluvate finantsettevõtete tippjuhid nimetab lõplikult ametisse HKP), (70) ning sarnaselt riigile kuuluvate mittefinantsettevõtetega rakendavad ka pangad korrapäraselt Hiina valitsuse kindlaks määratud avalikku poliitikat. Seda tehes täidavad pangad sõnaselgelt sätestatud juriidilist kohustust lähtuda oma tegevuses riigi majandusliku ja sotsiaalse arengu vajadustest ning järgida riigi tööstuspoliitikat (71). Sellele lisanduvad täiendavad kehtivad eeskirjad, mille kohaselt tuleb rahalised vahendid suunata valitsuse soodustatud või muidu tähtsaks peetavatesse sektoritesse (72). |
| --- | --- |

(95)

Esiteks iseloomustab Hiina finantssüsteemi riigile kuuluvate pankade tugev positsioon (69) ning need pangad lähtuvad rahastamisvõimalusi pakkudes muudest kriteeriumidest kui projekti majanduslik elujõulisus. Sarnaselt riigile kuuluvate mittefinantsettevõtetega ei ole pangad riigiga seotud mitte ainult omandi kaudu, vaid ka isiklike suhete kaudu (suurte riigile kuuluvate finantsettevõtete tippjuhid nimetab lõplikult ametisse HKP), (70) ning sarnaselt riigile kuuluvate mittefinantsettevõtetega rakendavad ka pangad korrapäraselt Hiina valitsuse kindlaks määratud avalikku poliitikat. Seda tehes täidavad pangad sõnaselgelt sätestatud juriidilist kohustust lähtuda oma tegevuses riigi majandusliku ja sotsiaalse arengu vajadustest ning järgida riigi tööstuspoliitikat (71). Sellele lisanduvad täiendavad kehtivad eeskirjad, mille kohaselt tuleb rahalised vahendid suunata valitsuse soodustatud või muidu tähtsaks peetavatesse sektoritesse (72).

69

70

71

72

| (96) | Kuigi tunnistatakse, et mitmesugustes õigusaktides sätestatu kohaselt tuleb järgida pankade tavapärast käitumisviisi ja täita usaldatavusnõudeid, näiteks uurida laenaja krediidivõimelisust, viitavad kaalukad tõendid, sealhulgas kaubanduse kaitsemeetmete uurimise järeldused sellele, et neil sätetel on eri õigusaktide kohaldamisel vaid teisejärguline roll. |
| --- | --- |

(96)

Kuigi tunnistatakse, et mitmesugustes õigusaktides sätestatu kohaselt tuleb järgida pankade tavapärast käitumisviisi ja täita usaldatavusnõudeid, näiteks uurida laenaja krediidivõimelisust, viitavad kaalukad tõendid, sealhulgas kaubanduse kaitsemeetmete uurimise järeldused sellele, et neil sätetel on eri õigusaktide kohaldamisel vaid teisejärguline roll.

| (97) | Näiteks on Hiina valitsus selgitanud, et isegi eraomandis olevate äripankade otsused peab HKP üle vaatama, kuna need peavad olema kooskõlas riikliku poliitikaga. Üks riigi kolmest peamisest eesmärgist panganduse juhtimise valdkonnas on tugevdada partei juhtrolli pangandus- ja kindlustussektoris, sealhulgas tegevuse ja juhtimisega seotud küsimustes (73). Samuti tuleb nüüd äripankade tulemuslikkuse hindamise kriteeriumides võtta arvesse eelkõige seda, kuidas nad „teenivad riiklikke arengueesmärke ja reaalmajandust“, ning eriti seda, kuidas nad „teenivad strateegilisi ja arenevaid tööstusharusid“ (74). |
| --- | --- |

(97)

Näiteks on Hiina valitsus selgitanud, et isegi eraomandis olevate äripankade otsused peab HKP üle vaatama, kuna need peavad olema kooskõlas riikliku poliitikaga. Üks riigi kolmest peamisest eesmärgist panganduse juhtimise valdkonnas on tugevdada partei juhtrolli pangandus- ja kindlustussektoris, sealhulgas tegevuse ja juhtimisega seotud küsimustes (73). Samuti tuleb nüüd äripankade tulemuslikkuse hindamise kriteeriumides võtta arvesse eelkõige seda, kuidas nad „teenivad riiklikke arengueesmärke ja reaalmajandust“, ning eriti seda, kuidas nad „teenivad strateegilisi ja arenevaid tööstusharusid“ (74).

73

74

| (98) | Lisaks on võlakirja- ja krediidireitingud mitmesugustel põhjustel sageli moonutatud, sealhulgas seetõttu, et riskihindamist mõjutab ettevõtte strateegiline tähtsus Hiina valitsuse jaoks ning valitsuse kaudse tagatise tugevus. Hinnangute kohaselt võib kindlalt väita, et Hiina krediidireitingud vastavad süstemaatiliselt madalamatele rahvusvahelistele reitingutele (75). |
| --- | --- |

(98)

Lisaks on võlakirja- ja krediidireitingud mitmesugustel põhjustel sageli moonutatud, sealhulgas seetõttu, et riskihindamist mõjutab ettevõtte strateegiline tähtsus Hiina valitsuse jaoks ning valitsuse kaudse tagatise tugevus. Hinnangute kohaselt võib kindlalt väita, et Hiina krediidireitingud vastavad süstemaatiliselt madalamatele rahvusvahelistele reitingutele (75).

75

| (99) | Sellele lisanduvad täiendavad kehtivad eeskirjad, mille kohaselt tuleb rahalised vahendid suunata valitsuse soodustatud või muidu tähtsaks peetavatesse sektoritesse (76). Seetõttu antakse laene pigem riigile kuuluvatele ettevõtetele, suurtele heade sidemetega eraettevõtetele ja peamistes tööstussektorites tegutsevatele ettevõtetele, mis tähendab, et kapitali kättesaadavus ja kapitalikulu ei ole kõikide turuosaliste jaoks võrdsed. |
| --- | --- |

(99)

Sellele lisanduvad täiendavad kehtivad eeskirjad, mille kohaselt tuleb rahalised vahendid suunata valitsuse soodustatud või muidu tähtsaks peetavatesse sektoritesse (76). Seetõttu antakse laene pigem riigile kuuluvatele ettevõtetele, suurtele heade sidemetega eraettevõtetele ja peamistes tööstussektorites tegutsevatele ettevõtetele, mis tähendab, et kapitali kättesaadavus ja kapitalikulu ei ole kõikide turuosaliste jaoks võrdsed.

76

| (100) | Teiseks on laenukasutuse kulutused hoitud kunstlikult väiksed, et soodustada investeeringute kasvu. Seetõttu kasutatakse liiga palju kapitaliinvesteeringuid ja investeeringutasuvus on järjest väiksem. Seda kinnitab ettevõtete finantsvõimenduse suurenemine riigisektoris, olenemata kasumlikkuse järsust vähenemisest, mis viitab sellele, et pangandussüsteemis kasutatav mehhanism ei vasta tavapärastele kommertstingimustele. |
| --- | --- |

(100)

Teiseks on laenukasutuse kulutused hoitud kunstlikult väiksed, et soodustada investeeringute kasvu. Seetõttu kasutatakse liiga palju kapitaliinvesteeringuid ja investeeringutasuvus on järjest väiksem. Seda kinnitab ettevõtete finantsvõimenduse suurenemine riigisektoris, olenemata kasumlikkuse järsust vähenemisest, mis viitab sellele, et pangandussüsteemis kasutatav mehhanism ei vasta tavapärastele kommertstingimustele.

| (101) | Kolmandaks, kuigi 2015. aasta oktoobris saavutati nominaalse intressimäära liberaliseerimine, ei ole hinnasignaalid tingitud siiski vabaturujõudude toimimisest, vaid neid mõjutavad valitsuse põhjustatud moonutused. Viitintressimääraga või sellest madalama määraga laenude osatähtsus moodustas 2018. aasta lõpus endiselt vähemalt kolmandiku kõigist antud laenudest (77). Hiina RV ametlik meedia on hiljuti teatanud, et HKP kutsus üles „juhtima laenuturu intressimäära allapoole“ (78). Kunstlikult madalate intressimäärade tõttu kehtestatakse omahinnast madalamad hinnad ning see põhjustab kapitali ülemäärast kasutamist. |
| --- | --- |

(101)

Kolmandaks, kuigi 2015. aasta oktoobris saavutati nominaalse intressimäära liberaliseerimine, ei ole hinnasignaalid tingitud siiski vabaturujõudude toimimisest, vaid neid mõjutavad valitsuse põhjustatud moonutused. Viitintressimääraga või sellest madalama määraga laenude osatähtsus moodustas 2018. aasta lõpus endiselt vähemalt kolmandiku kõigist antud laenudest (77). Hiina RV ametlik meedia on hiljuti teatanud, et HKP kutsus üles „juhtima laenuturu intressimäära allapoole“ (78). Kunstlikult madalate intressimäärade tõttu kehtestatakse omahinnast madalamad hinnad ning see põhjustab kapitali ülemäärast kasutamist.

77

78

| (102) | Üldine laenumahu kasv Hiina RVs viitab kapitalipaigutuse tõhususe halvenemisele, ilma et oleks mingeid märke laenuandmise karmistamisest, nagu oleks ootuspärane moonutusteta turukeskkonnas. Seetõttu on viivislaenude arv kiiresti suurenenud, kusjuures Hiina valitsus on mitu korda otsustanud kas vältida maksejõuetusi, luues nn zombie-ettevõtteid, või kanda võlad üle (nt ühinemistega ja võlgade vahetamisega omakapitali vastu) ilma üldist võlaprobleemi lahendamata või selle põhjusi kõrvaldamata. |
| --- | --- |

(102)

Üldine laenumahu kasv Hiina RVs viitab kapitalipaigutuse tõhususe halvenemisele, ilma et oleks mingeid märke laenuandmise karmistamisest, nagu oleks ootuspärane moonutusteta turukeskkonnas. Seetõttu on viivislaenude arv kiiresti suurenenud, kusjuures Hiina valitsus on mitu korda otsustanud kas vältida maksejõuetusi, luues nn zombie-ettevõtteid, või kanda võlad üle (nt ühinemistega ja võlgade vahetamisega omakapitali vastu) ilma üldist võlaprobleemi lahendamata või selle põhjusi kõrvaldamata.

zombie

| (103) | Hoolimata turu liberaliseerimiseks tehtud sammudest mõjutavad Hiina RV ärilaenude süsteemi olulised moonutused, mille põhjus on riigi pidev ulatuslik sekkumine kapitaliturgudel. Seetõttu mõjutab riigi ulatuslik sekkumine finantssüsteemi tugevalt turutingimusi kõikidel tasanditel. |
| --- | --- |

(103)

Hoolimata turu liberaliseerimiseks tehtud sammudest mõjutavad Hiina RV ärilaenude süsteemi olulised moonutused, mille põhjus on riigi pidev ulatuslik sekkumine kapitaliturgudel. Seetõttu mõjutab riigi ulatuslik sekkumine finantssüsteemi tugevalt turutingimusi kõikidel tasanditel.

| (104) | Käesoleva uurimise käigus ei esitatud tõendeid, mis näitaksid, et uurimisaluse toote sektorit ei mõjuta riigi sekkumine finantssüsteemi alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b kuuenda taande tähenduses. Seetõttu mõjutab riigi ulatuslik sekkumine finantssüsteemi tugevalt turutingimusi kõikidel tasanditel. |
| --- | --- |

(104)

Käesoleva uurimise käigus ei esitatud tõendeid, mis näitaksid, et uurimisaluse toote sektorit ei mõjuta riigi sekkumine finantssüsteemi alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b kuuenda taande tähenduses. Seetõttu mõjutab riigi ulatuslik sekkumine finantssüsteemi tugevalt turutingimusi kõikidel tasanditel.

3.2.2.1.9.   Kirjeldatud moonutuste süsteemsus

| (105) | Komisjon märkis, et aruandes kirjeldatud moonutused on Hiina majandusele iseloomulikud. Olemasolevad tõendid näitavad, et punktides 3.2.2.1.2–3.2.2.1.5 ja aruande I osas kirjeldatud Hiina süsteemi asjaolud ning tunnusjooned esinevad kogu riigis ja kõikides majandussektorites. Sama kehtib ka eespool punktides 3.2.2.1.6–3.2.2.1.8 ja aruande II osas esitatud tootmistegurite kirjelduse kohta. |
| --- | --- |

(105)

Komisjon märkis, et aruandes kirjeldatud moonutused on Hiina majandusele iseloomulikud. Olemasolevad tõendid näitavad, et punktides 3.2.2.1.2–3.2.2.1.5 ja aruande I osas kirjeldatud Hiina süsteemi asjaolud ning tunnusjooned esinevad kogu riigis ja kõikides majandussektorites. Sama kehtib ka eespool punktides 3.2.2.1.6–3.2.2.1.8 ja aruande II osas esitatud tootmistegurite kirjelduse kohta.

| (106) | Komisjon tuletab meelde, et uurimisaluse toote tootmiseks on vaja teatavaid sisendeid. Kui melamiini tootjad ostavad/tellivad neid sisendeid, mõjutavad nende makstavaid (ja kuludena kajastatavaid) hindu selgelt samad eespool nimetatud süsteemsed moonutused. Näiteks kasutavad sisendite tarnijad tööjõudu, mida mõjutavad moonutused. Nad võivad laenata raha, mida mõjutavad finantssektori/kapitalipaigutuse moonutused. Lisaks rakendatakse nende suhtes planeerimissüsteemi, mis kehtib kõikidel valitsemistasanditel ja kõikides sektorites. |
| --- | --- |

(106)

Komisjon tuletab meelde, et uurimisaluse toote tootmiseks on vaja teatavaid sisendeid. Kui melamiini tootjad ostavad/tellivad neid sisendeid, mõjutavad nende makstavaid (ja kuludena kajastatavaid) hindu selgelt samad eespool nimetatud süsteemsed moonutused. Näiteks kasutavad sisendite tarnijad tööjõudu, mida mõjutavad moonutused. Nad võivad laenata raha, mida mõjutavad finantssektori/kapitalipaigutuse moonutused. Lisaks rakendatakse nende suhtes planeerimissüsteemi, mis kehtib kõikidel valitsemistasanditel ja kõikides sektorites.

| (107) | Seetõttu ei sobi alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti a tähenduses kasutada uurimisaluse toote omamaiseid müügihindu ega ka ühtki sisendikulu (sealhulgas tooraine-, energia-, maa-, rahastus-, tööjõukulud jne), sest nende hinnakujundust mõjutab riigi oluline sekkumine, nagu on kirjeldatud aruande I ja II osas. Riigi sekkumine, mida on kirjeldatud seoses kapitalipaigutuse, maa, tööjõu, energia ja toorainetega, toimub kõikjal Hiina RVs. See tähendab näiteks, et iga sisendit, mis on toodetud Hiina RVs eri tootmistegureid kombineerides, mõjutavad olulised moonutused. Sama kehtib ka sisendite sisendi jne kohta. Hiina valitsus ega eksportivad tootjad ei ole käesoleva uurimise käigus esitanud ühtegi tõendit ega väidet, mis tõendaks vastupidist. |
| --- | --- |

(107)

Seetõttu ei sobi alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti a tähenduses kasutada uurimisaluse toote omamaiseid müügihindu ega ka ühtki sisendikulu (sealhulgas tooraine-, energia-, maa-, rahastus-, tööjõukulud jne), sest nende hinnakujundust mõjutab riigi oluline sekkumine, nagu on kirjeldatud aruande I ja II osas. Riigi sekkumine, mida on kirjeldatud seoses kapitalipaigutuse, maa, tööjõu, energia ja toorainetega, toimub kõikjal Hiina RVs. See tähendab näiteks, et iga sisendit, mis on toodetud Hiina RVs eri tootmistegureid kombineerides, mõjutavad olulised moonutused. Sama kehtib ka sisendite sisendi jne kohta. Hiina valitsus ega eksportivad tootjad ei ole käesoleva uurimise käigus esitanud ühtegi tõendit ega väidet, mis tõendaks vastupidist.

| (108) | Komisjonile esitas märkusi kaubanduskoda, kes esindas kolme Hiina melamiinitootjat: äriühinguid Sichuan Golden-Elephant Sincerity Chemicals Co., Ltd, Shandong Holitech Chemical Industry Co., Ltd ja Henan Junhua Development Ltd (79). |
| --- | --- |

(108)

Komisjonile esitas märkusi kaubanduskoda, kes esindas kolme Hiina melamiinitootjat: äriühinguid Sichuan Golden-Elephant Sincerity Chemicals Co., Ltd, Shandong Holitech Chemical Industry Co., Ltd ja Henan Junhua Development Ltd (79).

79

| (109) | Esiteks väitis kaubanduskoda, et WTO dumpinguvastase lepingu artikli 2 lõikes 2 ei tunnistata oluliste moonutuste põhimõtet. Peale selle peab ELi arvutatud normaalväärtus isegi juhul, kui oluliste moonutuste põhimõte kuuluks WTO dumpinguvastase lepingu artikli 2 lõike 2 kohaldamisalasse – mis ei vasta kaubanduskoja arvamuse kohaselt tõele –, olema kooskõlas ka selle lepingu artikli 2 lõike 2 punkti 1 alapunktiga 1 ja apellatsioonikogu tõlgendusega sellest sättest, mis on esitatud juhtumis „EL – biodiisel (Argentina)“ (DS473). Sellest tulenevalt võib normaalväärtuse arvutamine olla kaubanduskoja sõnade kohaselt lubatud ainult olukorras, kus samasuguse toote müüki „tavapärase kaubandustegevuse käigus“ ei toimu või kui esineb „eriline turuolukord“. Seepärast peavad väidetavad olulised moonutused eksportivas riigis jääma ühte nendest kategooriatest, et komisjon saaks alusmääruse artikli 2 lõike 6a kohaselt aegumise läbivaatamist jätkata. Kaubanduskoja arvamuse kohaselt ei ole see nii, sest alusmääruse artikli 2 lõike 6a kohane metoodika võimaldab arvutada normaalväärtust oluliste moonutuste kindlakstegemise korral, mitte kooskõlas WTO dumpinguvastase lepingu artikli 2 lõikega 2 ette nähtud põhimõtetega. Lisaks väitis kaubanduskoda, et ühegi WTO dumpinguvastase lepingu artikliga ei ole lubatud kasutada normaalväärtuse kindlaksmääramiseks mõne kolmanda riigi andmeid, mis ei kajasta õigesti hinna- või kulutaset päritoluriigis. Dumpinguvastases uurimises tuleb normaalväärtus kindlaks määrata päritoluriigi äriühingute kehtestatud müügihindade või kulude põhjal või vähemalt selliste hindade või kulude põhjal, mis kajastavad päritoluriigi hinna- või kulutaset. Sellega seoses osutas kaubanduskoda eeskätt WTO vaekogu aruandele juhtumi „EL – kulude kohandamise metoodika II (Venemaa)“ (DS494) kohta kui näitele alusmääruse artikli 2 lõike 6a kohase metoodika WTO lepinguga kokkusobivuse edukast õiguslikust vaidlustamisest. Kõikidel eespool kirjeldatud põhjustel leidis kaubanduskoda, et alusmääruse artikli 2 lõige 6a ei ole WTO dumpinguvastase lepinguga kooskõlas ning seda ei tuleks käesoleval juhul kohaldada. |
| --- | --- |

(109)

Esiteks väitis kaubanduskoda, et WTO dumpinguvastase lepingu artikli 2 lõikes 2 ei tunnistata oluliste moonutuste põhimõtet. Peale selle peab ELi arvutatud normaalväärtus isegi juhul, kui oluliste moonutuste põhimõte kuuluks WTO dumpinguvastase lepingu artikli 2 lõike 2 kohaldamisalasse – mis ei vasta kaubanduskoja arvamuse kohaselt tõele –, olema kooskõlas ka selle lepingu artikli 2 lõike 2 punkti 1 alapunktiga 1 ja apellatsioonikogu tõlgendusega sellest sättest, mis on esitatud juhtumis „EL – biodiisel (Argentina)“ (DS473). Sellest tulenevalt võib normaalväärtuse arvutamine olla kaubanduskoja sõnade kohaselt lubatud ainult olukorras, kus samasuguse toote müüki „tavapärase kaubandustegevuse käigus“ ei toimu või kui esineb „eriline turuolukord“. Seepärast peavad väidetavad olulised moonutused eksportivas riigis jääma ühte nendest kategooriatest, et komisjon saaks alusmääruse artikli 2 lõike 6a kohaselt aegumise läbivaatamist jätkata. Kaubanduskoja arvamuse kohaselt ei ole see nii, sest alusmääruse artikli 2 lõike 6a kohane metoodika võimaldab arvutada normaalväärtust oluliste moonutuste kindlakstegemise korral, mitte kooskõlas WTO dumpinguvastase lepingu artikli 2 lõikega 2 ette nähtud põhimõtetega. Lisaks väitis kaubanduskoda, et ühegi WTO dumpinguvastase lepingu artikliga ei ole lubatud kasutada normaalväärtuse kindlaksmääramiseks mõne kolmanda riigi andmeid, mis ei kajasta õigesti hinna- või kulutaset päritoluriigis. Dumpinguvastases uurimises tuleb normaalväärtus kindlaks määrata päritoluriigi äriühingute kehtestatud müügihindade või kulude põhjal või vähemalt selliste hindade või kulude põhjal, mis kajastavad päritoluriigi hinna- või kulutaset. Sellega seoses osutas kaubanduskoda eeskätt WTO vaekogu aruandele juhtumi „EL – kulude kohandamise metoodika II (Venemaa)“ (DS494) kohta kui näitele alusmääruse artikli 2 lõike 6a kohase metoodika WTO lepinguga kokkusobivuse edukast õiguslikust vaidlustamisest. Kõikidel eespool kirjeldatud põhjustel leidis kaubanduskoda, et alusmääruse artikli 2 lõige 6a ei ole WTO dumpinguvastase lepinguga kooskõlas ning seda ei tuleks käesoleval juhul kohaldada.

| (110) | Seoses kaubanduskoja väidetega alusmääruse artikli 2 lõike 6a kohase metoodika WTO lepinguga kokkusobivuse kohta leiab komisjon, et artikli 2 lõike 6a sätted on täielikult kooskõlas Euroopa Liidu WTO kohustuste ja kaubanduskoja osutatud kohtupraktikaga. Kõigepealt märgib komisjon, et oluliste moonutuste olemasolu tõttu ei ole ekspordiriigi kulud ja hinnad normaalväärtuse arvutamiseks sobivad. Sellises olukorras on alusmääruse artikli 2 lõikega 6a ette nähtud tootmis- ja müügikulude kindlakstegemine moonutamata hindade või võrdlusaluste põhjal, sealhulgas sellise sobiva võrdlusriigi moonutamata andmete põhjal, mille majandusarengu tase on eksportiva riigi omaga sarnane. Lisaks ei käsitletud WTO aruandes juhtumi „EL – biodiisel“ kohta mitte alusmääruse artikli 2 lõike 6a kohaldamist, vaid alusmääruse artikli 2 lõike 5 konkreetset sätet. Igal juhul lubatakse WTO õigusega, mida apellatsioonikogu on tõlgendanud juhtumis „EL – biodiisel“, kasutada kolmanda riigi andmeid, mida on nõuetekohaselt kohandatud, kui selline kohandamine on vajalik ja põhjendatud. Samuti leiti vaekogu aruandes vaidluse „EL – kulude kohandamise metoodika II (Venemaa)“ kohta sõnaselgelt, et alusmääruse artikli 2 lõige 6a jääb kõnealuse vaidluse piiridest välja. Peale selle tuletas komisjon meelde, et nii EL kui ka Venemaa Föderatsioon vaidlustasid vaekogu järeldused, mis ei ole lõplikud, ja seetõttu ei ole neil WTO kohtupraktika kohaselt WTO süsteemis õiguslikku staatust, sest vaidluste lahendamise organ ei ole neid WTO liikmete otsusega heaks kiitnud. Sellest tulenevalt ei saanud kaubanduskoja argumentidega nõustuda. |
| --- | --- |

(110)

Seoses kaubanduskoja väidetega alusmääruse artikli 2 lõike 6a kohase metoodika WTO lepinguga kokkusobivuse kohta leiab komisjon, et artikli 2 lõike 6a sätted on täielikult kooskõlas Euroopa Liidu WTO kohustuste ja kaubanduskoja osutatud kohtupraktikaga. Kõigepealt märgib komisjon, et oluliste moonutuste olemasolu tõttu ei ole ekspordiriigi kulud ja hinnad normaalväärtuse arvutamiseks sobivad. Sellises olukorras on alusmääruse artikli 2 lõikega 6a ette nähtud tootmis- ja müügikulude kindlakstegemine moonutamata hindade või võrdlusaluste põhjal, sealhulgas sellise sobiva võrdlusriigi moonutamata andmete põhjal, mille majandusarengu tase on eksportiva riigi omaga sarnane. Lisaks ei käsitletud WTO aruandes juhtumi „EL – biodiisel“ kohta mitte alusmääruse artikli 2 lõike 6a kohaldamist, vaid alusmääruse artikli 2 lõike 5 konkreetset sätet. Igal juhul lubatakse WTO õigusega, mida apellatsioonikogu on tõlgendanud juhtumis „EL – biodiisel“, kasutada kolmanda riigi andmeid, mida on nõuetekohaselt kohandatud, kui selline kohandamine on vajalik ja põhjendatud. Samuti leiti vaekogu aruandes vaidluse „EL – kulude kohandamise metoodika II (Venemaa)“ kohta sõnaselgelt, et alusmääruse artikli 2 lõige 6a jääb kõnealuse vaidluse piiridest välja. Peale selle tuletas komisjon meelde, et nii EL kui ka Venemaa Föderatsioon vaidlustasid vaekogu järeldused, mis ei ole lõplikud, ja seetõttu ei ole neil WTO kohtupraktika kohaselt WTO süsteemis õiguslikku staatust, sest vaidluste lahendamise organ ei ole neid WTO liikmete otsusega heaks kiitnud. Sellest tulenevalt ei saanud kaubanduskoja argumentidega nõustuda.

| (111) | Teiseks väitis kaubanduskoda seoses oluliste moonutuste olemasolu kinnitavate tõenditega, et taotluse esitajad ei olnud esitanud piisavaid tõendeid, mis õigustaksid järeldust „oluliste moonutuste“ esinemise kohta Hiina melamiinitööstuses, ning et analüüs, mille komisjon ise uurimise käigus läbi viis, oleks seega pidanud olema oluliselt paremini põhjendatud muu hulgas selleks, et täiendada liidu tootmisharu väidet moonutuste olemasolu kohta, mida kaubanduskoja sõnade kohaselt ei saanud kontrollida, sest see väide oli üldsõnaline ega sisaldanud piisavalt viiteid selle aluseks olevatele allikatele. Näitena osutab kaubanduskoda asjaolule, et liidu tootmisharu viites 14. viisaastakuplaanile on üksnes märgitud, et selle eesmärk on „luua Hiina riiklikke tipptegijaid“. Kaubanduskoda kritiseerib ka liidu tootmisharu viidet suunavatele arvamustele naftakeemia- ja keemiatööstuse kvaliteetse arendamise kohta 14. viisaastakuplaani ajal. Kaubanduskoja väitel on suunavate arvamuste näol tegemist suunisdokumendiga, milles ei ole kehtestatud siduvaid eeskirju ning mis lisaks sisaldab mitut eesmärki, mida liidu tootmisharu ei maininud, sealhulgas eesmärk „kasutada täiel määral ära turu otsustavat rolli ressursside eraldamises, kasutada paremini ära valitsuse rolli“ ning „luua turule orienteeritud, seaduspõhine ja rahvusvaheline ärikeskkond [---], edendada tootmistegurite ressursside tõhusat üldist jaotamist ning tugevdada koordineerimist tööstusliku tootmise ahela eelnevate ja järgnevate etappidega ja seotud tootmisharude samaaegset arendamist“. Sellel taustal tõi kaubanduskoda paralleeli suunavate arvamuste ja ELi praeguste tööstuspoliitikaalgatuste vahel. |
| --- | --- |

(111)

Teiseks väitis kaubanduskoda seoses oluliste moonutuste olemasolu kinnitavate tõenditega, et taotluse esitajad ei olnud esitanud piisavaid tõendeid, mis õigustaksid järeldust „oluliste moonutuste“ esinemise kohta Hiina melamiinitööstuses, ning et analüüs, mille komisjon ise uurimise käigus läbi viis, oleks seega pidanud olema oluliselt paremini põhjendatud muu hulgas selleks, et täiendada liidu tootmisharu väidet moonutuste olemasolu kohta, mida kaubanduskoja sõnade kohaselt ei saanud kontrollida, sest see väide oli üldsõnaline ega sisaldanud piisavalt viiteid selle aluseks olevatele allikatele. Näitena osutab kaubanduskoda asjaolule, et liidu tootmisharu viites 14. viisaastakuplaanile on üksnes märgitud, et selle eesmärk on „luua Hiina riiklikke tipptegijaid“. Kaubanduskoda kritiseerib ka liidu tootmisharu viidet suunavatele arvamustele naftakeemia- ja keemiatööstuse kvaliteetse arendamise kohta 14. viisaastakuplaani ajal. Kaubanduskoja väitel on suunavate arvamuste näol tegemist suunisdokumendiga, milles ei ole kehtestatud siduvaid eeskirju ning mis lisaks sisaldab mitut eesmärki, mida liidu tootmisharu ei maininud, sealhulgas eesmärk „kasutada täiel määral ära turu otsustavat rolli ressursside eraldamises, kasutada paremini ära valitsuse rolli“ ning „luua turule orienteeritud, seaduspõhine ja rahvusvaheline ärikeskkond [---], edendada tootmistegurite ressursside tõhusat üldist jaotamist ning tugevdada koordineerimist tööstusliku tootmise ahela eelnevate ja järgnevate etappidega ja seotud tootmisharude samaaegset arendamist“. Sellel taustal tõi kaubanduskoda paralleeli suunavate arvamuste ja ELi praeguste tööstuspoliitikaalgatuste vahel.

| (112) | Sellega seoses rõhutas kaubanduskoda ka seda, et aruanne ei ole enam ajakohane, arvestades eeskätt nii ELis kui ka Hiinas alates selle avaldamisest toimunud olulisi majanduslikke muutusi. Kaubanduskoda juhtis tähelepanu komisjoni alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktist c tulenevale kohustusele aruannet korrapäraselt ajakohastada ning väitis, et nii ELi tootmisharu poolt kui ka komisjoni järeldustes esitatud korduvad lihtsad viited aruandele ei ole piisavad. Kaubanduskoda viitas sellega seoses WTO apellatsioonikogu otsusele juhtumis „USA – tasakaalustusmeetmed“ (DS437) ja märkis, et väide, mille kohaselt hinnad on moonutatud, tuleb esitada iga juhtumi kohta eraldi ning see peab olema uurimisasutuse aruandes tõendatud ja piisavalt selgitatud. |
| --- | --- |

(112)

Sellega seoses rõhutas kaubanduskoda ka seda, et aruanne ei ole enam ajakohane, arvestades eeskätt nii ELis kui ka Hiinas alates selle avaldamisest toimunud olulisi majanduslikke muutusi. Kaubanduskoda juhtis tähelepanu komisjoni alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktist c tulenevale kohustusele aruannet korrapäraselt ajakohastada ning väitis, et nii ELi tootmisharu poolt kui ka komisjoni järeldustes esitatud korduvad lihtsad viited aruandele ei ole piisavad. Kaubanduskoda viitas sellega seoses WTO apellatsioonikogu otsusele juhtumis „USA – tasakaalustusmeetmed“ (DS437) ja märkis, et väide, mille kohaselt hinnad on moonutatud, tuleb esitada iga juhtumi kohta eraldi ning see peab olema uurimisasutuse aruandes tõendatud ja piisavalt selgitatud.

| (113) | Komisjon ei nõustunud kaubanduskoja argumentidega, mis käsitlesid tõendite piisavuse analüüsi. Esiteks, mis puudutab liidu tootmisharu esitatud teabes sisalduvate tõendite väidetavat ebapiisavust, siis on komisjon käesoleva uurimise käigus kogunud täiendavat teavet kättesaadavate allikate, sealhulgas taotluse ja aruande täiendamiseks, et kontrollida menetluse algatamise ajal esitatud väiteid ja teha lõppkokkuvõttes kindlaks, kas melamiinisektoris esinevad olulised moonutused alusmääruse artikli 2 lõike 6a tähenduses. Komisjoni uurimise tulemused on esitatud põhjendustes 67–104 ja huvitatud isikutel on võimalik nende kohta täiendavaid märkusi esitada. Igal juhul tuletab komisjon seoses tõendite piisavusega menetluse algatamise etapis meelde, et algatamisteate punktis 4.1 on osutatud mitmele Hiina melamiinituru elemendile, millega põhjendatakse moonutuste mõju sellel turul. Komisjon leiab, et algatamisteates nimetatud tõendid olid alusmääruse artikli 2 lõike 6a alusel uurimise algatamiseks piisavad. Kui oluliste moonutuste tegelik olemasolu tehakse kindlaks ja sellest tulenevat artikli 2 lõike 6a punktis a ettenähtud meetodit kasutatakse üksnes lõplike järelduste avalikustamise ajal, siis on alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktis e sätestatud kohustus koguda selle meetodi kohaldamiseks vajalikke andmeid pärast selle alusel uurimise algatamist. Käesoleval juhul pidas komisjon taotluses esitatud tõendeid piisavaks, et algatada nende alusel uurimine. Seetõttu tegi komisjon kõik vajaliku, et ta saaks rakendada alusmääruse artikli 2 lõike 6a kohast metoodikat, kui oluliste moonutuste olemasolu leiaks uurimise käigus kinnitust. |
| --- | --- |

(113)

Komisjon ei nõustunud kaubanduskoja argumentidega, mis käsitlesid tõendite piisavuse analüüsi. Esiteks, mis puudutab liidu tootmisharu esitatud teabes sisalduvate tõendite väidetavat ebapiisavust, siis on komisjon käesoleva uurimise käigus kogunud täiendavat teavet kättesaadavate allikate, sealhulgas taotluse ja aruande täiendamiseks, et kontrollida menetluse algatamise ajal esitatud väiteid ja teha lõppkokkuvõttes kindlaks, kas melamiinisektoris esinevad olulised moonutused alusmääruse artikli 2 lõike 6a tähenduses. Komisjoni uurimise tulemused on esitatud põhjendustes 67–104 ja huvitatud isikutel on võimalik nende kohta täiendavaid märkusi esitada. Igal juhul tuletab komisjon seoses tõendite piisavusega menetluse algatamise etapis meelde, et algatamisteate punktis 4.1 on osutatud mitmele Hiina melamiinituru elemendile, millega põhjendatakse moonutuste mõju sellel turul. Komisjon leiab, et algatamisteates nimetatud tõendid olid alusmääruse artikli 2 lõike 6a alusel uurimise algatamiseks piisavad. Kui oluliste moonutuste tegelik olemasolu tehakse kindlaks ja sellest tulenevat artikli 2 lõike 6a punktis a ettenähtud meetodit kasutatakse üksnes lõplike järelduste avalikustamise ajal, siis on alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktis e sätestatud kohustus koguda selle meetodi kohaldamiseks vajalikke andmeid pärast selle alusel uurimise algatamist. Käesoleval juhul pidas komisjon taotluses esitatud tõendeid piisavaks, et algatada nende alusel uurimine. Seetõttu tegi komisjon kõik vajaliku, et ta saaks rakendada alusmääruse artikli 2 lõike 6a kohast metoodikat, kui oluliste moonutuste olemasolu leiaks uurimise käigus kinnitust.

| (114) | Teiseks, mis puudutab argumenti Hiina poliitikadokumentide kohta, siis juhib komisjon tähelepanu asjaolule, et Hiina majandust on käsitletud viisaastakuplaanide keerulises võrgustikus, millest lähtuvad kõikide tasandite ametiasutuste otsused. Vastupidiselt kaubanduskoja esitatud argumendile on komisjon seisukohal, et viisaastakuplaanid on siduvad dokumendid, sest näiteks 14. viisaastakuplaanis on terve jagu pühendatud „planeerimise rakendamise mehhanismi parandamisele“, väites järgmist: „Seoses siduvate näitajate, suurte ehitusprojektide ning ülesannetega avalike teenuste, keskkonnakaitse, ohutuse ja muudes käesolevas plaanis sätestatud valdkondades tuleb selgitada vastutavad isikud ja kavandada nõuded, et eraldada avalikke vahendeid, suunata ja kontrollida ühiskondlikke ressursse ning tagada kavandatud lõpuleviimine. Mis puudutab eeldatavaid näitajaid ja ülesandeid käesolevas plaanis sätestatud tööstuse arendamise ja struktuursete kohanduste valdkondades, siis nende täitmisel tuleb peamiselt tugineda turuosaliste rollile. Kõikide tasandite valitsused peavad looma soodsa poliitilise, tööstusliku ja õigusliku keskkonna“ (80)
  . Peale selle on taotluses esitatud väite kohaselt ka suunavas arvamuses naftakeemia- ja keemiatööstuse kvaliteetse arendamise kohta 14. viisaastakuplaani ajal osutatud riigi konkreetsele sekkumisele, märkides, et Hiina ettevõtjad „kiirendavad traditsiooniliste tootmisharude ümberkujundamist ja uuendamist ning arendavad aktiivselt uusi keemilisi materjale ja peenkemikaale. Nad kiirendavad tööstuses digipööret, parandavad sisemise ohutuse ja puhta tootmise taset, kiirendavad naftakeemiatööstuse kvaliteedi-, tõhususe- ja energiaalast ümberkujundamist ning soodustavad Hiina arenemist suurest naftakeemiariigist tugevaks naftakeemiariigiks“ (81). |
| --- | --- |

(114)

Teiseks, mis puudutab argumenti Hiina poliitikadokumentide kohta, siis juhib komisjon tähelepanu asjaolule, et Hiina majandust on käsitletud viisaastakuplaanide keerulises võrgustikus, millest lähtuvad kõikide tasandite ametiasutuste otsused. Vastupidiselt kaubanduskoja esitatud argumendile on komisjon seisukohal, et viisaastakuplaanid on siduvad dokumendid, sest näiteks 14. viisaastakuplaanis on terve jagu pühendatud „planeerimise rakendamise mehhanismi parandamisele“, väites järgmist: „Seoses siduvate näitajate, suurte ehitusprojektide ning ülesannetega avalike teenuste, keskkonnakaitse, ohutuse ja muudes käesolevas plaanis sätestatud valdkondades tuleb selgitada vastutavad isikud ja kavandada nõuded, et eraldada avalikke vahendeid, suunata ja kontrollida ühiskondlikke ressursse ning tagada kavandatud lõpuleviimine. Mis puudutab eeldatavaid näitajaid ja ülesandeid käesolevas plaanis sätestatud tööstuse arendamise ja struktuursete kohanduste valdkondades, siis nende täitmisel tuleb peamiselt tugineda turuosaliste rollile. Kõikide tasandite valitsused peavad looma soodsa poliitilise, tööstusliku ja õigusliku keskkonna“ (80)
  . Peale selle on taotluses esitatud väite kohaselt ka suunavas arvamuses naftakeemia- ja keemiatööstuse kvaliteetse arendamise kohta 14. viisaastakuplaani ajal osutatud riigi konkreetsele sekkumisele, märkides, et Hiina ettevõtjad „kiirendavad traditsiooniliste tootmisharude ümberkujundamist ja uuendamist ning arendavad aktiivselt uusi keemilisi materjale ja peenkemikaale. Nad kiirendavad tööstuses digipööret, parandavad sisemise ohutuse ja puhta tootmise taset, kiirendavad naftakeemiatööstuse kvaliteedi-, tõhususe- ja energiaalast ümberkujundamist ning soodustavad Hiina arenemist suurest naftakeemiariigist tugevaks naftakeemiariigiks“ (81).

80

.

81

| (115) | Kolmandaks ei mõista komisjon seoses väidetavate sarnasustega ELi tööstuspoliitikas ja Hiina poliitikas selle küsimuse asjakohasust Hiinas alusmääruse artikli 2 lõike 6a tähenduses oluliste moonutuste olemasolu hindamise kontekstis. |
| --- | --- |

(115)

Kolmandaks ei mõista komisjon seoses väidetavate sarnasustega ELi tööstuspoliitikas ja Hiina poliitikas selle küsimuse asjakohasust Hiinas alusmääruse artikli 2 lõike 6a tähenduses oluliste moonutuste olemasolu hindamise kontekstis.

| (116) | Neljandaks märkis komisjon seoses väitega, mille kohaselt aruandes sisalduvad tõendid on aegunud, et aruanne on põhjalik dokument, mis põhineb ulatuslikel objektiivsetel tõenditel, sealhulgas Hiina ametiasutuste avaldatud õigusaktidel, määrustel ja muudel ametlikel poliitikadokumentidel, rahvusvahelistelt organisatsioonidelt saadud kolmandate isikute aruannetel, teadlaste akadeemilistel uuringutel ja artiklitel ning muudel usaldusväärsetel sõltumatutel allikatel. Kuna see tehti avalikult kättesaadavaks juba 2017. aasta detsembris, oli kõigil huvitatud isikutel piisavalt võimalusi seda ja selle aluseks olevaid tõendeid ümber lükata, täiendada või kommenteerida ning ükski isik ei ole esitanud märkusi ega tõendeid, mis aruandes sisalduvad allikad või andmed ümber lükkaksid. |
| --- | --- |

(116)

Neljandaks märkis komisjon seoses väitega, mille kohaselt aruandes sisalduvad tõendid on aegunud, et aruanne on põhjalik dokument, mis põhineb ulatuslikel objektiivsetel tõenditel, sealhulgas Hiina ametiasutuste avaldatud õigusaktidel, määrustel ja muudel ametlikel poliitikadokumentidel, rahvusvahelistelt organisatsioonidelt saadud kolmandate isikute aruannetel, teadlaste akadeemilistel uuringutel ja artiklitel ning muudel usaldusväärsetel sõltumatutel allikatel. Kuna see tehti avalikult kättesaadavaks juba 2017. aasta detsembris, oli kõigil huvitatud isikutel piisavalt võimalusi seda ja selle aluseks olevaid tõendeid ümber lükata, täiendada või kommenteerida ning ükski isik ei ole esitanud märkusi ega tõendeid, mis aruandes sisalduvad allikad või andmed ümber lükkaksid.

| (117) | Viiendaks tuletab komisjon seoses juhtumiga „USA – tasakaalustavad meetmed (Hiina)“ meelde, et selles juhtumis ei käsitletud alusmääruse artikli 2 lõike 6a kohaldamist, mis on asjakohane õiguslik alus normaalväärtuse kindlaksmääramiseks käesolevas uurimises. Kõnealune vaidlus käsitles erinevat faktilist olukorda ning WTO subsiidiumide ja tasakaalustusmeetmete lepingu tõlgendamist. |
| --- | --- |

(117)

Viiendaks tuletab komisjon seoses juhtumiga „USA – tasakaalustavad meetmed (Hiina)“ meelde, et selles juhtumis ei käsitletud alusmääruse artikli 2 lõike 6a kohaldamist, mis on asjakohane õiguslik alus normaalväärtuse kindlaksmääramiseks käesolevas uurimises. Kõnealune vaidlus käsitles erinevat faktilist olukorda ning WTO subsiidiumide ja tasakaalustusmeetmete lepingu tõlgendamist.

| (118) | Samuti tuletas komisjon meelde, et Hiina valitsusel on olnud võimalus esitada aruandes ja aegumise läbivaatamise käigus kirjeldatud väidetavate moonutuste kohta märkusi ja tõendeid, mis need väited ümber lükkaksid. Nagu on selgitatud põhjenduses 47, ei vastanud Hiina valitsus asjaomasele küsimustikule ja seega tugines komisjon oma järeldustes oluliste moonutuste olemasolu kohta Hiina turul kättesaadavatele faktidele kooskõlas alusmääruse artikliga 18. |
| --- | --- |

(118)

Samuti tuletas komisjon meelde, et Hiina valitsusel on olnud võimalus esitada aruandes ja aegumise läbivaatamise käigus kirjeldatud väidetavate moonutuste kohta märkusi ja tõendeid, mis need väited ümber lükkaksid. Nagu on selgitatud põhjenduses 47, ei vastanud Hiina valitsus asjaomasele küsimustikule ja seega tugines komisjon oma järeldustes oluliste moonutuste olemasolu kohta Hiina turul kättesaadavatele faktidele kooskõlas alusmääruse artikliga 18.

| (119) | Järelduste avalikustamise ajal kordas kaubanduskoda oma väiteid, osutades sõnaselgelt teabele, mille ta oli varem esitanud. Ka Xinjiang XLX esitas samad väited kui kaubanduskoda. |
| --- | --- |

(119)

Järelduste avalikustamise ajal kordas kaubanduskoda oma väiteid, osutades sõnaselgelt teabele, mille ta oli varem esitanud. Ka Xinjiang XLX esitas samad väited kui kaubanduskoda.

| (120) | Esiteks väitsid kaubanduskoda ja Xinjiang XLX, et alusmääruse artikli 2 lõige 6a ei ole kokkusobiv WTO õigusega ja konkreetsemalt WTO dumpinguvastase lepingu artikli 2 lõikega 2, ning kritiseerisid komisjoni seoses sellega, et ta ei olnud selgitanud, kuidas on tema alusmääruse artikli 2 lõike 6a kohaldamise praktika kooskõlas WTO apellatsioonikogu mitmes otsuses esitatud põhjendustega, milles on leitud, et ELi ja teiste liikmete sarnane praktika normaalväärtuse arvutamisel ei ole WTO dumpinguvastase lepingu artikli 2 lõikes 2 sätestatud kohustustega järjepidevad. Lisaks palusid kaubanduskoda ja Xinjiang XLX komisjonil mitte lihtsalt nende argumenti kõrvale lükata, väites, et WTO lubab kasutada kolmanda riigi andmeid, vaid selle asemel selgitada, kuidas komisjon tegi WTO dumpinguvastase lepingu artikli 2 lõikes 2 nõutud kohanduse tootmiskulude arvutamiseks päritoluriigis. Sellega seoses osutasid kaubanduskoda ja Xinjiang XLX apellatsioonikogu järeldustele vaidlustes „EL – biodiisel (Argentina)“ (DS473) ja „Ukraina – ammooniumnitraadi suhtes kehtestatud dumpinguvastased meetmed“ (DS493). Sellest tulenevalt väitsid kaubanduskoda ja Xinjiang XLX, et kui komisjon arvutas normaalväärtuse Türgi tootmiskulude põhjal, neid korrigeerimata või selgitamata, kuidas andmeid lõpuks kohandati, nii et need kajastaksid tootmiskulusid päritoluriigis Hiinas, siis ei ole metoodika, mida komisjon käesolevas uurimises kohaldas, kokkusobiv ELi kohustustega WTO dumpinguvastase lepingu artikli 2 lõike 2 alusel. Kaubanduskoja ja äriühingu Xinjiang XLX väitel on komisjonil seega kohustus normaalväärtuse puhul kasutatud metoodika ja seotud järeldused põhjalikult läbi vaadata. |
| --- | --- |

(120)

Esiteks väitsid kaubanduskoda ja Xinjiang XLX, et alusmääruse artikli 2 lõige 6a ei ole kokkusobiv WTO õigusega ja konkreetsemalt WTO dumpinguvastase lepingu artikli 2 lõikega 2, ning kritiseerisid komisjoni seoses sellega, et ta ei olnud selgitanud, kuidas on tema alusmääruse artikli 2 lõike 6a kohaldamise praktika kooskõlas WTO apellatsioonikogu mitmes otsuses esitatud põhjendustega, milles on leitud, et ELi ja teiste liikmete sarnane praktika normaalväärtuse arvutamisel ei ole WTO dumpinguvastase lepingu artikli 2 lõikes 2 sätestatud kohustustega järjepidevad. Lisaks palusid kaubanduskoda ja Xinjiang XLX komisjonil mitte lihtsalt nende argumenti kõrvale lükata, väites, et WTO lubab kasutada kolmanda riigi andmeid, vaid selle asemel selgitada, kuidas komisjon tegi WTO dumpinguvastase lepingu artikli 2 lõikes 2 nõutud kohanduse tootmiskulude arvutamiseks päritoluriigis. Sellega seoses osutasid kaubanduskoda ja Xinjiang XLX apellatsioonikogu järeldustele vaidlustes „EL – biodiisel (Argentina)“ (DS473) ja „Ukraina – ammooniumnitraadi suhtes kehtestatud dumpinguvastased meetmed“ (DS493). Sellest tulenevalt väitsid kaubanduskoda ja Xinjiang XLX, et kui komisjon arvutas normaalväärtuse Türgi tootmiskulude põhjal, neid korrigeerimata või selgitamata, kuidas andmeid lõpuks kohandati, nii et need kajastaksid tootmiskulusid päritoluriigis Hiinas, siis ei ole metoodika, mida komisjon käesolevas uurimises kohaldas, kokkusobiv ELi kohustustega WTO dumpinguvastase lepingu artikli 2 lõike 2 alusel. Kaubanduskoja ja äriühingu Xinjiang XLX väitel on komisjonil seega kohustus normaalväärtuse puhul kasutatud metoodika ja seotud järeldused põhjalikult läbi vaadata.

| (121) | Nende väidetega ei saa nõustuda. Nagu komisjon eespool põhjenduses 110 juba meelde tuletas, ei ole apellatsioonikogu otsuste tegemise praktika, millele kaubanduskoda ja Xinjiang XLX tuginevad, seotud alusmääruse artikli 2 lõike 6a kohaldamisega. Sellest tulenevalt ei ole asjakohane väide, et komisjoni metoodika arvutada normaalväärtus nimetatud artikli alusel ei ole apellatsioonikogu põhjendusi arvestades WTO õigusega kokkusobiv. Sellega seoses ei lükka komisjon nende isikute väiteid lihtsalt tagasi, vaid väljendab oma õiguslikku seisukohta, mille kohaselt artikli 2 lõike 6a sätted on täielikult kooskõlas Euroopa Liidu kohustustega WTO raames. Seetõttu ei saa komisjon nõustuda kaubanduskoja ja äriühingu Xinjiang XLX taotlusega alusmääruse artikli 2 lõike 6a alusel lubatud metoodika läbi vaadata. |
| --- | --- |

(121)

Nende väidetega ei saa nõustuda. Nagu komisjon eespool põhjenduses 110 juba meelde tuletas, ei ole apellatsioonikogu otsuste tegemise praktika, millele kaubanduskoda ja Xinjiang XLX tuginevad, seotud alusmääruse artikli 2 lõike 6a kohaldamisega. Sellest tulenevalt ei ole asjakohane väide, et komisjoni metoodika arvutada normaalväärtus nimetatud artikli alusel ei ole apellatsioonikogu põhjendusi arvestades WTO õigusega kokkusobiv. Sellega seoses ei lükka komisjon nende isikute väiteid lihtsalt tagasi, vaid väljendab oma õiguslikku seisukohta, mille kohaselt artikli 2 lõike 6a sätted on täielikult kooskõlas Euroopa Liidu kohustustega WTO raames. Seetõttu ei saa komisjon nõustuda kaubanduskoja ja äriühingu Xinjiang XLX taotlusega alusmääruse artikli 2 lõike 6a alusel lubatud metoodika läbi vaadata.

| (122) | Teiseks leidsid kaubanduskoda ja Xinjiang XLX, et komisjoni põhjendused seoses oluliste moonutustega ja seotud tõendid, millele komisjon osutas, ei ole piisavad. Täpsemalt väljendasid kaubanduskoda ja Xinjiang XLX muret selle pärast, et komisjon tugineb jätkuvalt suurel määral aruandele, mis avaldati 2017. aasta detsembris ja mis seega on praegu suhteliselt aegunud, sest maailmamajandus ja sealhulgas eeskätt ELi ja Hiina majandused on oluliselt muutunud ning juba viiakse ellu tähtsaid poliitilisi ja struktuurseid muudatusi, mille eesmärk on kohaneda uute siseriiklike ja ülemaailmsete asjaoludega. Kaubanduskoda ja Xinjiang XLX juhtisid sellega seoses tähelepanu asjaolule, et ELi enda tööstusstrateegiat, mis võeti vastu 2020. aasta märtsis, oli vaja uue nn kriisiolukorra arvessevõtmiseks ajakohastada juba 2021. aasta mais. Seega olid kaubanduskoda ja Xinjiang XLX seisukohal, et aruandes oluliste moonutuste kindlakstegemisel asjakohastena kirjeldatud asjaolusid tuleb nüüd uuesti kontrollida ja ajakohastada konkreetsete uute järelduste kaudu selle kohta, kas need ka praegu kehtivad. Sellega seoses osutasid kaubanduskoda ja Xinjiang XLX ka alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktile c, mille kohaselt komisjon peab aruannet korrapäraselt ajakohastama. |
| --- | --- |

(122)

Teiseks leidsid kaubanduskoda ja Xinjiang XLX, et komisjoni põhjendused seoses oluliste moonutustega ja seotud tõendid, millele komisjon osutas, ei ole piisavad. Täpsemalt väljendasid kaubanduskoda ja Xinjiang XLX muret selle pärast, et komisjon tugineb jätkuvalt suurel määral aruandele, mis avaldati 2017. aasta detsembris ja mis seega on praegu suhteliselt aegunud, sest maailmamajandus ja sealhulgas eeskätt ELi ja Hiina majandused on oluliselt muutunud ning juba viiakse ellu tähtsaid poliitilisi ja struktuurseid muudatusi, mille eesmärk on kohaneda uute siseriiklike ja ülemaailmsete asjaoludega. Kaubanduskoda ja Xinjiang XLX juhtisid sellega seoses tähelepanu asjaolule, et ELi enda tööstusstrateegiat, mis võeti vastu 2020. aasta märtsis, oli vaja uue nn kriisiolukorra arvessevõtmiseks ajakohastada juba 2021. aasta mais. Seega olid kaubanduskoda ja Xinjiang XLX seisukohal, et aruandes oluliste moonutuste kindlakstegemisel asjakohastena kirjeldatud asjaolusid tuleb nüüd uuesti kontrollida ja ajakohastada konkreetsete uute järelduste kaudu selle kohta, kas need ka praegu kehtivad. Sellega seoses osutasid kaubanduskoda ja Xinjiang XLX ka alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktile c, mille kohaselt komisjon peab aruannet korrapäraselt ajakohastama.

| (123) | Samuti väitsid kaubanduskoda ja Xinjiang XLX seoses suunavate arvamustega naftakeemia- ja keemiatööstuse kvaliteetse arendamise kohta 14. viisaastakuplaani ajal, et komisjon ei olnud arvesse võtnud, et i) kõnealune dokument on suunisdokument, mitte siduv määrus, milles on sätestatud asjaomastele sektoritele üksikasjalikud kohustused või eeskirjad, ning ii) see sisaldab eesmärke, mis on vastuolus komisjoni järeldustega moonutuste kohta, näiteks eesmärk „kasutada täiel määral ära turu otsustavat rolli ressursside eraldamises, kasutada paremini ära valitsuse rolli“ või „luua turule orienteeritud, seaduspõhine ja rahvusvaheline ärikeskkond“. Samamoodi vaidlustasid kaubanduskoda ja Xinjiang XLX seoses viidatud viisaastakuplaanidega komisjoni tõlgenduse plaanide süsteemi kohta Hiinas, juhtides tähelepanu sellele, et nendest viisaastakuplaanidest ei nähtu, et ametiasutused teevad siduvaid otsuseid, vaid pigem see, et viisaastakuplaanide eesmärk on selgitada asjaomased vastutavad isikud, samal ajal kui valitsuste roll on eraldi täpsustatud ja seisneb „soodsa poliitilise, tööstusliku ja õigusliku keskkonna“ loomises, mis on kõikide valitsuste roll, sealhulgas ELis. Samuti kordasid kaubanduskoda ja Xinjiang XLX väidet, mille kohaselt suunavate arvamustega naftakeemia- ja keemiatööstuse kvaliteetse arendamise kohta 14. viisaastakuplaani ajal jäetakse sektori ümberkorraldamiseks ja ajakohastamiseks sobilike meetmete võtmine Hiina äriühingute ülesandeks, sarnaselt ELi tööstuspoliitikale. Lisaks väitsid kaubanduskoda ja Xinjiang XLX, et komisjon ei käsitlenud varem esitatud väidet, nimelt et apellatsioonikogu järelduse kohaselt juhtumis „USA – tasakaalustusmeetmed“ peab uurimisasutus riigi sekkumisest tuleneva hinnamoonutuse olemasolu oma aruandes tõendama ja piisavalt selgitama. Kaubanduskoda ja Xinjiang XLX mõistavad seda kui nõuet, et komisjon peab esitama praegused faktilised andmed ja üksikasjaliku analüüsi Hiina valitsuse väidetava sekkumise kohta, mille tagajärjel esineb järgnev turumõju ja mis mõjutab käitumist tootjate tasandil. Samuti rõhutasid kaubanduskoda ja Xinjiang XLX oma seisukohta, mille kohaselt komisjon peab esitama tõendid selle kohta, et valitsus on konkreetselt kasutanud oma väidetavat volitust melamiiniturul sekkuda ning et selle tulemusel on tegelikult ja tõendatavalt moonutatud asjaomaste melamiinitootjate hinnakujundust, ning komisjoni viited Hiina valitsuse plaanidele, suunavatele arvamustele või muudele Hiina valitsuse poliitikaalgatustele ei ole samaväärsed valitsuse tegeliku sekkumisega. |
| --- | --- |

(123)

Samuti väitsid kaubanduskoda ja Xinjiang XLX seoses suunavate arvamustega naftakeemia- ja keemiatööstuse kvaliteetse arendamise kohta 14. viisaastakuplaani ajal, et komisjon ei olnud arvesse võtnud, et i) kõnealune dokument on suunisdokument, mitte siduv määrus, milles on sätestatud asjaomastele sektoritele üksikasjalikud kohustused või eeskirjad, ning ii) see sisaldab eesmärke, mis on vastuolus komisjoni järeldustega moonutuste kohta, näiteks eesmärk „kasutada täiel määral ära turu otsustavat rolli ressursside eraldamises, kasutada paremini ära valitsuse rolli“ või „luua turule orienteeritud, seaduspõhine ja rahvusvaheline ärikeskkond“. Samamoodi vaidlustasid kaubanduskoda ja Xinjiang XLX seoses viidatud viisaastakuplaanidega komisjoni tõlgenduse plaanide süsteemi kohta Hiinas, juhtides tähelepanu sellele, et nendest viisaastakuplaanidest ei nähtu, et ametiasutused teevad siduvaid otsuseid, vaid pigem see, et viisaastakuplaanide eesmärk on selgitada asjaomased vastutavad isikud, samal ajal kui valitsuste roll on eraldi täpsustatud ja seisneb „soodsa poliitilise, tööstusliku ja õigusliku keskkonna“ loomises, mis on kõikide valitsuste roll, sealhulgas ELis. Samuti kordasid kaubanduskoda ja Xinjiang XLX väidet, mille kohaselt suunavate arvamustega naftakeemia- ja keemiatööstuse kvaliteetse arendamise kohta 14. viisaastakuplaani ajal jäetakse sektori ümberkorraldamiseks ja ajakohastamiseks sobilike meetmete võtmine Hiina äriühingute ülesandeks, sarnaselt ELi tööstuspoliitikale. Lisaks väitsid kaubanduskoda ja Xinjiang XLX, et komisjon ei käsitlenud varem esitatud väidet, nimelt et apellatsioonikogu järelduse kohaselt juhtumis „USA – tasakaalustusmeetmed“ peab uurimisasutus riigi sekkumisest tuleneva hinnamoonutuse olemasolu oma aruandes tõendama ja piisavalt selgitama. Kaubanduskoda ja Xinjiang XLX mõistavad seda kui nõuet, et komisjon peab esitama praegused faktilised andmed ja üksikasjaliku analüüsi Hiina valitsuse väidetava sekkumise kohta, mille tagajärjel esineb järgnev turumõju ja mis mõjutab käitumist tootjate tasandil. Samuti rõhutasid kaubanduskoda ja Xinjiang XLX oma seisukohta, mille kohaselt komisjon peab esitama tõendid selle kohta, et valitsus on konkreetselt kasutanud oma väidetavat volitust melamiiniturul sekkuda ning et selle tulemusel on tegelikult ja tõendatavalt moonutatud asjaomaste melamiinitootjate hinnakujundust, ning komisjoni viited Hiina valitsuse plaanidele, suunavatele arvamustele või muudele Hiina valitsuse poliitikaalgatustele ei ole samaväärsed valitsuse tegeliku sekkumisega.

| (124) | Nende väidetega ei saanud nõustuda. Mis puudutab aruandele tuginemist ja asjaolu, et see avaldati 2017. aastal, siis kordab komisjon oma seisukohta, mida selgitati põhjenduses 116. Lisaks tuletab komisjon meelde, et oluliste moonutuste esinemise kindlakstegemine alusmääruse artikli 2 lõike 6a alusel ei sõltu aruande olemasolust, veel vähem selle avaldamise kuupäevast. Samuti rõhutab komisjon, et Hiina majanduse põhiaktsioomid, nagu sotsiaalse turumajanduse paradigma, planeerimissüsteem või HKP juhtroll majanduses koos partei kohalolekuga individuaalsete turuosaliste juures, mis hõlmab õigust sekkuda juhtimisotsustesse, ei ole alates aruande avaldamisest muutunud, välja arvatud asjaolu, et väidetavalt on need veelgi märgatavamad. Kuigi aruande järeldused on seega suures osas jätkuvalt kehtivad, on komisjon neid käesolevas uurimises täiendanud lisatõenditega, nagu on üksikasjalikult kirjeldatud näiteks eespool põhjendustes 76, 77, 79, 80 ja 84–86. Seda arvesse võttes on alusetu ka kaubanduskoja ja äriühingu Xinjiang XLX väide komisjoni kohustuse kohta aruannet kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktiga c ajakohastada, sest komisjon on tõepoolest uurinud olulisi asjaolusid seoses oluliste moonutuste olemasoluga konkreetselt käesoleva uurimise eesmärgil, võttes arvesse kõige viimaseid kättesaadavaid tõendeid (82). |
| --- | --- |

(124)

Nende väidetega ei saanud nõustuda. Mis puudutab aruandele tuginemist ja asjaolu, et see avaldati 2017. aastal, siis kordab komisjon oma seisukohta, mida selgitati põhjenduses 116. Lisaks tuletab komisjon meelde, et oluliste moonutuste esinemise kindlakstegemine alusmääruse artikli 2 lõike 6a alusel ei sõltu aruande olemasolust, veel vähem selle avaldamise kuupäevast. Samuti rõhutab komisjon, et Hiina majanduse põhiaktsioomid, nagu sotsiaalse turumajanduse paradigma, planeerimissüsteem või HKP juhtroll majanduses koos partei kohalolekuga individuaalsete turuosaliste juures, mis hõlmab õigust sekkuda juhtimisotsustesse, ei ole alates aruande avaldamisest muutunud, välja arvatud asjaolu, et väidetavalt on need veelgi märgatavamad. Kuigi aruande järeldused on seega suures osas jätkuvalt kehtivad, on komisjon neid käesolevas uurimises täiendanud lisatõenditega, nagu on üksikasjalikult kirjeldatud näiteks eespool põhjendustes 76, 77, 79, 80 ja 84–86. Seda arvesse võttes on alusetu ka kaubanduskoja ja äriühingu Xinjiang XLX väide komisjoni kohustuse kohta aruannet kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktiga c ajakohastada, sest komisjon on tõepoolest uurinud olulisi asjaolusid seoses oluliste moonutuste olemasoluga konkreetselt käesoleva uurimise eesmärgil, võttes arvesse kõige viimaseid kättesaadavaid tõendeid (82).

82

| (125) | Seoses kaubanduskoja ja äriühingu Xinjiang XLX toodud paralleelidega Hiina poliitikadokumentide ja ELi tööstusstrateegiate vahel märgib komisjon, et need isikud ei esita mingeid täiendavaid väiteid peale kinnituse, et ELi tööstuspoliitika on väidetavalt asjakohane Hiinas oluliste moonutuste hindamisel alusmääruse artikli 2 lõike 6a alusel. Seega kordab komisjon oma seisukohta, mida ta juba väljendas põhjenduses 115. |
| --- | --- |

(125)

Seoses kaubanduskoja ja äriühingu Xinjiang XLX toodud paralleelidega Hiina poliitikadokumentide ja ELi tööstusstrateegiate vahel märgib komisjon, et need isikud ei esita mingeid täiendavaid väiteid peale kinnituse, et ELi tööstuspoliitika on väidetavalt asjakohane Hiinas oluliste moonutuste hindamisel alusmääruse artikli 2 lõike 6a alusel. Seega kordab komisjon oma seisukohta, mida ta juba väljendas põhjenduses 115.

| (126) | Mis puudutab väiteid seoses sellega, millises ulatuses on komisjoni viidatud Hiina poliitikadokumentide, näiteks eespool põhjendustes 84–86 osutatud dokumentide näol tegemist suunisdokumentidega, millises ulatuses teevad ametiasutused Hiina planeerimissüsteemi ja majanduse ülesehituse laadist tulenevalt siduvaid otsuseid ning millises ulatuses jäetakse asjakohase poliitikadokumendiga sobilike meetmete võtmine individuaalsete äriühingute ülesandeks, siis märgib komisjon, et kaubanduskoda ja Xinjiang XLX eiravad asjaomastes Hiina poliitikadokumentides sisalduvaid ühemõttelisi nõudeid, mida ametiasutused, kellele need esitatakse, peavad rakendama (neid on kirjeldatud näiteks põhjenduses 84 eespool). Kui arvestada ka sektori arengut käsitlevate konkreetsete arvuliste eesmärkide olemasolu, (83) siis on üldiselt väheoluline, kas individuaalsed turuosalised saavad kehtestatud poliitikaeesmärkide ja arenguga seotud sihtide täitmisel valida tegevusmeetodeid ning seega täita neid poliitikaeesmärke tõhusalt ja n-ö turupõhiselt. Lisaks tuletab komisjon meelde Hiinas valitsuse majandusse sekkumise kõikehõlmava keskkonna võimaldamiseks kehtestatud struktuure, mida on põhjalikult kirjeldatud punktides 3.2.2.1.1–3.2.2.1.9. Selles keskkonnas kuuletuvad individuaalsed turuosalised, nagu Xinjiang XLX, aga ka tööstusliidud HKP-le ja järgivad partei/riigi seatud arengueesmärke (84) ning võivad vastutasuna oodata oma äritegevuse toetamist valitsuse, riigi kontrollitud pankade jt poolt muu hulgas eelarve-, rahandus-, investeerimis-, planeeringu- ja muu poliitika kaudu. Sellest tulenevalt teostavad riigiasutused oma volitust kujundada melamiiniturgu, sealhulgas individuaalsete ettevõtjate puhul. See järeldus kehtib olenemata üksikute poliitikadokumentide – näiteks suunavate arvamuste naftakeemia- ja keemiatööstuse kvaliteetse arendamise kohta 14. viisaastakuplaani ajal – konkreetsest õiguslikust laadist. |
| --- | --- |

(126)

Mis puudutab väiteid seoses sellega, millises ulatuses on komisjoni viidatud Hiina poliitikadokumentide, näiteks eespool põhjendustes 84–86 osutatud dokumentide näol tegemist suunisdokumentidega, millises ulatuses teevad ametiasutused Hiina planeerimissüsteemi ja majanduse ülesehituse laadist tulenevalt siduvaid otsuseid ning millises ulatuses jäetakse asjakohase poliitikadokumendiga sobilike meetmete võtmine individuaalsete äriühingute ülesandeks, siis märgib komisjon, et kaubanduskoda ja Xinjiang XLX eiravad asjaomastes Hiina poliitikadokumentides sisalduvaid ühemõttelisi nõudeid, mida ametiasutused, kellele need esitatakse, peavad rakendama (neid on kirjeldatud näiteks põhjenduses 84 eespool). Kui arvestada ka sektori arengut käsitlevate konkreetsete arvuliste eesmärkide olemasolu, (83) siis on üldiselt väheoluline, kas individuaalsed turuosalised saavad kehtestatud poliitikaeesmärkide ja arenguga seotud sihtide täitmisel valida tegevusmeetodeid ning seega täita neid poliitikaeesmärke tõhusalt ja n-ö turupõhiselt. Lisaks tuletab komisjon meelde Hiinas valitsuse majandusse sekkumise kõikehõlmava keskkonna võimaldamiseks kehtestatud struktuure, mida on põhjalikult kirjeldatud punktides 3.2.2.1.1–3.2.2.1.9. Selles keskkonnas kuuletuvad individuaalsed turuosalised, nagu Xinjiang XLX, aga ka tööstusliidud HKP-le ja järgivad partei/riigi seatud arengueesmärke (84) ning võivad vastutasuna oodata oma äritegevuse toetamist valitsuse, riigi kontrollitud pankade jt poolt muu hulgas eelarve-, rahandus-, investeerimis-, planeeringu- ja muu poliitika kaudu. Sellest tulenevalt teostavad riigiasutused oma volitust kujundada melamiiniturgu, sealhulgas individuaalsete ettevõtjate puhul. See järeldus kehtib olenemata üksikute poliitikadokumentide – näiteks suunavate arvamuste naftakeemia- ja keemiatööstuse kvaliteetse arendamise kohta 14. viisaastakuplaani ajal – konkreetsest õiguslikust laadist.

83

84

| (127) | Seoses kaubanduskoja ja äriühingu Xinjiang XLX viitega apellatsioonikogu järeldusele juhtumis „USA – tasakaalustusmeetmed“ märgib komisjon, et seda väidet on juba käsitletud põhjenduses 117. |
| --- | --- |

(127)

Seoses kaubanduskoja ja äriühingu Xinjiang XLX viitega apellatsioonikogu järeldusele juhtumis „USA – tasakaalustusmeetmed“ märgib komisjon, et seda väidet on juba käsitletud põhjenduses 117.

| (128) | Eespool kirjeldatut arvesse võttes lükati kaubanduskoja ja äriühingu Xinjiang XLX väited tagasi. |
| --- | --- |

(128)

Eespool kirjeldatut arvesse võttes lükati kaubanduskoja ja äriühingu Xinjiang XLX väited tagasi.

3.2.2.1.10.   Järeldus

| (129) | Punktides 3.2.2.1.2–3.2.2.1.9 esitatud analüüs, mis hõlmab kõikide olemasolevate tõendite hindamist Hiina RV sekkumise kohta nii oma majandusse üldiselt kui ka uurimisaluse toote sektorisse, näitab, et uurimisaluse toote hinnad ja kulud, sealhulgas tooraine-, energia- ja tööjõukulud, ei ole kujunenud vabaturujõudude mõjul, kuna neid mõjutab valitsuse oluline sekkumine alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b tähenduses, nagu näitab ühe või mitme selles punktis loetletud asjakohase asjaolu tegelik või võimalik mõju. Seda arvesse võttes järeldas komisjon, et käesoleval juhul ei ole sobiv kasutada normaalväärtuse kindlaksmääramiseks omamaiseid hindu ja kulusid. |
| --- | --- |

(129)

Punktides 3.2.2.1.2–3.2.2.1.9 esitatud analüüs, mis hõlmab kõikide olemasolevate tõendite hindamist Hiina RV sekkumise kohta nii oma majandusse üldiselt kui ka uurimisaluse toote sektorisse, näitab, et uurimisaluse toote hinnad ja kulud, sealhulgas tooraine-, energia- ja tööjõukulud, ei ole kujunenud vabaturujõudude mõjul, kuna neid mõjutab valitsuse oluline sekkumine alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b tähenduses, nagu näitab ühe või mitme selles punktis loetletud asjakohase asjaolu tegelik või võimalik mõju. Seda arvesse võttes järeldas komisjon, et käesoleval juhul ei ole sobiv kasutada normaalväärtuse kindlaksmääramiseks omamaiseid hindu ja kulusid.

| (130) | Seetõttu arvutas komisjon normaalväärtuse ainult tootmis- ja müügikulude põhjal, mis kajastavad moonutamata hindu või võrdlusaluseid, see tähendab käesoleval juhul sobiva võrdlusriigi vastavate tootmis- ja müügikulude alusel kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktiga a, nagu on selgitatud järgmises punktis. |
| --- | --- |

(130)

Seetõttu arvutas komisjon normaalväärtuse ainult tootmis- ja müügikulude põhjal, mis kajastavad moonutamata hindu või võrdlusaluseid, see tähendab käesoleval juhul sobiva võrdlusriigi vastavate tootmis- ja müügikulude alusel kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktiga a, nagu on selgitatud järgmises punktis.

3.2.2.2.   Võrdlusriik

Võrdlusriik

| (131) | Võrdlusriigi valimisel lähtuti kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõikega 6a järgmistest kriteeriumidest.






  — | Hiina RVga sarnane majandusarengu tase. Selleks kasutas komisjon riike, mille kogurahvatulu elaniku kohta sarnaneb Hiina RV omaga, tuginedes Maailmapanga andmebaasile (85). |
| --- | --- | --- |

(131)

Võrdlusriigi valimisel lähtuti kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõikega 6a järgmistest kriteeriumidest.

—

Hiina RVga sarnane majandusarengu tase. Selleks kasutas komisjon riike, mille kogurahvatulu elaniku kohta sarnaneb Hiina RV omaga, tuginedes Maailmapanga andmebaasile (85).

85

| — | Uurimisaluse toote tootmine selles riigis (86). |
| --- | --- |

—

Uurimisaluse toote tootmine selles riigis (86).

86

| — | Asjakohaste avalike andmete kättesaadavus võrdlusriigis. |
| --- | --- |

—

Asjakohaste avalike andmete kättesaadavus võrdlusriigis.

| — | Kui võimalikke võrdlusriike on mitu, tuleks võimaluse korral eelistada piisava sotsiaal- ja keskkonnakaitse tasemega riiki. |
| --- | --- |

—

Kui võimalikke võrdlusriike on mitu, tuleks võimaluse korral eelistada piisava sotsiaal- ja keskkonnakaitse tasemega riiki.

| (132) | Nagu on selgitatud põhjenduses 50, andis komisjon välja allikaid käsitleva teate, milles kirjeldati asjakohaste kriteeriumide aluseks olevaid fakte ja tõendeid ning teavitati huvitatud isikuid komisjoni kavatsusest käsitada käesoleval juhul sobiva võrdlusriigina Türgit, kui leiab kinnitust oluliste moonutuste olemasolu vastavalt alusmääruse artikli 2 lõikele 6a. |
| --- | --- |

(132)

Nagu on selgitatud põhjenduses 50, andis komisjon välja allikaid käsitleva teate, milles kirjeldati asjakohaste kriteeriumide aluseks olevaid fakte ja tõendeid ning teavitati huvitatud isikuid komisjoni kavatsusest käsitada käesoleval juhul sobiva võrdlusriigina Türgit, kui leiab kinnitust oluliste moonutuste olemasolu vastavalt alusmääruse artikli 2 lõikele 6a.

| (133) | Komisjon selgitas allikaid käsitlevas teates, et mõtestatud koostöö puudumise tõttu tugineb ta vastavalt alusmääruse artiklile 18 kättesaadavatele faktidele. Võrdlusriigi valimisel lähtuti aegumise läbivaatamise taotluses sisalduvast teabest koos teiste teabeallikatega, mida peetakse asjakohaseks vastavalt alusmääruse artikli 2 lõikes 6a sätestatud asjakohastele kriteeriumidele kooskõlas alusmääruse artikli 18 lõikega 5, sealhulgas impordistatistika, võrdlusriigi riiklik statistika, turuteabeallikad, kommunaalteenuste tarnijate nõutavad tasud võrdlusriigis ning võrdlusriigi tootjate finantsteave. |
| --- | --- |

(133)

Komisjon selgitas allikaid käsitlevas teates, et mõtestatud koostöö puudumise tõttu tugineb ta vastavalt alusmääruse artiklile 18 kättesaadavatele faktidele. Võrdlusriigi valimisel lähtuti aegumise läbivaatamise taotluses sisalduvast teabest koos teiste teabeallikatega, mida peetakse asjakohaseks vastavalt alusmääruse artikli 2 lõikes 6a sätestatud asjakohastele kriteeriumidele kooskõlas alusmääruse artikli 18 lõikega 5, sealhulgas impordistatistika, võrdlusriigi riiklik statistika, turuteabeallikad, kommunaalteenuste tarnijate nõutavad tasud võrdlusriigis ning võrdlusriigi tootjate finantsteave.

| (134) | Seoses uurimisaluse toote tootmisega uurisid taotluse esitajad aegumise läbivaatamise taotluses seitset riiki (India, Iraan, Jaapan, Katar, Venemaa, Trinidad ja Tobago ning Ameerika Ühendriigid), kus melamiini toodetakse (87). |
| --- | --- |

(134)

Seoses uurimisaluse toote tootmisega uurisid taotluse esitajad aegumise läbivaatamise taotluses seitset riiki (India, Iraan, Jaapan, Katar, Venemaa, Trinidad ja Tobago ning Ameerika Ühendriigid), kus melamiini toodetakse (87).

87

| (135) | Seoses majandusarengu tasemega sobis riigiks, mille majanduslik areng oli läbivaatamisega seotud uurimisperioodil Hiina RVga sarnasel tasemel, ainult Venemaa. Arvestades aga hiljutisi geopoliitilisi ja majanduslikke muutusi Venemaal koos kehtivate sanktsioonidega, samuti asjaolu, et Venemaa otsustas alates 2022. aasta aprillist üksikasjalikke impordi- ja ekspordiandmeid enam mitte avaldada, ei leidnud komisjon, et Venemaa oleks sobilik võrdlusriik. |
| --- | --- |

(135)

Seoses majandusarengu tasemega sobis riigiks, mille majanduslik areng oli läbivaatamisega seotud uurimisperioodil Hiina RVga sarnasel tasemel, ainult Venemaa. Arvestades aga hiljutisi geopoliitilisi ja majanduslikke muutusi Venemaal koos kehtivate sanktsioonidega, samuti asjaolu, et Venemaa otsustas alates 2022. aasta aprillist üksikasjalikke impordi- ja ekspordiandmeid enam mitte avaldada, ei leidnud komisjon, et Venemaa oleks sobilik võrdlusriik.

| (136) | Sellega seoses tegid taotluse esitajad kindlaks, et Türgi on Hiina RVga sarnase majandusarengu tasemega ja seal toodetakse sama üldkategooria tooteid, nimelt tooteid ammoniaagi väärtusahelas, kuhu kuulub ka melamiin (88). |
| --- | --- |

(136)

Sellega seoses tegid taotluse esitajad kindlaks, et Türgi on Hiina RVga sarnase majandusarengu tasemega ja seal toodetakse sama üldkategooria tooteid, nimelt tooteid ammoniaagi väärtusahelas, kuhu kuulub ka melamiin (88).

88

| (137) | Mis puudutab asjakohaste avalike andmete kättesaadavust võrdlusriigis, siis taotluse kohaselt oli olulisi tootmistegureid käsitlev teave Türgi kohta hõlpsalt kättesaadav. Peale selle olid hõlpsalt kättesaadavad ka sama üldkategooria toodete müügi-, üld- ja halduskulude ning kasumi andmed. Taotluse esitajad tegid kindlaks ühe sama üldkategooria toodete tootja, äriühingu Ege Gübre Sanayii A.Ş. (edaspidi „Ege Gübre“). Allikaid käsitlevas teates tegi komisjon kindlaks veel kaks sama üldkategooria toodete tootjat, äriühingud Tekfen Holding A.Ş. (edaspidi „Tekfen“) ja Bagfaş Bandirma Gübre Fabrikalari A.Ş. (edaspidi „Bagfaş“). Kõik kolm äriühingut tootsid lämmastikväetisi, (89) nende finantsteave läbivaatamisega seotud uurimisperioodi kohta oli avalikult kättesaadav ja nad olid sel perioodil kasumlikud. |
| --- | --- |

(137)

Mis puudutab asjakohaste avalike andmete kättesaadavust võrdlusriigis, siis taotluse kohaselt oli olulisi tootmistegureid käsitlev teave Türgi kohta hõlpsalt kättesaadav. Peale selle olid hõlpsalt kättesaadavad ka sama üldkategooria toodete müügi-, üld- ja halduskulude ning kasumi andmed. Taotluse esitajad tegid kindlaks ühe sama üldkategooria toodete tootja, äriühingu Ege Gübre Sanayii A.Ş. (edaspidi „Ege Gübre“). Allikaid käsitlevas teates tegi komisjon kindlaks veel kaks sama üldkategooria toodete tootjat, äriühingud Tekfen Holding A.Ş. (edaspidi „Tekfen“) ja Bagfaş Bandirma Gübre Fabrikalari A.Ş. (edaspidi „Bagfaş“). Kõik kolm äriühingut tootsid lämmastikväetisi, (89) nende finantsteave läbivaatamisega seotud uurimisperioodi kohta oli avalikult kättesaadav ja nad olid sel perioodil kasumlikud.

89

| (138) | Oma märkustes allikaid käsitleva teate kohta väitis kaubanduskoda, et komisjon peaks arvesse võtma melamiini tootmisel kasutatavaid mitmesuguseid tootmisprotsesse ja tooraineid. Lisaks väitis kaubanduskoda, et komisjon peaks kasutama kättesaadavate faktidena äriühingu Xinjiang XLX vastust küsimustikule. |
| --- | --- |

(138)

Oma märkustes allikaid käsitleva teate kohta väitis kaubanduskoda, et komisjon peaks arvesse võtma melamiini tootmisel kasutatavaid mitmesuguseid tootmisprotsesse ja tooraineid. Lisaks väitis kaubanduskoda, et komisjon peaks kasutama kättesaadavate faktidena äriühingu Xinjiang XLX vastust küsimustikule.

| (139) | Komisjon märkis, et kuna kaubanduskoja osutatud mitmesuguseid tootmisprotsesse ja tooraineid kasutavad Hiina melamiinitootjad koostööd ei teinud, tugines ta oma järeldustes kättesaadavatele faktidele. Nagu on selgitatud põhjenduses 60, siis pidas komisjon käesoleval juhul sobivamaks lähtuda oma järeldustes pigem taotluses esitatud teabest kui ühe Hiina äriühingu andmetest. Peale selle kasutas komisjon kättesaadavate faktidena tõepoolest ka teatavaid Hiina tootja küsimustikule esitatud vastuses sisalduvaid andmeid. Seetõttu lükati need väited tagasi. |
| --- | --- |

(139)

Komisjon märkis, et kuna kaubanduskoja osutatud mitmesuguseid tootmisprotsesse ja tooraineid kasutavad Hiina melamiinitootjad koostööd ei teinud, tugines ta oma järeldustes kättesaadavatele faktidele. Nagu on selgitatud põhjenduses 60, siis pidas komisjon käesoleval juhul sobivamaks lähtuda oma järeldustes pigem taotluses esitatud teabest kui ühe Hiina äriühingu andmetest. Peale selle kasutas komisjon kättesaadavate faktidena tõepoolest ka teatavaid Hiina tootja küsimustikule esitatud vastuses sisalduvaid andmeid. Seetõttu lükati need väited tagasi.

3.2.2.3.   Moonutamata kulud ja võrdlusalused ning nende kindlaksmääramiseks kasutatud allikad

Moonutamata kulud ja võrdlusalused ning nende kindlaksmääramiseks kasutatud allikad

| (140) | Võttes arvesse kogu aegumise läbivaatamise taotluses esitatud teavet ning pärast huvitatud isikutelt saadud märkuste analüüsimist tehti kindlaks järgmised tootmistegurid, nende allikad ja moonutamata väärtused, et määrata kindlaks normaalväärtus vastavalt alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktile a.

  Tabel 1


  Melamiini tootmistegurid










  Tootmistegur | Kaubakood Türgis | Moonutamata väärtus (Hiina jüaanides) | Mõõtühik | Teabeallikas |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Toorained |
| Uurea | 310210 | 4,41 | kg | Andmebaas Global Trade Atlas (GTA) (90) |
| Ammoniaak | 281410 | 5,91 | kg | GTA |
| Energia/kommunaalteenused |
| Elektrienergia | ei kohaldata | 0,56 | kWh | Türgi statistikaamet |
| Maagaas | ei kohaldata | 53,58 | GJ | Türgi statistikaamet |
| Aur | ei kohaldata | 199,04 | tonn | Aegumise läbivaatamise taotlus |
| Vesi | ei kohaldata | 9,78 | m3 | Kocaeli linna vee- ja kanalisatsiooni peadirektoraat |
| Tööjõud |
| Kõrge ja madala kvalifikatsiooniga töötajad | ei kohaldata | 35,53 | tund | Türgi statistikaamet |
| Kõrvalsaadus |
| Ammoniaak | 281410 | 5,89 | kg | GTA |

(140)

Võttes arvesse kogu aegumise läbivaatamise taotluses esitatud teavet ning pärast huvitatud isikutelt saadud märkuste analüüsimist tehti kindlaks järgmised tootmistegurid, nende allikad ja moonutamata väärtused, et määrata kindlaks normaalväärtus vastavalt alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktile a.

Tabel 1

Tabel 1

Melamiini tootmistegurid

Melamiini tootmistegurid

Tootmistegur

Kaubakood Türgis

Moonutamata väärtus (Hiina jüaanides)

Mõõtühik

Teabeallikas

Toorained

Toorained

Uurea

310210

4,41

kg

Andmebaas Global Trade Atlas (GTA) (90)

90

Ammoniaak

281410

5,91

kg

GTA

Energia/kommunaalteenused

Energia/kommunaalteenused

Elektrienergia

ei kohaldata

0,56

kWh

Türgi statistikaamet

Maagaas

ei kohaldata

53,58

GJ

Türgi statistikaamet

Aur

ei kohaldata

199,04

tonn

Aegumise läbivaatamise taotlus

Vesi

ei kohaldata

9,78

m3

3

Kocaeli linna vee- ja kanalisatsiooni peadirektoraat

Tööjõud

Tööjõud

Kõrge ja madala kvalifikatsiooniga töötajad

ei kohaldata

35,53

tund

Türgi statistikaamet

Kõrvalsaadus

Kõrvalsaadus

Ammoniaak

281410

5,89

kg

GTA

3.2.2.3.1.   Toorained

| (141) | Selleks et teha kindlaks võrdlusriigi tootja tehasesse tarnitud toorainete moonutamata hind, kasutas komisjon alusena võrdlusriigi kaalutud keskmist impordihinda (millele lisandusid imporditollimaksud (91) ja transpordikulud) (92), nagu see oli esitatud andmebaasis GTA. Võrdlusriigi impordihind tehti kindlaks kõikidest kolmandatest riikidest (v.a Hiina RVst) ja riikidest, mis ei ole WTO liikmed ning mis on loetletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2015/755 (93) I lisas, pärit impordi ühikuhindade kaalutud keskmisena. |
| --- | --- |

(141)

Selleks et teha kindlaks võrdlusriigi tootja tehasesse tarnitud toorainete moonutamata hind, kasutas komisjon alusena võrdlusriigi kaalutud keskmist impordihinda (millele lisandusid imporditollimaksud (91) ja transpordikulud) (92), nagu see oli esitatud andmebaasis GTA. Võrdlusriigi impordihind tehti kindlaks kõikidest kolmandatest riikidest (v.a Hiina RVst) ja riikidest, mis ei ole WTO liikmed ning mis on loetletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2015/755 (93) I lisas, pärit impordi ühikuhindade kaalutud keskmisena.

91

92

93

| (142) | Komisjon otsustas jätta välja Hiina RVst pärit impordi võrdlusriiki, sest nagu ta järeldas punktis 3.2.2.1, ei ole Hiina RV omamaiste hindade ja kulude kasutamine sobiv, kuna esinevad olulised moonutused alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b tähenduses. Kuna puuduvad tõendid selle kohta, et samad moonutused ei mõjuta ekspordiks ettenähtud tooteid samamoodi, leidis komisjon, et samad moonutused mõjutavad ekspordihindu. Pärast Hiina RVst ja riikidest, mis ei ole WTO liikmed, võrdlusriiki suunatud impordi väljajätmist oli muudest kolmandatest riikidest pärit impordi maht endiselt tüüpiline. |
| --- | --- |

(142)

Komisjon otsustas jätta välja Hiina RVst pärit impordi võrdlusriiki, sest nagu ta järeldas punktis 3.2.2.1, ei ole Hiina RV omamaiste hindade ja kulude kasutamine sobiv, kuna esinevad olulised moonutused alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b tähenduses. Kuna puuduvad tõendid selle kohta, et samad moonutused ei mõjuta ekspordiks ettenähtud tooteid samamoodi, leidis komisjon, et samad moonutused mõjutavad ekspordihindu. Pärast Hiina RVst ja riikidest, mis ei ole WTO liikmed, võrdlusriiki suunatud impordi väljajätmist oli muudest kolmandatest riikidest pärit impordi maht endiselt tüüpiline.

| (143) | Komisjon uuris, kas sisendite suhtes, mille puhul kasutati moonutamata kulude allikana impordistatistikat, kehtivad Türgis ekspordipiirangud, mis võivad moonutada omamaiseid hindu ja seega ka impordihinda (94). Komisjon leidis, et Türgi ei kohaldanud läbivaatamisega seotud uurimisperioodil uurea ega ammoniaagi ekspordi suhtes ekspordipiiranguid. |
| --- | --- |

(143)

Komisjon uuris, kas sisendite suhtes, mille puhul kasutati moonutamata kulude allikana impordistatistikat, kehtivad Türgis ekspordipiirangud, mis võivad moonutada omamaiseid hindu ja seega ka impordihinda (94). Komisjon leidis, et Türgi ei kohaldanud läbivaatamisega seotud uurimisperioodil uurea ega ammoniaagi ekspordi suhtes ekspordipiiranguid.

94

| (144) | Lisaks uuris komisjon, kas impordihinda võis moonutada Hiina RVst ja riikidest, mis ei ole WTO liikmed, pärit moonutatud hinnaga import (95). Komisjon leidis, et läbivaatamisega seotud uurimisperioodil pärines Hiinast ja riikidest, mis ei ole WTO liikmed, alla 14,5 % uurea impordist. Ammoniaagi puhul ei ületanud Hiina RVst ja riikidest, mis ei ole WTO liikmed, pärit import läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 0,01 %. Seega järeldas komisjon, et Hiina RVst ja riikidest, mis ei ole WTO liikmed, pärit import tõenäoliselt impordihinda ei moonutanud. |
| --- | --- |

(144)

Lisaks uuris komisjon, kas impordihinda võis moonutada Hiina RVst ja riikidest, mis ei ole WTO liikmed, pärit moonutatud hinnaga import (95). Komisjon leidis, et läbivaatamisega seotud uurimisperioodil pärines Hiinast ja riikidest, mis ei ole WTO liikmed, alla 14,5 % uurea impordist. Ammoniaagi puhul ei ületanud Hiina RVst ja riikidest, mis ei ole WTO liikmed, pärit import läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 0,01 %. Seega järeldas komisjon, et Hiina RVst ja riikidest, mis ei ole WTO liikmed, pärit import tõenäoliselt impordihinda ei moonutanud.

95

| (145) | Oma märkustes allikaid käsitleva teate kohta väitis kaubanduskoda, et komisjon ei tohiks kasutada Türgis tooraine moonutamata kulude kindlaksmääramiseks impordihindu, sest neid hindu mõjutavad mitmesugused tegurid, näiteks imporditud kogus ja kaugus päritoluriigist, ning seega ei kajasta need tooraine omamaiseid hindu Türgis. |
| --- | --- |

(145)

Oma märkustes allikaid käsitleva teate kohta väitis kaubanduskoda, et komisjon ei tohiks kasutada Türgis tooraine moonutamata kulude kindlaksmääramiseks impordihindu, sest neid hindu mõjutavad mitmesugused tegurid, näiteks imporditud kogus ja kaugus päritoluriigist, ning seega ei kajasta need tooraine omamaiseid hindu Türgis.

| (146) | Komisjon ei olnud sellega nõus. Imporditud toorained konkureerivad Türgi turul hinna poolest omamaiste toorainetega. Seepärast leidis komisjon, et kaalutud keskmine impordihind kajastas piisavalt toorainete omamaist hinda Türgis. |
| --- | --- |

(146)

Komisjon ei olnud sellega nõus. Imporditud toorained konkureerivad Türgi turul hinna poolest omamaiste toorainetega. Seepärast leidis komisjon, et kaalutud keskmine impordihind kajastas piisavalt toorainete omamaist hinda Türgis.

| (147) | Lisaks väitis kaubanduskoda oma märkustes allikaid käsitleva teate kohta, et kui komisjon kasutab ka edaspidi võrdlusriigi toorainete omamaise hinna asendusväärtusena impordihindu, siis peaks ta arvama nende väärtusest maha CIF-hinna tasandil kajastatud impordistatistikas sisalduvate meretranspordi ja kindlustuskulude väärtuse. |
| --- | --- |

(147)

Lisaks väitis kaubanduskoda oma märkustes allikaid käsitleva teate kohta, et kui komisjon kasutab ka edaspidi võrdlusriigi toorainete omamaise hinna asendusväärtusena impordihindu, siis peaks ta arvama nende väärtusest maha CIF-hinna tasandil kajastatud impordistatistikas sisalduvate meretranspordi ja kindlustuskulude väärtuse.

| (148) | Komisjon ei olnud sellega nõus. Nagu tehti kindlaks põhjenduses 146, kajastavad impordihinnad võrdlusriigi omamaisel turul valitsevat hinnataset. Sellest hoolimata hõlmab võrdlusriigi tootja kantud tooraine kogukulu kõiki tooraine hankimise ja selle tehasesse transportimise kulusid. See ongi koht, kus imporditud ja omamaiste toorainete hinnad konkureerivad. Seepärast suurendati tooraine CIF-hinna tasandil impordihinda täiendavalt kohaldatava imporditollimaksu ja transpordikuluga võrdlusriigis, nagu on märgitud põhjenduses 141. |
| --- | --- |

(148)

Komisjon ei olnud sellega nõus. Nagu tehti kindlaks põhjenduses 146, kajastavad impordihinnad võrdlusriigi omamaisel turul valitsevat hinnataset. Sellest hoolimata hõlmab võrdlusriigi tootja kantud tooraine kogukulu kõiki tooraine hankimise ja selle tehasesse transportimise kulusid. See ongi koht, kus imporditud ja omamaiste toorainete hinnad konkureerivad. Seepärast suurendati tooraine CIF-hinna tasandil impordihinda täiendavalt kohaldatava imporditollimaksu ja transpordikuluga võrdlusriigis, nagu on märgitud põhjenduses 141.

| (149) | Samuti väitis kaubanduskoda oma märkustes allikaid käsitleva teate kohta, et uurea kaalutud keskmine impordihind ei olnud sobilik võrdlusalus ja seepärast tuleks seda kohandada järgmisel kolmel põhjusel.






  — | Tulenevalt Venemaa provotseerimata ja põhjendamatust agressioonisõjast Ukraina vastu kasvas uurea kaalutud keskmine impordihind Türgis vaatlusalusel perioodil enam kui kaks korda (264 USA dollarilt tonni kohta 2019. aastal 568 USA dollarini tonni kohta läbivaatamisega seotud uurimisperioodil) (96). |
| --- | --- | --- |

(149)

Samuti väitis kaubanduskoda oma märkustes allikaid käsitleva teate kohta, et uurea kaalutud keskmine impordihind ei olnud sobilik võrdlusalus ja seepärast tuleks seda kohandada järgmisel kolmel põhjusel.

—

Tulenevalt Venemaa provotseerimata ja põhjendamatust agressioonisõjast Ukraina vastu kasvas uurea kaalutud keskmine impordihind Türgis vaatlusalusel perioodil enam kui kaks korda (264 USA dollarilt tonni kohta 2019. aastal 568 USA dollarini tonni kohta läbivaatamisega seotud uurimisperioodil) (96).

96

| — | Ameerika Ühendriikidest pärit import moonutas keskmist impordihinda oma liiga kõrge ühikuhinnaga (ligikaudu 1 500 jüaani/kg). Seepärast tuleks Ameerika Ühendriikidest pärit importi mitte arvestada (97). |
| --- | --- |

—

Ameerika Ühendriikidest pärit import moonutas keskmist impordihinda oma liiga kõrge ühikuhinnaga (ligikaudu 1 500 jüaani/kg). Seepärast tuleks Ameerika Ühendriikidest pärit importi mitte arvestada (97).

97

| — | Katarist pärit import moonutas keskmist impordihinda, sest selle suhtes kohaldati India kehtestatud dumpinguvastaseid meetmeid. Sarnaselt eelmisele punktile tuleks ka Katarist pärit importi mitte arvestada (98). |
| --- | --- |

—

Katarist pärit import moonutas keskmist impordihinda, sest selle suhtes kohaldati India kehtestatud dumpinguvastaseid meetmeid. Sarnaselt eelmisele punktile tuleks ka Katarist pärit importi mitte arvestada (98).

98

| (150) | Seoses uurea impordihinna muutumisega Türgis leidis komisjon, et see vastas täpselt uurea impordihinna muutumisele viiel suuremal uureat importival turul (India, Brasiilia, Ameerika Ühendriigid, liit ja Austraalia), mis moodustavad 60 % maailma uureaimpordist (99). Uurea impordihind nendel viiel turul kõigepealt veidi langes 2020. aastal ning seejärel tõusis stabiilselt 2021. aastal ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil oli selle väärtus üle kahe korra suurem kui 2019. aastal. |
| --- | --- |

(150)

Seoses uurea impordihinna muutumisega Türgis leidis komisjon, et see vastas täpselt uurea impordihinna muutumisele viiel suuremal uureat importival turul (India, Brasiilia, Ameerika Ühendriigid, liit ja Austraalia), mis moodustavad 60 % maailma uureaimpordist (99). Uurea impordihind nendel viiel turul kõigepealt veidi langes 2020. aastal ning seejärel tõusis stabiilselt 2021. aastal ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil oli selle väärtus üle kahe korra suurem kui 2019. aastal.

99

| (151) | Seepärast järeldas komisjon, et uurea impordihind Türgis ei olnud moonutatud, vaid pigem järgis uurea ülemaailmseid hinnasuundumusi. |
| --- | --- |

(151)

Seepärast järeldas komisjon, et uurea impordihind Türgis ei olnud moonutatud, vaid pigem järgis uurea ülemaailmseid hinnasuundumusi.

| (152) | Mis puudutab Ameerika Ühendriikidest pärit uurea impordihinda, siis märkis komisjon, et liiga kõrge ühikuhind oli seotud ainult 8 kilogrammiga peaaegu 2 miljonist tonnist uureast, mis läbivaatamisega seotud uurimisperioodil Türki imporditi. Seepärast ei mõjutanud see kaalutud keskmist impordihinda, mida uurea moonutamata väärtuse võrdlusalusena kasutati. |
| --- | --- |

(152)

Mis puudutab Ameerika Ühendriikidest pärit uurea impordihinda, siis märkis komisjon, et liiga kõrge ühikuhind oli seotud ainult 8 kilogrammiga peaaegu 2 miljonist tonnist uureast, mis läbivaatamisega seotud uurimisperioodil Türki imporditi. Seepärast ei mõjutanud see kaalutud keskmist impordihinda, mida uurea moonutamata väärtuse võrdlusalusena kasutati.

| (153) | Seoses Katarist pärit impordiga, mille suhtes kehtivad Indias dumpinguvastased tollimaksud, märkis komisjon, et esiteks ei esitanud kaubanduskoda mingeid tõendeid, millest nähtuks, et India ametiasutuste tehtud järeldust dumpingu kohta tuleks laiendada Katari ekspordile Türki. Teiseks käsitlesid India kehtestatud meetmed melamiini, mitte uureat ehk kõnealust toorainet. |
| --- | --- |

(153)

Seoses Katarist pärit impordiga, mille suhtes kehtivad Indias dumpinguvastased tollimaksud, märkis komisjon, et esiteks ei esitanud kaubanduskoda mingeid tõendeid, millest nähtuks, et India ametiasutuste tehtud järeldust dumpingu kohta tuleks laiendada Katari ekspordile Türki. Teiseks käsitlesid India kehtestatud meetmed melamiini, mitte uureat ehk kõnealust toorainet.

| (154) | Põhjendustes 150–153 esitatud põhjustel lükkas komisjon kaubanduskoja põhjenduses 149 kirjeldatud väited tagasi. |
| --- | --- |

(154)

Põhjendustes 150–153 esitatud põhjustel lükkas komisjon kaubanduskoja põhjenduses 149 kirjeldatud väited tagasi.

| (155) | Pärast lõplike järelduste avalikustamist kordas kaubanduskoda, et Katarist pärit importi ei tohiks uurea moonutamata kulu arvutamisel arvesse võtta, sest Katari ekspordi suhtes kehtisid Indias dumpinguvastased meetmed. Ta osutas teatavate Hiina RVst pärit põkk-keevitatavate roostevabast terasest toruliitmike suhtes kehtestatud dumpinguvastaste meetmete aegumise läbivaatamisele, mille puhul komisjon lükkas Malaisia võimaliku võrdlusriigina tagasi põhjusel, et Ameerika Ühendriigid olid kõnealuste Malaisiast pärit liitmike suhtes dumpinguvastased meetmed kehtestanud (100). |
| --- | --- |

(155)

Pärast lõplike järelduste avalikustamist kordas kaubanduskoda, et Katarist pärit importi ei tohiks uurea moonutamata kulu arvutamisel arvesse võtta, sest Katari ekspordi suhtes kehtisid Indias dumpinguvastased meetmed. Ta osutas teatavate Hiina RVst pärit põkk-keevitatavate roostevabast terasest toruliitmike suhtes kehtestatud dumpinguvastaste meetmete aegumise läbivaatamisele, mille puhul komisjon lükkas Malaisia võimaliku võrdlusriigina tagasi põhjusel, et Ameerika Ühendriigid olid kõnealuste Malaisiast pärit liitmike suhtes dumpinguvastased meetmed kehtestanud (100).

100

| (156) | Esiteks märkis komisjon, et iga uurimist tuleb hinnata selle konkreetsete asjaolude põhjal ning ühes uurimises tehtud otsus ei loo pretsedenti, mis oleks üldkehtiv kõikide muude järgnevate uurimiste puhul. Teiseks peeti kaubanduskoja osutatud juhtumis Malaisiat üheks võimalikuks võrdlusriigiks. Teise jurisdiktsiooni tehtud järeldused dumpingu kohta olid asjakohased, sest Malaisia liitmikutootjate hinnakujundusotsused, mida mõjutas nende dumpinguhinnaga müük, võisid moonutada nende müügi-, üld- ja halduskulude ning kasumi taset. Käesolevas juhtumis ei kasutatud Katari finantsteabe, see tähendab müügi-, üld- ja halduskulude ning moonutamata kasumi allikana. Ta oli lihtsalt üks Türki imporditud uurea päritoluriik ja seega panustas uurea moonutamata kulu väärtusse. Sellest järeldub, et need kaks olukorda olid täiesti erinevad. Miski ei viidanud sellele, et väidetav dumpinguhinnaga müük kolmandale turule oleks moonutanud Katarist pärit uurea ekspordihindu Türki, samuti ei toonud väite esitajad selle kohta välja mingeid argumente. Seetõttu lükati see väide tagasi. |
| --- | --- |

(156)

Esiteks märkis komisjon, et iga uurimist tuleb hinnata selle konkreetsete asjaolude põhjal ning ühes uurimises tehtud otsus ei loo pretsedenti, mis oleks üldkehtiv kõikide muude järgnevate uurimiste puhul. Teiseks peeti kaubanduskoja osutatud juhtumis Malaisiat üheks võimalikuks võrdlusriigiks. Teise jurisdiktsiooni tehtud järeldused dumpingu kohta olid asjakohased, sest Malaisia liitmikutootjate hinnakujundusotsused, mida mõjutas nende dumpinguhinnaga müük, võisid moonutada nende müügi-, üld- ja halduskulude ning kasumi taset. Käesolevas juhtumis ei kasutatud Katari finantsteabe, see tähendab müügi-, üld- ja halduskulude ning moonutamata kasumi allikana. Ta oli lihtsalt üks Türki imporditud uurea päritoluriik ja seega panustas uurea moonutamata kulu väärtusse. Sellest järeldub, et need kaks olukorda olid täiesti erinevad. Miski ei viidanud sellele, et väidetav dumpinguhinnaga müük kolmandale turule oleks moonutanud Katarist pärit uurea ekspordihindu Türki, samuti ei toonud väite esitajad selle kohta välja mingeid argumente. Seetõttu lükati see väide tagasi.

| (157) | Pärast lõplike järelduste avalikustamist kordas kaubanduskoda ka seda, et komisjon peaks toorainete impordihinnast maha arvama meretranspordi ja kindlustuse. Kaubanduskoja sõnade kohaselt ei selgitanud komisjon, miks kajastasid impordihinnad võrdlusriigi omamaisel turul kehtivat hinnataset. Sellega seoses väitis kaubanduskoda, et võrdlusriigi äriühingu kulud hõlmasid ainult tooraine kulusid ja riigisisest vedu. |
| --- | --- |

(157)

Pärast lõplike järelduste avalikustamist kordas kaubanduskoda ka seda, et komisjon peaks toorainete impordihinnast maha arvama meretranspordi ja kindlustuse. Kaubanduskoja sõnade kohaselt ei selgitanud komisjon, miks kajastasid impordihinnad võrdlusriigi omamaisel turul kehtivat hinnataset. Sellega seoses väitis kaubanduskoda, et võrdlusriigi äriühingu kulud hõlmasid ainult tooraine kulusid ja riigisisest vedu.

| (158) | Komisjon ei olnud sellega nõus. Kui uurimisaluse toote tootja võrdlusriigis uurib, kas ta peaks hankima tooraine omamaiselt või välisriigi tarnijalt, võrdleb ta tooraine kogukulu oma tehases. Võrdlusriigi omamaise tarnija tarnitud tooraine puhul sisaldab see kogukulu tavaliselt tooraine hinda ja riigisisest vedu. Kui toorainet tarnib välisriigi tarnija, siis sisaldab kogukulu tavaliselt tooraine hinda, riigisisest vedu eksportivas riigis, käitlemist ja laadimist (see tähendab FOB-hinna tasand), meretransporti ja kindlustust (see tähendab impordistatistikas esitatud CIF-hinna tasand), imporditollimaksu (see tähendab hinda mahalaadimisel) ja riigisisest vedu. Üldjuhul otsustab võrdlusriigi tootja hankida välisriigist ainult siis, kui impordihind tema tehases suudab konkureerida omamaise tarnija hinnaga. Seepärast leidis komisjon, et toorainete CIF-hinna tasandi impordihinnad, see tähendab meretransporti ja kindlustust sisaldavad hinnad, olid sobilik asendusväärtus nende toorainete omamaistele hindadele (tehasest hankimise tasandil) võrdlusriigis. Seetõttu lükkas komisjon selle väite tagasi. |
| --- | --- |

(158)

Komisjon ei olnud sellega nõus. Kui uurimisaluse toote tootja võrdlusriigis uurib, kas ta peaks hankima tooraine omamaiselt või välisriigi tarnijalt, võrdleb ta tooraine kogukulu oma tehases. Võrdlusriigi omamaise tarnija tarnitud tooraine puhul sisaldab see kogukulu tavaliselt tooraine hinda ja riigisisest vedu. Kui toorainet tarnib välisriigi tarnija, siis sisaldab kogukulu tavaliselt tooraine hinda, riigisisest vedu eksportivas riigis, käitlemist ja laadimist (see tähendab FOB-hinna tasand), meretransporti ja kindlustust (see tähendab impordistatistikas esitatud CIF-hinna tasand), imporditollimaksu (see tähendab hinda mahalaadimisel) ja riigisisest vedu. Üldjuhul otsustab võrdlusriigi tootja hankida välisriigist ainult siis, kui impordihind tema tehases suudab konkureerida omamaise tarnija hinnaga. Seepärast leidis komisjon, et toorainete CIF-hinna tasandi impordihinnad, see tähendab meretransporti ja kindlustust sisaldavad hinnad, olid sobilik asendusväärtus nende toorainete omamaistele hindadele (tehasest hankimise tasandil) võrdlusriigis. Seetõttu lükkas komisjon selle väite tagasi.

3.2.2.3.2.   Energia/kommunaalteenused

| (159) | Komisjon kavatses kasutada keskmisi elektrihindu, mida kohaldati tööstustarbijate suhtes 2021. aasta teisel poolel ja 2022. aasta esimesel poolel, nagu need on avaldanud Türgi statistikaamet (101). Komisjon kasutas tarbimisvahemikku 70 000–150 000 MWh suhtes kohaldatavaid tariife. Kohaldatava tarbimisvahemiku kindlaksmääramiseks kasutas komisjon kättesaadavate faktidena äriühingu Xinjiang XLX teatatud elektritarbimise andmeid. |
| --- | --- |

(159)

Komisjon kavatses kasutada keskmisi elektrihindu, mida kohaldati tööstustarbijate suhtes 2021. aasta teisel poolel ja 2022. aasta esimesel poolel, nagu need on avaldanud Türgi statistikaamet (101). Komisjon kasutas tarbimisvahemikku 70 000–150 000 MWh suhtes kohaldatavaid tariife. Kohaldatava tarbimisvahemiku kindlaksmääramiseks kasutas komisjon kättesaadavate faktidena äriühingu Xinjiang XLX teatatud elektritarbimise andmeid.

101

| (160) | Türgi statistikaameti esitatud elektrihinnad sisaldasid kõiki makse. Seepärast arvas komisjon riiklikus statistikas kajastatud elektrihinnast maha käibemaksu (18 %). |
| --- | --- |

(160)

Türgi statistikaameti esitatud elektrihinnad sisaldasid kõiki makse. Seepärast arvas komisjon riiklikus statistikas kajastatud elektrihinnast maha käibemaksu (18 %).

| (161) | Komisjon kavatses kasutada keskmisi maagaasihindu, mida kohaldati tööstustarbijate suhtes 2021. aasta teisel poolel ja 2022. aasta esimesel poolel, nagu need on avaldanud Türgi statistikaamet (102). Komisjon kasutas tarbimisvahemikku 26 100 000–104 000 000 m3 suhtes kohaldatavaid tariife. Kohaldatava tarbimisvahemiku kindlaksmääramiseks kasutas komisjon kättesaadavate faktidena äriühingu Xinjiang XLX teatatud maagaasitarbimise andmeid. |
| --- | --- |

(161)

Komisjon kavatses kasutada keskmisi maagaasihindu, mida kohaldati tööstustarbijate suhtes 2021. aasta teisel poolel ja 2022. aasta esimesel poolel, nagu need on avaldanud Türgi statistikaamet (102). Komisjon kasutas tarbimisvahemikku 26 100 000–104 000 000 m3 suhtes kohaldatavaid tariife. Kohaldatava tarbimisvahemiku kindlaksmääramiseks kasutas komisjon kättesaadavate faktidena äriühingu Xinjiang XLX teatatud maagaasitarbimise andmeid.

102

3

| (162) | Türgi statistikas kasutati mõõtühikuna kuupmeetrit. Aegumise läbivaatamise taotluses esitatud tarbimist mõõdeti aga gigadžaulides (GJ). Türgis ühe gigadžauli moonutamata kulu kindlaksmääramiseks kasutas komisjon teisendustegurit 0,0373 GJ/m3. |
| --- | --- |

(162)

Türgi statistikas kasutati mõõtühikuna kuupmeetrit. Aegumise läbivaatamise taotluses esitatud tarbimist mõõdeti aga gigadžaulides (GJ). Türgis ühe gigadžauli moonutamata kulu kindlaksmääramiseks kasutas komisjon teisendustegurit 0,0373 GJ/m3.

3

| (163) | Türgi statistikaameti esitatud maagaasihinnad sisaldasid kõiki makse. Seepärast arvas komisjon riiklikus statistikas kajastatud maagaasihinnast maha käibemaksu (18 %). |
| --- | --- |

(163)

Türgi statistikaameti esitatud maagaasihinnad sisaldasid kõiki makse. Seepärast arvas komisjon riiklikus statistikas kajastatud maagaasihinnast maha käibemaksu (18 %).

| (164) | Auru moonutamata hinna kindlaksmääramiseks kohaldas komisjon aegumise läbivaatamise taotluses kasutatud lähenemisviisi. Taotluse esitajad määrasid auru moonutamata kulu kindlaks, korrutades maagaasi moonutamata kulu taotluse esitajate täheldatud maagaasi kulu ja auru kulu empiirilisel suhtel põhineva teguriga. |
| --- | --- |

(164)

Auru moonutamata hinna kindlaksmääramiseks kohaldas komisjon aegumise läbivaatamise taotluses kasutatud lähenemisviisi. Taotluse esitajad määrasid auru moonutamata kulu kindlaks, korrutades maagaasi moonutamata kulu taotluse esitajate täheldatud maagaasi kulu ja auru kulu empiirilisel suhtel põhineva teguriga.

| (165) | Komisjon kasutas Türgis kohaldatavaid veehindu, mida küsib tööstustarbijatelt Kocaeli linna vee- ja kanalisatsiooni peadirektoraat, (103) kes vastutab Kocaeli provintsis veevarustuse ning reovee kogumise ja puhastamise eest. Kohaldatavad hinnad olid Türgi ametiasutuse veebisaidil hõlpsalt kättesaadavad. |
| --- | --- |

(165)

Komisjon kasutas Türgis kohaldatavaid veehindu, mida küsib tööstustarbijatelt Kocaeli linna vee- ja kanalisatsiooni peadirektoraat, (103) kes vastutab Kocaeli provintsis veevarustuse ning reovee kogumise ja puhastamise eest. Kohaldatavad hinnad olid Türgi ametiasutuse veebisaidil hõlpsalt kättesaadavad.

103

| (166) | Oma märkustes allikaid käsitleva teate kohta väitis kaubanduskoda, et elektri- ja maagaasihinnad Türgis olid moonutatud, sest need olid kogu läbivaatamisega seotud uurimisperioodi jooksul märkimisväärselt tõusnud. Tuginedes teabeagentuuri Independent Commodity Intelligence Services (edaspidi „ICIS“) (104)23. märtsil 2022 avaldatud aruandele „Melamine (Europe)“ (Melamiin (Euroopa)), väitis kaubanduskoda, et energiahindade tõusu põhjustas hinnasurve tulenevalt Venemaa provotseerimata ja põhjendamatust agressioonisõjast Ukraina vastu. |
| --- | --- |

(166)

Oma märkustes allikaid käsitleva teate kohta väitis kaubanduskoda, et elektri- ja maagaasihinnad Türgis olid moonutatud, sest need olid kogu läbivaatamisega seotud uurimisperioodi jooksul märkimisväärselt tõusnud. Tuginedes teabeagentuuri Independent Commodity Intelligence Services (edaspidi „ICIS“) (104)23. märtsil 2022 avaldatud aruandele „Melamine (Europe)“ (Melamiin (Euroopa)), väitis kaubanduskoda, et energiahindade tõusu põhjustas hinnasurve tulenevalt Venemaa provotseerimata ja põhjendamatust agressioonisõjast Ukraina vastu.

104

| (167) | Kõigepealt märkis komisjon, et kaubanduskoja osutatud aruandes ei esitatud põhjalikku analüüsi energiahindade muutumise kohta Euroopas, eeskätt võrreldes Hiina RVga. Selles oli üksnes mainitud tõusvaid maagaasihindu seoses läbirääkimistega melamiinihindade üle 2022. aasta teiseks kvartaliks, see tähendab läbivaatamisega seotud uurimisperioodi viimaseks kvartaliks. |
| --- | --- |

(167)

Kõigepealt märkis komisjon, et kaubanduskoja osutatud aruandes ei esitatud põhjalikku analüüsi energiahindade muutumise kohta Euroopas, eeskätt võrreldes Hiina RVga. Selles oli üksnes mainitud tõusvaid maagaasihindu seoses läbirääkimistega melamiinihindade üle 2022. aasta teiseks kvartaliks, see tähendab läbivaatamisega seotud uurimisperioodi viimaseks kvartaliks.

| (168) | Peale selle häiris Venemaa provotseerimata ja põhjendamatu agressioonisõda Ukraina vastu energiaturge üle maailma (105). Seepärast saab energiahindade kasvusuundumust Türgis iseenesest vaevalt pidada isoleeritud olukorraks, mis esines üksnes Türgi turul. |
| --- | --- |

(168)

Peale selle häiris Venemaa provotseerimata ja põhjendamatu agressioonisõda Ukraina vastu energiaturge üle maailma (105). Seepärast saab energiahindade kasvusuundumust Türgis iseenesest vaevalt pidada isoleeritud olukorraks, mis esines üksnes Türgi turul.

105

| (169) | Kuigi elektri ja maagaasi algselt kindlaksmääratud moonutamata kulud moodustasid ainult 5 % arvutatud normaalväärtusest, oli auru moonutamata kulu seotud maagaasi kuluga ja moodustas 15 % arvutatud normaalväärtusest. |
| --- | --- |

(169)

Kuigi elektri ja maagaasi algselt kindlaksmääratud moonutamata kulud moodustasid ainult 5 % arvutatud normaalväärtusest, oli auru moonutamata kulu seotud maagaasi kuluga ja moodustas 15 % arvutatud normaalväärtusest.

| (170) | Seepärast uuris komisjon Türgi tööstustarbijate makstavate energiahindade muutumist täiendavalt. Algselt määrati elektri moonutamata kulu kindlaks tasemel 0,65 Hiina jüaani/kWh ja maagaasi moonutamata kulu tasemel 80,91 Hiina jüaani/GJ. |
| --- | --- |

(170)

Seepärast uuris komisjon Türgi tööstustarbijate makstavate energiahindade muutumist täiendavalt. Algselt määrati elektri moonutamata kulu kindlaks tasemel 0,65 Hiina jüaani/kWh ja maagaasi moonutamata kulu tasemel 80,91 Hiina jüaani/GJ.

| (171) | Komisjon leidis, et läbivaatamisega seotud uurimisperioodil tõusid elektri- ja maagaasihinnad tempos, mis oli palju kiirem juba niigi kõrgest inflatsioonimäärast (78,6 %) (106) Türgis. Eelkõige tõusid energiahinnad 2022. aasta esimesel poolel, kui elekter maksis 3,5 korda ja gaas kuus korda rohkem kui 2021. esimesel poolel. |
| --- | --- |

(171)

Komisjon leidis, et läbivaatamisega seotud uurimisperioodil tõusid elektri- ja maagaasihinnad tempos, mis oli palju kiirem juba niigi kõrgest inflatsioonimäärast (78,6 %) (106) Türgis. Eelkõige tõusid energiahinnad 2022. aasta esimesel poolel, kui elekter maksis 3,5 korda ja gaas kuus korda rohkem kui 2021. esimesel poolel.

106

| (172) | Võttes arvesse elektri, maagaasi ja auru märkimisväärset osakaalu arvutatud normaalväärtuses, pidas komisjon seepärast asjakohaseks elektri ja maagaasi algselt kindlaksmääratud moonutamata kulusid kohandada. Komisjon kasutas lähtepunktina Türgi tööstustarbijate suhtes 2021. aasta teisel poolel kohaldatud elektri- ja gaasihindu ning suurendas neid tariife kooskõlas äriühingu Xinjiang XLX puhul kindlakstehtud energiahindade tõusuga, (107) et teha kindlaks võrdlusalus 2022. aasta esimeseks pooleks. Järgnevalt arvutas komisjon elektri, gaasi ja auru moonutamata kulud, kasutades Türgis 2021. aasta esimesel poolel kohaldatud tegelikke hindu ja 2022. aasta esimese poole puhul kohandatud väärtusi. Pärast neid kohandusi vähenes elektri, maagaasi ja auru osakaal arvutatud normaalväärtuses 15 %-le. |
| --- | --- |

(172)

Võttes arvesse elektri, maagaasi ja auru märkimisväärset osakaalu arvutatud normaalväärtuses, pidas komisjon seepärast asjakohaseks elektri ja maagaasi algselt kindlaksmääratud moonutamata kulusid kohandada. Komisjon kasutas lähtepunktina Türgi tööstustarbijate suhtes 2021. aasta teisel poolel kohaldatud elektri- ja gaasihindu ning suurendas neid tariife kooskõlas äriühingu Xinjiang XLX puhul kindlakstehtud energiahindade tõusuga, (107) et teha kindlaks võrdlusalus 2022. aasta esimeseks pooleks. Järgnevalt arvutas komisjon elektri, gaasi ja auru moonutamata kulud, kasutades Türgis 2021. aasta esimesel poolel kohaldatud tegelikke hindu ja 2022. aasta esimese poole puhul kohandatud väärtusi. Pärast neid kohandusi vähenes elektri, maagaasi ja auru osakaal arvutatud normaalväärtuses 15 %-le.

107

3.2.2.3.3.   Tööjõud

| (173) | Aegumise läbivaatamise taotluses kasutasid taotluse esitajad Majandusuuringute Instituudi avaldatud teavet kvalifitseeritud töötajate (insenerid tööstussektoris) ja kvalifitseerimata töötajate (tehasetöölised) palkade kohta Türgis (108). Aegumise läbivaatamise taotluse avalikus versioonis või vastavatel veebisaitidel kättesaadav teave ei võimaldanud aga kinnitada ajavahemikku, mida andmed käsitlesid. Lisaks sisaldas taotluse esitajate kasutatud võrdlusalus ainult palku, kuid mitte täiendavaid tööjõukulusid, näiteks sotsiaalmakseid. |
| --- | --- |

(173)

Aegumise läbivaatamise taotluses kasutasid taotluse esitajad Majandusuuringute Instituudi avaldatud teavet kvalifitseeritud töötajate (insenerid tööstussektoris) ja kvalifitseerimata töötajate (tehasetöölised) palkade kohta Türgis (108). Aegumise läbivaatamise taotluse avalikus versioonis või vastavatel veebisaitidel kättesaadav teave ei võimaldanud aga kinnitada ajavahemikku, mida andmed käsitlesid. Lisaks sisaldas taotluse esitajate kasutatud võrdlusalus ainult palku, kuid mitte täiendavaid tööjõukulusid, näiteks sotsiaalmakseid.

108

| (174) | Seepärast otsustas komisjon kasutada Türgi statistikaametilt kättesaadavat teavet tööjõukulude kohta asjaomases tööstussektoris (109). Komisjon kasutas viimaseid tööjõukulusid tunnis, (110) mis on kajastatud Euroopa Ühenduse majanduse tegevusalade statistilise klassifikaatori (NACE Rev. 2) (111) 20. osas „Kemikaalide ja keemiatoodete tootmine“. Kuna viimased andmed käsitlesid aastat 2020, kohandas komisjon tööjõukulusid, kasutades Türgi statistikaameti avaldatud tööjõukulude indeksit, mida kohaldati tootmise suhtes 2021. aasta kolmandas ja neljandas kvartalis ning 2022. aasta esimeses ja teises kvartalis (112). |
| --- | --- |

(174)

Seepärast otsustas komisjon kasutada Türgi statistikaametilt kättesaadavat teavet tööjõukulude kohta asjaomases tööstussektoris (109). Komisjon kasutas viimaseid tööjõukulusid tunnis, (110) mis on kajastatud Euroopa Ühenduse majanduse tegevusalade statistilise klassifikaatori (NACE Rev. 2) (111) 20. osas „Kemikaalide ja keemiatoodete tootmine“. Kuna viimased andmed käsitlesid aastat 2020, kohandas komisjon tööjõukulusid, kasutades Türgi statistikaameti avaldatud tööjõukulude indeksit, mida kohaldati tootmise suhtes 2021. aasta kolmandas ja neljandas kvartalis ning 2022. aasta esimeses ja teises kvartalis (112).

109

110

111

112

3.2.2.3.4.   Kõrvalsaadused

| (175) | Vastavalt aegumise läbivaatamise taotluses sisalduvale teabele saadakse melamiini tootmisel ainult ühte kõrvalsaadust, nimelt ammoniaaki. Selle moonutamata hinna kindlakstegemiseks lisas komisjon Türki suunatud impordi keskmisele hinnale ka imporditollimaksud ja sisetranspordi kulud, kasutades sama metoodikat kui tooraine puhul. |
| --- | --- |

(175)

Vastavalt aegumise läbivaatamise taotluses sisalduvale teabele saadakse melamiini tootmisel ainult ühte kõrvalsaadust, nimelt ammoniaaki. Selle moonutamata hinna kindlakstegemiseks lisas komisjon Türki suunatud impordi keskmisele hinnale ka imporditollimaksud ja sisetranspordi kulud, kasutades sama metoodikat kui tooraine puhul.

| (176) | Kõrvalsaadusena saadud ammoniaak võetakse uureatehases tootmisprotsessis uuesti kasutusele. Aegumise läbivaatamise taotluse kohaselt on sellise ammoniaagi tõhusus uureatehases väiksem kui algselt uureatehases kasutamiseks toodetud ammoniaagi tõhusus. Seepärast vähendasid taotluse esitajad kõrvalsaaduse moonutamata väärtust protsendi võrra, mis põhines nende varasemal kogemusel. Komisjon kohaldas sama korrektsioonikoefitsienti. |
| --- | --- |

(176)

Kõrvalsaadusena saadud ammoniaak võetakse uureatehases tootmisprotsessis uuesti kasutusele. Aegumise läbivaatamise taotluse kohaselt on sellise ammoniaagi tõhusus uureatehases väiksem kui algselt uureatehases kasutamiseks toodetud ammoniaagi tõhusus. Seepärast vähendasid taotluse esitajad kõrvalsaaduse moonutamata väärtust protsendi võrra, mis põhines nende varasemal kogemusel. Komisjon kohaldas sama korrektsioonikoefitsienti.

3.2.2.3.5.   Tootmise üldkulud, müügi-, üld- ja halduskulud ning kasum

| (177) | Alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktis a on sätestatud, et „[a]rvutatud normaalväärtus hõlmab moonutamata ja põhjendatud haldus-, müügi- ja üldkulusummat ning kasumisummat“. Lisaks tuli kindlaks teha tootmise üldkulud, et hõlmata eespool viidatud kulusid, mida tootmistegurid ei sisalda. |
| --- | --- |

(177)

Alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktis a on sätestatud, et „[a]rvutatud normaalväärtus hõlmab moonutamata ja põhjendatud haldus-, müügi- ja üldkulusummat ning kasumisummat“. Lisaks tuli kindlaks teha tootmise üldkulud, et hõlmata eespool viidatud kulusid, mida tootmistegurid ei sisalda.

| (178) | Aegumise läbivaatamise taotluses hindasid taotluse esitajad püsikulusid selliste püsikulude põhjal, mida üks taotluse esitaja kandis ühe tonni melamiini tootmiseks. Hinnangulisi püsikulusid kohandati allapoole, et kajastada Türgi ja taotluse esitaja asukohaliikmesriigi arengutaseme erinevust. |
| --- | --- |

(178)

Aegumise läbivaatamise taotluses hindasid taotluse esitajad püsikulusid selliste püsikulude põhjal, mida üks taotluse esitaja kandis ühe tonni melamiini tootmiseks. Hinnangulisi püsikulusid kohandati allapoole, et kajastada Türgi ja taotluse esitaja asukohaliikmesriigi arengutaseme erinevust.

| (179) | Komisjon lisas need püsikulud tootmise üldkuludena tootmise moonutamata kulude arvutusse, järgides taotluse esitajate kohaldatud metoodikat. Püsikulude tegelikku väärtust ajakohastati põhjenduses 178 nimetatud taotluse esitaja esitatud kontrollitud küsimustikuvastuse põhjal ja kohandati majandusarengu taseme erinevuse arvessevõtmiseks. |
| --- | --- |

(179)

Komisjon lisas need püsikulud tootmise üldkuludena tootmise moonutamata kulude arvutusse, järgides taotluse esitajate kohaldatud metoodikat. Püsikulude tegelikku väärtust ajakohastati põhjenduses 178 nimetatud taotluse esitaja esitatud kontrollitud küsimustikuvastuse põhjal ja kohandati majandusarengu taseme erinevuse arvessevõtmiseks.

| (180) | Nagu on selgitatud põhjenduses 137, siis melamiinitootjaid Türgis ei olnud. Seepärast tehti müügi-, üld- ja halduskulud ning kasum kindlaks kolme Türgi samasse üldkategooriasse kuuluvate toodete tootja finantsteabe põhjal. Käesolevas uurimises osutab see sarnaselt melamiinile ammoniaagi väärtusahelasse kuuluvate toodete, nimelt lämmastikväetiste tootjatele. |
| --- | --- |

(180)

Nagu on selgitatud põhjenduses 137, siis melamiinitootjaid Türgis ei olnud. Seepärast tehti müügi-, üld- ja halduskulud ning kasum kindlaks kolme Türgi samasse üldkategooriasse kuuluvate toodete tootja finantsteabe põhjal. Käesolevas uurimises osutab see sarnaselt melamiinile ammoniaagi väärtusahelasse kuuluvate toodete, nimelt lämmastikväetiste tootjatele.

| (181) | Komisjon kasutas läbivaatamisega seotud uurimisperioodi hõlmavaid finantsandmeid, mille olid oma veebisaitidel või elektroonilise avaliku teabe avaldamise platvormi kaudu avaldanud äriühingud Ege Gübre, (113) Tekfen (114) ja Bagfaş (115). Kättesaadavuse korral tugines komisjon andmetele, mis esitati uurimisalusele tootele kõige lähedasema segmendi kohta. Tulusid ja kulusid investeerimistegevusest ei võetud arvesse. |
| --- | --- |

(181)

Komisjon kasutas läbivaatamisega seotud uurimisperioodi hõlmavaid finantsandmeid, mille olid oma veebisaitidel või elektroonilise avaliku teabe avaldamise platvormi kaudu avaldanud äriühingud Ege Gübre, (113) Tekfen (114) ja Bagfaş (115). Kättesaadavuse korral tugines komisjon andmetele, mis esitati uurimisalusele tootele kõige lähedasema segmendi kohta. Tulusid ja kulusid investeerimistegevusest ei võetud arvesse.

113

114

115

| (182) | Kõige kolme äriühingu kohta oli kättesaadav finantsteave läbivaatamisega seotud uurimisperioodi hõlmavate ajavahemike kohta. Peale selle olid kõik kolm äriühingut läbivaatamisega seotud uurimisperioodil kasumlikud. Seepärast arvutas komisjon kaalutud keskmised müügi-, üld- ja halduskulud ning kasumi, et määrata kindlaks moonutamata müügi-, üld- ja halduskulud ning kasumi võrdlusriigis. |
| --- | --- |

(182)

Kõige kolme äriühingu kohta oli kättesaadav finantsteave läbivaatamisega seotud uurimisperioodi hõlmavate ajavahemike kohta. Peale selle olid kõik kolm äriühingut läbivaatamisega seotud uurimisperioodil kasumlikud. Seepärast arvutas komisjon kaalutud keskmised müügi-, üld- ja halduskulud ning kasumi, et määrata kindlaks moonutamata müügi-, üld- ja halduskulud ning kasumi võrdlusriigis.

| (183) | Kohaldatavad müügi-, üld- ja halduskulud ning kasum määrati kindlaks protsendina müüdud kaupade kuludest ning need olid vastavalt 16,5 % ja 21,6 %. |
| --- | --- |

(183)

Kohaldatavad müügi-, üld- ja halduskulud ning kasum määrati kindlaks protsendina müüdud kaupade kuludest ning need olid vastavalt 16,5 % ja 21,6 %.

| (184) | Oma märkustes allikaid käsitleva teate kohta väitis kaubanduskoda, et lämmastikväetiste näol on tegemist toodetega, mille füüsikalised ja keemilised omadused erinevad melamiini omadest ning millel on erinev lõppkasutus ja klientide sihtrühm. Seepärast tuleks kasutada Türgi melamiinitootjate finantsandmeid. Kui need andmed ei ole kättesaadavad, siis peaks komisjon kasutama taotluse esitajate kui tegelike melamiinitootjate müügi-, üld- ja halduskulusid ning kasumit. Samuti tuleks juhul, kui komisjon jääb kindlaks Türgi äriühingute finantsteabe kasutamisele, võtta arvesse ainult äriühingu Tekfen müügi-, üld- ja halduskulusid ning kasumit, sest ülejäänud kahe äriühingu finantsteavet ei ole auditeeritud. |
| --- | --- |

(184)

Oma märkustes allikaid käsitleva teate kohta väitis kaubanduskoda, et lämmastikväetiste näol on tegemist toodetega, mille füüsikalised ja keemilised omadused erinevad melamiini omadest ning millel on erinev lõppkasutus ja klientide sihtrühm. Seepärast tuleks kasutada Türgi melamiinitootjate finantsandmeid. Kui need andmed ei ole kättesaadavad, siis peaks komisjon kasutama taotluse esitajate kui tegelike melamiinitootjate müügi-, üld- ja halduskulusid ning kasumit. Samuti tuleks juhul, kui komisjon jääb kindlaks Türgi äriühingute finantsteabe kasutamisele, võtta arvesse ainult äriühingu Tekfen müügi-, üld- ja halduskulusid ning kasumit, sest ülejäänud kahe äriühingu finantsteavet ei ole auditeeritud.

| (185) | Komisjon märkis, et ammoniaagi väärtusahelas toodetavaid lämmastikväetisi võib käsitada samasse üldkategooriasse kuuluvate toodetena. Liidu tootjate müügi-, üld- ja halduskulusid ega kasumit ei saanud käesoleva juhtumi puhul kasutada, arvestades Hiina RV ja liidu erinevaid majandusarengu tasemeid. Samuti ei suutnud ei komisjon ega kaubanduskoda kindlaks teha, kas äriühingute Ege Gübre ja Bagfaş finantsteave oli auditeeritud või mitte. Kuna käesolevas uurimises tugines komisjon selliste äriühingute finantsteabele, kes uurimisalust toodet tegelikult ei tootnud, peeti sobilikumaks ja tüüpiliseks kolme tootja andmete kaalutud keskmist. |
| --- | --- |

(185)

Komisjon märkis, et ammoniaagi väärtusahelas toodetavaid lämmastikväetisi võib käsitada samasse üldkategooriasse kuuluvate toodetena. Liidu tootjate müügi-, üld- ja halduskulusid ega kasumit ei saanud käesoleva juhtumi puhul kasutada, arvestades Hiina RV ja liidu erinevaid majandusarengu tasemeid. Samuti ei suutnud ei komisjon ega kaubanduskoda kindlaks teha, kas äriühingute Ege Gübre ja Bagfaş finantsteave oli auditeeritud või mitte. Kuna käesolevas uurimises tugines komisjon selliste äriühingute finantsteabele, kes uurimisalust toodet tegelikult ei tootnud, peeti sobilikumaks ja tüüpiliseks kolme tootja andmete kaalutud keskmist.

| (186) | Seetõttu lükkas komisjon kaubanduskoja väited moonutamata müügi-, üld- ja halduskulude ning kasumi kohta tagasi. |
| --- | --- |

(186)

Seetõttu lükkas komisjon kaubanduskoja väited moonutamata müügi-, üld- ja halduskulude ning kasumi kohta tagasi.

| (187) | Pärast lõplike järelduste avalikustamist kordasid Xinjiang XLX ja kaubanduskoda, et komisjon peaks äriühingud Ege Gübre ja Bagfaş müügi-, üld- ja halduskulude ning kasumi kindlaksmääramisest kõrvale jätma, sest ei olnud selge, kas nende kahe äriühingu finantsaruanded olid auditeeritud. |
| --- | --- |

(187)

Pärast lõplike järelduste avalikustamist kordasid Xinjiang XLX ja kaubanduskoda, et komisjon peaks äriühingud Ege Gübre ja Bagfaş müügi-, üld- ja halduskulude ning kasumi kindlaksmääramisest kõrvale jätma, sest ei olnud selge, kas nende kahe äriühingu finantsaruanded olid auditeeritud.

| (188) | Komisjon uuris seda küsimust täiendavalt ja sai kinnitada, et mõlema äriühingu, nii Ege Gübre (116) kui ka Bagfaşi (117) finantsteave nende perioodide kohta, mida müügi-, üld- ja halduskulude ning kasumi kindlaksmääramiseks kasutati, oli auditeeritud. Seepärast lükatakse see väide tagasi. |
| --- | --- |

(188)

Komisjon uuris seda küsimust täiendavalt ja sai kinnitada, et mõlema äriühingu, nii Ege Gübre (116) kui ka Bagfaşi (117) finantsteave nende perioodide kohta, mida müügi-, üld- ja halduskulude ning kasumi kindlaksmääramiseks kasutati, oli auditeeritud. Seepärast lükatakse see väide tagasi.

116

117

3.2.2.4.   Normaalväärtuse arvutamine

Normaalväärtuse arvutamine

| (189) | Eespool kirjeldatu põhjal arvutas komisjon kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktiga a normaalväärtuse tehasest hankimise tasandil. |
| --- | --- |

(189)

Eespool kirjeldatu põhjal arvutas komisjon kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktiga a normaalväärtuse tehasest hankimise tasandil.

| (190) | Kuna melamiin on tarbeaine, mille puhul muid tooteliike ei esine, arvutati normaalväärtus ainult ühe toote(liigi) kohta. |
| --- | --- |

(190)

Kuna melamiin on tarbeaine, mille puhul muid tooteliike ei esine, arvutati normaalväärtus ainult ühe toote(liigi) kohta.

| (191) | Komisjon määras kindlaks moonutamata tootmiskulud. Kuna eksportivad tootjad koostööd ei teinud, tugines komisjon teabele, mille taotluse esitajad aegumise läbivaatamise taotluses esitasid iga tootmisteguri kasutamise kohta melamiini tootmisel, kui kasutatakse Eurotecnica tehnoloogiat. |
| --- | --- |

(191)

Komisjon määras kindlaks moonutamata tootmiskulud. Kuna eksportivad tootjad koostööd ei teinud, tugines komisjon teabele, mille taotluse esitajad aegumise läbivaatamise taotluses esitasid iga tootmisteguri kasutamise kohta melamiini tootmisel, kui kasutatakse Eurotecnica tehnoloogiat.

| (192) | Moonutamata tootmiskulu vähendati kõrvalsaaduse moonutamata väärtuse võrra, mida oli kohandatud allapoole, et võtta arvesse tõhususe vähenemist (vt põhjendused 175 ja 176). |
| --- | --- |

(192)

Moonutamata tootmiskulu vähendati kõrvalsaaduse moonutamata väärtuse võrra, mida oli kohandatud allapoole, et võtta arvesse tõhususe vähenemist (vt põhjendused 175 ja 176).

| (193) | Seejärel lisas komisjon moonutamata otsestele tootmiskuludele tootmise üldkulud, mille tulemusel saadi moonutamata tootmiskulu. Taotluse esitajad teatasid tootmise üldkulud aegumise läbivaatamise taotluses püsikuludena. Püsikulude väärtust ajakohastati kooskõlas asjaomase taotluse esitaja vastusega kahju käsitlevale küsimustikule ning kohandati allapoole, et võtta arvesse majandusarengu taseme erinevust. |
| --- | --- |

(193)

Seejärel lisas komisjon moonutamata otsestele tootmiskuludele tootmise üldkulud, mille tulemusel saadi moonutamata tootmiskulu. Taotluse esitajad teatasid tootmise üldkulud aegumise läbivaatamise taotluses püsikuludena. Püsikulude väärtust ajakohastati kooskõlas asjaomase taotluse esitaja vastusega kahju käsitlevale küsimustikule ning kohandati allapoole, et võtta arvesse majandusarengu taseme erinevust.

| (194) | Järgnevalt lisas komisjon moonutamata tootmiskuludele moonutamata müügi-, üld- ja halduskulud ning kasumi, mis jäid vastavalt tasemele 16,5 % ja 21,6 % (vt põhjendused 180–183). |
| --- | --- |

(194)

Järgnevalt lisas komisjon moonutamata tootmiskuludele moonutamata müügi-, üld- ja halduskulud ning kasumi, mis jäid vastavalt tasemele 16,5 % ja 21,6 % (vt põhjendused 180–183).

| (195) | Samuti leidis komisjon, et Hiina RVs tagastati melamiini ekspordi suhtes kohaldatav käibemaks (13 %) ainult osaliselt (10 %). Tasutud või tasumisele kuuluva käibemaksu ja tagastuse vaheline erinevus suurendas Hiina RV tootjate kulusid, kui nad tootsid melamiini ekspordiks. Seepärast lisas komisjon kooskõlas põhjendustega 191–194 kindlaksmääratud melamiini moonutamata väärtusele veel 3 %. |
| --- | --- |

(195)

Samuti leidis komisjon, et Hiina RVs tagastati melamiini ekspordi suhtes kohaldatav käibemaks (13 %) ainult osaliselt (10 %). Tasutud või tasumisele kuuluva käibemaksu ja tagastuse vaheline erinevus suurendas Hiina RV tootjate kulusid, kui nad tootsid melamiini ekspordiks. Seepärast lisas komisjon kooskõlas põhjendustega 191–194 kindlaksmääratud melamiini moonutamata väärtusele veel 3 %.

| (196) | Selle põhjal arvutas komisjon kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktiga a normaalväärtuse tehasest hankimise tasandil. |
| --- | --- |

(196)

Selle põhjal arvutas komisjon kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktiga a normaalväärtuse tehasest hankimise tasandil.

3.2.3.   Ekspordihind

Ekspordihind

| (197) | Kuna Hiina RV eksportivad tootjad mõtestatud koostööd ei teinud, kasutati kogu melamiiniimpordi ekspordihinna kindlakstegemiseks Eurostati impordiandmeid, mis kajastatakse CIF-hinna tasandil, mida kohandati tehasest hankimise tasandile, lahutades meretranspordi, kindlustuse ja riigisisese transpordi kulud Hiina RVs. |
| --- | --- |

(197)

Kuna Hiina RV eksportivad tootjad mõtestatud koostööd ei teinud, kasutati kogu melamiiniimpordi ekspordihinna kindlakstegemiseks Eurostati impordiandmeid, mis kajastatakse CIF-hinna tasandil, mida kohandati tehasest hankimise tasandile, lahutades meretranspordi, kindlustuse ja riigisisese transpordi kulud Hiina RVs.

| (198) | Keskmised meretranspordi- ja kindlustuskulud põhinesid andmebaasis GTA kättesaadava impordistatistika (118) analüüsil. Komisjon tegi meretranspordi ja kindlustuse väärtuse kindlaks järgmiste näitajate vahena: Hiina RVst pärit melamiini ühiku impordihind liidus (kajastatakse CIF-hinna tasandil) ja Hiina RVst liitu eksporditud melamiini ühiku ekspordihind (kajastatakse FOB-hinna tasandil) läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. |
| --- | --- |

(198)

Keskmised meretranspordi- ja kindlustuskulud põhinesid andmebaasis GTA kättesaadava impordistatistika (118) analüüsil. Komisjon tegi meretranspordi ja kindlustuse väärtuse kindlaks järgmiste näitajate vahena: Hiina RVst pärit melamiini ühiku impordihind liidus (kajastatakse CIF-hinna tasandil) ja Hiina RVst liitu eksporditud melamiini ühiku ekspordihind (kajastatakse FOB-hinna tasandil) läbivaatamisega seotud uurimisperioodil.

118

| (199) | Hiina RV riigisisese transpordi puhul võeti aluseks aruandes „Doing Business“ sisalduv riigiaruanne Hiina RV kohta (119). |
| --- | --- |

(199)

Hiina RV riigisisese transpordi puhul võeti aluseks aruandes „Doing Business“ sisalduv riigiaruanne Hiina RV kohta (119).

119

3.2.4.   Võrdlus ja dumpingumarginaalid

Võrdlus ja dumpingumarginaalid

| (200) | Komisjon võrdles kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktiga a kindlaks määratud normaalväärtust ja eespool kindlaks määratud ekspordihinda tehasest hankimise tasandil. Selle põhjal oli kaalutud keskmine dumpingumarginaal, väljendatuna protsendina CIF-hinnast liidu piiril tollimakse tasumata, üle 40 %. |
| --- | --- |

(200)

Komisjon võrdles kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktiga a kindlaks määratud normaalväärtust ja eespool kindlaks määratud ekspordihinda tehasest hankimise tasandil. Selle põhjal oli kaalutud keskmine dumpingumarginaal, väljendatuna protsendina CIF-hinnast liidu piiril tollimakse tasumata, üle 40 %.

| (201) | Seetõttu järeldas komisjon, et läbivaatamisega seotud uurimisperioodil dumping jätkus. |
| --- | --- |

(201)

Seetõttu järeldas komisjon, et läbivaatamisega seotud uurimisperioodil dumping jätkus.

3.3.   Dumpingu jätkumise tõenäosus

Dumpingu jätkumise tõenäosus

| (202) | Pärast dumpingu kindlakstegemist läbivaatamisega seotud uurimisperioodil uuris komisjon kooskõlas alusmääruse artikli 11 lõikega 2 dumpingu jätkumise tõenäosust meetmete kehtetuks tunnistamise korral. Analüüsiti järgmisi lisaelemente: tootmisvõimsus ja vaba tootmisvõimsus Hiina RVs ning liidu turu atraktiivsus. |
| --- | --- |

(202)

Pärast dumpingu kindlakstegemist läbivaatamisega seotud uurimisperioodil uuris komisjon kooskõlas alusmääruse artikli 11 lõikega 2 dumpingu jätkumise tõenäosust meetmete kehtetuks tunnistamise korral. Analüüsiti järgmisi lisaelemente: tootmisvõimsus ja vaba tootmisvõimsus Hiina RVs ning liidu turu atraktiivsus.

3.3.1.   Tootmisvõimsus ja vaba tootmisvõimsus Hiina RVs

Tootmisvõimsus ja vaba tootmisvõimsus Hiina RVs

| (203) | Kuna koostööd ei tehtud, määras komisjon tootmisvõimsuse ja vaba tootmisvõimsuse Hiina RVs kindlaks aegumise läbivaatamise taotluses esitatud teabe põhjal (120). Aastast tootmisvõimsust hinnati 2020. aasta tootmisvõimsuse ning 2021. aastal pooleliolevate tootmisvõimsuse suurendamise projektide põhjal, millest olid teatanud taotluse esitajad (121). Lisaks tegi komisjon Eurotecnica avaldatud teabe põhjal (122) kindlaks täiendavad tootmisvõimsuse suurendamise projektid, mida käsiraamatu kohane aruanne ei sisaldanud. Seega kasvab läbivaatamisega seotud uurimisperioodil juba kasutatav iga-aastane tootmisvõimsus ([2 600 000–2 800 000] tonni) tulevastel aastatel tõenäoliselt [3 000 000–3 200 000] tonnini. |
| --- | --- |

(203)

Kuna koostööd ei tehtud, määras komisjon tootmisvõimsuse ja vaba tootmisvõimsuse Hiina RVs kindlaks aegumise läbivaatamise taotluses esitatud teabe põhjal (120). Aastast tootmisvõimsust hinnati 2020. aasta tootmisvõimsuse ning 2021. aastal pooleliolevate tootmisvõimsuse suurendamise projektide põhjal, millest olid teatanud taotluse esitajad (121). Lisaks tegi komisjon Eurotecnica avaldatud teabe põhjal (122) kindlaks täiendavad tootmisvõimsuse suurendamise projektid, mida käsiraamatu kohane aruanne ei sisaldanud. Seega kasvab läbivaatamisega seotud uurimisperioodil juba kasutatav iga-aastane tootmisvõimsus ([2 600 000–2 800 000] tonni) tulevastel aastatel tõenäoliselt [3 000 000–3 200 000] tonnini.

120

121

122

| (204) | Tootmisvõimsuse rakendamise tase oli läbivaatamisega seotud uurimisperioodil hinnanguliselt [40–45] % ja eelduste kohaselt suureneb see 2025. aastaks [45–55] %ni (123). Seega oli tootmismaht läbivaatamisega seotud aegumisperioodil [1 040 000–1 260 000] tonni ja kasvab 2025. aastaks tõenäoliselt [1 350 000–1 760 000] tonnini. |
| --- | --- |

(204)

Tootmisvõimsuse rakendamise tase oli läbivaatamisega seotud uurimisperioodil hinnanguliselt [40–45] % ja eelduste kohaselt suureneb see 2025. aastaks [45–55] %ni (123). Seega oli tootmismaht läbivaatamisega seotud aegumisperioodil [1 040 000–1 260 000] tonni ja kasvab 2025. aastaks tõenäoliselt [1 350 000–1 760 000] tonnini.

123

| (205) | Vaba tootmisvõimsus Hiina RVs oli läbivaatamisega seotud uurimisperioodil seega üle 1 500 000 tonni ja võib lähitulevikus kõikuda vahemikus 1 400 000–1 600 000 tonni. See on peaaegu neli korda suurem kui liidu tarbimine läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. |
| --- | --- |

(205)

Vaba tootmisvõimsus Hiina RVs oli läbivaatamisega seotud uurimisperioodil seega üle 1 500 000 tonni ja võib lähitulevikus kõikuda vahemikus 1 400 000–1 600 000 tonni. See on peaaegu neli korda suurem kui liidu tarbimine läbivaatamisega seotud uurimisperioodil.

| (206) | Eespool kirjeldatu põhjal järeldas komisjon et Hiina eksportivatel tootjatel on märkimisväärne vaba tootmisvõimsus, mida nad saaksid kasutada liitu suunatud ekspordiks, mis muudab dumpinguhinnaga ekspordi suurenemise meetmete aegumise korral väga tõenäoliseks. |
| --- | --- |

(206)

Eespool kirjeldatu põhjal järeldas komisjon et Hiina eksportivatel tootjatel on märkimisväärne vaba tootmisvõimsus, mida nad saaksid kasutada liitu suunatud ekspordiks, mis muudab dumpinguhinnaga ekspordi suurenemise meetmete aegumise korral väga tõenäoliseks.

3.3.2.   Liidu turu atraktiivsus

Liidu turu atraktiivsus

| (207) | Liidu turu atraktiivsuse kindlakstegemiseks uuris komisjon Hiina liitu suunatud ekspordi hindu võrreldes kolmandatesse riikidesse suunatud ekspordi hindadega, liidu turu suurust ning kehtivaid meetmeid, mille on kehtestanud kolmandad riigid, kes on oma turud Hiina melamiinile sulgenud. |
| --- | --- |

(207)

Liidu turu atraktiivsuse kindlakstegemiseks uuris komisjon Hiina liitu suunatud ekspordi hindu võrreldes kolmandatesse riikidesse suunatud ekspordi hindadega, liidu turu suurust ning kehtivaid meetmeid, mille on kehtestanud kolmandad riigid, kes on oma turud Hiina melamiinile sulgenud.

| (208) | Mõtestatud koostöö puudumise tõttu kasutas komisjon andmebaasis GTA (124) sisalduvaid andmeid HSi alamrubriiki 2933 61 (melamiin) kuuluva Hiina ekspordi kohta, et võrrelda liitu suunatud Hiina ekspordi hindu kolmandatele turgudele suunatud ekspordi hindadega ning liidu tootjate keskmise müügihinnaga liidu turul. |
| --- | --- |

(208)

Mõtestatud koostöö puudumise tõttu kasutas komisjon andmebaasis GTA (124) sisalduvaid andmeid HSi alamrubriiki 2933 61 (melamiin) kuuluva Hiina ekspordi kohta, et võrrelda liitu suunatud Hiina ekspordi hindu kolmandatele turgudele suunatud ekspordi hindadega ning liidu tootjate keskmise müügihinnaga liidu turul.

124

| (209) | Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil eksportisid Hiina tootjad 588 000 tonni melamiini, see tähendab ligikaudu poole oma hinnangulisest toodangust. Suurimad kolmandatest riikidest eksporditurud olid India (14 %), Türgi (12 %), Venemaa (8 %), Brasiilia (8 %), Vietnam (6 %) ja Tai (6 %). |
| --- | --- |

(209)

Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil eksportisid Hiina tootjad 588 000 tonni melamiini, see tähendab ligikaudu poole oma hinnangulisest toodangust. Suurimad kolmandatest riikidest eksporditurud olid India (14 %), Türgi (12 %), Venemaa (8 %), Brasiilia (8 %), Vietnam (6 %) ja Tai (6 %).

| (210) | Liitu suunatud Hiina ekspordi kaalutud keskmine hind (FOB-hinna tasandil) läbivaatamisega seotud uurimisperioodil oli 10 % kõrgem kui põhjenduses 209 nimetatud kuude suurimasse ekspordisihtkohta suunatud ekspordi kaalutud keskmine hind. Peale selle oli liitu suunatud ekspordi hind kuni 12 % kõrgem kui tähtsuselt teisele eksporditurule Indiasse (pärast liitu, kelle osa on 15 %) suunatud ekspordi hind. |
| --- | --- |

(210)

Liitu suunatud Hiina ekspordi kaalutud keskmine hind (FOB-hinna tasandil) läbivaatamisega seotud uurimisperioodil oli 10 % kõrgem kui põhjenduses 209 nimetatud kuude suurimasse ekspordisihtkohta suunatud ekspordi kaalutud keskmine hind. Peale selle oli liitu suunatud ekspordi hind kuni 12 % kõrgem kui tähtsuselt teisele eksporditurule Indiasse (pärast liitu, kelle osa on 15 %) suunatud ekspordi hind.

| (211) | Järgnevalt kohandas komisjon põhjenduses 209 loetletud kolmandatele turgudele suunatud Hiina ekspordi hindu (FOB-hinna tasandil) CIF-hinnale liidu piiril, lisades keskmised mereveo- ja kindlustuskulud Hiina RVst liitu (vt põhjendus 198). Sellised ekspordihinnad kolmandatesse riikidesse olid 27 % madalamad kui liidu tootjate keskmine müügihind liidu turul. Kui meetmed kehtetuks tunnistatakse, siis on Hiina eksportivatel tootjatel stiimul eksportida liitu hindadega, mis on kõrgemad kui kolmandates riikides asuvatelt klientidelt küsitavad hinnad, kuid madalamad liidu tootjate müügihinnast, avaldades seeläbi täiendavat survet hinnale liidus. |
| --- | --- |

(211)

Järgnevalt kohandas komisjon põhjenduses 209 loetletud kolmandatele turgudele suunatud Hiina ekspordi hindu (FOB-hinna tasandil) CIF-hinnale liidu piiril, lisades keskmised mereveo- ja kindlustuskulud Hiina RVst liitu (vt põhjendus 198). Sellised ekspordihinnad kolmandatesse riikidesse olid 27 % madalamad kui liidu tootjate keskmine müügihind liidu turul. Kui meetmed kehtetuks tunnistatakse, siis on Hiina eksportivatel tootjatel stiimul eksportida liitu hindadega, mis on kõrgemad kui kolmandates riikides asuvatelt klientidelt küsitavad hinnad, kuid madalamad liidu tootjate müügihinnast, avaldades seeläbi täiendavat survet hinnale liidus.

| (212) | Peale selle oli liidu tarbimine läbivaatamisega seotud uurimisperioodil ligikaudu 430 000 tonni ja moodustas seega [35–40] % hinnangulisest melamiinitoodangust Hiina RVs. |
| --- | --- |

(212)

Peale selle oli liidu tarbimine läbivaatamisega seotud uurimisperioodil ligikaudu 430 000 tonni ja moodustas seega [35–40] % hinnangulisest melamiinitoodangust Hiina RVs.

| (213) | Hiina RVst pärit impordil oli vaatlusaluse perioodi teisel poolel liidu turul märkimisväärne turuosa. See turuosa kasvas 2021. aastal (6,4 %) ja eelkõige läbivaatamisega seotud uurimisperioodil (14,9 %). See muutus on korrelatsioonis melamiinihinna järsu tõusuga liidu turul, millest nähtub, et üheskoos tekitavad liidu turu suurus ja hinnad Hiina melamiini sissevoolu, mille puhul tehti kindlaks, et läbivaatamisega seotud uurimisperioodil müüdi seda dumpinguhinnaga. |
| --- | --- |

(213)

Hiina RVst pärit impordil oli vaatlusaluse perioodi teisel poolel liidu turul märkimisväärne turuosa. See turuosa kasvas 2021. aastal (6,4 %) ja eelkõige läbivaatamisega seotud uurimisperioodil (14,9 %). See muutus on korrelatsioonis melamiinihinna järsu tõusuga liidu turul, millest nähtub, et üheskoos tekitavad liidu turu suurus ja hinnad Hiina melamiini sissevoolu, mille puhul tehti kindlaks, et läbivaatamisega seotud uurimisperioodil müüdi seda dumpinguhinnaga.

| (214) | Samuti kehtisid kahel kolmanda riigi turul – Ameerika Ühendriikides ja Euraasia Majandusliidus – kaubanduse kaitsemeetmed, millega need turud Hiina RVst pärit impordile osaliselt või täielikult suleti. Ameerika Ühendriigid kehtestasid Hiina RVst pärit melamiini suhtes dumpinguvastased ja tasakaalustavad meetmed 2015. aastal ning pikendasid nende kohaldamisaega 2021. aastal veel viie aasta võrra (125). Ameerika Ühendriikidesse suunatud Hiina melamiiniekspordi suhtes kehtib kogu riigis 363,31 % dumpinguvastane tollimaks ja 154,58 % tasakaalustav jääktollimaks. Euraasia Majandusliit kehtestas 2022. aasta aprillis Hiina RVst pärit melamiini suhtes lõpliku dumpinguvastase tollimaksu, mis jäi vahemikku 15,22–19,08 % (126). |
| --- | --- |

(214)

Samuti kehtisid kahel kolmanda riigi turul – Ameerika Ühendriikides ja Euraasia Majandusliidus – kaubanduse kaitsemeetmed, millega need turud Hiina RVst pärit impordile osaliselt või täielikult suleti. Ameerika Ühendriigid kehtestasid Hiina RVst pärit melamiini suhtes dumpinguvastased ja tasakaalustavad meetmed 2015. aastal ning pikendasid nende kohaldamisaega 2021. aastal veel viie aasta võrra (125). Ameerika Ühendriikidesse suunatud Hiina melamiiniekspordi suhtes kehtib kogu riigis 363,31 % dumpinguvastane tollimaks ja 154,58 % tasakaalustav jääktollimaks. Euraasia Majandusliit kehtestas 2022. aasta aprillis Hiina RVst pärit melamiini suhtes lõpliku dumpinguvastase tollimaksu, mis jäi vahemikku 15,22–19,08 % (126).

125

126

| (215) | Ameerika Ühendriikide ja Venemaa kui Euraasia Majandusliidu suurima liikme arvele langes 2020. aastal [3–5] % ülemaailmsest melamiinitarbimisest (127). Meetmete kõrget taset arvesse võttes lõpetasid Hiina melamiinitootjad Ameerika Ühendriikidesse eksportimise peaaegu täielikult – läbivaatamisega seotud uurimisperioodil moodustas eksport ainult 80 tonni ja vaatlusaluse perioodi eelmistel aastatel isegi alla 50 tonni. Pärast seda, kui Euraasia Majandusliit meetmed kehtestas, vähenes piirkonda suunatud Hiina melamiiniekspordi keskmine igakuine maht 3 900 tonnilt läbivaatamisega seotud uurimisperioodil (2021. aastal 3 360 tonni, 2020. aastal 2 200 tonni ja 2019. aastal 2 950 tonni) ligikaudu 230 tonnile 2022. aasta teisel poolel. |
| --- | --- |

(215)

Ameerika Ühendriikide ja Venemaa kui Euraasia Majandusliidu suurima liikme arvele langes 2020. aastal [3–5] % ülemaailmsest melamiinitarbimisest (127). Meetmete kõrget taset arvesse võttes lõpetasid Hiina melamiinitootjad Ameerika Ühendriikidesse eksportimise peaaegu täielikult – läbivaatamisega seotud uurimisperioodil moodustas eksport ainult 80 tonni ja vaatlusaluse perioodi eelmistel aastatel isegi alla 50 tonni. Pärast seda, kui Euraasia Majandusliit meetmed kehtestas, vähenes piirkonda suunatud Hiina melamiiniekspordi keskmine igakuine maht 3 900 tonnilt läbivaatamisega seotud uurimisperioodil (2021. aastal 3 360 tonni, 2020. aastal 2 200 tonni ja 2019. aastal 2 950 tonni) ligikaudu 230 tonnile 2022. aasta teisel poolel.

127

| (216) | Nagu on kirjeldatud põhjendustes 214 ja 215, oli kaubanduse kaitsevahenditel Ameerika Ühendriikidesse ja Venemaale suunatud Hiina melamiiniekspordile heidutav mõju. Tõenäoliselt püüavad Hiina tootjad nende kahe ekspordituru kaotamist kompenseerida, otsides praegu läbivaatamisel olevate meetmete lõpetamise korral uusi ekspordivõimalusi liidus. |
| --- | --- |

(216)

Nagu on kirjeldatud põhjendustes 214 ja 215, oli kaubanduse kaitsevahenditel Ameerika Ühendriikidesse ja Venemaale suunatud Hiina melamiiniekspordile heidutav mõju. Tõenäoliselt püüavad Hiina tootjad nende kahe ekspordituru kaotamist kompenseerida, otsides praegu läbivaatamisel olevate meetmete lõpetamise korral uusi ekspordivõimalusi liidus.

| (217) | Seetõttu järeldas komisjon, et tõenäoliselt meelitab liidu turg liigi suuremaid Hiina RVst pärit dumpinguhinnaga imporditava melamiini koguseid järgmistel põhjustel:






  — | Hiina liitu suunatud ekspordi hind oli läbivaatamisega seotud uurimisperioodil kõrgem kui kolmandatesse riikidesse suunatud ekspordi hind; |
| --- | --- | --- |

(217)

Seetõttu järeldas komisjon, et tõenäoliselt meelitab liidu turg liigi suuremaid Hiina RVst pärit dumpinguhinnaga imporditava melamiini koguseid järgmistel põhjustel:

—

Hiina liitu suunatud ekspordi hind oli läbivaatamisega seotud uurimisperioodil kõrgem kui kolmandatesse riikidesse suunatud ekspordi hind;

| — | kui kolmandatesse riikidesse suunatud eksport suunataks ümber liitu, saaksid Hiina eksportivad tootjad küsida kõrgemat ekspordihinda, mis jääks siiski madalamale liidu tootjate müügihinnast liidu turul, tekitades seeläbi täiendava hinnasurve; |
| --- | --- |

—

kui kolmandatesse riikidesse suunatud eksport suunataks ümber liitu, saaksid Hiina eksportivad tootjad küsida kõrgemat ekspordihinda, mis jääks siiski madalamale liidu tootjate müügihinnast liidu turul, tekitades seeläbi täiendava hinnasurve;

| — | liidu turg on oma suuruse poolest atraktiivne – läbivaatamisega seotud uurimisperioodil moodustas see ligikaudu [35–40] % Hiina melamiinitoodangust ja oli suurim ekspordisihtkoht; |
| --- | --- |

—

liidu turg on oma suuruse poolest atraktiivne – läbivaatamisega seotud uurimisperioodil moodustas see ligikaudu [35–40] % Hiina melamiinitoodangust ja oli suurim ekspordisihtkoht;

| — | kahe ekspordituru sulgemise tõttu pärast seda, kui Ameerika Ühendriigid ja Euraasia Majandusliit kehtestasid Hiina RVst pärit melamiini impordi suhtes kaubanduse kaitsevahendid, otsivad Hiina tootjad alternatiivseid ekspordivõimalusi. |
| --- | --- |

—

kahe ekspordituru sulgemise tõttu pärast seda, kui Ameerika Ühendriigid ja Euraasia Majandusliit kehtestasid Hiina RVst pärit melamiini impordi suhtes kaubanduse kaitsevahendid, otsivad Hiina tootjad alternatiivseid ekspordivõimalusi.

| (218) | Pärast lõplike järelduste avalikustamist juhtisid Xinjiang XLX ja kaubanduskoda tähelepanu asjaolule, et järeldus, mille kohaselt Hiina liitu suunatud ekspordi hind oli kolmandate riikidega võrreldes kõrgem, oli küll faktiliselt õige, kuid ei olnud seotud üksnes melamiiniekspordiga. Nende väitel kajastavad liitu suunatud ekspordi kõrgemad hinnad üldiselt kõrgemaid müügihindu liidus, mis tulenevad suurematest tootmiskuludest seoses tööjõu-, energia- ja keskkonnakuludega. Peale selle ei võimalda kõrgemat ekspordihinda kolmanda riigi majandusarengu madalam tase. |
| --- | --- |

(218)

Pärast lõplike järelduste avalikustamist juhtisid Xinjiang XLX ja kaubanduskoda tähelepanu asjaolule, et järeldus, mille kohaselt Hiina liitu suunatud ekspordi hind oli kolmandate riikidega võrreldes kõrgem, oli küll faktiliselt õige, kuid ei olnud seotud üksnes melamiiniekspordiga. Nende väitel kajastavad liitu suunatud ekspordi kõrgemad hinnad üldiselt kõrgemaid müügihindu liidus, mis tulenevad suurematest tootmiskuludest seoses tööjõu-, energia- ja keskkonnakuludega. Peale selle ei võimalda kõrgemat ekspordihinda kolmanda riigi majandusarengu madalam tase.

| (219) | Komisjon märkis, et olenemata sellest, mis on liitu suunatud ekspordi kõrgemate hindade põhjus, ei muuda see asjaolu, et Hiina melamiinitootjad said küsida liidu turul kõrgemat hinda kui muudel suurtel eksporditurgudel ja seega oli nende müük kasumlikum. Komisjon järeldas, et asjaomased isikud ei esitanud mingeid väiteid, mis lükkaksid ümber komisjoni järelduse, mille kohaselt näitab Hiina liitu suunatud ekspordi kõrgem hind liidu turu atraktiivsust. Tegelikult kinnitasid nende isikute märkused komisjoni vastavaid järeldusi. |
| --- | --- |

(219)

Komisjon märkis, et olenemata sellest, mis on liitu suunatud ekspordi kõrgemate hindade põhjus, ei muuda see asjaolu, et Hiina melamiinitootjad said küsida liidu turul kõrgemat hinda kui muudel suurtel eksporditurgudel ja seega oli nende müük kasumlikum. Komisjon järeldas, et asjaomased isikud ei esitanud mingeid väiteid, mis lükkaksid ümber komisjoni järelduse, mille kohaselt näitab Hiina liitu suunatud ekspordi kõrgem hind liidu turu atraktiivsust. Tegelikult kinnitasid nende isikute märkused komisjoni vastavaid järeldusi.

| (220) | Pärast lõplike järelduste avalikustamist väitsid Xinjiang XLX ja kaubanduskoda ka seda, et Hiina melamiinitootjad ei ole huvitatud oma ekspordi kolmandatest riikidest liitu ümbersuunamisest. Nende sõnade kohaselt on Hiina tootjad kujundanud aastate jooksul välja usaldusväärsed eksporditurud mitmes kolmandas riigis ega loobuks olemasolevatest klientidest nendel turgudel muu hulgas riskide hajutamise nimel. Isegi kui osa ekspordist liitu ümber suunataks, puuduks tootjatel motivatsioon langetada oma liitu suunatud ekspordi hinda. |
| --- | --- |

(220)

Pärast lõplike järelduste avalikustamist väitsid Xinjiang XLX ja kaubanduskoda ka seda, et Hiina melamiinitootjad ei ole huvitatud oma ekspordi kolmandatest riikidest liitu ümbersuunamisest. Nende sõnade kohaselt on Hiina tootjad kujundanud aastate jooksul välja usaldusväärsed eksporditurud mitmes kolmandas riigis ega loobuks olemasolevatest klientidest nendel turgudel muu hulgas riskide hajutamise nimel. Isegi kui osa ekspordist liitu ümber suunataks, puuduks tootjatel motivatsioon langetada oma liitu suunatud ekspordi hinda.

| (221) | Komisjon märkis, et asjaomased isikud ei esitanud oma väidete toetamiseks mingeid tõendeid. Komisjon leidis, et teatavale kõrgete hindadega turule orienteerumine oleks hea äriotsus. Hiina tootjad suudaksid tegelikult oma ekspordihinda tõsta (võrreldes kolmandatesse riikidesse suunatud ekspordi hinnaga) nii, et see jääks siiski liidu hindadest madalamaks, mis annaks neile konkurentsieelise. Komisjon lükkas selle väite tagasi. |
| --- | --- |

(221)

Komisjon märkis, et asjaomased isikud ei esitanud oma väidete toetamiseks mingeid tõendeid. Komisjon leidis, et teatavale kõrgete hindadega turule orienteerumine oleks hea äriotsus. Hiina tootjad suudaksid tegelikult oma ekspordihinda tõsta (võrreldes kolmandatesse riikidesse suunatud ekspordi hinnaga) nii, et see jääks siiski liidu hindadest madalamaks, mis annaks neile konkurentsieelise. Komisjon lükkas selle väite tagasi.

| (222) | Lisaks kinnitasid Xinjiang XLX ja kaubanduskoda pärast lõplike järelduste avalikustamist, et liidu turg on oma suuruse poolest Hiina melamiinitootjatele atraktiivne. |
| --- | --- |

(222)

Lisaks kinnitasid Xinjiang XLX ja kaubanduskoda pärast lõplike järelduste avalikustamist, et liidu turg on oma suuruse poolest Hiina melamiinitootjatele atraktiivne.

| (223) | Nad ei nõustunud sellega, et Ameerika Ühendriikide ja Euraasia Majandusliidu/Venemaa turgude sulgemine pärast asjaomastes jurisdiktsioonides dumpinguvastaste meetmete kehtestamist tooks kaasa suurema ekspordi liitu. Nad osutasid asjaolule, et pärast Ameerika Ühendriikide meetmete vastuvõtmist 2015. aastal jäid Hiina ekspordimahud liitu suhteliselt väikeseks. |
| --- | --- |

(223)

Nad ei nõustunud sellega, et Ameerika Ühendriikide ja Euraasia Majandusliidu/Venemaa turgude sulgemine pärast asjaomastes jurisdiktsioonides dumpinguvastaste meetmete kehtestamist tooks kaasa suurema ekspordi liitu. Nad osutasid asjaolule, et pärast Ameerika Ühendriikide meetmete vastuvõtmist 2015. aastal jäid Hiina ekspordimahud liitu suhteliselt väikeseks.

| (224) | Komisjon märkis, et Ameerika Ühendriikide meetmete kehtestamise ajal oli liidu turg juba kaitstud minimaalse impordihinna ja/või kindlaksmääratud jääktollimaksuga. Peale selle ei võimaldanud kõnealusel perioodil kehtinud rahvusvahelised melamiinihinnad (128) Hiina tootjatel Ameerika Ühendriikide turu kaotamise korvamiseks liidu turgu hõlvata. Niipea, kui melamiini rahvusvaheline hind tõusis minimaalse impordihinna tasemest oluliselt kõrgemale (2021. aastal ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodil), suurenes järsult Hiina melamiinieksport liitu. 2021. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperiood simuleerivad tegelikult olukorda, kus Hiina RVst pärit melamiini impordile ei kohaldata dumpinguvastaseid meetmeid nende kolme suurima eksportiva tootja puhul, kelle suhtes kehtib minimaalne impordihind. |
| --- | --- |

(224)

Komisjon märkis, et Ameerika Ühendriikide meetmete kehtestamise ajal oli liidu turg juba kaitstud minimaalse impordihinna ja/või kindlaksmääratud jääktollimaksuga. Peale selle ei võimaldanud kõnealusel perioodil kehtinud rahvusvahelised melamiinihinnad (128) Hiina tootjatel Ameerika Ühendriikide turu kaotamise korvamiseks liidu turgu hõlvata. Niipea, kui melamiini rahvusvaheline hind tõusis minimaalse impordihinna tasemest oluliselt kõrgemale (2021. aastal ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodil), suurenes järsult Hiina melamiinieksport liitu. 2021. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperiood simuleerivad tegelikult olukorda, kus Hiina RVst pärit melamiini impordile ei kohaldata dumpinguvastaseid meetmeid nende kolme suurima eksportiva tootja puhul, kelle suhtes kehtib minimaalne impordihind.

128

| (225) | Seetõttu järeldas komisjon, et Ameerika Ühendriikide meetmete kehtestamisega ei kaasnenud liitu suunatud ekspordi kohest suurenemist melamiini madalate rahvusvaheliste hindade tõttu sellel perioodil, mis võimaldasid kaitsta liidu turgu minimaalse impordihinna ja/või kindlaksmääratud jääktollimaksu kaudu. Seepärast kinnitas komisjon oma järeldused liidu turu atraktiivsuse kohta pärast Ameerika Ühendriikide ja Euraasia Majandusliidu/Venemaa turgude sulgemist. |
| --- | --- |

(225)

Seetõttu järeldas komisjon, et Ameerika Ühendriikide meetmete kehtestamisega ei kaasnenud liitu suunatud ekspordi kohest suurenemist melamiini madalate rahvusvaheliste hindade tõttu sellel perioodil, mis võimaldasid kaitsta liidu turgu minimaalse impordihinna ja/või kindlaksmääratud jääktollimaksu kaudu. Seepärast kinnitas komisjon oma järeldused liidu turu atraktiivsuse kohta pärast Ameerika Ühendriikide ja Euraasia Majandusliidu/Venemaa turgude sulgemist.

3.3.3.   Järeldus dumpingu jätkumise tõenäosuse kohta

Järeldus dumpingu jätkumise tõenäosuse kohta

| (226) | Võttes arvesse oma järeldusi dumpingu jätkumise kohta läbivaatamisega seotud uurimisperioodil, nagu on kirjeldatud põhjenduses 201, ja ekspordi tõenäolist muutumist meetmete aegumise korral, nagu on selgitatud põhjendustes 202–217, järeldas komisjon, et Hiina RVst pärit impordi suhtes kehtivate dumpinguvastaste meetmete aegumine toob suure tõenäosusega kaasa dumpingu jätkumise. |
| --- | --- |

(226)

Võttes arvesse oma järeldusi dumpingu jätkumise kohta läbivaatamisega seotud uurimisperioodil, nagu on kirjeldatud põhjenduses 201, ja ekspordi tõenäolist muutumist meetmete aegumise korral, nagu on selgitatud põhjendustes 202–217, järeldas komisjon, et Hiina RVst pärit impordi suhtes kehtivate dumpinguvastaste meetmete aegumine toob suure tõenäosusega kaasa dumpingu jätkumise.

4.   KAHJU

KAHJU

4.1.   Liidu tootmisharu ja liidu toodangu määratlus

Liidu tootmisharu ja liidu toodangu määratlus

| (227) | Taotluses kättesaadava teabe põhjal tootsid samasugust toodet läbivaatamisega seotud uurimisperioodil kolm taotluse esitajat ja veel kaks tootjat. Neid käsitatakse liidu tootmisharuna alusmääruse artikli 4 lõike 1 tähenduses. Kaks muud liidu tootjat, BASF AG (Ludwigshafen, Saksamaa) ja S.C. Azomures S.A., (Târgu Mureș, Rumeenia) arvamust ei avaldanud. |
| --- | --- |

(227)

Taotluses kättesaadava teabe põhjal tootsid samasugust toodet läbivaatamisega seotud uurimisperioodil kolm taotluse esitajat ja veel kaks tootjat. Neid käsitatakse liidu tootmisharuna alusmääruse artikli 4 lõike 1 tähenduses. Kaks muud liidu tootjat, BASF AG (Ludwigshafen, Saksamaa) ja S.C. Azomures S.A., (Târgu Mureș, Rumeenia) arvamust ei avaldanud.

| (228) | Tehti kindlaks, et liidu kogutoodang läbivaatamisega seotud uurimisperioodil oli 382 186 tonni. See näitaja arvutati kolme valimisse kaasatud liidu tootja küsimustikule esitatud vastuste põhjal ja taotluse esitajate makromajanduslikke näitajaid käsitlevale küsimustikule esitatud vastuste põhjal. |
| --- | --- |

(228)

Tehti kindlaks, et liidu kogutoodang läbivaatamisega seotud uurimisperioodil oli 382 186 tonni. See näitaja arvutati kolme valimisse kaasatud liidu tootja küsimustikule esitatud vastuste põhjal ja taotluse esitajate makromajanduslikke näitajaid käsitlevale küsimustikule esitatud vastuste põhjal.

| (229) | Nagu on märgitud põhjenduses 24, kasutati liidu tootmisharule põhjustatud võimaliku kahju jätkumise uurimiseks väljavõttelist uuringut. Valimisse kaasatud liidu tootjate toodang moodustab ligikaudu 82 % liidu samasuguse toote hinnangulisest kogutoodangust. Kolm valimisse kaasatud tootjat on taotluse esitajad. |
| --- | --- |

(229)

Nagu on märgitud põhjenduses 24, kasutati liidu tootmisharule põhjustatud võimaliku kahju jätkumise uurimiseks väljavõttelist uuringut. Valimisse kaasatud liidu tootjate toodang moodustab ligikaudu 82 % liidu samasuguse toote hinnangulisest kogutoodangust. Kolm valimisse kaasatud tootjat on taotluse esitajad.

4.2.   Liidu tarbimine

Liidu tarbimine

| (230) | Komisjon tegi liidu tarbimise kindlaks järgmise põhjal: a) taotluse esitajate andmed liidu tootmisharu samasuguse toote müügi kohta, mida on osaliselt ristkontrollitud valimisse kaasatud liidu tootjate teatatud müügimahtudega, ning b) uurimisaluse toote import liitu kõikidest kolmandatest riikidest vastavalt Comexti andmebaasi (Eurostati) andmetele. |
| --- | --- |

(230)

Komisjon tegi liidu tarbimise kindlaks järgmise põhjal: a) taotluse esitajate andmed liidu tootmisharu samasuguse toote müügi kohta, mida on osaliselt ristkontrollitud valimisse kaasatud liidu tootjate teatatud müügimahtudega, ning b) uurimisaluse toote import liitu kõikidest kolmandatest riikidest vastavalt Comexti andmebaasi (Eurostati) andmetele.

| (231) | Selle põhjal muutus liidu tarbimine järgmiselt.

  Tabel 2


  Liidu tarbimine (tonnides) | 2019 | 2020 | 2021 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Liidu kogutarbimine | 390 729 | 364 168 | 427 309 | 432 773 |
| Indeks (2019 = 100) | 100 | 93 | 109 | 111 |
| Allikas: Eurostat, taotluse esitaja. |

(231)

Selle põhjal muutus liidu tarbimine järgmiselt.

Tabel 2

Tabel 2

Liidu tarbimine (tonnides)

Liidu tarbimine (tonnides)

2019

2020

2021

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

Liidu kogutarbimine

390 729

364 168

427 309

432 773

Indeks (2019 = 100)

Indeks (2019 = 100)

100

100

93

93

109

109

111

111

Allikas: Eurostat, taotluse esitaja.

Allikas:

| (232) | Läbivaatamisest nähtus, et vaatlusalusel perioodil kasvas liidu tarbimine 11 %. Liidu tarbimist mõjutas negatiivselt COVID-19 pandeemia 2020. aastal, kuid 2021. aastal ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodil taastus tarbimine jõuliselt. |
| --- | --- |

(232)

Läbivaatamisest nähtus, et vaatlusalusel perioodil kasvas liidu tarbimine 11 %. Liidu tarbimist mõjutas negatiivselt COVID-19 pandeemia 2020. aastal, kuid 2021. aastal ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodil taastus tarbimine jõuliselt.

4.3.   Asjaomasest riigist pärit import

Asjaomasest riigist pärit import

4.3.1.   Asjaomasest riigist pärit impordi maht ja turuosa

Asjaomasest riigist pärit impordi maht ja turuosa

| (233) | Komisjon määras asjaomasest riigist pärit impordi mahu kindlaks Eurostati statistika põhjal, nagu on nõuetekohaselt selgitatud põhjenduses 229. Hiina impordi turuosa kindlakstegemiseks võrreldi liitu suunatud importi tarbimisega, nagu on esitatud tabelis 2. |
| --- | --- |

(233)

Komisjon määras asjaomasest riigist pärit impordi mahu kindlaks Eurostati statistika põhjal, nagu on nõuetekohaselt selgitatud põhjenduses 229. Hiina impordi turuosa kindlakstegemiseks võrreldi liitu suunatud importi tarbimisega, nagu on esitatud tabelis 2.

| (234) | Hiina RVst pärit import muutus järgmiselt.

  Tabel 3


  Impordi maht ja turuosa | 2019 | 2020 | 2021 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Hiina RVst pärit impordi maht (tonnides) | 6 704 | 1 222 | 27 270 | 64 673 |
| Indeks (2019 = 100) | 100 | 18 | 407 | 965 |
| Hiina RVst pärit impordi turuosa (%) | 1,7 | 0,3 | 6,4 | 14,9 |
| Indeks (2019 = 100) | 100 | 20 | 372 | 871 |
| Allikas: Eurostat. |

(234)

Hiina RVst pärit import muutus järgmiselt.

Tabel 3

Tabel 3

Impordi maht ja turuosa

Impordi maht ja turuosa

2019

2020

2021

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

Hiina RVst pärit impordi maht (tonnides)

6 704

1 222

27 270

64 673

Indeks (2019 = 100)

Indeks (2019 = 100)

100

100

18

18

407

407

965

965

Hiina RVst pärit impordi turuosa (%)

1,7

0,3

6,4

14,9

Indeks (2019 = 100)

Indeks (2019 = 100)

100

100

20

20

372

372

871

871

Allikas: Eurostat.

Allikas:

| (235) | Aastatel 2019–2020 vähenes Hiinast pärit impordi maht märkimisväärselt – 82 % –, mis võib olla selgitatav tootmisseisakutega Hiinas pärast COVID-19 pandeemia puhkemist ja liidu tarbimise suurt vähenemist. Hiina impordi maht taastus eksponentsiaalselt 2021. aastal, mil selle kogus oli üle nelja korra suurem kui 2019. aastal imporditud kogus. Impordi maht kasvas märkimisväärselt uuesti läbivaatamisega seotud uurimisperioodil, mil selle kogus oli üle kahe korra suurem kui 2021. aastal imporditud kogus. |
| --- | --- |

(235)

Aastatel 2019–2020 vähenes Hiinast pärit impordi maht märkimisväärselt – 82 % –, mis võib olla selgitatav tootmisseisakutega Hiinas pärast COVID-19 pandeemia puhkemist ja liidu tarbimise suurt vähenemist. Hiina impordi maht taastus eksponentsiaalselt 2021. aastal, mil selle kogus oli üle nelja korra suurem kui 2019. aastal imporditud kogus. Impordi maht kasvas märkimisväärselt uuesti läbivaatamisega seotud uurimisperioodil, mil selle kogus oli üle kahe korra suurem kui 2021. aastal imporditud kogus.

| (236) | Oma märkustes lõplike järelduste avalikustamise kohta väitsid Xinjiang XLX ja kaubanduskoda, et liitu suunatud Hiina impordi kasvu põhjus oli tarnenappus liidu tasandil koos kasutajate suure nõudlusega pärast COVID-19 pandeemiat, see tähendab 2021. aastal ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. Seepärast ei suutnud liidu tootmisharu kõnealust nõudlust rahuldada ja kasutajad pidid minema üle Hiinast pärit impordile. Xinjiang XLX lisas, et peale selle tõstis liidu tootmisharu sel perioodil märkimisväärselt oma hinda ja et kasutajad olid seetõttu sunnitud otsima alternatiivseid tarneallikaid. |
| --- | --- |

(236)

Oma märkustes lõplike järelduste avalikustamise kohta väitsid Xinjiang XLX ja kaubanduskoda, et liitu suunatud Hiina impordi kasvu põhjus oli tarnenappus liidu tasandil koos kasutajate suure nõudlusega pärast COVID-19 pandeemiat, see tähendab 2021. aastal ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. Seepärast ei suutnud liidu tootmisharu kõnealust nõudlust rahuldada ja kasutajad pidid minema üle Hiinast pärit impordile. Xinjiang XLX lisas, et peale selle tõstis liidu tootmisharu sel perioodil märkimisväärselt oma hinda ja et kasutajad olid seetõttu sunnitud otsima alternatiivseid tarneallikaid.

| (237) | Komisjon märkis, et valimisse kaasatud liidu tootjate vaba tootmisvõimsus oli igal vaatlusaluse perioodi aastal vähemalt 80 000 tonni (vt tabel 6), mis selgelt ületab liitu suunatud Hiina impordi kogumahu (vt tabel 3). Sellest järeldub, et liidu tootmisharu oli kahtlemata suuteline asendama Hiinast pärit täheldatud koguimpordi ja seega suuteline rahuldama selles ulatuses liidu turu nõudluse vaatlusalusel perioodil. Seoses liidu tootmisharu küsitud hindadega märkis komisjon, et liidu tootmisharu kohaldatud kõnealused hinnatõusud olid täielikult kooskõlas turusignaalidega olukorras, kus nõudlus oli suur ja kulud kasvasid oluliselt, nagu täheldati 2021. aastal ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. Seepärast lükati need väited tagasi. |
| --- | --- |

(237)

Komisjon märkis, et valimisse kaasatud liidu tootjate vaba tootmisvõimsus oli igal vaatlusaluse perioodi aastal vähemalt 80 000 tonni (vt tabel 6), mis selgelt ületab liitu suunatud Hiina impordi kogumahu (vt tabel 3). Sellest järeldub, et liidu tootmisharu oli kahtlemata suuteline asendama Hiinast pärit täheldatud koguimpordi ja seega suuteline rahuldama selles ulatuses liidu turu nõudluse vaatlusalusel perioodil. Seoses liidu tootmisharu küsitud hindadega märkis komisjon, et liidu tootmisharu kohaldatud kõnealused hinnatõusud olid täielikult kooskõlas turusignaalidega olukorras, kus nõudlus oli suur ja kulud kasvasid oluliselt, nagu täheldati 2021. aastal ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. Seepärast lükati need väited tagasi.

4.3.2.   Hiinast pärit impordi hinnad ja hindade allalöömine

Hiinast pärit impordi hinnad ja hindade allalöömine

4.3.2.1.   Hinnad

Hinnad

| (238) | Komisjon tegi Hiinast pärit impordi keskmised hinnad kindlaks Eurostati statistika põhjal. |
| --- | --- |

(238)

Komisjon tegi Hiinast pärit impordi keskmised hinnad kindlaks Eurostati statistika põhjal.

| (239) | Hiinast pärit impordi keskmine kaalutud hind muutus järgmiselt.

  Tabel 4


  Impordihinnad (eurot tonni kohta) | 2019 | 2020 | 2021 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Hiina | 1 155 | 958 | 1 627 | 2 224 |
| Indeks (2019 = 100) | 100 | 83 | 141 | 193 |
| Allikas: Eurostat. |

(239)

Hiinast pärit impordi keskmine kaalutud hind muutus järgmiselt.

Tabel 4

Tabel 4

Impordihinnad (eurot tonni kohta)

Impordihinnad (eurot tonni kohta)

2019

2020

2021

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

Hiina

1 155

958

1 627

2 224

Indeks (2019 = 100)

Indeks (2019 = 100)

100

100

83

83

141

141

193

193

Allikas: Eurostat.

Allikas:

| (240) | Hiinast pärit melamiiniimpordi keskmised hinnad kasvasid vaatlusalusel perioodil 93 %, millest nähtub, et Hiina tootjad järgisid osaliselt üldist positiivset hinnasuundumust liidu turul, nagu on esitatud tabelis 8. |
| --- | --- |

(240)

Hiinast pärit melamiiniimpordi keskmised hinnad kasvasid vaatlusalusel perioodil 93 %, millest nähtub, et Hiina tootjad järgisid osaliselt üldist positiivset hinnasuundumust liidu turul, nagu on esitatud tabelis 8.

4.3.2.2.   Hinna allalöömine

Hinna allalöömine

| (241) | Kuna ainsa koostööd teinud eksportiva tootja ekspordihindu ei saanud käsitada tüüpilisena, sest tema ekspordi kogus oli alla 3 % läbivaatamisega seotud uurimisperioodil Hiinast liitu suunatud koguekspordist (vt põhjendus 27), tegi komisjon hinna allalöömise kindlaks, võrreldes a) Hiina RVst pärit impordi kaalutud keskmisi statistilisi hindu läbivaatamisega seotud uurimisperioodil, nagu on selgitatud põhjenduses 196, mis tehti kindlaks CIF-hinna alusel ja mida asjakohaselt kohandati tavapärase tollimaksumäära, dumpinguvastase tollimaksu (129) ja impordijärgsete kuludega, ning b) kolme liidu tootja kaalutud keskmist müügihinda, mida küsiti sõltumatutelt klientidelt liidu turul (kohandatud tehasehindade tasandile). Sel viisil arvutatud hindade allalöömise marginaal oli 12,6 %. |
| --- | --- |

(241)

Kuna ainsa koostööd teinud eksportiva tootja ekspordihindu ei saanud käsitada tüüpilisena, sest tema ekspordi kogus oli alla 3 % läbivaatamisega seotud uurimisperioodil Hiinast liitu suunatud koguekspordist (vt põhjendus 27), tegi komisjon hinna allalöömise kindlaks, võrreldes a) Hiina RVst pärit impordi kaalutud keskmisi statistilisi hindu läbivaatamisega seotud uurimisperioodil, nagu on selgitatud põhjenduses 196, mis tehti kindlaks CIF-hinna alusel ja mida asjakohaselt kohandati tavapärase tollimaksumäära, dumpinguvastase tollimaksu (129) ja impordijärgsete kuludega, ning b) kolme liidu tootja kaalutud keskmist müügihinda, mida küsiti sõltumatutelt klientidelt liidu turul (kohandatud tehasehindade tasandile). Sel viisil arvutatud hindade allalöömise marginaal oli 12,6 %.

129

4.4.   Kolmandatest riikidest pärit impordi maht ja hinnad

Kolmandatest riikidest pärit impordi maht ja hinnad

| (242) | Komisjon kasutas kolmandatest riikidest pärit impordi mahu ja hindade kindlakstegemiseks sama metoodikat nagu Hiina RV puhul (vt punkt 4.3.1). |
| --- | --- |

(242)

Komisjon kasutas kolmandatest riikidest pärit impordi mahu ja hindade kindlakstegemiseks sama metoodikat nagu Hiina RV puhul (vt punkt 4.3.1).

| (243) | Kolmandatest riikidest pärit impordi maht muutus vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

  Tabel 5


  Import kolmandatest riikidest











  Riik | | 2019 | 2020 | 2021 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Katar | Impordimaht (tonnides) | 33 941 | 26 256 | 35 622 | 31 725 |
| | Indeks (2019 = 100) | 100 | 77 | 105 | 93 |
| | Turuosa (%) | 8,7 | 7,2 | 8,3 | 7,3 |
| | Indeks (2019 = 100) | 100 | 83 | 96 | 84 |
| | Keskmine hind (eurot tonni kohta) | 1 011 | 824 | 1 548 | 2 479 |
| | Indeks (2019 = 100) | 100 | 81 | 153 | 245 |
| Trinidad ja Tobago | Impordimaht (tonnides) | 13 719 | 8 370 | 14 112 | 12 507 |
| | Indeks (2019 = 100) | 100 | 61 | 103 | 91 |
| | Turuosa (%) | 3,5 | 2,3 | 3,3 | 3,0 |
| | Indeks (2019 = 100) | 100 | 65 | 94 | 84 |
| | Keskmine hind (eurot tonni kohta) | 1 091 | 850 | 1 572 | 2 485 |
| | Indeks (2019 = 100) | 100 | 78 | 144 | 227 |
| Jaapan | Impordimaht (tonnides) | 13 699 | 9 195 | 9 499 | 7 576 |
| | Indeks (2019 = 100) | 100 | 67 | 69 | 55 |
| | Turuosa (%) | 3,5 | 2,5 | 2,2 | 1,8 |
| | Indeks (2019 = 100) | 100 | 72 | 63 | 50 |
| | Keskmine hind (eurot tonni kohta) | 1 076 | 912 | 1 295 | 2 046 |
| | Indeks (2019 = 100) | 100 | 85 | 120 | 190 |
| Muud kolmandad riigid | Impordimaht (tonnides) | 37 825 | 28 238 | 22 673 | 21 480 |
| | Indeks (2019 = 100) | 100 | 75 | 60 | 57 |
| | Turuosa (%) | 9,7 | 7,8 | 5,3 | 5,0 |
| | Indeks (2019 = 100) | 100 | 80 | 55 | 51 |
| | Keskmine hind (eurot tonni kohta) | 940 | 816 | 1 671 | 2 447 |
| | Indeks (2019 = 100) | 100 | 87 | 178 | 260 |
| Koguimport (v.a Hiina) | Impordimaht (tonnides) | 99 183 | 72 059 | 81 907 | 73 288 |
| | Indeks (2019 = 100) | 100 | 73 | 83 | 74 |
| | Turuosa (%) | 25,4 | 19,8 | 19,2 | 17,0 |
| | Indeks (2019 = 100) | 100 | 78 | 76 | 67 |
| | Keskmine hind (eurot tonni kohta) | 1 004 | 835 | 1 557 | 2 427 |
| | Indeks (2019 = 100) | 100 | 83 | 155 | 242 |
| Allikas: Eurostat. |

(243)

Kolmandatest riikidest pärit impordi maht muutus vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

Tabel 5

Tabel 5

Import kolmandatest riikidest

Import kolmandatest riikidest

Riik

2019

2020

2021

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

Katar

Impordimaht (tonnides)

33 941

26 256

35 622

31 725

Indeks (2019 = 100)

Indeks (2019 = 100)

100

100

77

77

105

105

93

93

Turuosa (%)

8,7

7,2

8,3

7,3

Indeks (2019 = 100)

Indeks (2019 = 100)

100

100

83

83

96

96

84

84

Keskmine hind (eurot tonni kohta)

1 011

824

1 548

2 479

Indeks (2019 = 100)

Indeks (2019 = 100)

100

100

81

81

153

153

245

245

Trinidad ja Tobago

Impordimaht (tonnides)

13 719

8 370

14 112

12 507

Indeks (2019 = 100)

Indeks (2019 = 100)

100

100

61

61

103

103

91

91

Turuosa (%)

3,5

2,3

3,3

3,0

Indeks (2019 = 100)

Indeks (2019 = 100)

100

100

65

65

94

94

84

84

Keskmine hind (eurot tonni kohta)

1 091

850

1 572

2 485

Indeks (2019 = 100)

Indeks (2019 = 100)

100

100

78

78

144

144

227

227

Jaapan

Impordimaht (tonnides)

13 699

9 195

9 499

7 576

Indeks (2019 = 100)

Indeks (2019 = 100)

100

100

67

67

69

69

55

55

Turuosa (%)

3,5

2,5

2,2

1,8

Indeks (2019 = 100)

Indeks (2019 = 100)

100

100

72

72

63

63

50

50

Keskmine hind (eurot tonni kohta)

1 076

912

1 295

2 046

Indeks (2019 = 100)

Indeks (2019 = 100)

100

100

85

85

120

120

190

190

Muud kolmandad riigid

Impordimaht (tonnides)

37 825

28 238

22 673

21 480

Indeks (2019 = 100)

Indeks (2019 = 100)

100

100

75

75

60

60

57

57

Turuosa (%)

9,7

7,8

5,3

5,0

Indeks (2019 = 100)

Indeks (2019 = 100)

100

100

80

80

55

55

51

51

Keskmine hind (eurot tonni kohta)

940

816

1 671

2 447

Indeks (2019 = 100)

Indeks (2019 = 100)

100

100

87

87

178

178

260

260

Koguimport (v.a Hiina)

Impordimaht (tonnides)

99 183

72 059

81 907

73 288

Indeks (2019 = 100)

Indeks (2019 = 100)

100

100

73

73

83

83

74

74

Turuosa (%)

25,4

19,8

19,2

17,0

Indeks (2019 = 100)

Indeks (2019 = 100)

100

100

78

78

76

76

67

67

Keskmine hind (eurot tonni kohta)

1 004

835

1 557

2 427

Indeks (2019 = 100)

Indeks (2019 = 100)

100

100

83

83

155

155

242

242

Allikas: Eurostat.

Allikas:

| (244) | Kõige olulisemad impordiallikad väljaspool Hiinat olid teiste seas Katar, Trinidad ja Tobago ning Jaapan. Kõikidest nendest riikidest pärit import vähenes vaatlusalusel perioodil vähemalt 7 % ja kuni 45 %, samal ajal kui muudest kolmandatest riikidest peale Hiina pärit koguimport vähenes 26 %. |
| --- | --- |

(244)

Kõige olulisemad impordiallikad väljaspool Hiinat olid teiste seas Katar, Trinidad ja Tobago ning Jaapan. Kõikidest nendest riikidest pärit import vähenes vaatlusalusel perioodil vähemalt 7 % ja kuni 45 %, samal ajal kui muudest kolmandatest riikidest peale Hiina pärit koguimport vähenes 26 %.

| (245) | Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil ületasid nende kahe muu riigi (v.a Hiina), kelle individuaalne turuosa oli läbivaatamisega seotud uurimisperioodil suurem kui 2 %, see tähendab Katari (7,3 %) ning Trinidadi ja Tobago (3 %) keskmised impordihinnad Hiina RVst pärit impordi keskmisi hindu enam kui 200 euro võrra tonni kohta. |
| --- | --- |

(245)

Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil ületasid nende kahe muu riigi (v.a Hiina), kelle individuaalne turuosa oli läbivaatamisega seotud uurimisperioodil suurem kui 2 %, see tähendab Katari (7,3 %) ning Trinidadi ja Tobago (3 %) keskmised impordihinnad Hiina RVst pärit impordi keskmisi hindu enam kui 200 euro võrra tonni kohta.

| (246) | Äriühingu Xinjiang XLX ja kaubanduskoja väitel nähtub eelmisest tabelist, et komisjon ei olnud hinnanud Venemaa liitu suunatud melamiiniimpordi rolli. Venemaalt pärit import oli kuni Venemaa provotseerimata ja põhjendamatu agressioonisõjani Ukraina vastu märkimisväärne ning seejärel asendati Venemaa import äriühingu Xinjiang XLX ja kaubanduskoja väitel Hiinast pärit impordiga ja see tegur selgitab ka Hiina impordi kasvu alates sellest ajast. |
| --- | --- |

(246)

Äriühingu Xinjiang XLX ja kaubanduskoja väitel nähtub eelmisest tabelist, et komisjon ei olnud hinnanud Venemaa liitu suunatud melamiiniimpordi rolli. Venemaalt pärit import oli kuni Venemaa provotseerimata ja põhjendamatu agressioonisõjani Ukraina vastu märkimisväärne ning seejärel asendati Venemaa import äriühingu Xinjiang XLX ja kaubanduskoja väitel Hiinast pärit impordiga ja see tegur selgitab ka Hiina impordi kasvu alates sellest ajast.

| (247) | Komisjon ei olnud sellega nõus. Komisjon hindas individuaalselt Venemaa importi osana „muude kolmandate riikide“ impordist (vt tabel 5). Venemaa importi ei ole aga eelnevas tabelis eraldi esitatud, sest peale asjaomase riigi olid kolm suurima liitu suunatud ekspordi mahuga riiki läbivaatamisega seotud uurimisperioodil Katar, Trinidad ja Tobago ning Jaapan. Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil oli Venemaa turuosa 1,4 % ja vaatlusalusel perioodil oli selle kõrgeim tase 2020. aastal, mil turuosa moodustas 4,3 %. Seega on Venemaa turuosa vähenemine pärast kõnealust aastat, mil turuosa oli suurim, väga väike (miinus 2,9 protsendipunkti) võrreldes Hiina turuosa suurenemisega (pluss 14,6 protsendipunkti). Seepärast lükati tagasi väide, et Venemaa impordi turuosa vähenemine mõjutas olulisel määral Hiina impordi turuosa suurenemist. |
| --- | --- |

(247)

Komisjon ei olnud sellega nõus. Komisjon hindas individuaalselt Venemaa importi osana „muude kolmandate riikide“ impordist (vt tabel 5). Venemaa importi ei ole aga eelnevas tabelis eraldi esitatud, sest peale asjaomase riigi olid kolm suurima liitu suunatud ekspordi mahuga riiki läbivaatamisega seotud uurimisperioodil Katar, Trinidad ja Tobago ning Jaapan. Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil oli Venemaa turuosa 1,4 % ja vaatlusalusel perioodil oli selle kõrgeim tase 2020. aastal, mil turuosa moodustas 4,3 %. Seega on Venemaa turuosa vähenemine pärast kõnealust aastat, mil turuosa oli suurim, väga väike (miinus 2,9 protsendipunkti) võrreldes Hiina turuosa suurenemisega (pluss 14,6 protsendipunkti). Seepärast lükati tagasi väide, et Venemaa impordi turuosa vähenemine mõjutas olulisel määral Hiina impordi turuosa suurenemist.

| (248) | Pärast lõplike järelduste avalikustamist täheldasid Xinjiang XLX ja kaubanduskoda, et läbivaatamisega seotud uurimisperioodil olid Hiina impordi keskmised hinnad kõrgemal tasemel kui Jaapani ja Venemaa impordi vastavad hinnad ning et 2021. aastal ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodil järgisid kõik eksportivad riigid suuresti hinnatõusu suundumust. |
| --- | --- |

(248)

Pärast lõplike järelduste avalikustamist täheldasid Xinjiang XLX ja kaubanduskoda, et läbivaatamisega seotud uurimisperioodil olid Hiina impordi keskmised hinnad kõrgemal tasemel kui Jaapani ja Venemaa impordi vastavad hinnad ning et 2021. aastal ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodil järgisid kõik eksportivad riigid suuresti hinnatõusu suundumust.

| (249) | Komisjon nõustus sellega, et Jaapanist ja Venemaalt pärit impordi keskmised hinnad olid Eurostati andmetel läbivaatamisega seotud uurimisperioodil Hiinast pärit impordi keskmistest hindadest madalamad. Nende kombineeritud turuosa (3,2 %) oli aga Hiina impordi turuosast palju väiksem. Samuti täheldas komisjon, et kõnealused isikud ei esitanud nende faktide põhjal mingeid väiteid. Seetõttu lükati see väide tagasi. |
| --- | --- |

(249)

Komisjon nõustus sellega, et Jaapanist ja Venemaalt pärit impordi keskmised hinnad olid Eurostati andmetel läbivaatamisega seotud uurimisperioodil Hiinast pärit impordi keskmistest hindadest madalamad. Nende kombineeritud turuosa (3,2 %) oli aga Hiina impordi turuosast palju väiksem. Samuti täheldas komisjon, et kõnealused isikud ei esitanud nende faktide põhjal mingeid väiteid. Seetõttu lükati see väide tagasi.

| (250) | Eespool kirjeldatu, see tähendab kolmandatest riikidest pärit impordi mahu ja muudest kõige olulisematest allikatest kui Hiinast pärit impordi hindade muutumise põhjal järeldas komisjon, et kolmandatest riikidest pärit import ei avaldanud liidu tootmisharule kahjulikku mõju. |
| --- | --- |

(250)

Eespool kirjeldatu, see tähendab kolmandatest riikidest pärit impordi mahu ja muudest kõige olulisematest allikatest kui Hiinast pärit impordi hindade muutumise põhjal järeldas komisjon, et kolmandatest riikidest pärit import ei avaldanud liidu tootmisharule kahjulikku mõju.

4.5.   Liidu tootmisharu majanduslik olukord

Liidu tootmisharu majanduslik olukord

4.5.1.   Üldised märkused

Üldised märkused

| (251) | Uurides dumpinguhinnaga impordi mõju liidu tootmisharule, hinnati alusmääruse artikli 3 lõike 5 kohaselt kõiki majandusnäitajaid, mis liidu tootmisharu olukorda vaatlusalusel perioodil kujundasid. |
| --- | --- |

(251)

Uurides dumpinguhinnaga impordi mõju liidu tootmisharule, hinnati alusmääruse artikli 3 lõike 5 kohaselt kõiki majandusnäitajaid, mis liidu tootmisharu olukorda vaatlusalusel perioodil kujundasid.

| (252) | Kahju hindamisel eristas komisjon makro- ja mikromajanduslikke kahjunäitajaid. Komisjon hindas makromajanduslikke näitajaid taotluse esitajatelt küsimustikule saadud vastustes sisalduvate andmete ja teabe põhjal, mida ta võrdles nõuetekohaselt taotluses esitatud teabe ja valimisse kaasatud liidu tootjate vastustega küsimustikule ning Eurostati statistikaga. Komisjon hindas mikromajanduslikke näitajaid andmete põhjal, mille valimisse kaasatud liidu tootjad esitasid küsimustiku vastustes. |
| --- | --- |

(252)

Kahju hindamisel eristas komisjon makro- ja mikromajanduslikke kahjunäitajaid. Komisjon hindas makromajanduslikke näitajaid taotluse esitajatelt küsimustikule saadud vastustes sisalduvate andmete ja teabe põhjal, mida ta võrdles nõuetekohaselt taotluses esitatud teabe ja valimisse kaasatud liidu tootjate vastustega küsimustikule ning Eurostati statistikaga. Komisjon hindas mikromajanduslikke näitajaid andmete põhjal, mille valimisse kaasatud liidu tootjad esitasid küsimustiku vastustes.

| (253) | Makromajanduslikud näitajad on toodang, tootmisvõimsus, tootmisvõimsuse rakendamine, müügimaht, turuosa, kasv, tööhõive, tootlikkus, dumpingumarginaali suurus ja varasemast dumpingust taastumine. |
| --- | --- |

(253)

Makromajanduslikud näitajad on toodang, tootmisvõimsus, tootmisvõimsuse rakendamine, müügimaht, turuosa, kasv, tööhõive, tootlikkus, dumpingumarginaali suurus ja varasemast dumpingust taastumine.

| (254) | Mikromajanduslikud näitajad on ühiku keskmised müügihinnad, ühikukulu, tööjõukulu, laovarud, kasumlikkus, rahavoog, investeeringud, investeeringutasuvus ja kapitali kaasamise võime. |
| --- | --- |

(254)

Mikromajanduslikud näitajad on ühiku keskmised müügihinnad, ühikukulu, tööjõukulu, laovarud, kasumlikkus, rahavoog, investeeringud, investeeringutasuvus ja kapitali kaasamise võime.

4.5.2.   Toodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine

Toodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine

| (255) | Liidu kogutoodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

  Tabel 6


  Toodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine | 2019 | 2020 | 2021 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tootmismaht (tonnides) | 403 513 | 401 780 | 396 575 | 382 187 |
| Indeks (2019 = 100) | 100 | 100 | 98 | 95 |
| Tootmisvõimsus (tonnides) | 480 383 | 480 578 | 477 621 | 472 494 |
| Indeks (2019 = 100) | 100 | 100 | 99 | 98 |
| Tootmisvõimsuse rakendamine (%) | 84,0 | 83,6 | 83,0 | 80,9 |
| Indeks (2019 = 100) | 100 | 100 | 99 | 96 |
| Allikas: taotluse esitajad. |

(255)

Liidu kogutoodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

Tabel 6

Tabel 6

Toodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine

Toodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine

2019

2020

2021

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

Tootmismaht (tonnides)

403 513

401 780

396 575

382 187

Indeks (2019 = 100)

Indeks (2019 = 100)

100

100

100

100

98

98

95

95

Tootmisvõimsus (tonnides)

480 383

480 578

477 621

472 494

Indeks (2019 = 100)

Indeks (2019 = 100)

100

100

100

100

99

99

98

98

Tootmisvõimsuse rakendamine (%)

84,0

83,6

83,0

80,9

Indeks (2019 = 100)

Indeks (2019 = 100)

100

100

100

100

99

99

96

96

Allikas: taotluse esitajad.

Allikas

| (256) | Liidu tootmisharu toodang vähenes vaatlusaluse perioodi jooksul 5 %. Liidu tootmisharu tootmisvõimsus püsis vaatlusalusel perioodil peaaegu stabiilne, vähenedes ebaoluliselt (2 %). Selle tagajärjel vähenes tootmisvõimsuse rakendamine 4 %. |
| --- | --- |

(256)

Liidu tootmisharu toodang vähenes vaatlusaluse perioodi jooksul 5 %. Liidu tootmisharu tootmisvõimsus püsis vaatlusalusel perioodil peaaegu stabiilne, vähenedes ebaoluliselt (2 %). Selle tagajärjel vähenes tootmisvõimsuse rakendamine 4 %.

4.5.3.   Müügimaht ja turuosa

Müügimaht ja turuosa

| (257) | Liidu tootmisharu müügimaht ja turuosa muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

  Tabel 7


  Müügimaht ja turuosa | 2019 | 2020 | 2021 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Müügi kogumaht liidu turul sõltumatutele klientidele | 284 842 | 290 888 | 318 133 | 294 513 |
| Indeks (2019 = 100) | 100 | 102 | 112 | 103 |
| Turuosa (%) | 72,9 | 79,9 | 74,5 | 68,1 |
| Indeks (2019 = 100) | 100 | 110 | 102 | 93 |
| Allikas: Eurostat, taotluse esitajad. |

(257)

Liidu tootmisharu müügimaht ja turuosa muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

Tabel 7

Tabel 7

Müügimaht ja turuosa

Müügimaht ja turuosa

2019

2020

2021

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

Müügi kogumaht liidu turul sõltumatutele klientidele

284 842

290 888

318 133

294 513

Indeks (2019 = 100)

Indeks (2019 = 100)

100

102

112

103

Turuosa (%)

72,9

79,9

74,5

68,1

Indeks (2019 = 100)

Indeks (2019 = 100)

100

110

102

93

Allikas: Eurostat, taotluse esitajad.

Allikas:

| (258) | Liidu tootmisharu müügimaht sõltumatutele klientidele kasvas 2019.–2021. aastal 12 %, kuid vähenes 2021. aastast kuni läbivaatamisega seotud uurimisperioodini 9 protsendipunkti, jõudes 2019. aasta tasemest 3 % kõrgemale. |
| --- | --- |

(258)

Liidu tootmisharu müügimaht sõltumatutele klientidele kasvas 2019.–2021. aastal 12 %, kuid vähenes 2021. aastast kuni läbivaatamisega seotud uurimisperioodini 9 protsendipunkti, jõudes 2019. aasta tasemest 3 % kõrgemale.

| (259) | Aastatel 2019–2020 suutis liidu tootmisharu suurendada oma turuosa 10 %, täites tühimiku, mis oli tekkinud Hiinast pärit impordi väiksemate koguste tõttu COVID-19 pandeemia tagajärjel (vt põhjendus 234 ja tabel 3). 2020. aastast kuni läbivaatamisega seotud uurimisperioodini kaotas liidu tootmisharu märkimisväärse osa (ligi 12 protsendipunkti) oma turuosast ning võrreldes 2019. aastaga kaotas liidu tootmisharu läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 4,8 protsendipunkti oma turuosast. |
| --- | --- |

(259)

Aastatel 2019–2020 suutis liidu tootmisharu suurendada oma turuosa 10 %, täites tühimiku, mis oli tekkinud Hiinast pärit impordi väiksemate koguste tõttu COVID-19 pandeemia tagajärjel (vt põhjendus 234 ja tabel 3). 2020. aastast kuni läbivaatamisega seotud uurimisperioodini kaotas liidu tootmisharu märkimisväärse osa (ligi 12 protsendipunkti) oma turuosast ning võrreldes 2019. aastaga kaotas liidu tootmisharu läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 4,8 protsendipunkti oma turuosast.

4.5.4.   Kasv

Kasv

| (260) | Liidu tarbimine suurenes vaatlusalusel perioodil 11 % (vt tabel 2), samas kui liidu tootmisharu müügimaht sõltumatutele klientidele liidus suurenes 8 % (vt tabel 7). Sellest tulenevalt kasvas liidu tootmisharu absoluutarvudes, kuid vähenes suhteliselt. Teiste sõnadega ei saanud liidu tootmisharu turu kasvust samas ulatuses kasu kui Hiinast pärit import. |
| --- | --- |

(260)

Liidu tarbimine suurenes vaatlusalusel perioodil 11 % (vt tabel 2), samas kui liidu tootmisharu müügimaht sõltumatutele klientidele liidus suurenes 8 % (vt tabel 7). Sellest tulenevalt kasvas liidu tootmisharu absoluutarvudes, kuid vähenes suhteliselt. Teiste sõnadega ei saanud liidu tootmisharu turu kasvust samas ulatuses kasu kui Hiinast pärit import.

4.5.5.   Hinnad ja neid mõjutavad tegurid

Hinnad ja neid mõjutavad tegurid

| (261) | Liidu tootjate kaalutud keskmised ühiku müügihinnad sõltumatutele klientidele liidus ja ühiku tootmiskulud muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

  Tabel 8


  Müügihinnad liidus ja tootmiskulud | 2019 | 2020 | 2021 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kaalutud keskmine ühiku müügihind liidus | 1 149 | 928 | 1 863 | 2 811 |
| Keskmine ühiku müügihind liidus (indeks, 2019 = 100) | 100 | 81 | 162 | 245 |
| Ühiku tootmiskulu | 980 | 906 | 1 611 | 2 250 |
| Ühiku tootmiskulu (indeks, 2019 = 100) | 100 | 92 | 164 | 230 |
| Allikas: valimisse kaasatud liidu tootjad. |

(261)

Liidu tootjate kaalutud keskmised ühiku müügihinnad sõltumatutele klientidele liidus ja ühiku tootmiskulud muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

Tabel 8

Tabel 8

Müügihinnad liidus ja tootmiskulud

Müügihinnad liidus ja tootmiskulud

2019

2020

2021

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

Kaalutud keskmine ühiku müügihind liidus

1 149

928

1 863

2 811

Keskmine ühiku müügihind liidus (indeks, 2019 = 100)

100

100

81

81

162

162

245

245

Ühiku tootmiskulu

980

906

1 611

2 250

Ühiku tootmiskulu (indeks, 2019 = 100)

100

100

92

92

164

164

230

230

Allikas: valimisse kaasatud liidu tootjad.

Allikas:

| (262) | Pärast 8 % vähenemist aastatel 2019–2020 kasvas ühiku tootmiskulu eksponentsiaalselt tasemele, mis oli läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 2019. aasta tasemest 130 % kõrgem. See tootmiskulude järsk kasv tulenes gaasihindade äärmiselt suurest tõusust alates 2021. aastast. |
| --- | --- |

(262)

Pärast 8 % vähenemist aastatel 2019–2020 kasvas ühiku tootmiskulu eksponentsiaalselt tasemele, mis oli läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 2019. aasta tasemest 130 % kõrgem. See tootmiskulude järsk kasv tulenes gaasihindade äärmiselt suurest tõusust alates 2021. aastast.

| (263) | Müügihinnad järgisid sarnast suundumust. Aastatel 2019–2020 langesid ühiku müügihinnad COVID-19 pandeemiaga seotud majanduslanguse tõttu 19 %. Alates 2020. aastast kuni läbivaatamisega seotud uurimisperioodini tõusid aga ühiku müügihinnad kolm korda. |
| --- | --- |

(263)

Müügihinnad järgisid sarnast suundumust. Aastatel 2019–2020 langesid ühiku müügihinnad COVID-19 pandeemiaga seotud majanduslanguse tõttu 19 %. Alates 2020. aastast kuni läbivaatamisega seotud uurimisperioodini tõusid aga ühiku müügihinnad kolm korda.

4.5.6.   Tööhõive ja tootlikkus

Tööhõive ja tootlikkus

| (264) | Tööhõive, tootlikkus ja liidu tootjate keskmine tööjõukulu muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

  Tabel 9


  Tööhõive ja tootlikkus | 2019 | 2020 | 2021 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Töötajate arv | 647 | 632 | 642 | 641 |
| Indeks (2019 = 100) | 100 | 98 | 99 | 99 |
| Tööjõu tootlikkus (tonnides töötaja kohta) | 515 | 524 | 508 | 498 |
| Indeks (2019 = 100) | 100 | 102 | 99 | 97 |
| Keskmine tööjõukulu töötaja kohta | 71 772 | 73 491 | 77 431 | 76 913 |
| Keskmine tööjõukulu töötaja kohta (indeks, 2019 = 100) | 100 | 102 | 108 | 107 |
| Allikas: taotluse esitajad, valimisse kaasatud liidu tootjad. |

(264)

Tööhõive, tootlikkus ja liidu tootjate keskmine tööjõukulu muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

Tabel 9

Tabel 9

Tööhõive ja tootlikkus

Tööhõive ja tootlikkus

2019

2020

2021

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

Töötajate arv

647

632

642

641

Indeks (2019 = 100)

Indeks (2019 = 100)

100

100

98

98

99

99

99

99

Tööjõu tootlikkus (tonnides töötaja kohta)

515

524

508

498

Indeks (2019 = 100)

Indeks (2019 = 100)

100

100

102

102

99

99

97

97

Keskmine tööjõukulu töötaja kohta

71 772

73 491

77 431

76 913

Keskmine tööjõukulu töötaja kohta (indeks, 2019 = 100)

100

100

102

102

108

108

107

107

Allikas: taotluse esitajad, valimisse kaasatud liidu tootjad.

Allikas:

| (265) | Keskmine tööjõukulu kasvas vaatlusalusel perioodil 7 %. Töötajate arv ja tööjõu tootlikkus püsisid vaatlusaluse perioodi jooksul stabiilsed. Liidu tootmisharus töötas vaatlusalusel perioodil ligi 650 töötajat ja toodang töötaja kohta oli ligikaudu 500 tonni. |
| --- | --- |

(265)

Keskmine tööjõukulu kasvas vaatlusalusel perioodil 7 %. Töötajate arv ja tööjõu tootlikkus püsisid vaatlusaluse perioodi jooksul stabiilsed. Liidu tootmisharus töötas vaatlusalusel perioodil ligi 650 töötajat ja toodang töötaja kohta oli ligikaudu 500 tonni.

4.5.7.   Laovarud

Laovarud

| (266) | Liidu tootjate laovarud muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

  Tabel 10


  Laovarud | 2019 | 2020 | 2021 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Lõppvarud | 20 615 | 12 151 | 5 372 | 24 530 |
| Indeks (2019 = 100) | 100 | 59 | 26 | 119 |
| Lõppvarud protsendina toodangust | 5,2 | 3,1 | 1,4 | 6,3 |
| Indeks (2019 = 100) | 100 | 59 | 26 | 121 |
| Allikas: valimisse kaasatud liidu tootjad. |

(266)

Liidu tootjate laovarud muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

Tabel 10

Tabel 10

Laovarud

Laovarud

2019

2020

2021

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

Lõppvarud

20 615

12 151

5 372

24 530

Indeks (2019 = 100)

Indeks (2019 = 100)

100

100

59

59

26

26

119

119

Lõppvarud protsendina toodangust

5,2

3,1

1,4

6,3

Indeks (2019 = 100)

Indeks (2019 = 100)

100

100

59

59

26

26

121

121

Allikas: valimisse kaasatud liidu tootjad.

Allikas:

| (267) | Laovarude tase oli vaatlusalusel perioodil väga erinev. Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil oli nende tase 2019. aasta tasemest 19 % kõrgem. See näitab täiendavalt, et Hiinast pärit impordi märkimisväärse suurenemise tõttu oli liidu tootmisharul vaatlusaluse perioodi lõpu poole üha keerulisem oma toodangut müüa. |
| --- | --- |

(267)

Laovarude tase oli vaatlusalusel perioodil väga erinev. Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil oli nende tase 2019. aasta tasemest 19 % kõrgem. See näitab täiendavalt, et Hiinast pärit impordi märkimisväärse suurenemise tõttu oli liidu tootmisharul vaatlusaluse perioodi lõpu poole üha keerulisem oma toodangut müüa.

4.5.8.   Kasumlikkus, rahavoog, investeeringud, investeeringutasuvus ja kapitali kaasamise võime

Kasumlikkus, rahavoog, investeeringud, investeeringutasuvus ja kapitali kaasamise võime

| (268) | Liidu tootjate kasumlikkus, rahavoog, investeeringud ja investeeringutasuvus muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

  Tabel 11


  Kasumlikkus, rahavoog, investeeringud ja investeeringutasuvus | 2019 | 2020 | 2021 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Müügi kasumlikkus liidus sõltumatutele klientidele (%) | 8,0 | –4,1 | 12,3 | 17,3 |
| Liidus sõltumatutele klientidele suunatud müügi kasumlikkus (indeks, 2019 = 100) | 100 | –51 | 154 | 216 |
| Rahavoog | 46 403 891 | 12 158 042 | 95 868 270 | 118 352 455 |
| Rahavoog (indeks, 2019 = 100) | 100 | 26 | 207 | 255 |
| Investeeringud | 42 800 119 | 25 704 881 | 32 880 347 | 33 110 890 |
| Investeeringud (indeks, 2019 = 100) | 100 | 60 | 77 | 77 |
| Investeeringutasuvus (%) | 14,5 | –10,2 | 46,2 | 88,4 |
| Investeeringutasuvus (indeks, 2019 = 100) | 100 | –70 | 319 | 610 |
| Allikas: valimisse kaasatud liidu tootjad. |

(268)

Liidu tootjate kasumlikkus, rahavoog, investeeringud ja investeeringutasuvus muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

Tabel 11

Tabel 11

Kasumlikkus, rahavoog, investeeringud ja investeeringutasuvus

Kasumlikkus, rahavoog, investeeringud ja investeeringutasuvus

2019

2020

2021

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

Müügi kasumlikkus liidus sõltumatutele klientidele (%)

8,0

–4,1

12,3

17,3

Liidus sõltumatutele klientidele suunatud müügi kasumlikkus (indeks, 2019 = 100)

100

100

–51

–51

154

154

216

216

Rahavoog

46 403 891

12 158 042

95 868 270

118 352 455

Rahavoog (indeks, 2019 = 100)

100

100

26

26

207

207

255

255

Investeeringud

42 800 119

25 704 881

32 880 347

33 110 890

Investeeringud (indeks, 2019 = 100)

100

100

60

60

77

77

77

77

Investeeringutasuvus (%)

14,5

–10,2

46,2

88,4

Investeeringutasuvus (indeks, 2019 = 100)

100

100

–70

–70

319

319

610

610

Allikas: valimisse kaasatud liidu tootjad.

Allikas:

| (269) | Komisjon tegi valimisse kaasatud liidu tootjate kasumi kindlaks, väljendades liidus sõltumatutele klientidele toimunud melamiini müügi maksueelset puhaskasumit protsendina selle aluseks olnud müügi käibest. Sel viisil kindlakstehtud kasumlikkus kasvas 8 %-lt 2019. aastal 17,3 %ni läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. 2020. aastal oli liidu tootmisharu COVID-19 pandeemiast põhjustatud majanduslanguse tõttu suures kahjumis, kuid taastus järgnevalt kiiresti ja jõuliselt. |
| --- | --- |

(269)

Komisjon tegi valimisse kaasatud liidu tootjate kasumi kindlaks, väljendades liidus sõltumatutele klientidele toimunud melamiini müügi maksueelset puhaskasumit protsendina selle aluseks olnud müügi käibest. Sel viisil kindlakstehtud kasumlikkus kasvas 8 %-lt 2019. aastal 17,3 %ni läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. 2020. aastal oli liidu tootmisharu COVID-19 pandeemiast põhjustatud majanduslanguse tõttu suures kahjumis, kuid taastus järgnevalt kiiresti ja jõuliselt.

| (270) | Netorahavoog näitab liidu tootjate suutlikkust oma tegevust ise rahastada. Rahavoog muutus vaatlusalusel perioodil positiivselt: 2019. aastaga võrreldes oli liidu tootmisharu tegevusest tulenev rahavoog läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 155 % suurem. |
| --- | --- |

(270)

Netorahavoog näitab liidu tootjate suutlikkust oma tegevust ise rahastada. Rahavoog muutus vaatlusalusel perioodil positiivselt: 2019. aastaga võrreldes oli liidu tootmisharu tegevusest tulenev rahavoog läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 155 % suurem.

| (271) | Liidu tootmisharu investeeringute tase oli vaatlusalusel perioodil langustrendis (2019. aastast kuni läbivaatamisega seotud uurimisperioodini –13 %). Nagu nähtub eespool kirjeldatud tootmisvõimsuse rakendamisest (tabel 6), puudub liidu tootmisharul vahetu vajadus investeerida uude tootmisvõimsusse. |
| --- | --- |

(271)

Liidu tootmisharu investeeringute tase oli vaatlusalusel perioodil langustrendis (2019. aastast kuni läbivaatamisega seotud uurimisperioodini –13 %). Nagu nähtub eespool kirjeldatud tootmisvõimsuse rakendamisest (tabel 6), puudub liidu tootmisharul vahetu vajadus investeerida uude tootmisvõimsusse.

| (272) | Investeeringutasuvus on protsendina väljendatud kasum investeeringute arvestuslikust netoväärtusest ja see järgis sama suundumust kui analüüsitud kasumlikkuse määrad. |
| --- | --- |

(272)

Investeeringutasuvus on protsendina väljendatud kasum investeeringute arvestuslikust netoväärtusest ja see järgis sama suundumust kui analüüsitud kasumlikkuse määrad.

| (273) | Ükski valimisse kaasatud liidu tootja ei teatanud seoses kapitali kaasamise võimega raskuste esinemisest. Nagu nähtub tabelist 11, ületas kasutatav rahavoog selgelt tehtud investeeringuid; ainus erand oli 2020. aasta. |
| --- | --- |

(273)

Ükski valimisse kaasatud liidu tootja ei teatanud seoses kapitali kaasamise võimega raskuste esinemisest. Nagu nähtub tabelist 11, ületas kasutatav rahavoog selgelt tehtud investeeringuid; ainus erand oli 2020. aasta.

4.5.9.   Järeldus liidu tootmisharu olukorra kohta

Järeldus liidu tootmisharu olukorra kohta

| (274) | Kasvava tarbimise kontekstis suurendas liidu tootmisharu vaatlusaluse perioodi jooksul oma müügimahtu. 2021. aastal ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodil kaotas aga liidu tootmisharu suure turuosa Hiina RV-le, mille tagajärjel oli tema turuosa vaatlusaluse perioodi lõpus ligi 5 protsendipunkti võrra madalamal tasemel kui selle perioodi alguses. Võttes arvesse erakordselt soodsaid turutingimusi liidus, mis tulenesid 2020. aastal COVID-19 pandeemia tõttu esinenud loiust nõudlusest taastumise mõjust, olid hinnad liidus esialgses uurimises koostööd teinud eksportivate tootjate suhtes kehtestatud minimaalsetest impordihindadest märkimisväärselt kõrgemad. Selle tulemusel taastusid koheselt nende eksportivate tootjate suured impordimahud. Kõnealune import lõi liidu tootmisharu hindu oluliselt alla. |
| --- | --- |

(274)

Kasvava tarbimise kontekstis suurendas liidu tootmisharu vaatlusaluse perioodi jooksul oma müügimahtu. 2021. aastal ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodil kaotas aga liidu tootmisharu suure turuosa Hiina RV-le, mille tagajärjel oli tema turuosa vaatlusaluse perioodi lõpus ligi 5 protsendipunkti võrra madalamal tasemel kui selle perioodi alguses. Võttes arvesse erakordselt soodsaid turutingimusi liidus, mis tulenesid 2020. aastal COVID-19 pandeemia tõttu esinenud loiust nõudlusest taastumise mõjust, olid hinnad liidus esialgses uurimises koostööd teinud eksportivate tootjate suhtes kehtestatud minimaalsetest impordihindadest märkimisväärselt kõrgemad. Selle tulemusel taastusid koheselt nende eksportivate tootjate suured impordimahud. Kõnealune import lõi liidu tootmisharu hindu oluliselt alla.

| (275) | Kuigi liidu tootmisharu kaotas seega Hiinale suure turuosa, ei kannatanud tema finantsnäitajad Hiina impordi kõnealuse järsu kasvu tõttu, sest 2021. aastal ja 2022. aasta esimesel poolel suutis ta jätkuvalt küsida erakordselt häid hindu. Liidu tootmisharu kasumitase oli korralik ja saavutas kõrgpunkti läbivaatamisega seotud uurimisperioodil, mis näitab, et liidu tootjad suutsid kulude suurenemise oma müügihindades edasi kanda. Nendel asjaoludel loodi kehtivate meetmetega alampiir ajal, mil hinnad olid veel madalamad (2019. ja 2020. aastal), ja tagasid liidu melamiiniturul seega võrdsed võimalused. Kui hinnad jõudsid seejärel enneolematult kõrgele tasemele, mida ei ole täheldatud alates esialgsest uurimisest, kaotas liidu tootmisharu suure turuosa, kuid tema kasum oli jätkuvalt korralik. Tegelikult ei suletud meetmetega liidu turgu Hiina tootjatele, eelkõige ajal, mil hinnad veel tõusid, ning seega olid nad jätkuvalt esindatud ja said kasu kasvavast tarbimisest. |
| --- | --- |

(275)

Kuigi liidu tootmisharu kaotas seega Hiinale suure turuosa, ei kannatanud tema finantsnäitajad Hiina impordi kõnealuse järsu kasvu tõttu, sest 2021. aastal ja 2022. aasta esimesel poolel suutis ta jätkuvalt küsida erakordselt häid hindu. Liidu tootmisharu kasumitase oli korralik ja saavutas kõrgpunkti läbivaatamisega seotud uurimisperioodil, mis näitab, et liidu tootjad suutsid kulude suurenemise oma müügihindades edasi kanda. Nendel asjaoludel loodi kehtivate meetmetega alampiir ajal, mil hinnad olid veel madalamad (2019. ja 2020. aastal), ja tagasid liidu melamiiniturul seega võrdsed võimalused. Kui hinnad jõudsid seejärel enneolematult kõrgele tasemele, mida ei ole täheldatud alates esialgsest uurimisest, kaotas liidu tootmisharu suure turuosa, kuid tema kasum oli jätkuvalt korralik. Tegelikult ei suletud meetmetega liidu turgu Hiina tootjatele, eelkõige ajal, mil hinnad veel tõusid, ning seega olid nad jätkuvalt esindatud ja said kasu kasvavast tarbimisest.

| (276) | Enamik kahjunäitajaid, nagu tootmine, müük, tööhõive, kasumlikkus ja rahavoog muutusid kokkuvõttes positiivses suunas ja/või olid rahuldaval tasemel. Mõni näitaja osutab aga liidu tootmisharu vähem soodsale olukorrale. Eeskätt kaotas liidu tootmisharu turuosa Hiina impordile. Samamoodi vähenesid vaatlusalusel perioodil kogutoodang ja tootmisvõimsuse rakendamise määrad ning laovarude tase tõusis. |
| --- | --- |

(276)

Enamik kahjunäitajaid, nagu tootmine, müük, tööhõive, kasumlikkus ja rahavoog muutusid kokkuvõttes positiivses suunas ja/või olid rahuldaval tasemel. Mõni näitaja osutab aga liidu tootmisharu vähem soodsale olukorrale. Eeskätt kaotas liidu tootmisharu turuosa Hiina impordile. Samamoodi vähenesid vaatlusalusel perioodil kogutoodang ja tootmisvõimsuse rakendamise määrad ning laovarude tase tõusis.

| (277) | Eespool kirjeldatu põhjal järeldas komisjon, et üldiselt ei kandnud liidu tootmisharu vaatlusalusel perioodil olulist kahju alusmääruse artikli 3 lõike 5 tähenduses. |
| --- | --- |

(277)

Eespool kirjeldatu põhjal järeldas komisjon, et üldiselt ei kandnud liidu tootmisharu vaatlusalusel perioodil olulist kahju alusmääruse artikli 3 lõike 5 tähenduses.

5.   KAHJU KORDUMISE TÕENÄOSUS MEETMETE KEHTETUKS TUNNISTAMISE KORRAL

KAHJU KORDUMISE TÕENÄOSUS MEETMETE KEHTETUKS TUNNISTAMISE KORRAL

| (278) | Kuna komisjon järeldas, et liidu tootmisharu ei kandnud läbivaatamisega seotud uurimisperioodil olulist kahju (vt põhjendus 276), hindas ta kooskõlas alusmääruse artikli 11 lõikega 2, kas meetmete aeguda laskmise korral oleks tõenäoline Hiinast pärit dumpinguhinnaga impordi algselt tekitatud kahju kordumine. |
| --- | --- |

(278)

Kuna komisjon järeldas, et liidu tootmisharu ei kandnud läbivaatamisega seotud uurimisperioodil olulist kahju (vt põhjendus 276), hindas ta kooskõlas alusmääruse artikli 11 lõikega 2, kas meetmete aeguda laskmise korral oleks tõenäoline Hiinast pärit dumpinguhinnaga impordi algselt tekitatud kahju kordumine.

| (279) | Sellega seoses tugines komisjon teabele, mille tegid kättesaadavaks koostööd teinud isikud, ja mis tahes muule toimikus sisalduvale teabele tootmisvõimsuse ja vaba tootmisvõimsuse kohta Hiinas, et uurida liidu turu atraktiivsust ning Hiinast pärit impordi tõenäolist mõju juhul, kui meetmetel lastaks aeguda. |
| --- | --- |

(279)

Sellega seoses tugines komisjon teabele, mille tegid kättesaadavaks koostööd teinud isikud, ja mis tahes muule toimikus sisalduvale teabele tootmisvõimsuse ja vaba tootmisvõimsuse kohta Hiinas, et uurida liidu turu atraktiivsust ning Hiinast pärit impordi tõenäolist mõju juhul, kui meetmetel lastaks aeguda.

| (280) | Nagu on järeldatud põhjendustes 204 ja 205, on vaba tootmisvõimsus Hiinas märkimisväärne ning ületab liidu aastast tarbimist ligikaudu neli korda. Lisaks, nagu on põhjenduses 216 järeldatud, on liidu turg oma hindade ja suuruse poolest Hiina tootjate jaoks atraktiivne turg. Selle põhjal on väga tõenäoline, et dumpinguvastaste meetmete aegumise tulemusel suureneb Hiina eksport liitu. |
| --- | --- |

(280)

Nagu on järeldatud põhjendustes 204 ja 205, on vaba tootmisvõimsus Hiinas märkimisväärne ning ületab liidu aastast tarbimist ligikaudu neli korda. Lisaks, nagu on põhjenduses 216 järeldatud, on liidu turg oma hindade ja suuruse poolest Hiina tootjate jaoks atraktiivne turg. Selle põhjal on väga tõenäoline, et dumpinguvastaste meetmete aegumise tulemusel suureneb Hiina eksport liitu.

| (281) | Oma märkustes lõplike järelduste avalikustamise kohta väitsid Xinjiang XLX ja kaubanduskoda, et komisjon ei analüüsinud Hiina liitu suunatud eksportmüügi võimaliku kasvu tõenäolist ulatust ega tõenäolist aega, mille jooksul selline kasv toimuks, kuigi mõlemad tegurid mõjutavad otseselt võimaliku tuleneva kahju ulatust. |
| --- | --- |

(281)

Oma märkustes lõplike järelduste avalikustamise kohta väitsid Xinjiang XLX ja kaubanduskoda, et komisjon ei analüüsinud Hiina liitu suunatud eksportmüügi võimaliku kasvu tõenäolist ulatust ega tõenäolist aega, mille jooksul selline kasv toimuks, kuigi mõlemad tegurid mõjutavad otseselt võimaliku tuleneva kahju ulatust.

| (282) | Komisjon tuletas meelde, et vastavalt artikli 11 lõikele 2 ei ole vaja jätkuva või korduva kahju ulatust kindlaks määrata. Piisab selle kindlakstegemisest, et tõenäoliselt asjaomane kahju jätkub või kordub. |
| --- | --- |

(282)

Komisjon tuletas meelde, et vastavalt artikli 11 lõikele 2 ei ole vaja jätkuva või korduva kahju ulatust kindlaks määrata. Piisab selle kindlakstegemisest, et tõenäoliselt asjaomane kahju jätkub või kordub.

| (283) | Kaubanduskoda lisas, et komisjon ei arutanud tema varem esitatud märkusi, mis otseselt käsitlevad asjaolu, et uue või suurema tootmisvõimsusega Hiina tootjad tõenäoliselt ei suuda seda tootmisvõimsust kiiresti või hõlpsalt ära kasutada ja alustada liidu turule eksportimist. Samuti osutas kaubanduskoda oma märkustele dumpingu kordumise tõenäosuse kohta, mis tema sõnade kohaselt hajutaks ka mure seoses Hiinast pärit uue impordi saabumisega selle tulemusel, et Hiina orienteerub ümber muudelt olemasolevatelt eksporditurgudelt või et muud turud on dumpinguvastaste meetmete kehtestamise tõttu suletud. |
| --- | --- |

(283)

Kaubanduskoda lisas, et komisjon ei arutanud tema varem esitatud märkusi, mis otseselt käsitlevad asjaolu, et uue või suurema tootmisvõimsusega Hiina tootjad tõenäoliselt ei suuda seda tootmisvõimsust kiiresti või hõlpsalt ära kasutada ja alustada liidu turule eksportimist. Samuti osutas kaubanduskoda oma märkustele dumpingu kordumise tõenäosuse kohta, mis tema sõnade kohaselt hajutaks ka mure seoses Hiinast pärit uue impordi saabumisega selle tulemusel, et Hiina orienteerub ümber muudelt olemasolevatelt eksporditurgudelt või et muud turud on dumpinguvastaste meetmete kehtestamise tõttu suletud.

| (284) | Komisjon selgitas, et ta on kõiki esitatud märkusi käsitlenud. Kui märkused olid seotud nii dumpingu jätkumise tõenäosuse kui ka kahju kordumisega, käsitleti neid eespool punktis 3.3 ja need kehtisid mutatis mutandis kahju kordumise puhul. Seoses märkustega, mille kaubanduskoda esitas pärast menetluse algatamist, osutab komisjon nende ümberlükkamisele eespool põhjenduses 22. |
| --- | --- |

(284)

Komisjon selgitas, et ta on kõiki esitatud märkusi käsitlenud. Kui märkused olid seotud nii dumpingu jätkumise tõenäosuse kui ka kahju kordumisega, käsitleti neid eespool punktis 3.3 ja need kehtisid mutatis mutandis kahju kordumise puhul. Seoses märkustega, mille kaubanduskoda esitas pärast menetluse algatamist, osutab komisjon nende ümberlükkamisele eespool põhjenduses 22.

mutatis mutandis

| (285) | Sellest hoolimata kinnitas komisjon, et vaba tootmisvõimsus Hiinas, nagu on täpsustatud põhjendustes 202–204, on nii suur, et meetmete aeguda laskmise korral on kahju kordumine tõenäoline. |
| --- | --- |

(285)

Sellest hoolimata kinnitas komisjon, et vaba tootmisvõimsus Hiinas, nagu on täpsustatud põhjendustes 202–204, on nii suur, et meetmete aeguda laskmise korral on kahju kordumine tõenäoline.

| (286) | Mis puudutab kaubanduskoja väidet Hiinast pärit uue impordi saabumisega seotud murede hajutamise kohta, siis osutas komisjon nende väidete ümberlükkamisele punkti 3.3 põhjenduses 220. |
| --- | --- |

(286)

Mis puudutab kaubanduskoja väidet Hiinast pärit uue impordi saabumisega seotud murede hajutamise kohta, siis osutas komisjon nende väidete ümberlükkamisele punkti 3.3 põhjenduses 220.

| (287) | Sellise impordi suurenemise tõenäolise mõju analüüsimiseks uuris komisjon selle tõenäolist hinnataset juhul, kui meetmetel lastaks aeguda. Sellega seoses leidis komisjon Hiina puhul, et impordihindade tasemed läbivaatamisega seotud uurimisperioodil on mõistlikud näitajad, sest Hiinast pärit impordi turuosa oli läbivaatamisega seotud uurimisperioodil märkimisväärne (14,9 %). Nagu on selgitatud põhjenduses 240, tegi komisjon selle põhjal kindlaks, et liidu tootmisharu hindu löödi oluliselt, 12,6 % võrra alla. Kõnealune hindade allalöömine oleks veelgi suurem (15,6 %), kui ekspordihinnale ei lisata kohaldatavat dumpinguvastast tollimaksu. |
| --- | --- |

(287)

Sellise impordi suurenemise tõenäolise mõju analüüsimiseks uuris komisjon selle tõenäolist hinnataset juhul, kui meetmetel lastaks aeguda. Sellega seoses leidis komisjon Hiina puhul, et impordihindade tasemed läbivaatamisega seotud uurimisperioodil on mõistlikud näitajad, sest Hiinast pärit impordi turuosa oli läbivaatamisega seotud uurimisperioodil märkimisväärne (14,9 %). Nagu on selgitatud põhjenduses 240, tegi komisjon selle põhjal kindlaks, et liidu tootmisharu hindu löödi oluliselt, 12,6 % võrra alla. Kõnealune hindade allalöömine oleks veelgi suurem (15,6 %), kui ekspordihinnale ei lisata kohaldatavat dumpinguvastast tollimaksu.

| (288) | Oma märkustes lõplike järelduste avalikustamise kohta väitis Xinjiang XLX, et komisjon ei oleks pidanud kahju kordumise tõenäosuse põhjendamisel tuginema vaatlusaluse perioodi kohta arvutatud hinna allalöömise tasemele, sest alates 2021. aastast olid liidu tootmisharu hinnad erakordselt kõrged, mis omakorda muutis hinna allalöömise suuremaks, kui see oleks olnud kõnealuse kõrge hinnataseme puudumise korral. |
| --- | --- |

(288)

Oma märkustes lõplike järelduste avalikustamise kohta väitis Xinjiang XLX, et komisjon ei oleks pidanud kahju kordumise tõenäosuse põhjendamisel tuginema vaatlusaluse perioodi kohta arvutatud hinna allalöömise tasemele, sest alates 2021. aastast olid liidu tootmisharu hinnad erakordselt kõrged, mis omakorda muutis hinna allalöömise suuremaks, kui see oleks olnud kõnealuse kõrge hinnataseme puudumise korral.

| (289) | Komisjon tuletas meelde, et hinna allalöömise põhimõte, mida alusmääruse alusel läbiviidavates dumpinguvastastes menetlustes pidevalt kasutatakse, on oma laadilt objektiivne ja seisneb liidu tootmisharu tegelike hindade ning asjaomasest riigist pärit ekspordi hindade, mida on vajaduse korral nõuetekohaselt kohandatud, lihtsas võrdlemises. Lisaks ei olnud äriühingu Xinjiang XLX väidet täiendavalt põhjendatud ega esitatud arvandmeid ning seepärast lükati see tagasi. |
| --- | --- |

(289)

Komisjon tuletas meelde, et hinna allalöömise põhimõte, mida alusmääruse alusel läbiviidavates dumpinguvastastes menetlustes pidevalt kasutatakse, on oma laadilt objektiivne ja seisneb liidu tootmisharu tegelike hindade ning asjaomasest riigist pärit ekspordi hindade, mida on vajaduse korral nõuetekohaselt kohandatud, lihtsas võrdlemises. Lisaks ei olnud äriühingu Xinjiang XLX väidet täiendavalt põhjendatud ega esitatud arvandmeid ning seepärast lükati see tagasi.

| (290) | Seoses Hiinast pärit impordi mahu ja hindadega märkis komisjon ka seda, et Eurostati viimase kättesaadava statistika kohaselt jätkus Hiina impordi mahu jõuline kasv, samas kui selle impordi hinnad hakkasid oluliselt langema (130). Läbivaatamisega seotud uurimisperioodile järgnenud üheksa kuu jooksul, see tähendab 1. juulist 2022 kuni 31. märtsini 2023 jõudis Hiina liitu suunatud ekspordi maht tasemele 93 345 tonni, mis 12 kuule ekstrapoleerituna on 92,4 % rohkem kui läbivaatamisega seotud uurimisperioodil, (131) ning selle keskmine hind oli 1 585 eurot, mis on 28,8 % vähem kui läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. |
| --- | --- |

(290)

Seoses Hiinast pärit impordi mahu ja hindadega märkis komisjon ka seda, et Eurostati viimase kättesaadava statistika kohaselt jätkus Hiina impordi mahu jõuline kasv, samas kui selle impordi hinnad hakkasid oluliselt langema (130). Läbivaatamisega seotud uurimisperioodile järgnenud üheksa kuu jooksul, see tähendab 1. juulist 2022 kuni 31. märtsini 2023 jõudis Hiina liitu suunatud ekspordi maht tasemele 93 345 tonni, mis 12 kuule ekstrapoleerituna on 92,4 % rohkem kui läbivaatamisega seotud uurimisperioodil, (131) ning selle keskmine hind oli 1 585 eurot, mis on 28,8 % vähem kui läbivaatamisega seotud uurimisperioodil.

130

131

| (291) | Peale selle analüüsis komisjon muudest kolmandatest riikidest peale Hiina pärit impordi muutumist samadel perioodidel. Muudest riikidest peale Hiina pärit import moodustas läbivaatamisega seotud uurimisperioodile järgnenud üheksa kuu jooksul 61 668 tonni, mis 12 kuule ekstrapoleerituna kajastab läbivaatamisega seotud uurimisperioodiga võrreldes 12,2 % kasvu (132). Kolmandatest riikidest pärit impordi keskmised hinnad langesid läbivaatamisega seotud uurimisperioodiga võrreldes 20,4 % võrra, 1 931 eurole tonni kohta, mis on jätkuvalt oluliselt kõrgem kui Hiina impordi keskmine hind. |
| --- | --- |

(291)

Peale selle analüüsis komisjon muudest kolmandatest riikidest peale Hiina pärit impordi muutumist samadel perioodidel. Muudest riikidest peale Hiina pärit import moodustas läbivaatamisega seotud uurimisperioodile järgnenud üheksa kuu jooksul 61 668 tonni, mis 12 kuule ekstrapoleerituna kajastab läbivaatamisega seotud uurimisperioodiga võrreldes 12,2 % kasvu (132). Kolmandatest riikidest pärit impordi keskmised hinnad langesid läbivaatamisega seotud uurimisperioodiga võrreldes 20,4 % võrra, 1 931 eurole tonni kohta, mis on jätkuvalt oluliselt kõrgem kui Hiina impordi keskmine hind.

132

| (292) | Seega suurenes Hiina RVst pärit import läbivaatamisega seotud uurimisperioodile järgneva üheksa kuu jooksul märkimisväärselt ning selle hind langes oluliselt ja palju suuremal määral kui kolmandatest riikidest pärit impordi hind. |
| --- | --- |

(292)

Seega suurenes Hiina RVst pärit import läbivaatamisega seotud uurimisperioodile järgneva üheksa kuu jooksul märkimisväärselt ning selle hind langes oluliselt ja palju suuremal määral kui kolmandatest riikidest pärit impordi hind.

| (293) | Pärast lõplike järelduste avalikustamist väitis Xinjiang XLX, et komisjoni analüüs perioodile järgnenud ajavahemikku käsitlevate tegurite kohta oli puudulik, sest selles ei võetud arvesse kestvat energiakriisi liidus ega turumõju, mida avaldas Venemaa provotseerimata ja põhjendamatu agressioonisõda Ukraina vastu. |
| --- | --- |

(293)

Pärast lõplike järelduste avalikustamist väitis Xinjiang XLX, et komisjoni analüüs perioodile järgnenud ajavahemikku käsitlevate tegurite kohta oli puudulik, sest selles ei võetud arvesse kestvat energiakriisi liidus ega turumõju, mida avaldas Venemaa provotseerimata ja põhjendamatu agressioonisõda Ukraina vastu.

| (294) | Komisjon tuletas meelde, et esiteks ei ole tal kohustust analüüsida pärast vaatlusalust perioodi esinenud kahjunäitajaid. Käesoleva uurimise puhul otsustas ta seda asjaomasest riigist pärit impordi mahu ja hindade puhul teha, et täiendada kõikide asjaomaste vaatlusaluse perioodi jooksul esinenud kahjutegurite analüüsiga seoses tehtud järeldusi. Igal juhul märkis komisjon, et energiaallikad on toorained, millega kaubeldakse maailmaturu hindade tasemel. Kuivõrd melamiinitootjad maksid moonutamata maailmaturuhindu, mõjutasid energiahinnad seega neid tootjaid üle maailma samaväärselt. |
| --- | --- |

(294)

Komisjon tuletas meelde, et esiteks ei ole tal kohustust analüüsida pärast vaatlusalust perioodi esinenud kahjunäitajaid. Käesoleva uurimise puhul otsustas ta seda asjaomasest riigist pärit impordi mahu ja hindade puhul teha, et täiendada kõikide asjaomaste vaatlusaluse perioodi jooksul esinenud kahjutegurite analüüsiga seoses tehtud järeldusi. Igal juhul märkis komisjon, et energiaallikad on toorained, millega kaubeldakse maailmaturu hindade tasemel. Kuivõrd melamiinitootjad maksid moonutamata maailmaturuhindu, mõjutasid energiahinnad seega neid tootjaid üle maailma samaväärselt.

| (295) | 23. mail 2023 esitasid taotluse esitajad üksikasjalikud andmed kahjunäitajate muutumise kohta pärast läbivaatamisega seotud uurimisperioodi (133). Esitatud andmetest ilmnes Hiina RVst pärit impordi ja selle turuosa täiendava suure kasvu ning kiiresti langevate hindade oluline vahetu negatiivne mõju liidu tootmisharu olukorrale. Eeskätt nähtus andmetest, et selle tulemusel vähenesid märgatavalt müügimahud ja hinnad suruti olulisel määral alla, mille tagajärjel vähenesid liidu tootmisharu turuosa ja kasumlikkus. |
| --- | --- |

(295)

23. mail 2023 esitasid taotluse esitajad üksikasjalikud andmed kahjunäitajate muutumise kohta pärast läbivaatamisega seotud uurimisperioodi (133). Esitatud andmetest ilmnes Hiina RVst pärit impordi ja selle turuosa täiendava suure kasvu ning kiiresti langevate hindade oluline vahetu negatiivne mõju liidu tootmisharu olukorrale. Eeskätt nähtus andmetest, et selle tulemusel vähenesid märgatavalt müügimahud ja hinnad suruti olulisel määral alla, mille tagajärjel vähenesid liidu tootmisharu turuosa ja kasumlikkus.

133

| (296) | Eespool kirjeldatu põhjal järeldas komisjon, et meetmete puudumisega kaasneks tõenäoliselt Hiinast pärit kahjustava dumpinguhinnaga impordi märkimisväärne kasv ja olulise kahju kordumine oleks tõenäoline. |
| --- | --- |

(296)

Eespool kirjeldatu põhjal järeldas komisjon, et meetmete puudumisega kaasneks tõenäoliselt Hiinast pärit kahjustava dumpinguhinnaga impordi märkimisväärne kasv ja olulise kahju kordumine oleks tõenäoline.

6.   LIIDU HUVID

LIIDU HUVID

6.1.   Sissejuhatus

Sissejuhatus

| (297) | Kooskõlas alusmääruse artikliga 21 uuris komisjon, kas meetmete säilitamine võiks olla vastuolus liidu kui terviku huvidega. Liidu huvide kindlakstegemisel võeti arvesse kõigi asjaomaste huvitatud isikute, nimelt liidu tootmisharu, importijate ja kasutajate huve. |
| --- | --- |

(297)

Kooskõlas alusmääruse artikliga 21 uuris komisjon, kas meetmete säilitamine võiks olla vastuolus liidu kui terviku huvidega. Liidu huvide kindlakstegemisel võeti arvesse kõigi asjaomaste huvitatud isikute, nimelt liidu tootmisharu, importijate ja kasutajate huve.

| (298) | Kooskõlas alusmääruse artikli 21 lõikega 2 anti kõikidele huvitatud isikutele võimalus oma seisukohad teatavaks teha. |
| --- | --- |

(298)

Kooskõlas alusmääruse artikli 21 lõikega 2 anti kõikidele huvitatud isikutele võimalus oma seisukohad teatavaks teha.

| (299) | Selle põhjal uuris komisjon, kas hoolimata dumpingu jätkumise ja kahju kordumise tõenäosuse kohta tehtud järeldustest on kaalukaid põhjusi, mis lubaksid järeldada, et kehtivate meetmete säilitamine ei ole liidu huvides. |
| --- | --- |

(299)

Selle põhjal uuris komisjon, kas hoolimata dumpingu jätkumise ja kahju kordumise tõenäosuse kohta tehtud järeldustest on kaalukaid põhjusi, mis lubaksid järeldada, et kehtivate meetmete säilitamine ei ole liidu huvides.

6.2.   Liidu tootmisharu huvid

Liidu tootmisharu huvid

| (300) | Nagu on järeldatud põhjenduses 276, ei kanna liidu tootmisharu enam olulist kahju. Nagu on aga järeldatud põhjenduses 295, ei suudaks liidu tootmisharu meetmete kaotamise järel hakkama saada, sest selle tulemusena tõenäoliselt suureneks märkimisväärselt Hiinast pärit import, mis lööb liidu tootmisharu hinnad alla. Meetmete kehtetuks tunnistamine seaks seega ohtu tootmisharu pikaajalise rahalise elujõulisuse. Seepärast on meetmete jätkamine liidu tootmisharu huvides. |
| --- | --- |

(300)

Nagu on järeldatud põhjenduses 276, ei kanna liidu tootmisharu enam olulist kahju. Nagu on aga järeldatud põhjenduses 295, ei suudaks liidu tootmisharu meetmete kaotamise järel hakkama saada, sest selle tulemusena tõenäoliselt suureneks märkimisväärselt Hiinast pärit import, mis lööb liidu tootmisharu hinnad alla. Meetmete kehtetuks tunnistamine seaks seega ohtu tootmisharu pikaajalise rahalise elujõulisuse. Seepärast on meetmete jätkamine liidu tootmisharu huvides.

6.3.   Sõltumatute importijate ja kasutajate huvid

Sõltumatute importijate ja kasutajate huvid

| (301) | Kõiki teadaolevaid sõltumatuid importijaid ja kasutajaid teavitati läbivaatamise algatamisest. |
| --- | --- |

(301)

Kõiki teadaolevaid sõltumatuid importijaid ja kasutajaid teavitati läbivaatamise algatamisest.

| (302) | Üks sõltumatu importija Itaalias vastas väljavõttelise uuringu vormile, kuid ei esitanud küsimustikule täielikku vastust. |
| --- | --- |

(302)

Üks sõltumatu importija Itaalias vastas väljavõttelise uuringu vormile, kuid ei esitanud küsimustikule täielikku vastust.

| (303) | Küsimustikule vastasid kolm kasutajat. Nende kasutajate ostud kokku, sealhulgas ostud liidu tootjatelt, Hiina impordi ostud ja muudest riikidest pärit impordi ostud moodustasid kokku ainult ligikaudu 3 % kogutarbimisest. Ainult üks asjaomane kasutaja ostis melamiini Hiinast ning läbivaatamisega seotud uurimisperioodil moodustas kõnealune import vaid 1–4 % (andmed on esitatud vahemikuna konfidentsiaalsuse tagamiseks) Hiina RVst pärit koguimpordist liitu. Ostumahtude põhjal ei saanud leida, et kasutajate koostöö oleks representatiivselt kajastanud kõiki kasutajaid. |
| --- | --- |

(303)

Küsimustikule vastasid kolm kasutajat. Nende kasutajate ostud kokku, sealhulgas ostud liidu tootjatelt, Hiina impordi ostud ja muudest riikidest pärit impordi ostud moodustasid kokku ainult ligikaudu 3 % kogutarbimisest. Ainult üks asjaomane kasutaja ostis melamiini Hiinast ning läbivaatamisega seotud uurimisperioodil moodustas kõnealune import vaid 1–4 % (andmed on esitatud vahemikuna konfidentsiaalsuse tagamiseks) Hiina RVst pärit koguimpordist liitu. Ostumahtude põhjal ei saanud leida, et kasutajate koostöö oleks representatiivselt kajastanud kõiki kasutajaid.

| (304) | Sellest hoolimata analüüsiti nende vastuseid. Selle kasutaja vastuses, kes ostis väikeseid koguseid ka Hiinast, ei olnud esitatud vajalikke põhiandmeid, nagu Hiinast ostetud toote hinnad, melamiini sisaldavate toodete müügihinnad ja klientide nimed. Selle põhjal ei saanud teha mingeid muid mõtestatud järeldusi peale selle, et äriühing teenis väga korralikku kasumit ning et melamiin, mille ta ostis nii liidust (mahtlastina) kui ka muudest riikidest, moodustas vaid väikese osa tema toorainekuludest (< 5 %). Ülejäänud kahe kasutaja vastuseid küsimustikule ei olnud võimalik mõtestatult analüüsida, sest nad esitasid üksnes nõutud tabelid ega vastanud teistele küsimustele. |
| --- | --- |

(304)

Sellest hoolimata analüüsiti nende vastuseid. Selle kasutaja vastuses, kes ostis väikeseid koguseid ka Hiinast, ei olnud esitatud vajalikke põhiandmeid, nagu Hiinast ostetud toote hinnad, melamiini sisaldavate toodete müügihinnad ja klientide nimed. Selle põhjal ei saanud teha mingeid muid mõtestatud järeldusi peale selle, et äriühing teenis väga korralikku kasumit ning et melamiin, mille ta ostis nii liidust (mahtlastina) kui ka muudest riikidest, moodustas vaid väikese osa tema toorainekuludest (< 5 %). Ülejäänud kahe kasutaja vastuseid küsimustikule ei olnud võimalik mõtestatult analüüsida, sest nad esitasid üksnes nõutud tabelid ega vastanud teistele küsimustele.

| (305) | Üks neist kasutajatest palus dumpinguvastaseid meetmeid mitte pikendada, sest liidus on tootmisvõimsus piiratud ja melamiini praegused hinnatasemed kahjustavad puitlaastplaatide tootmisharu ning seega võiks import hinnaolukorda stabiliseerida ja tagada tarned. Komisjon lükkas selle väite tagasi. Kehtivate meetmetega ei tõrjuta Hiina importi välja, mida näitab Hiina turuosa 2021. aastal ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. |
| --- | --- |

(305)

Üks neist kasutajatest palus dumpinguvastaseid meetmeid mitte pikendada, sest liidus on tootmisvõimsus piiratud ja melamiini praegused hinnatasemed kahjustavad puitlaastplaatide tootmisharu ning seega võiks import hinnaolukorda stabiliseerida ja tagada tarned. Komisjon lükkas selle väite tagasi. Kehtivate meetmetega ei tõrjuta Hiina importi välja, mida näitab Hiina turuosa 2021. aastal ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodil.

| (306) | Seetõttu järeldas komisjon, et miski ei viidanud sellele, et meetmete säilitamine avaldaks kasutajatele ja/või importijatele kahjulikku mõju, mis kaaluks üles meetmete positiivse mõju. |
| --- | --- |

(306)

Seetõttu järeldas komisjon, et miski ei viidanud sellele, et meetmete säilitamine avaldaks kasutajatele ja/või importijatele kahjulikku mõju, mis kaaluks üles meetmete positiivse mõju.

6.4.   Järeldus liidu huvide kohta

Järeldus liidu huvide kohta

| (307) | Eespool kirjeldatu põhjal järeldas komisjon, et puuduvad kaalukad põhjused, mille tõttu ei oleks Hiinast pärit melamiini impordi suhtes meetmete säilitamine liidu huvides. |
| --- | --- |

(307)

Eespool kirjeldatu põhjal järeldas komisjon, et puuduvad kaalukad põhjused, mille tõttu ei oleks Hiinast pärit melamiini impordi suhtes meetmete säilitamine liidu huvides.

7.   DUMPINGUVASTASED MEETMED

DUMPINGUVASTASED MEETMED

| (308) | Tuginedes komisjoni järeldustele dumpingu jätkumise ja kahju kordumise tõenäosuse ning liidu huvide kohta, tuleks säilitada Hiina Rahvavabariigist pärit melamiini suhtes kohaldatavad dumpinguvastased meetmed. |
| --- | --- |

(308)

Tuginedes komisjoni järeldustele dumpingu jätkumise ja kahju kordumise tõenäosuse ning liidu huvide kohta, tuleks säilitada Hiina Rahvavabariigist pärit melamiini suhtes kohaldatavad dumpinguvastased meetmed.

| (309) | Selleks et minimeerida tollimaksudest kõrvalehoidmise ohtu maksumäärade erinevuse tõttu, on vaja erimeetmeid, et tagada individuaalsete minimaalsete impordihindade kohaldamine. Äriühingud, kellele on kehtestatud minimaalsed impordihinnad, peavad esitama liikmesriikide tolliasutustele kehtiva faktuurarve. See arve peab vastama käesoleva määruse artikli 1 lõikes 4 sätestatud nõuetele. Sellise arveta impordi suhtes rakendatakse „kõigile muudele äriühingutele“ kohaldatavat dumpinguvastast tollimaksu. |
| --- | --- |

(309)

Selleks et minimeerida tollimaksudest kõrvalehoidmise ohtu maksumäärade erinevuse tõttu, on vaja erimeetmeid, et tagada individuaalsete minimaalsete impordihindade kohaldamine. Äriühingud, kellele on kehtestatud minimaalsed impordihinnad, peavad esitama liikmesriikide tolliasutustele kehtiva faktuurarve. See arve peab vastama käesoleva määruse artikli 1 lõikes 4 sätestatud nõuetele. Sellise arveta impordi suhtes rakendatakse „kõigile muudele äriühingutele“ kohaldatavat dumpinguvastast tollimaksu.

| (310) | Kuigi sellise arve esitamine on vajalik selleks, et liikmesriikide tolliasutused saaksid kohaldada minimaalseid impordihindu, peavad tolliasutused peale selle dokumendi arvesse võtma ka muid asjaolusid. Isegi kui esitatakse arve, mis vastab kõigile käesoleva määruse artikli 1 lõikes 4 esitatud nõuetele, peavad liikmesriikide tolliasutused tegema kooskõlas tollieeskirjadega tavapärased kontrollid ja – nagu ka kõigil muudel juhtudel – võivad nõuda lisadokumente (veodokumendid jne), et kontrollida deklaratsioonis esitatud üksikasjade õigsust ning veenduda, et minimaalsete impordihindade kohaldamine on õigustatud. |
| --- | --- |

(310)

Kuigi sellise arve esitamine on vajalik selleks, et liikmesriikide tolliasutused saaksid kohaldada minimaalseid impordihindu, peavad tolliasutused peale selle dokumendi arvesse võtma ka muid asjaolusid. Isegi kui esitatakse arve, mis vastab kõigile käesoleva määruse artikli 1 lõikes 4 esitatud nõuetele, peavad liikmesriikide tolliasutused tegema kooskõlas tollieeskirjadega tavapärased kontrollid ja – nagu ka kõigil muudel juhtudel – võivad nõuda lisadokumente (veodokumendid jne), et kontrollida deklaratsioonis esitatud üksikasjade õigsust ning veenduda, et minimaalsete impordihindade kohaldamine on õigustatud.

| (311) | Kui sellise äriühingu, mille suhtes kohaldatakse minimaalseid impordihindu, ekspordi maht suureneb pärast asjaomaste meetmete kehtestamist märgatavalt, võib sellist mahu suurenemist käsitleda meetmete kohaldamisest tuleneva kaubandusstruktuuri muutusena alusmääruse artikli 13 lõike 1 tähenduses. Sellisel juhul – ja kui asjaomased tingimused on täidetud – võib algatada meetmetest kõrvalehoidmist käsitleva uurimise. Sellise uurimise käigus võib muu hulgas uurida minimaalsete impordihindade kaotamise ja sellest tulenevalt üleriigilise tollimaksu kehtestamise vajadust. |
| --- | --- |

(311)

Kui sellise äriühingu, mille suhtes kohaldatakse minimaalseid impordihindu, ekspordi maht suureneb pärast asjaomaste meetmete kehtestamist märgatavalt, võib sellist mahu suurenemist käsitleda meetmete kohaldamisest tuleneva kaubandusstruktuuri muutusena alusmääruse artikli 13 lõike 1 tähenduses. Sellisel juhul – ja kui asjaomased tingimused on täidetud – võib algatada meetmetest kõrvalehoidmist käsitleva uurimise. Sellise uurimise käigus võib muu hulgas uurida minimaalsete impordihindade kaotamise ja sellest tulenevalt üleriigilise tollimaksu kehtestamise vajadust.

| (312) | Käesoleva määruse artikli 1 lõikes 2 sätestatud minimaalseid impordihindu kohaldatakse üksnes nimetatud juriidiliste isikute toodetud ja Hiinast pärineva uurimisaluse toote impordi suhtes. Sellise uurimisaluse toote impordi suhtes, mille on tootnud mis tahes muu käesoleva määruse regulatiivosas konkreetselt nimetamata äriühing, sealhulgas mõni konkreetselt nimetatud äriühingutega seotud üksus, tuleks kohaldada tollimaksumäära, mida kohaldatakse kõigi muude äriühingute puhul. |
| --- | --- |

(312)

Käesoleva määruse artikli 1 lõikes 2 sätestatud minimaalseid impordihindu kohaldatakse üksnes nimetatud juriidiliste isikute toodetud ja Hiinast pärineva uurimisaluse toote impordi suhtes. Sellise uurimisaluse toote impordi suhtes, mille on tootnud mis tahes muu käesoleva määruse regulatiivosas konkreetselt nimetamata äriühing, sealhulgas mõni konkreetselt nimetatud äriühingutega seotud üksus, tuleks kohaldada tollimaksumäära, mida kohaldatakse kõigi muude äriühingute puhul.

| (313) | Kui äriühing muudab hiljem oma juriidilise isiku nime, võib ta taotleda kõnealuste individuaalsete dumpinguvastaste tollimaksumäärade kohaldamist. Taotlus tuleb saata komisjonile (134). Taotlus peab sisaldama kogu vajalikku teavet, mis tõendab, et muudatus ei mõjuta äriühingu õigust tema suhtes kohaldatavale tollimaksumäärale. Kui äriühingu nimevahetus ei mõjuta tema õigust tema suhtes kohaldatavale tollimaksumäärale, avaldatakse nimemuutust käsitlev määrus Euroopa Liidu Teatajas. |
| --- | --- |

(313)

Kui äriühing muudab hiljem oma juriidilise isiku nime, võib ta taotleda kõnealuste individuaalsete dumpinguvastaste tollimaksumäärade kohaldamist. Taotlus tuleb saata komisjonile (134). Taotlus peab sisaldama kogu vajalikku teavet, mis tõendab, et muudatus ei mõjuta äriühingu õigust tema suhtes kohaldatavale tollimaksumäärale. Kui äriühingu nimevahetus ei mõjuta tema õigust tema suhtes kohaldatavale tollimaksumäärale, avaldatakse nimemuutust käsitlev määrus Euroopa Liidu Teatajas.

134

Euroopa Liidu Teatajas

| (314) | Kõiki huvitatud isikuid teavitati olulistest asjaoludest ja kaalutlustest, mille põhjal kavatseti soovitada kehtivate meetmete säilitamist. Samuti anti kõikidele isikutele aega esitada pärast kõnealust avalikustamist oma märkused ning taotleda ärakuulamist komisjonis ja/või kaubandusmenetlustes ärakuulamise eest vastutava ametniku juures. Ettepanekuid ja märkusi võeti nõuetekohaselt arvesse. |
| --- | --- |

(314)

Kõiki huvitatud isikuid teavitati olulistest asjaoludest ja kaalutlustest, mille põhjal kavatseti soovitada kehtivate meetmete säilitamist. Samuti anti kõikidele isikutele aega esitada pärast kõnealust avalikustamist oma märkused ning taotleda ärakuulamist komisjonis ja/või kaubandusmenetlustes ärakuulamise eest vastutava ametniku juures. Ettepanekuid ja märkusi võeti nõuetekohaselt arvesse.

| (315) | Võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) 2018/1046 (135) artiklit 109, on viivisemäär juhul, kui teatav summa tuleb tagasi maksta Euroopa Liidu Kohtu otsuse alusel, Euroopa Keskpanga poolt oma peamiste refinantseerimistehingute suhtes kohaldatav, Euroopa Liidu Teataja C-seerias avaldatud määr, mis kehtib iga kuu esimesel kalendripäeval. |
| --- | --- |

(315)

Võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) 2018/1046 (135) artiklit 109, on viivisemäär juhul, kui teatav summa tuleb tagasi maksta Euroopa Liidu Kohtu otsuse alusel, Euroopa Keskpanga poolt oma peamiste refinantseerimistehingute suhtes kohaldatav, Euroopa Liidu Teataja C-seerias avaldatud määr, mis kehtib iga kuu esimesel kalendripäeval.

135

Euroopa Liidu Teataja

| (316) | Määruse (EL) 2016/1036 artikli 15 lõike 1 alusel loodud komitee esitas positiivse arvamuse, |
| --- | --- |

(316)

Määruse (EL) 2016/1036 artikli 15 lõike 1 alusel loodud komitee esitas positiivse arvamuse,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

1.   Käesolevaga kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks Hiina Rahvavabariigist pärit ja praegu CN-koodi 2933 61 00 alla kuuluva melamiini impordi suhtes.

2.   Lõpliku dumpinguvastase tollimaksu määrad, mida kohaldatakse allpool loetletud äriühingute toodetud ja lõikes 1 kirjeldatud toote netohinna suhtes liidu piiril enne tollimaksu tasumist, on järgmised.

| Äriühing | Minimaalne impordihind (eurodes toote netokaalu tonni kohta) | Tollimaks (eurodes toote netokaalu tonni kohta) | TARICi lisakood |
| --- | --- | --- | --- |
| Sichuan Golden-Elephant Sincerity Chemical Co., Ltd | 1 153 | | A 986 |
| Shandong Holitech Chemical Industry Co., Ltd | 1 153 | | A 987 |
| Henan Junhua Development Company Ltd | 1 153 | | A 988 |
| Kõik muud äriühingud | — | 415 | A 999 |

Äriühing

Minimaalne impordihind (eurodes toote netokaalu tonni kohta)

Tollimaks (eurodes toote netokaalu tonni kohta)

TARICi lisakood

Sichuan Golden-Elephant Sincerity Chemical Co., Ltd

1 153

A 986

Shandong Holitech Chemical Industry Co., Ltd

1 153

A 987

Henan Junhua Development Company Ltd

1 153

A 988

Kõik muud äriühingud

—

415

A 999

3.   Individuaalselt nimetatud tootjate puhul on lõikes 1 kirjeldatud toote suhtes kohaldatava lõpliku dumpinguvastase tollimaksu suuruseks minimaalse impordihinna ja vaba netohinna vahe liidu piiril enne tollimaksu tasumist kõigil neil juhtudel, kui viimati nimetatu on minimaalsest impordihinnast väiksem. Need individuaalselt nimetatud tootjad ei pea tasuma tollimaksu juhul, kui vaba netohind liidu piiril enne tollimaksu tasumist on vastava minimaalse impordihinnaga võrdne või sellest suurem.

4.   Lõikes 2 nimetatud äriühingute suhtes kindlaks määratud minimaalset impordihinda kohaldatakse tingimusel, et liikmesriikide tollile esitatakse kehtiv faktuurarve, millel peab olema faktuurarve väljastanud üksuse töötaja allkirjastatud ning töötaja nime, ametinimetuse ja kuupäevaga varustatud avaldus järgmises vormis: „Mina, allakirjutanu, kinnitan, et Euroopa Liitu eksportimiseks müüdava ja käesoleva arvega hõlmatud (koguse) melamiini tootis (äriühingu nimi ja aadress) (TARICi lisakood) Hiina Rahvavabariigis. Kinnitan, et sellel arvel esitatud teave on täielik ja õige.“ Kui sellist arvet ei esitata, kohaldatakse kõikide muude äriühingute suhtes kohaldatavat tollimaksumäära.

5.   Individuaalselt nimetatud tootjate puhul ja juhul, kui kaup on enne vabasse ringlusse lubamist kahjustada saanud ning seetõttu korrigeeritakse tegelikult makstud või makstavat hinda tolliväärtuse määramisel vastavalt komisjoni rakendusmääruse (EL) 2015/2447 (136) artiklile 131, vähendatakse eespool sätestatud minimaalset impordihinda protsendi võrra, mis vastab tegelikult makstud või makstava hinna korrigeerimisele. Tasumisele kuuluv tollimaks on siis võrdne vähendatud minimaalse impordihinna ja vähendatud netohinna vahega liidu piiril enne tollivormistust.

6.   Kõigi muude äriühingute puhul ja juhul, kui kaup on enne vabasse ringlusse lubamist kahjustada saanud ning seetõttu jagatakse tegelikult makstud või makstav hind tolliväärtuse määramisel osadeks vastavalt rakendusmääruse (EL) 2015/2447 artiklile 131, vähendatakse eespool lõike 2 alusel arvutatud dumpinguvastase tollimaksu summat protsendi võrra, mis vastab osadeks jaotatud ja tegelikult makstud või makstavale hinnale.

Artikkel 2

Kui ei ole ette nähtud teisiti, kohaldatakse kehtivaid tollimaksusätteid.

Artikkel 3

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 14. september 2023

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 176, 30.6.2016, lk 21.

1

(2)  Nõukogu 10. mai 2011. aasta rakendusmäärus (EL) nr 457/2011, millega kehtestatakse Hiina Rahvavabariigist pärit melamiini impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks ja nõutakse lõplikult sisse kõnealuse impordi suhtes kehtestatud ajutine tollimaks (ELT L 124, 13.5.2011, lk 2).

2

(3)  Komisjoni 30. juuni 2017. aasta rakendusmäärus (EL) 2017/1171, millega kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks Hiina Rahvavabariigist pärit melamiini impordi suhtes (ELT L 170, 1.7.2017, lk 62).

3

(4)  Teade teatavate dumpinguvastaste meetmete eelseisva aegumise kohta (ELT C 396, 30.9.2021, lk 12).

4

(5)  Teade Hiina Rahvavabariigist pärit melamiini impordi suhtes kohaldatavate dumpinguvastaste meetmete aegumise läbivaatamise algatamise kohta (ELT C 252, 1.7.2022, lk 6).

5

(6)  Kohtuotsus, Üldkohus, 11. juuli 2017, Viraj Profiles Ltd vs. Euroopa Liidu Nõukogu, T-67/14, ECLI:EU:T:2017:481, punkt 98.

6

vs.

(7)  Vt aegumise läbivaatamise taotluse punkt 103 ja joonis 1.

7

(8)  https://tron.trade.ec.europa.eu/investigations/case-view?caseId=2609.

8

(9)  Vt joonealune märkus nr 2.

9

(10)  Komisjoni talituste töödokument „Significant Distortions in the Economy of the People’s Republic of China for the purposes of Trade Defence Investigations“ (Kaubanduse kaitsemeetmete uurimise käigus tuvastatud olulised moonutused Hiina Rahvavabariigi majanduses), 20. detsember 2017 (SWD(2017) 483 final/2).

10

(11)  Aruande 2. peatükk, lk 6–7.

11

(12)  Aruande 2. peatükk, lk 10.

12

(13)  Kättesaadav aadressil www.npc.gov.cn/englishnpc/constitution2019/201911/1f65146fb6104dd3a2793875d19b5b29.shtml (vaadatud 2. mail 2022).

13

(14)  Aruande 2. peatükk, lk 20–21.

14

(15)  Aruande 3. peatükk, lk 41 ja 73–74.

15

(16)  Aruande 6. peatükk, lk 120–121.

16

(17)  Aruande 6. peatükk, lk 122–135.

17

(18)  Aruande 7. peatükk, lk 167–168.

18

(19)  Aruande 8. peatükk, lk 169–170 ja 200–201.

19

(20)  Aruande 2. peatükk, lk 15–16, 4. peatükk, lk 50 ja 84 ning 5. peatükk, lk 108–109.

20

(21)  Vt http://www.hnzydhjt.com/ (vaadatud 2. mail 2023).

21

(22)  Vt https://www.sohu.com/a/427199857_120109837 (vaadatud 2. mail 2023).

22

(23)  Vt http://scaffi.com/news/2492.html (vaadatud 2. mail 2023).

23

(24)  Vt https://www.hnxlx.com.cn/About/subcompany/cid/155/id/87?btwaf=23932495 (vaadatud 2. mail 2023).

24

(25)  Vt https://aiqicha.baidu.com/company_detail_30432795595614 (vaadatud 2. mail 2023).

25

(26)  Vt https://aiqicha.baidu.com/company_detail_31950371346728 (vaadatud 2. mail 2023).

26

(27)  Sealsamas.

27

(28)  Vt http://www.jxgf.com/ (vaadatud 2. mail 2023).

28

(29)  Vt https://sichuan.scol.com.cn/ggxw/202209/58612536.html (vaadatud 2. mail 2023).

29

(30)  Vt https://www.sohu.com/a/575647079_120952561 (vaadatud 2. mail 2023).

30

(31)  Vt http://www.xjxlx.com.cn/ (vaadatud 2. mail 2023).

31

(32)  Vt http://www.xjxlx.com.cn/News/detail/fid/3/cid/470/id/5404.html (vaadatud 2. mail 2023).

32

(33)  Vt nt HKP põhikirja artikkel 33, Hiina äriühinguseaduse artikkel 19 või HKP keskkomitee peabüroo suunised uuel ajastul erasektoris ühisrinde töö tõhustamiseks (täielik viide on esitatud allpool).

33

(34)  Vt http://www.cpcif.org.cn/detail/40288043661e27fb01661e386a3f0001?e=1 (vaadatud 2. mail 2023).

34

(35)  Aruande 5. peatükk, lk 100–101.

35

(36)  Aruande 2. peatükk, lk 26.

36

(37)  Vt näiteks Blanchette, J. „Xi’s Gamble: The Race to Consolidate Power and Stave off Disaster“ (Xi risk: võidujooks võimu kindlustamiseks ja katastroofi vältimiseks), Foreign Affairs, kd 100, nr 4, 2021. aasta juuli/august, lk 10–19.

37

(38)  Aruande 2. peatükk, lk 31–32.

38

(39)  Kättesaadav aadressil https://www.reuters.com/article/us-china-congress-companies-idUSKCN1B40JU (vaadatud 2. mail 2023).

39

(40)  HKP keskkomitee peabüroo suunised uuel ajastul erasektoris ühisrinde töö tõhustamiseks. Kättesaadav aadressil www.gov.cn/zhengce/2020-09/15/content_5543685.htm (vaadatud 15. novembril 2022).

40

(41)  Financial Times (2020), „Chinese Communist Party asserts greater control over private enterprise“ (Hiina Kommunistlik Partei võtab suurema kontrolli eraettevõtluse üle), kättesaadav aadressil https://on.ft.com/3mYxP4j (vaadatud 2. mail 2023).

41

(42)  Aruande peatükid 14.1–14.3.

42

(43)  Aruande 4. peatükk, lk 41–42 ja 83.

43

(44)  Tooraineid käsitlev 14. viisaastakuplaan. Kättesaadav aadressil https://www.miit.gov.cn/zwgk/zcwj/wjfb/tz/art/2021/art_2960538d19e34c66a5eb8d01b74cbb20.html (vaadatud 2. mail 2023).

44

(45)  Sealsamas, punkt II.3.

45

(46)  Sealsamas, punkt IV.I.

46

(47)  Sealsamas, punkt VIII.1.

47

(48)  14. viisaastakuplaan tööstuse keskkonnahoidliku arengu kohta. Kättesaadav aadressil http://www.gov.cn/zhengce/zhengceku/2021-12/03/content_5655701.htm (miit.gov.cn) (vaadatud 2. mail 2023).

48

(49)  Sealsamas, punkt III.2.

49

(50)  Vt suuniskataloogi lisa punktid I.1.39 ja I.1.56, kättesaadav aadressil www.gov.cn/xinwen/2019-11/06/5449193/files/26c9d25f713f4ed5b8dc51ae40ef37af.pdf (vaadatud 2. mail 2023).

50

(51)  Suuniskataloogi punkt III.

51

(52)  Jiangsu 14. viisaastakuplaan keemiatööstuse kõrgetasemelise arendamise kohta. Kättesaadav aadressil https://huanbao.bjx.com.cn/news/20210906/1175114.shtml (vaadatud 2. mail 2023).

52

(53)  Sealsamas, punkt 2.2.2.

53

(54)  Shandongi 14. viisaastakuplaan keemiatööstuse arendamise kohta. Kättesaadav aadressil https://huanbao.bjx.com.cn/news/20211201/1191133.shtml (vaadatud 2. mail 2023).

54

(55)  Sealsamas, punkt III.4.

55

(56)  Suunav arvamus naftakeemia- ja keemiatööstuse kõrgetasemelise arendamise kohta 14. viisaastakuplaani kehtivusajal. Kättesaadav aadressil http://www.gov.cn/zhengce/zhengceku/2022-04/08/content_5683972.htm#msdynttrid=WRmyf07ph0z74SHmXoOLKjRWl09BdZ4lGdYp9fiI9xU (vaadatud 2. mail 2023).

56

(57)  Sealsamas, punkt I.3.

57

(58)  Sealsamas.

58

(59)  Sealsamas, punkt VIII.

59

(60)  Teade keskmise pikkusega ja pikaajaliste söelepingute eduka sõlmimise ja täitmise kohta 2021. aastal. Kättesaadav aadressil http://www.gov.cn/zhengce/zhengceku/2020-12/09/content_5568450.htm (vaadatud 2. mail 2023).

60

(61)  Sealsamas.

61

(62)  Aruande 6. peatükk, lk 138–149.

62

(63)  Aruande 9. peatükk, lk 216.

63

(64)  Aruande 9. peatükk, lk 213–215.

64

(65)  Aruande 9. peatükk, lk 209–211.

65

(66)  Aruande 13. peatükk, lk 332–337.

66

(67)  Aruande 13. peatükk, lk 336.

67

(68)  Aruande 13. peatükk, lk 337–341.

68

(69)  Aruande 6. peatükk, lk 114–117.

69

(70)  Aruande 6. peatükk, lk 119.

70

(71)  Aruande 6. peatükk, lk 120.

71

(72)  Aruande 6. peatükk, lk 121–122, 126–128 ja 133–135.

72

(73)  Vt Hiina pangandust ja kindlustust reguleeriva komisjoni (edaspidi „CBIRC“) 28. augusti 2020. aasta ametlik poliitikadokument „Three-year action plan for improving corporate governance of the banking and insurance sectors (2020–2022)“ (Kolme aasta tegevuskava, mille eesmärk on parandada äriühingute üldjuhtimist pangandus- ja kindlustussektoris (2020–2022)), kättesaadav aadressil http://www.cbirc.gov.cn/cn/view/pages/ItemDetail.html?docId=925393&itemId=928 (vaadatud 2. mail 2023). Tegevuskava järgi tuleb „tugevamini juurutada seda vaimsust, millest on kantud peasekretär Xi Jinpingi põhisõnavõtt finantssektoris tehtava äriühingujuhtimise reformi kohta“. Tegevuskava II osa eesmärk on aidata kaasa partei- ja äriühingujuhtimise orgaanilisele lõimumisele: „Me lõimime partei juhtimise äriühingu üldjuhtimisega senisest süstemaatilisemalt, standardiseeritumalt ja protseduuripõhisemalt [---]. Peamised tegevuse ja juhtimisega seotud teemad tuleb läbi arutada parteikomiteega, enne kui äriühingu direktorite nõukogu või kõrgem juhtkond otsuse teeb.“

73

(74)  Vt CBIRC, „Notice on the Commercial banks performance evaluation method“ (Teatis kommertspankade tulemuslikkuse hindamise meetodi kohta), avaldatud 15. detsembril 2020. Kättesaadav aadressil http://jrs.mof.gov.cn/gongzuotongzhi/202101/t20210104_3638904.htm (viimati vaadatud 2. mail 2023).

74

(75)  Vt IMFi töödokument „Resolving China’s Corporate Debt Problem“ (Hiina ettevõtlussektori laenukoormuse probleemi lahendamine), autorid Wojciech Maliszewski, Serkan Arslanalp, John Caparusso, José Garrido, Si Guo, Joong Shik Kang, W. Raphael Lam, T. Daniel Law, Wei Liao, Nadia Rendak, Philippe Wingender, Jiangyan, oktoober 2016, WP/16/203.

75

(76)  Aruande 6. peatükk, lk 121–122, 126–128 ja 133–135.

76

(77)  Vt OECD (2019), „OECD Economic Surveys: China 2019“ (OECD majandusuuringud: Hiina 2019), OECD Publishing, Pariis, lk 29. Kättesaadav aadressil https://doi.org/10.1787/eco_surveys-chn-2019-en (vaadatud 2. mail 2023).

77

(78)  Vt http://www.gov.cn/xinwen/2020-04/20/content_5504241.htm (vaadatud 2. mail 2023).

78

(79)  Äriühingul Henan Haohua Junhua on 81 % osalus äriühingus Henan Junhua Development. Vt https://aiqicha.baidu.com/company_detail_31229783116721 (viimati vaadatud 5. juunil 2023).

79

(80)  Riikliku majanduse ja sotsiaalse arengu 14. viisaastakuplaan ning 2035. aasta pikaajalised eesmärgid. Kättesaadav aadressil http://www.gov.cn/xinwen/2021-03/13/content_5592681.htm (vaadatud 2. mail 2023).

80

(81)  Sealsamas, punkt 1.1.

81

(82)  Seda lähenemisviisi kinnitas Üldkohus oma 21. juuni 2023. aasta otsuses Guangdong Haomei New Materials ja Guangdong King Metal Light Alloy Technology vs. komisjon, T-326/21, ECLI:EU:T:2023:347, punkt 104.

82

vs.

(83)  Vt nt põhjendus 85 eespool.

83

(84)  Vt põhjendused 75 ja 76 eespool.

84

(85)  Maailmapanga avaandmed – suurem keskmine sissetulek. Kättesaadav aadressil https://data.worldbank.org/income-level/upper-middle-income (viimati vaadatud 3. juulil 2023).

85

(86)  Kui üheski sarnase arengutasemega riigis uuritavat toodet ei toodeta, võib vaadelda asjaomase tootega samasse üldkategooriasse kuuluva ja/või samas sektoris toodetava toote tootmist.

86

(87)  Aegumise läbivaatamise taotluse punktid 59 ja 60 ning tabel 1.

87

(88)  Vt aegumise läbivaatamise taotluse punkt 5.2.3.

88

(89)  Melamiini ja lämmastikväetiste tootmises kasutatav lõplik tooraine on maagaas või süsi. Maagaasi või sütt kasutatakse ammoniaagi tootmiseks. Ammoniaagi saab täiendavalt töödelda uureaks või lämmastikhappeks. Lämmastikhapet kasutatakse lämmastikväetise ammooniumnitraadi tootmiseks. Seda saab täiendavalt segada, et toota muud liiki lämmastikväetisi, näiteks karbamiidammooniumnitraati (UAN, uureaga segatud ammooniumnitraat) või kaltsiumammooniumnitraati (CAN, lubjakivist saadud kaltsiumiga segatud ammooniumnitraat). Ammoniaagi lisamisel saab uureat kasutada ka melamiini tootmiseks. Sageli toodavad lämmastikväetisi, uureat ja melamiini samad vertikaalselt integreeritud äriühingud.

89

(90)  Kättesaadav aadressil https://connect.ihsmarkit.com/gta/home (viimati vaadatud 6. veebruaril 2023).

90

(91)  Rahvusvaheline Kaubanduskeskus, turulepääsu teabehoidla Market Access Map. Kättesaadav aadressil https://www.macmap.org/en/query/customs-duties (viimati vaadatud 5. aprillil 2023).

91

(92)  Aruanne „Doing Business 2020“. „Economy profile Turkey“ (Türgi majanduse ülevaade), lk 51. Kättesaadav aadressil https://archive.doingbusiness.org/content/dam/doingBusiness/country/t/turkey/TUR.pdf (viimati vaadatud 9. veebruaril 2023). „Trading across Borders methodology“ (Piiriülese kauplemise metoodika). Kättesaadav aadressil https://archive.doingbusiness.org/en/methodology/trading-across-borders (viimati vaadatud 9. veebruaril 2023).

92

(93)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2015. aasta määrus (EL) 2015/755 teatavatest kolmandatest riikidest pärit impordi ühiste eeskirjade kohta (ELT L 123, 19.5.2015, lk 33). Alusmääruse artikli 2 lõike 7 kohaselt ei saa normaalväärtuse kindlaksmääramisel lähtuda nendes riikides kehtivatest omamaistest hindadest.

93

(94)  Global Trade Alert. Kättesaadav aadressil https://www.globaltradealert.org/data_extraction (viimati vaadatud 6. veebruaril 2023).

94

(95)  Aserbaidžaan, Valgevene, Põhja-Korea, Türkmenistan, Usbekistan.

95

(96)  Kaubanduskoda kasutas ÜRO andmebaasi Comtrade.

96

(97)  Vt allikaid käsitleva teate III lisa.

97

(98)  Vt https://www.dgtr.gov.in/anti-dumping-cases/anti-dumping-investigation-concerning-imports-melamine-originating-or-exported (viimati vaadatud 5. aprillil 2023).

98

(99)  Impordistatistika pärineb andmebaasist GTA, mis on kättesaadav aadressil https://connect.ihsmarkit.com/gta/home (viimati vaadatud 4. aprillil 2023).

99

(100)  Komisjoni 13. aprilli 2023. aasta rakendusmääruse (EL) 2023/809 (millega kehtestatakse pärast Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/1036 artikli 11 lõike 2 kohast aegumise läbivaatamist teatavate Hiina Rahvavabariigist ja Taiwanist pärit põkk-keevitatavate roostevabast terasest toruliitmike (ka valmistoodetena) impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks (ELT L 101, 14.4.2023, lk 22)) põhjendus 103.

100

(101)  
  „Elektrik ve Doğal Gaz Fiyatları, I. Dönem: Ocak-Haziran 2022“ (Elektri- ja maagaasihinnad esimesel poolaastal: jaanuar–juuni 2022), tabel 1. Kättesaadav aadressil https://data.tuik.gov.tr/Bulten/Index?p=Elektrik-ve-Dogal-Gaz-Fiyatlari-I.-Donem:-Ocak-Haziran-2022-45567 (viimati vaadatud 20. jaanuaril 2023).

101

(102)  
  „Elektrik ve Doğal Gaz Fiyatları, I. Dönem: Ocak-Haziran 2022“ (Elektri- ja maagaasihinnad esimesel poolaastal: jaanuar–juuni 2022), tabel 3. Kättesaadav aadressil https://data.tuik.gov.tr/Bulten/Index?p=Elektrik-ve-Dogal-Gaz-Fiyatlari-I.-Donem:-Ocak-Haziran-2022-45567 (viimati vaadatud 20. jaanuaril 2023).

102

(103)  Kättesaadav aadressil https://www.isu.gov.tr/sufiyatlari/ (viimati vaadatud 30. jaanuaril 2023).

103

(104)  Vt https://www.icis.com/explore/commodities/chemicals/melamine/ (viimati vaadatud 11. aprillil 2023).

104

(105)  Vt nt https://www.weforum.org/agenda/2022/11/russia-ukraine-invasion-global-energy-crisis/ (viimati vaadatud 9. juunil 2023); https://blogs.worldbank.org/developmenttalk/energy-shock-could-sap-global-growth-years (viimati vaadatud 9. juunil 2023); https://www.reuters.com/business/energy/year-russia-turbocharged-global-energy-crisis-2022-12-13/ (viimati vaadatud 9. juunil 2023).

105

(106)  Tarbijahinnaindeks, märts 2023, tabel 2. Kättesaadav aadressil https://data.tuik.gov.tr/Bulten/Index?p=Consumer-Price-Index-March-2023-49652&dil=2 (viimati vaadatud 11. aprillil 2023).

106

(107)  Komisjon tunnistab, et äriühingu Xinjiang XLX puhul täheldatud energiahindade muutumine põhineb moonutatud kuludel ja hindadel. Kuna käesoleva aegumise läbivaatamise eesmärk ei ole arvutada täpset dumpingumarginaali, vaid teha kindlaks, kas dumping jätkus, pidas komisjon vastuvõetavaks kasutada elektri ja maagaasi moonutamata kulude kohandamisel konservatiivse asendusväärtusena äriühingu Xinjiang XLX puhul esinenud energiahindade tõusu.

107

(108)  Kättesaadav aadressil https://www.erieri.com/salary (viimati vaadatud 6. veebruaril 2023).

108

(109)  Kättesaadav aadressil https://data.tuik.gov.tr/Kategori/GetKategori?p=istihdam-issizlik-ve-ucret-108&dil=2 (viimati vaadatud 6. veebruaril 2023).

109

(110)  Tabel „Kuu keskmine tööjõukulu ja selle osad majandustegevuse kaupa, 2020“, kättesaadav aadressil https://data.tuik.gov.tr/Kategori/GetKategori?p=istihdam-issizlik-ve-ucret-108&dil=2 (viimati vaadatud 6. veebruaril 2023).

110

(111)  Euroopa Ühenduse majanduse tegevusalade statistiline klassifikaator, kättesaadav aadressil https://ec.europa.eu/eurostat/documents/3859598/5902521/KS-RA-07-015-EN.PDF (viimati vaadatud 6. veebruaril 2023).

111

(112)  Tabel „Tööjõukulude indeksid (2015 = 100)“, kättesaadav aadressil https://data.tuik.gov.tr/Kategori/GetKategori?p=istihdam-issizlik-ve-ucret-108&dil=2 (viimati vaadatud 6. veebruaril 2023).

112

(113)  Kättesaadav aadressil http://www.egegubre.com.tr/mali.html (viimati vaadatud 7. veebruaril 2023).

113

(114)  Kättesaadav aadressil https://www.tekfen.com.tr/en/financial-statements-4-22 (viimati vaadatud 7. veebruaril 2023).

114

(115)  Kättesaadav aadressil https://www.kap.org.tr/en/sirket-finansal-bilgileri/4028e4a240f2ef4701410810f53601c4 (viimati vaadatud 7. veebruaril 2023).

115

(116)  Vt auditiaruanded ajavahemike 1. jaanuar kuni 31. detsember 2021 ja 1. jaanuar kuni 30. juuni 2022 kohta, kättesaadavad aadressidel https://www.kap.org.tr/Bildirim/1004178 ja https://www.kap.org.tr/tr/Bildirim/1056023 (viimati vaadatud 28. juunil 2023).

116

(117)  Vt auditiaruanded ajavahemike 1. jaanuar kuni 31. detsember 2021 ja 1. jaanuar kuni 30. juuni 2022 kohta, kättesaadavad aadressidel https://www.kap.org.tr/tr/Bildirim/1007098 ja https://www.kap.org.tr/tr/Bildirim/1057306 (viimati vaadatud 28. juunil 2023).

117

(118)  Kättesaadav aadressil https://connect.ihsmarkit.com/gta/home (viimati vaadatud 22. veebruaril 2023).

118

(119)  Hiina majanduse ülevaade. Aruanne „Doing Business 2020“, lk 84, 88. Kättesaadav aadressil https://archive.doingbusiness.org/content/dam/doingBusiness/country/c/china/CHN.pdf (viimati vaadatud 22. veebruaril 2023).

119

(120)  Aegumise läbivaatamise taotluse punkt 5.3.1 ning lisad 8.1 ja 8.2. Lisad 8.1 ja 8.2 sisaldavad käsiraamatut „Chemicals Economics Handbook – Melamine 2020“ (edaspidi „käsiraamatu kohane aruanne“) ja vastavat andmetabelite kogumikku. Kuna käsiraamatu kohase aruande autoriõigus kuulub kolmandale isikule, on aruandes ja andmetabelite kogumikus sisalduv teave esitatud vahemikena.

120

(121)  Aegumise läbivaatamise taotluse lisa 8.2. Vt tabelid „Hiina – tootjad“ ja „Hiina – täiendav tootmisvõimsus“.

121

(122)  Viidete loetelu 2023. Kättesaadav aadressil https://www.eurotecnica.it/images/PDF/reflist.pdf (viimati vaadatud 12. aprillil 2023).

122

(123)  Aegumise läbivaatamise taotluse lisa 8.2. Vt tabel „Hiina – pakkumine ja nõudlus“.

123

(124)  Kättesaadav aadressil https://connect.ihsmarkit.com/gta/home (viimati vaadatud 12. aprillil 2023).

124

(125)  Melamine From the People’s Republic of China: Antidumping Duty and Countervailing Duty Orders (Hiina Rahvavabariigist pärit melamiin: dumpinguvastast tollimaksu ja tasakaalustavat tollimaksu käsitlevad korraldused). Kättesaadav aadressil https://www.federalregister.gov/documents/2015/12/28/2015-32632/melamine-from-the-peoples-republic-of-china-antidumping-duty-and-countervailing-duty-orders (viimati vaadatud 10. mail 2023).

125

(126)  Euraasia Majanduskomisjoni siseturu kaitse osakonna teade „Dumpinguvastaste meetmete kohaldamine Hiina Rahvavabariigist pärit ja Euraasia Majandusliidu tolliterritooriumile imporditud melamiini suhtes“. Kättesaadav aadressil http://www.eurasiancommission.org/ru/act/trade/podm/investigations/PublicDocuments/AD34_notice_dated05042022.pdf (viimati vaadatud 10. mail 2023).

126

(127)  Aegumise läbivaatamise taotluse lisa 8.2. Vt tabelid „Melamiini tarbimine maailmas piirkondade kaupa“ ja „Melamiini tarbimine Kesk- ja Ida-Euroopas riikide kaupa“.

127

(128)  Näiteks jäid kuuele suurimale eksporditurule suunatud Hiina ekspordihinnad aastatel 2015 ja 2016 vahemikku ligikaudu 750–850 eurot tonni kohta. Allikas: Global Trade Atlas. Kättesaadav aadressil https://my.ihs.com/ (viimati vaadatud 28. juunil 2023).

128

(129)  Seoses lisatud dumpinguvastase tollimaksuga hõlmavad meetmed kolme eksportiva tootja puhul minimaalseid impordihindu ja kõikide muude eksportivate tootjate puhul kindlaksmääratud konkreetset tollimaksu. Nende kolme isiku impordi suhtes, kellele oli kehtestatud minimaalne impordihind, ei kohaldatud dumpinguvastast tollimaksu, kui impordihind oli miinimumhinnast kõrgem, samas kui nende isikute minimaalsest impordihinnast madalama hinnaga toimunud impordi suhtes kohaldatav dumpinguvastane tollimaks oli erinev, sõltuvalt arvel esitatud netoväärtusest enne importi. Importisid ka teised eksportivad tootjad ning nende impordi suhtes kohaldati konkreetset jääktollimaksu 415 eurot tonni kohta. Sellist erinevat olukorda arvesse võttes tehti lisatud dumpinguvastase tollimaksu summa kindlaks melamiiniimporti käsitlevate andmete põhjal, mille liikmesriigid esitasid kooskõlas alusmääruse artikli 14 lõikega 6, sest need andmekogumid sisaldasid makstud summasid.

129

(130)  Täielik väljavõte on kättesaadav TRONi dokumendis t23.002667.

130

(131)  
  93 345/(9/12) = 124 459. 124 459/64 673 = 192,4 %.

131

(132)  
  61 668/(9/12) = 82 223. 82 223/73 288 = 112,2 %.

132

(133)  TRONi dokumendi viide t23.002400, 23. mai 2023.

133

(134)  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate G, Rue de la Loi 170, 1040 Brussels, Belgium.

134

(135)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuli 2018. aasta määrus (EL, Euratom) 2018/1046, mis käsitleb liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantsreegleid ja millega muudetakse määrusi (EL) nr 1296/2013, (EL) nr 1301/2013, (EL) nr 1303/2013, (EL) nr 1304/2013, (EL) nr 1309/2013, (EL) nr 1316/2013, (EL) nr 223/2014 ja (EL) nr 283/2014 ja otsust nr 541/2014/EL ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL, Euratom) nr 966/2012 (ELT L 193, 30.7.2018, lk 1).

135

(136)  Komisjoni 24. novembri 2015. aasta rakendusmäärus (EL) 2015/2447, millega nähakse ette Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 952/2013 (millega kehtestatakse liidu tolliseadustik) teatavate sätete üksikasjalikud rakenduseeskirjad (ELT L 343, 29.12.2015, lk 558).

136

---

| 15.9.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 228/247 |
| --- | --- | --- | --- |

15.9.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 228/247

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2023/1777,

14. september 2023,

millega kehtestatakse liidu tagasiulatuv järelevalve kütusena kasutatava taastuvallikatest toodetud etanooli importimise suhtes

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. märtsi 2015. aasta määrust (EL) 2015/478 impordi ühiste eeskirjade kohta, (1) eriti selle artiklit 10,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2015. aasta määrust (EL) 2015/755 teatavatest kolmandatest riikidest pärit impordi ühiste eeskirjade kohta, (2) eriti selle artiklit 7,

olles konsulteerinud ekspordi kaitsemeetmete ja ühiste eeskirjade komiteega

ning arvestades järgmist:

| (1) | Kooskõlas määruse (EL) 2015/478 artikliga 10 võib kehtestada liidu järelevalve, kui impordisuundumused ähvardavad kahjustada liidu tootjate huve ja kui liidu huvid seda nõuavad. Määruse (EL) 2015/755 artikli 7 kohaselt on samuti võimalik kehtestada järelevalve juhul, kui liidu huvid seda nõuavad. Vastavalt esimese määruse artikli 10 lõike 1 punktile a ja teise määruse artikli 7 lõike 1 punktile a võib kehtestada tagasiulatuva järelevalve, kus iga liikmesriik peab edastama impordiandmed Euroopa Komisjonile vahetult pärast tegelikku importimist. |
| --- | --- |

(1)

Kooskõlas määruse (EL) 2015/478 artikliga 10 võib kehtestada liidu järelevalve, kui impordisuundumused ähvardavad kahjustada liidu tootjate huve ja kui liidu huvid seda nõuavad. Määruse (EL) 2015/755 artikli 7 kohaselt on samuti võimalik kehtestada järelevalve juhul, kui liidu huvid seda nõuavad. Vastavalt esimese määruse artikli 10 lõike 1 punktile a ja teise määruse artikli 7 lõike 1 punktile a võib kehtestada tagasiulatuva järelevalve, kus iga liikmesriik peab edastama impordiandmed Euroopa Komisjonile vahetult pärast tegelikku importimist.

| (2) | Komisjonile kättesaadava teabe põhjal on kütusena kasutatava taastuvallikatest toodetud etanooli import viimasel ajal oluliselt suurenenud. |
| --- | --- |

(2)

Komisjonile kättesaadava teabe põhjal on kütusena kasutatava taastuvallikatest toodetud etanooli import viimasel ajal oluliselt suurenenud.

| (3) | Kütusena kasutatava bioetanooli mis tahes päritolu import suurenes aastatel 2021–2022 peaaegu 80 % (TARICi koodide puudumise tõttu tehti impordimaht kindlaks täielike CN-koodide alusel ja võib seetõttu sisaldada ka muud liiki bioetanooli). Kõige suurema ekspordimahuga riigid olid 2022. aastal Brasiilia, Ameerika Ühendriigid, Ühendkuningriik ja Peruu. |
| --- | --- |

(3)

Kütusena kasutatava bioetanooli mis tahes päritolu import suurenes aastatel 2021–2022 peaaegu 80 % (TARICi koodide puudumise tõttu tehti impordimaht kindlaks täielike CN-koodide alusel ja võib seetõttu sisaldada ka muud liiki bioetanooli). Kõige suurema ekspordimahuga riigid olid 2022. aastal Brasiilia, Ameerika Ühendriigid, Ühendkuningriik ja Peruu.

| (4) | Kolme kõige tüüpilisema CN-koodi (mille arvele langeb üle 90 % impordist TARICi koodide alusel) ekstrapoleeritud TARICi andmetel põhinev täiendav analüüs näitab, et aastatel 2021–2022 suurenes kütusena kasutatava bioetanooli import 45 %. 2023. aasta esimese viie kuuga kasvas import veel 43,5 % võrreldes 2022. aasta esimese viie kuuga. |
| --- | --- |

(4)

Kolme kõige tüüpilisema CN-koodi (mille arvele langeb üle 90 % impordist TARICi koodide alusel) ekstrapoleeritud TARICi andmetel põhinev täiendav analüüs näitab, et aastatel 2021–2022 suurenes kütusena kasutatava bioetanooli import 45 %. 2023. aasta esimese viie kuuga kasvas import veel 43,5 % võrreldes 2022. aasta esimese viie kuuga.

| (5) | Ekstrapoleeritud andmete alusel on kolm suurimat liitu eksportivat riiki Ameerika Ühendriigid, Brasiilia ja Peruu. Pakistan on imporditud koguste poolest suuruselt neljas, kusjuures sealt pärit import suurenes aastatel 2021–2022 kõige rohkem, 179 %. Samal ajavahemikul suurenes import Ameerika Ühendriikidest 96 % ja Brasiiliast 37 %, Peruust pärit import aga vähenes 13 %. |
| --- | --- |

(5)

Ekstrapoleeritud andmete alusel on kolm suurimat liitu eksportivat riiki Ameerika Ühendriigid, Brasiilia ja Peruu. Pakistan on imporditud koguste poolest suuruselt neljas, kusjuures sealt pärit import suurenes aastatel 2021–2022 kõige rohkem, 179 %. Samal ajavahemikul suurenes import Ameerika Ühendriikidest 96 % ja Brasiiliast 37 %, Peruust pärit import aga vähenes 13 %.

| (6) | ELi turg näib kõrgete hindade tõttu väga atraktiivne. Brasiiliast ja Ameerika Ühendriikidest pärit impordi hinnad on ELi hindadest enam kui 15 % madalamad (3). Mõlemas riigis on väga palju tootmisvõimsust. |
| --- | --- |

(6)

ELi turg näib kõrgete hindade tõttu väga atraktiivne. Brasiiliast ja Ameerika Ühendriikidest pärit impordi hinnad on ELi hindadest enam kui 15 % madalamad (3). Mõlemas riigis on väga palju tootmisvõimsust.

| (7) | Nagu allpool esitatud tabelist näha, toodavad Ameerika Ühendriigid ja Brasiilia palju rohkem kui ise tarbivad, mis tähendab, et neil on üleliigset tootmisvõimsust, mille toodangut saab saata eksporditurgudele. ELi tarbimine on ligikaudu 4,6 miljonit tonni, Ameerika Ühendriikide ja Brasiilia tootjatel aga on 5,5 miljoni tonni jagu ekspordi jaoks kasutatavat tootmisvõimsust, millega nad suudaksid katta kogu liidu nõudluse.

  Tabel


  Tootmine ja tarbimine 2022. aastal










  2022. aasta (tonnides) | Ameerika Ühendriigid | Brasiilia | EL |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Tootmine | 46 210 800 | 22 549 600 | 3 970 000 |
| Tarbimine | 41 685 000 | 21 517 400 | 4 605 200 |
| Liigne tootmisvõimsus | 4 525 800 | 1 032 200 | - 635 200 |

(7)

Nagu allpool esitatud tabelist näha, toodavad Ameerika Ühendriigid ja Brasiilia palju rohkem kui ise tarbivad, mis tähendab, et neil on üleliigset tootmisvõimsust, mille toodangut saab saata eksporditurgudele. ELi tarbimine on ligikaudu 4,6 miljonit tonni, Ameerika Ühendriikide ja Brasiilia tootjatel aga on 5,5 miljoni tonni jagu ekspordi jaoks kasutatavat tootmisvõimsust, millega nad suudaksid katta kogu liidu nõudluse.

Tabel

Tootmine ja tarbimine 2022. aastal

2022. aasta (tonnides)

Ameerika Ühendriigid

Brasiilia

EL

Tootmine

46 210 800

22 549 600

3 970 000

Tarbimine

41 685 000

21 517 400

4 605 200

Liigne tootmisvõimsus

4 525 800

1 032 200

- 635 200

| (8) | Impordi kasv langes kokku ELi tootmisharu turuosa 10 % vähenemisega. Impordi ja ELi toodangu suhe suurenes 21 %-lt 2021. aastal 39 %-le 2022. aastal. |
| --- | --- |

(8)

Impordi kasv langes kokku ELi tootmisharu turuosa 10 % vähenemisega. Impordi ja ELi toodangu suhe suurenes 21 %-lt 2021. aastal 39 %-le 2022. aastal.

| (9) | Meenutuseks – tagasiulatuv järelevalve kütusena kasutatava taastuvallikatest toodetud etanooli (edaspidi „bioetanool“) impordi suhtes kehtestati algselt 2020. aasta novembris komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2020/1628 (4). Määrusega kehtestati teatavad TARICi koodid üheaastaseks tähtajaks. |
| --- | --- |

(9)

Meenutuseks – tagasiulatuv järelevalve kütusena kasutatava taastuvallikatest toodetud etanooli (edaspidi „bioetanool“) impordi suhtes kehtestati algselt 2020. aasta novembris komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2020/1628 (4). Määrusega kehtestati teatavad TARICi koodid üheaastaseks tähtajaks.

| (10) | Rakendusmäärus (EL) 2020/1628 kaotas kehtivuse 4. novembril 2021 ja seetõttu deaktiveeriti need koodid tollisüsteemis. Sel ajal ei olnud põhjust järelevalvet pikendada, kuna 2021. aastal oli bioetanooli import vähenenud. |
| --- | --- |

(10)

Rakendusmäärus (EL) 2020/1628 kaotas kehtivuse 4. novembril 2021 ja seetõttu deaktiveeriti need koodid tollisüsteemis. Sel ajal ei olnud põhjust järelevalvet pikendada, kuna 2021. aastal oli bioetanooli import vähenenud.

| (11) | Võttes aga arvesse kütusena kasutatava taastuvallikatest toodetud etanooli impordi hiljutisi suundumusi, eelkõige Ameerika Ühendriikide ja Brasiilia suurt tootmisvõimsust, nagu on märgitud põhjenduses (7), ning liitu suunatud impordi madalamat hinnataset, võib kahjustav mõju liidu tootjatele lähitulevikus veelgi süveneda. |
| --- | --- |

(11)

Võttes aga arvesse kütusena kasutatava taastuvallikatest toodetud etanooli impordi hiljutisi suundumusi, eelkõige Ameerika Ühendriikide ja Brasiilia suurt tootmisvõimsust, nagu on märgitud põhjenduses (7), ning liitu suunatud impordi madalamat hinnataset, võib kahjustav mõju liidu tootjatele lähitulevikus veelgi süveneda.

| (12) | Liidu tootmisharu andmed annavad tunnistust kahjust, mida valimisse kaasatud ELi tootjad kandsid ajavahemikul 2021. aasta 4. kvartalist kuni 2022. aasta 3. kvartalini, kuna alates 2021. aasta 4. kvartalist on enamik majandusnäitajaid halvenenud:






  — | tootmine (vähenemine 10 %) |
| --- | --- | --- |

(12)

Liidu tootmisharu andmed annavad tunnistust kahjust, mida valimisse kaasatud ELi tootjad kandsid ajavahemikul 2021. aasta 4. kvartalist kuni 2022. aasta 3. kvartalini, kuna alates 2021. aasta 4. kvartalist on enamik majandusnäitajaid halvenenud:

—

tootmine (vähenemine 10 %)

| — | tootmisvõimsuse rakendamine (vähenemine 9 %) |
| --- | --- |

—

tootmisvõimsuse rakendamine (vähenemine 9 %)

| — | liidu müügimaht (vähenemine 6 %) |
| --- | --- |

—

liidu müügimaht (vähenemine 6 %)

| — | varud (suurenemine 15 %) |
| --- | --- |

—

varud (suurenemine 15 %)

| — | investeeringud (vähenemine 44 %) |
| --- | --- |

—

investeeringud (vähenemine 44 %)

| — | kasumlikkus (vähenemine 57 %) |
| --- | --- |

—

kasumlikkus (vähenemine 57 %)

| (13) | Seega on liidu huvides nõuda, et kütusena kasutatava taastuvallikatest toodetud etanooli impordi suhtes kehtestataks liidu tagasiulatuv järelevalve, mis võimaldaks veel enne ametliku impordistatistika avaldamist saada statistilist teavet ja selle alusel kiiresti analüüsida kõigist kolmandatest riikidest pärit impordi suundumusi. Kaubandusandmeid on vaja saada kiiresti, et kütusena kasutatava taastuvallikatest toodetud etanooli maailmaturul toimuvate kiirete muutuste korral saaks kaitsta kütusena kasutatava liidu taastuva etanooli turgu. |
| --- | --- |

(13)

Seega on liidu huvides nõuda, et kütusena kasutatava taastuvallikatest toodetud etanooli impordi suhtes kehtestataks liidu tagasiulatuv järelevalve, mis võimaldaks veel enne ametliku impordistatistika avaldamist saada statistilist teavet ja selle alusel kiiresti analüüsida kõigist kolmandatest riikidest pärit impordi suundumusi. Kaubandusandmeid on vaja saada kiiresti, et kütusena kasutatava taastuvallikatest toodetud etanooli maailmaturul toimuvate kiirete muutuste korral saaks kaitsta kütusena kasutatava liidu taastuva etanooli turgu.

| (14) | Kuna kütusena kasutatavat etanooli saab klassifitseerida erinevatesse CN-rubriikidesse, mis sisaldavad muid tooteid, tuleks luua eraldi TARICi koodid, et tagada ainult asjaomaste toodete piisav jälgimine. Tagasiulatuva järelevalve alla kuuluksid käesoleva määruse lisas loetletud tooted. |
| --- | --- |

(14)

Kuna kütusena kasutatavat etanooli saab klassifitseerida erinevatesse CN-rubriikidesse, mis sisaldavad muid tooteid, tuleks luua eraldi TARICi koodid, et tagada ainult asjaomaste toodete piisav jälgimine. Tagasiulatuva järelevalve alla kuuluksid käesoleva määruse lisas loetletud tooted.

| (15) | Selleks et võimaldada impordisuundumuste nõuetekohast jälgimist ja vältida asjaomaste TARICi koodide uut deaktiveerimist, tuleks tagasiulatuv järelevalve kehtestada kolmeks aastaks, |
| --- | --- |

(15)

Selleks et võimaldada impordisuundumuste nõuetekohast jälgimist ja vältida asjaomaste TARICi koodide uut deaktiveerimist, tuleks tagasiulatuv järelevalve kehtestada kolmeks aastaks,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

1.   Käesoleva määruse lisas loetletud kütusena kasutatava taastuvallikatest toodetud etanooli import võetakse liidu tagasiulatuva järelevalve alla kooskõlas määrustega (EL) 2015/478 ja (EL) 2015/755.

2.   Käesoleva määrusega hõlmatud toodete liigitus põhineb TARICil. Käesoleva määrusega hõlmatud toodete päritolu määratakse kindlaks vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 952/2013 (5) artiklile 60.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolevat määrust kohaldatakse alates järgmisest päevast pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas ja see kehtib kolm aastat.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 14. september 2023

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 83, 27.3.2015, lk 16.

1

(2)  
  ELT L 123, 19.5.2015, lk 33.

2

(3)  Euroopa tööstusharu esitatud andmed.

3

(4)  Komisjoni 3. novembri 2020. aasta rakendusmäärus (EL) 2020/1628, millega kehtestatakse liidu tagasiulatuv järelevalve kütusena kasutatava taastuvallikatest toodetud etanooli importimise suhtes (ELT L 366, 4.11.2020, lk 12).

4

(5)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. oktoobri 2013. aasta määrus (EL) nr 952/2013, millega kehtestatakse liidu tolliseadustik (ELT L 269, 10.10.2013, lk 1).

5

---

LISA

Loetelu toodetest, mille suhtes kohaldatakse liidu tagasiulatuvat järelevalvet

Tagasiulatuva järelevalve alla kuuluv asjaomane toode on kütusena kasutatav taastuvallikatest toodetud etanool, st põllumajandustoodetest valmistatud etüülalkohol (nagu esitatud Euroopa Liidu toimimise lepingu I lisas), denatureeritud või denatureerimata, välja arvatud tooted, mille veesisaldus on standardi EN 15376 kohaselt mõõdetuna üle 0,3 % (m/m), ning põllumajandustoodetest valmistatud etüülalkohol (nagu esitatud Euroopa Liidu toimimise lepingu I lisas), mis sisaldub kütusena kasutatavates bensiinisegudes, mille etüülalkoholi sisaldus on üle 10 % (v/v). Asjaomase toote hulka kuulub ka põllumajandustoodetest valmistatud etüülalkohol (nagu esitatud Euroopa Liidu toimimise lepingu I lisas), mis sisaldub etüül-tert-butüüleetris (ETBE).

Asjaomase tootena käsitatakse üksnes sellist taastuvallikatest toodetud etanooli, mida kasutatakse kütusena. Seega ei käsitata asjaomase tootena sünteetilist etanooli ja sellist taastuvallikatest toodetud etanooli, mis on ette nähtud kasutamiseks muul otstarbel kui kütusena, st tööstuslikult ja jookides.

Praegu klassifitseeritakse asjaomane toode järgmiste CN- ja TARICi koodide alla:

| CN-kood | TARICi koodi laiendus |
| --- | --- |
| ex 2207 10 00 | 11 |
| ex 2207 20 00 | 11 |
| ex 2208 90 99 | 11 |
| ex 2710 12 21 | 10 |
| ex 2710 12 25 | 10 |
| ex 2710 12 31 | 10 |
| ex 2710 12 41 | 10 |
| ex 2710 12 45 | 10 |
| ex 2710 12 49 | 10 |
| ex 2710 12 50 | 10 |
| ex 2710 12 70 | 10 |
| ex 2710 12 90 | 10 |
| ex 2909 19 10 | 10 |
| ex 3814 00 10 | 10 |
| ex 3814 00 90 | 70 |
| ex 3820 00 00 | 10 |
| ex 3824 99 92 | 66 |

CN-kood

TARICi koodi laiendus

ex 2207 10 00

11

ex 2207 20 00

11

ex 2208 90 99

11

ex 2710 12 21

10

ex 2710 12 25

10

ex 2710 12 31

10

ex 2710 12 41

10

ex 2710 12 45

10

ex 2710 12 49

10

ex 2710 12 50

10

ex 2710 12 70

10

ex 2710 12 90

10

ex 2909 19 10

10

ex 3814 00 10

10

ex 3814 00 90

70

ex 3820 00 00

10

ex 3824 99 92

66

---

OTSUSED

| 15.9.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 228/251 |
| --- | --- | --- | --- |

15.9.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 228/251

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS (EL) 2023/1778,

12. september 2023,

milles käsitletakse teatavaid kiireloomulisi ajutisi meetmeid seoses sigade Aafrika katkuga Rootsis

(teatavaks tehtud numbri C(2023) 6246 all)

(Ainult rootsikeelne tekst on autentne)

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. märtsi 2016. aasta määrust (EL) 2016/429 loomataudide kohta, millega muudetakse teatavaid loomatervise valdkonna õigusakte või tunnistatakse need kehtetuks (loomatervise määrus), (1) eriti selle artikli 259 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Sigade Aafrika katk on peetavaid sigu ja uluksigu kahjustav nakkuslik viirushaigus, mis võib rängalt mõjutada seda loomapopulatsiooni ja loomakasvatuse kasumlikkust ning häirida nende loomade ja neilt pärit loomsete saaduste saadetiste liidusisest liikumist ja kolmandatesse riikidesse eksportimist. |
| --- | --- |

(1)

Sigade Aafrika katk on peetavaid sigu ja uluksigu kahjustav nakkuslik viirushaigus, mis võib rängalt mõjutada seda loomapopulatsiooni ja loomakasvatuse kasumlikkust ning häirida nende loomade ja neilt pärit loomsete saaduste saadetiste liidusisest liikumist ja kolmandatesse riikidesse eksportimist.

| (2) | Sigade Aafrika katku puhangute korral uluksigade hulgas on tõsine oht, et see taud levib teistele uluksigadele ja seapidamisettevõtetesse. |
| --- | --- |

(2)

Sigade Aafrika katku puhangute korral uluksigade hulgas on tõsine oht, et see taud levib teistele uluksigadele ja seapidamisettevõtetesse.

| (3) | Komisjoni delegeeritud määrusega (EL) 2020/687 (2) on täiendatud tauditõrje eeskirju, mida kohaldatakse selliste loetellu kandud taudide suhtes, millele on osutatud määruse (EL) 2016/429 artikli 9 lõike 1 punktides a, b ja c, ning mis on komisjoni rakendusmääruses (EL) 2018/1882 (3) määratletud A-, B- ja C-kategooria taudidena. Eelkõige on delegeeritud määruse (EL) 2020/687 artiklites 63–66 sätestatud teatavad meetmed, mis tuleb võtta metsloomadel esineva A-kategooria taudi, sh uluksigadel esineva sigade Aafrika katku puhangu ametliku kinnitamise korral. Esmajoones nähakse nende sätetega ette nakkustsooni kehtestamine ja loetellu kantud liikidesse kuuluvate metsloomade ja neilt saadud loomsete saaduste veo keelamine. |
| --- | --- |

(3)

Komisjoni delegeeritud määrusega (EL) 2020/687 (2) on täiendatud tauditõrje eeskirju, mida kohaldatakse selliste loetellu kandud taudide suhtes, millele on osutatud määruse (EL) 2016/429 artikli 9 lõike 1 punktides a, b ja c, ning mis on komisjoni rakendusmääruses (EL) 2018/1882 (3) määratletud A-, B- ja C-kategooria taudidena. Eelkõige on delegeeritud määruse (EL) 2020/687 artiklites 63–66 sätestatud teatavad meetmed, mis tuleb võtta metsloomadel esineva A-kategooria taudi, sh uluksigadel esineva sigade Aafrika katku puhangu ametliku kinnitamise korral. Esmajoones nähakse nende sätetega ette nakkustsooni kehtestamine ja loetellu kantud liikidesse kuuluvate metsloomade ja neilt saadud loomsete saaduste veo keelamine.

| (4) | Komisjoni rakendusmääruses (EL) 2023/594 (4) on sätestatud sigade Aafrika katku tõrje erimeetmed. Eelkõige on selle rakendusmääruse artikli 3 punktis b sätestatud, et kõnealuse taudi puhkemisel uluksigade hulgas mõne liikmesriigi alal tuleb vastavalt delegeeritud määruse (EL) 2020/687 artiklile 63 kehtestada nakkustsoon. Lisaks on eespool nimetatud rakendusmääruse artiklis 6 sätestatud, et see ala tuleb loetleda II taseme piirangutsoonina I lisa II osas ja vastavalt delegeeritud määruse (EL) 2020/687 artiklile 63 kehtestatud nakkustsooni kohandatakse viivitamata nii, et see hõlmaks vähemalt asjaomast II taseme piirangutsooni. Rakendusmääruses (EL) 2023/594 sätestatud sigade Aafrika katku tõrje erimeetmed hõlmavad muu hulgas II taseme piirangutsoonides peetavate sigade ja neilt pärit loomsete saaduste saadetiste väljaveo keeldu kõnealustest piirangutsoonidest. |
| --- | --- |

(4)

Komisjoni rakendusmääruses (EL) 2023/594 (4) on sätestatud sigade Aafrika katku tõrje erimeetmed. Eelkõige on selle rakendusmääruse artikli 3 punktis b sätestatud, et kõnealuse taudi puhkemisel uluksigade hulgas mõne liikmesriigi alal tuleb vastavalt delegeeritud määruse (EL) 2020/687 artiklile 63 kehtestada nakkustsoon. Lisaks on eespool nimetatud rakendusmääruse artiklis 6 sätestatud, et see ala tuleb loetleda II taseme piirangutsoonina I lisa II osas ja vastavalt delegeeritud määruse (EL) 2020/687 artiklile 63 kehtestatud nakkustsooni kohandatakse viivitamata nii, et see hõlmaks vähemalt asjaomast II taseme piirangutsooni. Rakendusmääruses (EL) 2023/594 sätestatud sigade Aafrika katku tõrje erimeetmed hõlmavad muu hulgas II taseme piirangutsoonides peetavate sigade ja neilt pärit loomsete saaduste saadetiste väljaveo keeldu kõnealustest piirangutsoonidest.

| (5) | Rootsi teatas komisjonile, et 6. septembril 2023 leidis kinnitust üks sigade Aafrika katku puhang uluksigade hulgas Fagersta omavalitsuses. Sellest tulenevalt kehtestas kõnealuse liikmesriigi pädev asutus nakkustsooni vastavalt delegeeritud määrusele (EL) 2020/687 ja rakendusmäärusele (EL) 2023/594. |
| --- | --- |

(5)

Rootsi teatas komisjonile, et 6. septembril 2023 leidis kinnitust üks sigade Aafrika katku puhang uluksigade hulgas Fagersta omavalitsuses. Sellest tulenevalt kehtestas kõnealuse liikmesriigi pädev asutus nakkustsooni vastavalt delegeeritud määrusele (EL) 2020/687 ja rakendusmäärusele (EL) 2023/594.

| (6) | Selleks et ära hoida tarbetuid häireid liidusiseses kaubanduses ning ohtu, et kolmandad riigid kehtestavad põhjendamatuid kaubandustõkkeid, on vaja liidu tasandil ja koostöös Rootsiga määratleda sigade Aafrika katku nakkustsoon kõnealuses liikmesriigis. |
| --- | --- |

(6)

Selleks et ära hoida tarbetuid häireid liidusiseses kaubanduses ning ohtu, et kolmandad riigid kehtestavad põhjendamatuid kaubandustõkkeid, on vaja liidu tasandil ja koostöös Rootsiga määratleda sigade Aafrika katku nakkustsoon kõnealuses liikmesriigis.

| (7) | Sigade Aafrika katku edasise leviku tõkestamiseks tuleks lisaks delegeeritud määruse (EL) 2020/687 artiklites 63–66 sätestatud meetmetele senikaua, kuni uluksigade hulgas sigade Aafrika katku puhangust tabandunud Rootsi ala loetletakse II taseme piirangutsoonina rakendusmääruse (EL) 2023/594 I lisa II osas, selles määruses sätestatud sigade Aafrika katku tõrje erimeetmeid, mida kohaldatakse II taseme piirangutsoonides peetavate sigade ja neilt pärit loomsete saaduste saadetiste väljaveo suhtes nimetatud tsoonidest, kohaldada ka nende saadetiste väljaveo suhtes nakkustsoonist, mille Rootsi on kehtestanud pärast kõnealust hiljutist taudipuhangut. |
| --- | --- |

(7)

Sigade Aafrika katku edasise leviku tõkestamiseks tuleks lisaks delegeeritud määruse (EL) 2020/687 artiklites 63–66 sätestatud meetmetele senikaua, kuni uluksigade hulgas sigade Aafrika katku puhangust tabandunud Rootsi ala loetletakse II taseme piirangutsoonina rakendusmääruse (EL) 2023/594 I lisa II osas, selles määruses sätestatud sigade Aafrika katku tõrje erimeetmeid, mida kohaldatakse II taseme piirangutsoonides peetavate sigade ja neilt pärit loomsete saaduste saadetiste väljaveo suhtes nimetatud tsoonidest, kohaldada ka nende saadetiste väljaveo suhtes nakkustsoonist, mille Rootsi on kehtestanud pärast kõnealust hiljutist taudipuhangut.

| (8) | Seega tuleks kõnealune nakkusega tsoon kanda käesoleva otsuse lisasse ja selle suhtes tuleks kohaldada rakendusmääruses (EL) 2023/594 sätestatud sigade Aafrika katku tõrje erimeetmeid, mida kohaldatakse II taseme piirangutsoonide suhtes. Uue sigade Aafrika katku alase epidemioloogilise olukorra tõttu ja taudi edasise leviku suurenenud vahetut ohtu arvesse võttes ei tohiks kooskõlas eespool nimetatud rakendusmäärusega lubada peetavate sigade ja neilt pärit loomsete saaduste saadetiste väljavedu nakkustsoonist teistesse liikmesriikidesse ja kolmandatesse riikidesse. Käesolevas otsuses tuleks sätestada ka selle tsooni määramise kestus. |
| --- | --- |

(8)

Seega tuleks kõnealune nakkusega tsoon kanda käesoleva otsuse lisasse ja selle suhtes tuleks kohaldada rakendusmääruses (EL) 2023/594 sätestatud sigade Aafrika katku tõrje erimeetmeid, mida kohaldatakse II taseme piirangutsoonide suhtes. Uue sigade Aafrika katku alase epidemioloogilise olukorra tõttu ja taudi edasise leviku suurenenud vahetut ohtu arvesse võttes ei tohiks kooskõlas eespool nimetatud rakendusmäärusega lubada peetavate sigade ja neilt pärit loomsete saaduste saadetiste väljavedu nakkustsoonist teistesse liikmesriikidesse ja kolmandatesse riikidesse. Käesolevas otsuses tuleks sätestada ka selle tsooni määramise kestus.

| (9) | Seepärast tuleks käesoleva otsusega ette näha, et Rootsi ei tohiks hiljuti seal uluksigadel esinenud sigade Aafrika katku puhangust tingitud riskide vähendamiseks lubada nakkustsoonis peetavate sigade ja neilt pärit loomsete saaduste saadetiste vedu teistesse liikmesriikidesse ja kolmandatesse riikidesse kuni käesoleva otsuse kehtivusaja lõpuni. |
| --- | --- |

(9)

Seepärast tuleks käesoleva otsusega ette näha, et Rootsi ei tohiks hiljuti seal uluksigadel esinenud sigade Aafrika katku puhangust tingitud riskide vähendamiseks lubada nakkustsoonis peetavate sigade ja neilt pärit loomsete saaduste saadetiste vedu teistesse liikmesriikidesse ja kolmandatesse riikidesse kuni käesoleva otsuse kehtivusaja lõpuni.

| (10) | Võttes arvesse, kui kiireloomuline on sigade Aafrika katku levikuga seotud epidemioloogiline olukord liidus, on oluline, et käesolevas rakendusotsuses sätestatud meetmeid hakatakse kohaldama võimalikult kiiresti. |
| --- | --- |

(10)

Võttes arvesse, kui kiireloomuline on sigade Aafrika katku levikuga seotud epidemioloogiline olukord liidus, on oluline, et käesolevas rakendusotsuses sätestatud meetmeid hakatakse kohaldama võimalikult kiiresti.

| (11) | Seega tuleks kuni alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamuse saamiseni kehtestada Rootsis viivitamata nakkustsoon ja loetleda see käesoleva otsuse lisas ning määrata kindlaks tsooni määramise kestus. |
| --- | --- |

(11)

Seega tuleks kuni alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamuse saamiseni kehtestada Rootsis viivitamata nakkustsoon ja loetleda see käesoleva otsuse lisas ning määrata kindlaks tsooni määramise kestus.

| (12) | Käesolev otsus tuleb läbi vaadata alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee järgmisel kohtumisel, |
| --- | --- |

(12)

Käesolev otsus tuleb läbi vaadata alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee järgmisel kohtumisel,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Rootsi tagab, et vastavalt delegeeritud määruse (EL) 2020/687 artiklile 63 ja rakendusmääruse (EL) 2023/594 artikli 3 punktile b kehtestab ta viivitamata sigade Aafrika katku nakkustsooni ning et see hõlmab vähemalt käesoleva otsuse lisas loetletud alasid.

Artikkel 2

Rootsi tagab, et lisaks delegeeritud määruse (EL) 2020/687 artiklites 63–66 sätestatud meetmetele kohaldatakse käesoleva otsuse lisas nakkustsoonina loetletud aladel rakendusmääruses (EL) 2023/594 sätestatud sigade Aafrika katku tõrje erimeetmeid, mida kohaldatakse II taseme piirangutsoonides.

Artikkel 3

Rootsi tagab, et lisas nakkustsoonina loetletud aladel peetavate sigade ja neilt pärit loomsete saaduste saadetisi ei lubata vedada teistesse liikmesriikidesse ega kolmandatesse riikidesse.

Artikkel 4

Käesolevat otsust kohaldatakse 6. detsembrini 2023.

Artikkel 5

Käesolev otsus on adresseeritud Rootsi Kuningriigile.

Brüssel, 12. september 2023

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Stella KYRIAKIDES

---

(1)  
  ELT L 84, 31.3.2016, lk 1.

1

(2)  Komisjoni 17. detsembri 2019. aasta delegeeritud määrus (EL) 2020/687, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2016/429 seoses teatavate loetellu kantud taudide ennetamise ja tõrje eeskirjadega (ELT L 174, 3.6.2020, lk 64).

2

(3)  Komisjoni 3. detsembri 2018. aasta rakendusmäärus (EL) 2018/1882, milles käsitletakse loetellu kantud taudide kategooriate suhtes teatavate taudiennetuse ja -tõrje eeskirjade kohaldamist ning millega kehtestatakse nimekiri liikidest ja liigirühmadest, mis kujutavad endast arvestatavat riski kõnealuste loetellu kantud taudide levimisel (ELT L 308, 4.12.2018, lk 21).

3

(4)  Komisjoni 16. märtsi 2023. aasta rakendusmäärus (EL) 2023/594, millega kehtestatakse sigade Aafrika katku tõrje erimeetmed ja tunnistatakse kehtetuks rakendusmäärus (EL) 2021/605 (ELT L 79, 17.3.2023, lk 65).

4

---

LISA

| Artiklis 1 osutatud nakkustsoonina määratletud Rootsi alad | Kohaldamise lõppkuupäev |
| --- | --- |
| Västmanlandi maakond:







  — | 30 % Surahammari omavalitsusüksusest, selle idaosas, maanteega nr 66 külgneval alal |

Artiklis 1 osutatud nakkustsoonina määratletud Rootsi alad

Kohaldamise lõppkuupäev

Västmanlandi maakond:

—

30 % Surahammari omavalitsusüksusest, selle idaosas, maanteega nr 66 külgneval alal

| — | Kokku 100 % Fagersta omavalitsusüksusest, |
| --- | --- |

—

Kokku 100 % Fagersta omavalitsusüksusest,

| — | 68 % Norbergi omavalitsusüksusest, selle põhjaosas maanteede nr 270 ja nr 68 lähedal |
| --- | --- |

—

68 % Norbergi omavalitsusüksusest, selle põhjaosas maanteede nr 270 ja nr 68 lähedal

| — | 6 % Skinnskattebergi omavalitsusüksusest, selle lõunaosas, maanteega nr 250 külgneval alal |
| --- | --- |

—

6 % Skinnskattebergi omavalitsusüksusest, selle lõunaosas, maanteega nr 250 külgneval alal

| — | 0,4 % Västeråsi omavalitsusüksusest, selle kaguosas, maanteega nr 685 külgneval alal |
| --- | --- |

—

0,4 % Västeråsi omavalitsusüksusest, selle kaguosas, maanteega nr 685 külgneval alal

| — | 12 % Sala omavalitsusüksusest, selle idaosas, maanteega nr 681 külgneval alal |
| --- | --- |

—

12 % Sala omavalitsusüksusest, selle idaosas, maanteega nr 681 külgneval alal

Dalarna maakond:

| — | 1 % Avesta omavalitsusüksusest, selle kirdeosas, maanteega nr 693 külgneval alal |
| --- | --- |

—

1 % Avesta omavalitsusüksusest, selle kirdeosas, maanteega nr 693 külgneval alal

| — | 6 % Smedjebackeni omavalitsusüksusest, selle lääneosas, maanteega nr 66 külgneval alal |
| --- | --- |

—

6 % Smedjebackeni omavalitsusüksusest, selle lääneosas, maanteega nr 66 külgneval alal

6.12.2023

---