# Euroopan unionin L 347/2021

| | ISSN 1977-0812 |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | L 347 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Lainsäädäntö | 64. vuosikerta30. syyskuu 2021 |

ISSN 1977-0812

Euroopan unionin

virallinen lehti

L 347

Suomenkielinen laitos

Lainsäädäntö

64. vuosikerta30. syyskuu 2021

---

| Sisältö | | II   Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset | Sivu |
| --- | --- | --- | --- |
| | | KANSAINVÄLISILLÄ SOPIMUKSILLA PERUSTETTUJEN ELINTEN ANTAMAT SÄÄDÖKSET |
| | * | E-sääntö nro 48 – Yhdenmukaiset vaatimukset, jotka koskevat ajoneuvojen hyväksyntää valaisimien ja merkkivalolaitteiden asennuksen osalta [2021/1718] | 1 |
| | * | E-sääntö nro 148 – Moottoriajoneuvoihin ja niiden perävaunuihin tarkoitettujen merkkivalolaitteiden (-valaisimien) hyväksyntää koskevat yhdenmukaiset vaatimukset [2021/1719] | 123 |
| | * | E-sääntö nro 149 - Moottoriajoneuvojen tienvalaisulaitteiden (valaisimien) ja -järjestelmien hyväksyntää koskevat yhdenmukaiset vaatimukset [2021/1720] | 173 |
| | * | E-sääntö nro 150 – Moottoriajoneuvoihin ja niiden perävaunuihin tarkoitettujen heijastinlaitteiden ja heijastavien merkintöjen hyväksyntää koskevat yhdenmukaiset vaatimukset [2021/1721] | 297 |

Sisältö

II   Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

Sivu

KANSAINVÄLISILLÄ SOPIMUKSILLA PERUSTETTUJEN ELINTEN ANTAMAT SÄÄDÖKSET

*

E-sääntö nro 48 – Yhdenmukaiset vaatimukset, jotka koskevat ajoneuvojen hyväksyntää valaisimien ja merkkivalolaitteiden asennuksen osalta [2021/1718]

1

*

E-sääntö nro 148 – Moottoriajoneuvoihin ja niiden perävaunuihin tarkoitettujen merkkivalolaitteiden (-valaisimien) hyväksyntää koskevat yhdenmukaiset vaatimukset [2021/1719]

123

*

E-sääntö nro 149 - Moottoriajoneuvojen tienvalaisulaitteiden (valaisimien) ja -järjestelmien hyväksyntää koskevat yhdenmukaiset vaatimukset [2021/1720]

173

*

E-sääntö nro 150 – Moottoriajoneuvoihin ja niiden perävaunuihin tarkoitettujen heijastinlaitteiden ja heijastavien merkintöjen hyväksyntää koskevat yhdenmukaiset vaatimukset [2021/1721]

297

| FI | Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.
  Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä. |
| --- | --- |

FI

Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.

Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä.

---

II Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

KANSAINVÄLISILLÄ SOPIMUKSILLA PERUSTETTUJEN ELINTEN ANTAMAT SÄÄDÖKSET

| 30.9.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 347/1 |
| --- | --- | --- | --- |

30.9.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 347/1

---

Vain alkuperäiset UNECE:n tekstit ovat kansainvälisen julkisoikeuden mukaan sitovia. Tämän säännön asema ja voimaantulopäivä on hyvä tarkastaa UNECE:n asiakirjan TRANS/WP.29/343 viimeisimmästä versiosta. Asiakirja saatavana osoitteessa: http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html

E-sääntö nro 48 – Yhdenmukaiset vaatimukset, jotka koskevat ajoneuvojen hyväksyntää valaisimien ja merkkivalolaitteiden asennuksen osalta [2021/1718]

Sisältää kaiken voimassa olevan tekstin seuraaviin asti:

Sisältää kaiken voimassa olevan tekstin seuraaviin asti:

Muutossarjan 07 täydennys 1 – Voimaantulopäivä: 30. syyskuuta 2021

SISÄLLYS

SÄÄNTÖ

| 1. | Soveltamisala |
| --- | --- |

1.

| 2. | Määritelmät |
| --- | --- |

2.

| 3. | Hyväksynnän hakeminen |
| --- | --- |

3.

| 4. | Hyväksyntä |
| --- | --- |

4.

| 5. | Yleiset vaatimukset |
| --- | --- |

5.

| 6. | Valaisinkohtaiset vaatimukset |
| --- | --- |

6.

| 7. | Ajoneuvotyypin tai valaisimien ja merkkivalolaitteiden asennuksen hyväksynnän muutokset ja laajentaminen |
| --- | --- |

7.

| 8. | Tuotannon vaatimustenmukaisuus |
| --- | --- |

8.

| 9. | Seuraamukset vaatimustenmukaisuudesta poikkeavasta tuotannosta |
| --- | --- |

9.

| 10. | Tuotannon lopettaminen |
| --- | --- |

10.

| 11. | Hyväksyntätesteistä vastaavien tutkimuslaitosten sekä tyyppihyväksyntäviranomaisten nimet ja osoitteet |
| --- | --- |

11.

| 12. | Siirtymämääräykset |
| --- | --- |

12.

LIITTEET

| 1 | Ilmoitus |
| --- | --- |

1

| 2 | Hyväksyntämerkit |
| --- | --- |

2

| 3 | Valaisimien pintoja, akseleita, vertailukeskipisteitä sekä geometrisen näkyvyyden kulmia koskevia esimerkkejä |
| --- | --- |

3

| 4 | Punaisen valaisimen näkyvyys eteen ja valkoisen valaisimen näkyvyys taakse |
| --- | --- |

4

| 5 | Huomioon otettavat kuormitusolosuhteet määritettäessä lähivalaisimien pystysuuntaisen suuntaamisen vaihteluita |
| --- | --- |

5

| 6 | Lähivalaisimen kaltevuuden muuttumisen mittaaminen kuormituksen funktiona |
| --- | --- |

6

| 7 | Tämän säännön kohdassa 6.2.6.1.1 tarkoitetun lähivalaisimien valorajan ja kohdassa 6.3.6.1.2 tarkoitetun etusumuvalaisimen valorajan alaspäin suuntautuvan kaltevuuden merkitseminen |
| --- | --- |

7

| 8 | Tämän säännön kohdassa 6.2.6.2.2 tarkoitettujen ajovalaisimien tasonsäätölaitteiden hallintalaitteet |
| --- | --- |

8

| 9 | Tuotannon vaatimustenmukaisuuden valvonta |
| --- | --- |

9

| 10 | Varattu |
| --- | --- |

10

| 11 | Näkyvyysmerkintöjen näkyvyys ajoneuvon eteen, taakse ja sivulle |
| --- | --- |

11

| 12 | Testiajo |
| --- | --- |

12

| 13 | Lähivalaisimien automaattisen kytkeytymisen ehdot |
| --- | --- |

13

| 14 | Havainnointialue kohti apu- ja ulkovalaisinten näkyvää pintaa |
| --- | --- |

14

| 15 | Gonio(foto)metrijärjestelmä tämän säännön kohdassa 2.34 määriteltyjä fotometrisiä mittauksia varten |
| --- | --- |

15

1.   SOVELTAMISALA

Tätä sääntöä sovelletaan luokkien M ja N ajoneuvoihin ja niiden perävaunuihin (luokka O) (1) valaisinlaitteiden ja merkkivalolaitteiden asennuksen osalta.

1

2.   MÄÄRITELMÄT

2.1.   Yleiset määritelmät

| 2.1.1. | Tässä säännössä ja sen muutossarjassa, joka on voimassa tyyppihyväksynnän hakemishetkellä, annettuja määritelmiä sovelletaan merkkivalolaitteita, tienvalaisulaitteita ja heijastinlaitteita koskeviin sääntöihin. |
| --- | --- |

2.1.1.

Tässä säännössä ja sen muutossarjassa, joka on voimassa tyyppihyväksynnän hakemishetkellä, annettuja määritelmiä sovelletaan merkkivalolaitteita, tienvalaisulaitteita ja heijastinlaitteita koskeviin sääntöihin.

| 2.1.2. | Viittaukset vakiovalonlähteisiin viittaavat E-sääntöihin nro 37, 99 ja 128 sekä niiden muutossarjoihin, jotka ovat voimassa tyyppihyväksynnän hakemishetkellä. |
| --- | --- |

2.1.2.

Viittaukset vakiovalonlähteisiin viittaavat E-sääntöihin nro 37, 99 ja 128 sekä niiden muutossarjoihin, jotka ovat voimassa tyyppihyväksynnän hakemishetkellä.

| 2.1.3. | ’Ajoneuvon hyväksynnällä’ tarkoitetaan ajoneuvotyypin hyväksyntää valaisin- ja merkkivalolaitteiden lukumäärän ja asennustavan osalta. |
| --- | --- |

2.1.3.

’Ajoneuvon hyväksynnällä

| 2.1.4. | ’Laitteella’ tarkoitetaan yhden tai useamman tehtävän suorittamiseen tarkoitettua välinettä tai välineasennelmaa. |
| --- | --- |

2.1.4.

’Laitteella

| 2.1.4.1. | ’Valaisutoiminnolla’ tarkoitetaan laitteen lähettämää valoa, joka valaisee ajorataa ja kohteita ajoneuvon kulkusuunnassa. |
| --- | --- |

2.1.4.1.

’Valaisutoiminnolla

| 2.1.4.2. | ’Merkkivalotoiminnolla’ tarkoitetaan laitteen lähettämää tai heijastamaa valoa, jonka tarkoituksena on kertoa muille tienkäyttäjille ajoneuvon sijainnista, ominaisuuksista ja/tai liikkeen muutoksista. |
| --- | --- |

2.1.4.2.

’Merkkivalotoiminnolla

| 2.1.5. | ’Valaisimella’ tarkoitetaan laitetta, jonka tarkoituksena on valaista ajorataa tai lähettää merkkivaloa muille tienkäyttäjille. Takarekisterikilven valaisimet ja heijastimet katsotaan nekin valaisimiksi. Valaisimina ei tämän säännön yhteydessä pidetä valoa lähettävää takarekisterikilpeä, E-säännön nro 107 määräysten mukaista luokkien M2 ja M3 ajoneuvoissa olevaa käyttöoven valaistusjärjestelmää eikä tässä säännössä olevan määritelmän mukaista ulkoista tilanilmaisinta. |
| --- | --- |

2.1.5.

’Valaisimella

2

3

| 2.1.6. | ’Muutosindeksillä’ tarkoitetaan E-sääntöjen nro 148, 149 ja 150 soveltamisalaan kuuluvaa nollasta alkavaa järjestysnumeroa. Kullakin valaisimella (toiminnolla) on oma järjestysnumeronsa. Se osoittaa, kuinka monta kertaa asiaa koskevan E-säännön (nro 148, 149 ja 150) uusissa muutossarjoissa on otettu käyttöön tiukemmat vaatimukset kyseiselle valaisimelle (toiminnolle). |
| --- | --- |

2.1.6.

’Muutosindeksillä

2.2.   Ajoneuvotyyppiin liittyvät määritelmät

| 2.2.1. | ’Ajoneuvotyypillä valaisin- ja merkkivalolaitteiden asennuksen osalta’ tarkoitetaan ajoneuvoja, jotka eivät eroa toisistaan olennaisesti kohdissa 2.2.1.1–2.2.1.4 mainittujen seikkojen osalta.

  ”Erityyppisinä ajoneuvoina” ei pidetä ajoneuvoja, jotka poikkeavat toisistaan kohdissa 2.2.1.1–2.2.1.4 mainittujen seikkojen osalta, mutta niin, että kyseiselle ajoneuvotyypille määritettyjen valaisimien laji, lukumäärä, sijainti ja geometrinen näkyvyys ja lähivalaisimien kaltevuus ovat samat, eikä ajoneuvoja, joihin on tai ei ole asennettu valinnaisia valaisimia. |
| --- | --- |

2.2.1.

’Ajoneuvotyypillä valaisin- ja merkkivalolaitteiden asennuksen osalta

”Erityyppisinä ajoneuvoina” ei pidetä ajoneuvoja, jotka poikkeavat toisistaan kohdissa 2.2.1.1–2.2.1.4 mainittujen seikkojen osalta, mutta niin, että kyseiselle ajoneuvotyypille määritettyjen valaisimien laji, lukumäärä, sijainti ja geometrinen näkyvyys ja lähivalaisimien kaltevuus ovat samat, eikä ajoneuvoja, joihin on tai ei ole asennettu valinnaisia valaisimia.

| 2.2.1.1. | Ajoneuvon mitat ja ulkoinen muoto. |
| --- | --- |

2.2.1.1.

Ajoneuvon mitat ja ulkoinen muoto.

| 2.2.1.2. | Valaisinlaitteiden lukumäärä ja sijainti. |
| --- | --- |

2.2.1.2.

Valaisinlaitteiden lukumäärä ja sijainti.

| 2.2.1.3. | Ajovalaisimien tasonsäätöjärjestelmä. |
| --- | --- |

2.2.1.3.

Ajovalaisimien tasonsäätöjärjestelmä.

| 2.2.1.4. | Pyöräntuentajärjestelmä. |
| --- | --- |

2.2.1.4.

Pyöräntuentajärjestelmä.

2.3.   Ajoneuvoon liittyvät määritelmät

| 2.3.1. | ’Kuormittamattomalla ajoneuvolla’ tarkoitetaan ajoneuvoa, jossa ei ole kuljettajaa, miehistöä, matkustajia eikä kuormaa mutta jossa on täysi säiliö polttoainetta, varapyörä ja tavanomaisesti mukana kuljetettavat työkalut. |
| --- | --- |

2.3.1.

’Kuormittamattomalla ajoneuvolla

| 2.3.2. | ’Kuormitetulla ajoneuvolla’ tarkoitetaan ajoneuvoa, joka on kuormitettu valmistajan ilmoittamalla suurimmalla teknisesti sallitulla massalla; valmistajan on myös määriteltävä kyseisen massan jakautuminen akseleille liitteessä 5 esitetyn menetelmän mukaisesti. |
| --- | --- |

2.3.2.

’Kuormitetulla ajoneuvolla

| 2.3.3. | ’Uloimmalla ulkoreunalla’ tarkoitetaan ajoneuvon kummallakin puolella tasoa, joka on yhdensuuntainen ajoneuvon pituussuuntaisen keskitason kanssa ja koskettaa sen sivureunan ulointa kohtaa, mutta huomioon ei oteta seuraavia: |
| --- | --- |

2.3.3.

’Uloimmalla ulkoreunalla

| 2.3.3.1. | renkaiden ulkonema lähellä niiden kosketuspistettä maanpinnan kanssa ja rengaspaineliitäntöjen ulkonema |
| --- | --- |

2.3.3.1.

renkaiden ulkonema lähellä niiden kosketuspistettä maanpinnan kanssa ja rengaspaineliitäntöjen ulkonema

| 2.3.3.2. | pyöriin asennettujen liukuestelaitteiden ulkonema |
| --- | --- |

2.3.3.2.

pyöriin asennettujen liukuestelaitteiden ulkonema

| 2.3.3.3. | epäsuoran näkemän tarjoavien laitteiden ulkonema |
| --- | --- |

2.3.3.3.

epäsuoran näkemän tarjoavien laitteiden ulkonema

| 2.3.3.4. | suuntavalaisimien, äärivalaisimien, etu- ja takavalaisimien, pysäköintivalaisimien, heijastimien ja sivuvalaisimien ulkonema |
| --- | --- |

2.3.3.4.

suuntavalaisimien, äärivalaisimien, etu- ja takavalaisimien, pysäköintivalaisimien, heijastimien ja sivuvalaisimien ulkonema

| 2.3.3.5. | ajoneuvoon kiinnitettyjen tullisinettien ja näitä sinettejä turvaavien ja suojaavien laitteiden ulkonema |
| --- | --- |

2.3.3.5.

ajoneuvoon kiinnitettyjen tullisinettien ja näitä sinettejä turvaavien ja suojaavien laitteiden ulkonema

| 2.3.3.6. | kohdassa 2.1.5 tarkoitettujen luokkiin M2 ja M3 kuuluvien ajoneuvojen käyttöovien valaistusjärjestelmien ulkonema. |
| --- | --- |

2.3.3.6.

kohdassa 2.1.5 tarkoitettujen luokkiin M2

3

| 2.3.4. | ’Kokonaismitoilla’ tarkoitetaan kohdassa 2.3.3 tarkoitettujen kahden pystytason välistä etäisyyttä. |
| --- | --- |

2.3.4.

’Kokonaismitoilla

| 2.3.4.1. | ’Kokonaisleveydellä’ tarkoitetaan kohdassa 2.3.3 tarkoitettujen kahden pystytason välistä etäisyyttä. |
| --- | --- |

2.3.4.1.

’Kokonaisleveydellä’ tarkoitetaan kohdassa 2.3.3 tarkoitettujen kahden pystytason välistä etäisyyttä.

| 2.3.4.2. | ’Kokonaispituudella’ tarkoitetaan niiden kahden pystysuuntaisen tason välistä etäisyyttä, jotka ovat kohtisuorassa ajoneuvon pituussuuntaiseen keskitasoon nähden ja jotka koskettavat ajoneuvon etu- ja takaulkoreunaa, kun huomioon ei oteta seuraavia:






  a) | epäsuoran näkemän tarjoavien laitteiden ulkonema |
| --- | --- | --- |

2.3.4.2.

’Kokonaispituudella’ tarkoitetaan niiden kahden pystysuuntaisen tason välistä etäisyyttä, jotka ovat kohtisuorassa ajoneuvon pituussuuntaiseen keskitasoon nähden ja jotka koskettavat ajoneuvon etu- ja takaulkoreunaa, kun huomioon ei oteta seuraavia:

a)

epäsuoran näkemän tarjoavien laitteiden ulkonema

| b) | äärivalaisimien ulkonema |
| --- | --- |

b)

äärivalaisimien ulkonema

| c) | kytkentälaitteiden ulkonema moottoriajoneuvojen tapauksessa. |
| --- | --- |

c)

kytkentälaitteiden ulkonema moottoriajoneuvojen tapauksessa.

Kun kyseessä on perävaunu, vetoaisa luetaan mukaan kokonaispituuteen ja muihin pituusmittoihin, ellei erikseen muuta määrätä.

| 2.3.5. | ’Toiminnan ilmaisimella’ tarkoitetaan näkyvää merkkiä tai äänimerkkiä (tai muuta vastaavaa merkkiä), joka osoittaa, onko laite kytketty päälle ja toimiiko se oikein vai ei. |
| --- | --- |

2.3.5.

’Toiminnan ilmaisimella

| 2.3.6. | ’Suljetun virtapiirin ilmaisimella’ tarkoitetaan näkyvää (tai muuta vastaavaa) merkkiä, joka osoittaa, onko laite kytketty päälle, mutta ei sitä, toimiiko laite oikein vai ei. |
| --- | --- |

2.3.6.

’Suljetun virtapiirin ilmaisimella

| 2.3.7. | ’Maanpinnalla’ tarkoitetaan pintaa, jolla ajoneuvo on ja jonka pitäisi olla pääosin vaakasuora. |
| --- | --- |

2.3.7.

’Maanpinnalla

| 2.3.8. | ’Liikkuvilla komponenteilla’ tarkoitetaan niitä ajoneuvon korin seiniä tai muita ajoneuvon osia, joiden sijaintia voidaan muuttaa taittamalla, pyörittämällä tai liu’uttamalla ilman työkalujen käyttöä. Kuorma-autojen taitto-ohjaamot eivät kuulu näihin. |
| --- | --- |

2.3.8.

’Liikkuvilla komponenteilla

| 2.3.9. | ’Liikkuvan komponentin tavanomaisella käyttöasennolla’ tarkoitetaan ajoneuvon valmistajan ajoneuvon tavanomaista käyttötilaa ja pysäköintitilaa varten erittelemiä liikkuvan komponentin asentoja. |
| --- | --- |

2.3.9.

’Liikkuvan komponentin tavanomaisella käyttöasennolla

| 2.3.10. | ’Ajoneuvon tavanomaisella käyttötilalla’ tarkoitetaan seuraavia: |
| --- | --- |

2.3.10.

’Ajoneuvon tavanomaisella käyttötilalla

| 2.3.10.1. | Moottoriajoneuvon tapauksessa tila, jossa ajoneuvo on valmis lähtemään liikkeelle käyttövoimajärjestelmä käynnissä ja sen liikkuvat komponentit ovat kohdassa 2.3.9 määritellyissä tavanomaisissa asennoissa. |
| --- | --- |

2.3.10.1.

Moottoriajoneuvon tapauksessa tila, jossa ajoneuvo on valmis lähtemään liikkeelle käyttövoimajärjestelmä käynnissä ja sen liikkuvat komponentit ovat kohdassa 2.3.9 määritellyissä tavanomaisissa asennoissa.

| 2.3.10.2. | Perävaunun tapauksessa tila, jossa perävaunu on kytketty vetävään moottoriajoneuvoon kohdassa 2.3.10.1 esitetyissä olosuhteissa ja sen liikkuvat komponentit ovat kohdassa 2.3.9 määritellyissä tavanomaisissa asennoissa. |
| --- | --- |

2.3.10.2.

Perävaunun tapauksessa tila, jossa perävaunu on kytketty vetävään moottoriajoneuvoon kohdassa 2.3.10.1 esitetyissä olosuhteissa ja sen liikkuvat komponentit ovat kohdassa 2.3.9 määritellyissä tavanomaisissa asennoissa.

| 2.3.11. | ’Ajoneuvon pysäköintitilalla’ tarkoitetaan seuraavia: |
| --- | --- |

2.3.11.

’Ajoneuvon pysäköintitilalla

| 2.3.11.1. | Moottoriajoneuvon tapauksessa tila, jossa ajoneuvo on paikallaan, käyttövoimajärjestelmä ei ole käynnissä ja ajoneuvon liikkuvat komponentit ovat kohdassa 2.3.9 määritellyissä tavanomaisissa asennoissa. |
| --- | --- |

2.3.11.1.

Moottoriajoneuvon tapauksessa tila, jossa ajoneuvo on paikallaan, käyttövoimajärjestelmä ei ole käynnissä ja ajoneuvon liikkuvat komponentit ovat kohdassa 2.3.9 määritellyissä tavanomaisissa asennoissa.

| 2.3.11.2. | Perävaunun tapauksessa tila, jossa perävaunu on kytketty vetävään moottoriajoneuvoon kohdassa 2.3.11.1 esitetyissä olosuhteissa ja sen liikkuvat komponentit ovat kohdassa 2.3.9 määritellyissä tavanomaisissa asennoissa. |
| --- | --- |

2.3.11.2.

Perävaunun tapauksessa tila, jossa perävaunu on kytketty vetävään moottoriajoneuvoon kohdassa 2.3.11.1 esitetyissä olosuhteissa ja sen liikkuvat komponentit ovat kohdassa 2.3.9 määritellyissä tavanomaisissa asennoissa.

2.4.   Valaisimiin yleisesti liittyvät määritelmät

| 2.4.1. | ’Vastaavilla valaisimilla’ tarkoitetaan valaisimia, joilla on sama tehtävä ja jotka on hyväksytty ajoneuvon rekisteröintimaassa. Tällaisilla valaisimilla voi olla erilaiset ominaisuudet kuin ajoneuvossa hyväksyntähetkellä asennettuina olleilla valaisimilla edellyttäen, että ne täyttävät tämän säännön vaatimukset. |
| --- | --- |

2.4.1.

’Vastaavilla valaisimilla

| 2.4.2. | ’Erillisillä valaisimilla’ tarkoitetaan laitteita, joilla on erilliset näkyvät pinnat (2) vertailuakselin suunnassa, erilliset valonlähteet ja erilliset valaisinrungot. |
| --- | --- |

2.4.2.

’Erillisillä valaisimilla

2

| 2.4.3. | ’Ryhmitetyillä valaisimilla’ tarkoitetaan laitteita, joilla on erilliset näkyvät pinnat2 vertailuakselin suunnassa, erilliset valonlähteet ja yhteinen valaisinrunko. |
| --- | --- |

2.4.3.

’Ryhmitetyillä valaisimilla

2

| 2.4.4. | ’Yhdistetyillä valaisimilla’ tarkoitetaan laitteita, joilla on erilliset näkyvät pinnat2 vertailuakselin suunnassa mutta yhteinen valonlähde ja yhteinen valaisinrunko. |
| --- | --- |

2.4.4.

’Yhdistetyillä valaisimilla

2

| 2.4.5. | ’Rakenteellisesti yhdistetyillä valaisimilla’ tarkoitetaan laitteita, joilla on erilliset valonlähteet tai yksi valonlähde, joka toimii erilaisissa käyttötiloissa (esim. optiset, mekaaniset tai sähköiset erot), täysin tai osittain yhteiset näkyvät pinnat2 vertailuakselin suunnassa ja yhteinen valaisinrunko. (3) |
| --- | --- |

2.4.5.

’Rakenteellisesti yhdistetyillä valaisimilla

2

3

| 2.4.6. | ’Yksitoimisella valaisimella’ tarkoitetaan laitteen osaa, joka toimii yksittäisenä valaisimena tai merkkivalona. |
| --- | --- |

2.4.6.

’Yksitoimisella valaisimella

| 2.4.7. | ’Peitettävällä valaisimella’ tarkoitetaan valaisinta, jonka voi osittain tai kokonaan peittää näkyvistä, kun sitä ei käytetä. Tämä voidaan saada aikaan liikkuvan suojakuoren avulla, valaisinta siirtämällä tai millä tahansa muulla sopivalla tavalla. Ilmaisua ’sisäänvedettävä’ käytetään erityisesti kuvaamaan peitettävää valaisinta, joka voidaan siirtää korirakenteen sisään. |
| --- | --- |

2.4.7.

’Peitettävällä valaisimella

sisäänvedettävä

| 2.4.8. | ’Kahden valaisimen välisellä etäisyydellä’ tarkoitetaan kahden samaan suuntaan suunnatun valaisimen näkyvän pinnan välistä lyhintä etäisyyttä vertailuakselin suunnassa. Jos valaisimien välinen etäisyys täyttää selvästi tämän säännön vaatimukset, näkyvien pintojen tarkkoja reunoja ei tarvitse määrittää. |
| --- | --- |

2.4.8.

’Kahden valaisimen välisellä etäisyydellä

| 2.4.9. | ’Valinnaisella valaisimella’ tarkoitetaan valaisinta, jonka asentaminen on valmistajan päätettävissä. |
| --- | --- |

2.4.9.

’Valinnaisella valaisimella

| 2.4.10. | ’Valaisinparilla’ tarkoitetaan ajoneuvon vasemmalla ja oikealla puolella sijaitsevia samaan tarkoitukseen käytettäviä valaisimia. |
| --- | --- |

2.4.10.

’Valaisinparilla

| 2.4.10.1. | ’Yhteensopivalla valaisinparilla’ tarkoitetaan ajoneuvon vasemmalla ja oikealla puolella sijaitsevia samaan tarkoitukseen käytettäviä valaisimia, jotka parina täyttävät fotometriset vaatimukset. |
| --- | --- |

2.4.10.1.

’Yhteensopivalla valaisinparilla

| 2.4.11. | ’Yksittäiset valaisimet ja valaisinyhdistelmät’ |
| --- | --- |

2.4.11.

’Yksittäiset valaisimet ja valaisinyhdistelmät

| 2.4.11.1. | ’Yksittäisellä valaisimella’ tarkoitetaan seuraavia:






  a) | laite tai laitteen osa, jolla on yksi valaisu- tai merkkivalotehtävä, yksi tai useampi valonlähde ja yksi näkyvä pinta vertailuakselin suunnassa, joka voi olla yhtäjaksoinen pinta tai muodostua kahdesta tai useammasta osasta, tai |
| --- | --- | --- |

2.4.11.1.

’Yksittäisellä valaisimella

a)

laite tai laitteen osa, jolla on yksi valaisu- tai merkkivalotehtävä, yksi tai useampi valonlähde ja yksi näkyvä pinta vertailuakselin suunnassa, joka voi olla yhtäjaksoinen pinta tai muodostua kahdesta tai useammasta osasta, tai

| b) | yhdistelmä, jossa on kaksi tunnuksella D merkittyä valaisinta, jotka ovat tai eivät ole samanlaisia mutta joilla on sama tehtävä, tai |
| --- | --- |

b)

yhdistelmä, jossa on kaksi tunnuksella D merkittyä valaisinta, jotka ovat tai eivät ole samanlaisia mutta joilla on sama tehtävä, tai

| c) | yhdistelmät, joissa on kaksi erillistä heijastinta, jotka ovat tai eivät ole samanlaisia ja jotka on hyväksytty erikseen, tai |
| --- | --- |

c)

yhdistelmät, joissa on kaksi erillistä heijastinta, jotka ovat tai eivät ole samanlaisia ja jotka on hyväksytty erikseen, tai

| d) | toiminnallisesti integroidut valaisinjärjestelmät, jotka koostuvat kahdesta tai kolmesta toiminnallisesti integroidusta tunnuksella Y merkitystä valaisimesta, jotka on hyväksytty yhdessä ja jotka tuottavat saman toiminnon. |
| --- | --- |

d)

toiminnallisesti integroidut valaisinjärjestelmät, jotka koostuvat kahdesta tai kolmesta toiminnallisesti integroidusta tunnuksella Y merkitystä valaisimesta, jotka on hyväksytty yhdessä ja jotka tuottavat saman toiminnon.

| 2.4.11.2. | ’Kahdella valaisimella’ tai ’parillisella määrällä valaisimia’ tarkoitetaan valaisimista muodostuvaa nauhan muotoista yhtenäistä valoa lähettävää pintaa, jos se on sijoitettu symmetrisesti ajoneuvon pituussuuntaiseen keskitasoon nähden. |
| --- | --- |

2.4.11.2.

’Kahdella valaisimella

parillisella määrällä valaisimia

| 2.4.12. | ’Toiminnallisesti integroidulla valaisinjärjestelmällä’ tarkoitetaan kahden tai useamman, saman valaisutoiminnon tuottavan, toiminnallisesti integroidun valaisimen muodostamaa kokonaisuutta. |
| --- | --- |

2.4.12.

’Toiminnallisesti integroidulla valaisinjärjestelmällä

| 2.4.12.1. | ’Toiminnallisesti integroidulla tunnuksella Y merkityllä valaisimella’ tarkoitetaan valaisinta, joka toimii osana toiminnallisesti integroitua valaisinjärjestelmää. Toiminnallisesti integroidut valaisimet toimivat yhdessä, niillä on erilliset näkyvät pinnat vertailuakselin suunnassa ja erilliset valaisinrungot, ja niillä voi olla erilliset valonlähteet. |
| --- | --- |

2.4.12.1.

’Toiminnallisesti integroidulla tunnuksella Y merkityllä valaisimella

| 2.4.13. | ’Tunnuksella D merkityillä valaisimilla’ tarkoitetaan erillisiä valaisimia, jotka on hyväksytty erillisinä laitteina siten, että niitä voidaan käyttää joko erikseen tai kahden valaisimen yhdistelmässä, jota pidetään ”yksittäisenä valaisimena”. |
| --- | --- |

2.4.13.

’Tunnuksella D merkityillä valaisimilla

| 2.4.14. | Eri ”luokkien” ajovalaisimilla tarkoitetaan ajovalaisimia, jotka ovat tunnistettavissa erityisten fotometristen ominaisuuksien perusteella. |
| --- | --- |

2.4.14.

Eri ”luokkien” ajovalaisimilla tarkoitetaan ajovalaisimia, jotka ovat tunnistettavissa erityisten fotometristen ominaisuuksien perusteella.

| 2.4.15. | Luokkien L ja T ajoneuvojen kaukovalon ja/tai symmetrisen lähivalon aikaansaaviin valaisimiin liittyvät määritelmät |
| --- | --- |

2.4.15.

Luokkien L ja T ajoneuvojen kaukovalon ja/tai symmetrisen lähivalon aikaansaaviin valaisimiin liittyvät määritelmät

| 2.4.15.1. | ’Lisävalaisinyksiköllä’ tarkoitetaan sitä ajovalaisinjärjestelmän osaa, joka tuottaa kaarrevalon. Se on riippumaton laitteesta, joka tuottaa pääasiallisen lähivalon, se voi koostua optisista, mekaanisista ja sähköisistä komponenteista ja se voidaan ryhmittää ja/tai rakenteellisesti yhdistää muiden valaisimien ja merkkivalolaitteiden kanssa. |
| --- | --- |

2.4.15.1.

’Lisävalaisinyksiköllä

| 2.4.16. | Heijastimiin liittyvät määritelmät |
| --- | --- |

2.4.16.

Heijastimiin liittyvät määritelmät

| 2.4.16.1. | ’Heijastuksella’ tarkoitetaan heijastusta, jossa säteily heijastuu takaisin suuntaan, joka on lähellä säteilyn tulosuuntaa, ja tämä ominaisuus säilyy, vaikka tulevan säteilyn tulosuunta vaihtelee laajalla alueella. |
| --- | --- |

2.4.16.1.

’Heijastuksella

| 2.4.16.2. | ’Heijastinlaitteella’ tarkoitetaan käyttövalmista asennelmaa, joka koostuu yhdestä tai useasta heijastavasta optisesta yksiköstä. Heijastinlaitteet jaetaan luokkiin niiden fotometristen ominaisuuksien perusteella: luokka I A tai I B, luokka III A tai III B ja luokka IV A. Luokan I B tai III B heijastinlaitteet ovat muihin merkkivalaisimiin yhdistettyjä laitteita, jotka eivät ole vesitiiviitä ja jotka on integroitu ajoneuvon korirakenteeseen. |
| --- | --- |

2.4.16.2.

’Heijastinlaitteella

| 2.4.17. | Heijastaviin merkintöihin liittyvät määritelmät |
| --- | --- |

2.4.17.

Heijastaviin merkintöihin liittyvät määritelmät

| 2.4.17.1. | ’Heijastavien merkintöjen materiaalilla’ tarkoitetaan pintaa tai laitetta, jota tietystä suunnasta valaistaessa suhteellisen suuri osuus tulevasta säteilystä heijastuu takaisin. |
| --- | --- |

2.4.17.1.

’Heijastavien merkintöjen materiaalilla

| 2.4.17.2. | ’Takamerkintäkilvellä’ tarkoitetaan kilpeä, joka on päällystetty heijastavalla ja fluoresoivalla materiaalilla tai laitteilla ja jonka tarkoituksena on parantaa raskaiden ja pitkien ajoneuvojen havaittavuutta ja tehdä ne helposti tunnistettaviksi. |
| --- | --- |

2.4.17.2.

’Takamerkintäkilvellä

| 2.4.17.3. | ’Hitaiden ajoneuvojen takamerkintäkilvellä’ tarkoitetaan kolmionmuotoista viistokulmaista kilpeä, jossa on tyypillinen kuvio ja joka on päällystetty heijastimilla taikka heijastavalla tai fluoresoivalla materiaalilla. |
| --- | --- |

2.4.17.3.

’Hitaiden ajoneuvojen takamerkintäkilvellä

| 2.4.17.4. | ’Näytekappaleella’ tarkoitetaan täydellistä heijastinlaitetta, joka on valmis asennettavaksi ajoneuvoon ja edustaa senhetkistä tuotantoa. |
| --- | --- |

2.4.17.4.

’Näytekappaleella

| 2.4.17.5. | ’Fluoresenssilla’ tarkoitetaan ilmiötä, jossa tietyt aineet viedään lähelle ultravioletin tai sinisen säteilyn lähdettä ja ne luovuttavat säteilyä, joka on lähes aina pitkäaaltoisempaa kuin ilmiön aiheuttava säteily. Fluoresoivat värit ovat päivänvalossa ja hämärässä tavallisia värejä kirkkaampia, koska ne heijastavat osan niihin osuvasta valosta ja sen lisäksi lähettävät valoa. Öisin ne eivät ole kirkkaampia kuin tavalliset värit. |
| --- | --- |

2.4.17.5.

’Fluoresenssilla

2.5.   Tiettyihin valaisimiin liittyvät määritelmät

| 2.5.1. | ’Kaukovalaisimella’ tarkoitetaan valaisinta, jota käytetään ajoneuvon edessä olevan ajoradan valaisemiseen pitkälle eteenpäin. |
| --- | --- |

2.5.1.

’Kaukovalaisimella

| 2.5.2. | ’Lähivalaisimella’ tarkoitetaan valaisinta, jota käytetään ajoneuvon edessä olevan ajoradan valaisemiseen aiheuttamatta häiritsevää häikäisyä tai häiriöitä vastaantulevalle liikenteelle ja muille tienkäyttäjille. |
| --- | --- |

2.5.2.

’Lähivalaisimella

| 2.5.2.1. | ’Pääasiallisella lähivalolla’ tarkoitetaan lähivaloa, joka tuotetaan ilman infrapunasäteilijää ja/tai kaarrevaloa varten tarkoitettuja lisävalonlähteitä. |
| --- | --- |

2.5.2.1.

’Pääasiallisella lähivalolla

| 2.5.3. | ’Suuntavalaisimella’ tarkoitetaan valaisinta, jota käytetään osoittamaan muille tienkäyttäjille, että kuljettaja aikoo muuttaa suuntaa oikealle tai vasemmalle. Suuntavalaisimia voidaan käyttää myös E-säännön nro 97 tai 116 määräysten mukaisesti. |
| --- | --- |

2.5.3.

’Suuntavalaisimella

| 2.5.4. | ’Jarruvalaisimella’ tarkoitetaan valaisinta, jota käytetään ilmoittamaan muille ajoneuvon takana oleville tienkäyttäjille, että ajoneuvon pituussuuntaista liikettä hidastetaan tarkoituksellisesti. |
| --- | --- |

2.5.4.

’Jarruvalaisimella

| 2.5.5. | ’Takarekisterikilven valaisimella’ tarkoitetaan laitetta, jota käytetään takarekisterikilvelle varatun alueen valaisemiseen. Tällainen valaisin voi koostua useista optisista komponenteista. |
| --- | --- |

2.5.5.

’Takarekisterikilven valaisimella

| 2.5.6. | ’Etuvalaisimella’ tarkoitetaan valaisinta, jota käytetään ilmaisemaan ajoneuvon sijainti ja leveys edestä katsottaessa. |
| --- | --- |

2.5.6.

’Etuvalaisimella

| 2.5.7. | ’Takavalaisimella’ tarkoitetaan valaisinta, jota käytetään ilmaisemaan ajoneuvon sijainti ja leveys takaa katsottaessa. |
| --- | --- |

2.5.7.

’Takavalaisimella

| 2.5.8. | ’Heijastimella’ tarkoitetaan laitetta, joka ilmaisee ajoneuvon sijainnin heijastamalla valoa, joka on peräisin ajoneuvoon kuulumattomasta valonlähteestä, kun havaitsija on lähellä valonlähdettä.
  Tässä säännössä heijastimina ei pidetä seuraavia: |
| --- | --- |

2.5.8.

’Heijastimella

Tässä säännössä heijastimina ei pidetä seuraavia:

| 2.5.8.1. | heijastavat rekisterikilvet |
| --- | --- |

2.5.8.1.

heijastavat rekisterikilvet

| 2.5.8.2. | vaarallisten tavaroiden kansainvälisistä tiekuljetuksista tehdyssä eurooppalaisessa sopimuksessa (ADR-sopimus) tarkoitetut heijastavat merkit |
| --- | --- |

2.5.8.2.

vaarallisten tavaroiden kansainvälisistä tiekuljetuksista tehdyssä eurooppalaisessa sopimuksessa (ADR-sopimus) tarkoitetut heijastavat merkit

| 2.5.8.3. | muut heijastavat kilvet ja merkit, joita on käytettävä jäsenvaltioiden tiettyjä ajoneuvoluokkia tai tiettyjä toimintatapoja koskevien erityisten vaatimusten noudattamiseksi |
| --- | --- |

2.5.8.3.

muut heijastavat kilvet ja merkit, joita on käytettävä jäsenvaltioiden tiettyjä ajoneuvoluokkia tai tiettyjä toimintatapoja koskevien erityisten vaatimusten noudattamiseksi

| 2.5.8.4. | heijastinmateriaalit, jotka on hyväksytty E-säännön nro 104 tai 150 mukaan luokan D, E tai F materiaaleiksi ja joita käytetään kansallisten vaatimusten mukaisesti muihin tarkoituksiin. |
| --- | --- |

2.5.8.4.

heijastinmateriaalit, jotka on hyväksytty E-säännön nro 104 tai 150 mukaan luokan D, E tai F materiaaleiksi ja joita käytetään kansallisten vaatimusten mukaisesti muihin tarkoituksiin.

| 2.5.9. | ’Näkyvyysmerkinnällä’ tarkoitetaan laitetta, jonka tarkoituksena on parantaa ajoneuvon havaittavuutta sivusta tai takaa katsottuna (tai perävaunujen osalta myös edestä) heijastamalla valoa, joka on peräisin ajoneuvoon kuulumattomasta valonlähteestä, kun havaitsija on lähellä valonlähdettä. |
| --- | --- |

2.5.9.

’Näkyvyysmerkinnällä

| 2.5.9.1. | ’Ääriviivamerkinnällä’ tarkoitetaan näkyvyysmerkintää, jonka tarkoituksena on ilmaista ajoneuvon mittasuhteet pysty- ja vaakasuunnassa (pituus, leveys ja korkeus). |
| --- | --- |

2.5.9.1.

’Ääriviivamerkinnällä

| 2.5.9.1.1. | ’Täydellisellä ääriviivamerkinnällä’ tarkoitetaan ääriviivamerkintää, joka ilmaisee ajoneuvon ääriviivat yhtäjaksoisella viivalla. |
| --- | --- |

2.5.9.1.1.

’Täydellisellä ääriviivamerkinnällä

| 2.5.9.1.2. | ’Osittaisella ääriviivamerkinnällä’ tarkoitetaan ääriviivamerkintää, joka ilmaisee ajoneuvon vaakasuuntaiset ääriviivat yhtäjaksoisella viivalla ja pystysuuntaiset ääriviivat yläkulmissa olevilla merkinnöillä. |
| --- | --- |

2.5.9.1.2.

’Osittaisella ääriviivamerkinnällä

| 2.5.9.2. | ’Linjamerkinnällä’ tarkoitetaan näkyvyysmerkintää, jonka tarkoituksena on ilmaista ajoneuvon vaakamitat (pituus ja leveys) yhtäjaksoisella viivalla. |
| --- | --- |

2.5.9.2.

’Linjamerkinnällä

| 2.5.10. | ’Etusumuvalaisimella’ tarkoitetaan valaisinta, jota käytetään parantamaan ajoradan valaisua ajoneuvon edessä sumussa tai muissa huonon näkyvyyden olosuhteissa. |
| --- | --- |

2.5.10.

’Etusumuvalaisimella

| 2.5.11. | ’Takasumuvalaisimella’ tarkoitetaan valaisinta, jolla parannetaan ajoneuvon havaittavuutta takaapäin tiheässä sumussa. |
| --- | --- |

2.5.11.

’Takasumuvalaisimella

| 2.5.12. | ’Peruutusvalaisimella’ tarkoitetaan valaisinta, jota käytetään ajoneuvon takana olevan ajoradan valaisemiseen ja varoittamaan muita tienkäyttäjiä siitä, että ajoneuvo on peruuttamassa tai aikeissa peruuttaa. |
| --- | --- |

2.5.12.

’Peruutusvalaisimella

| 2.5.13. | ’Pysäköintivalaisimella’ tarkoitetaan valaisinta, jota käytetään ilmaisemaan paikallaan olevan ajoneuvon sijainti taajama-alueella. Tällaisissa olosuhteissa se korvaa etu- ja takavalaisimet. |
| --- | --- |

2.5.13.

’Pysäköintivalaisimella

| 2.5.14. | ’Äärivalaisimella’ tarkoitetaan valaisinta, joka on asennettu lähelle ajoneuvon ulointa reunaa ja mahdollisimman lähelle ajoneuvon yläreunaa ja joka on tarkoitettu ilmaisemaan selvästi ajoneuvon kokonaisleveyden. Tietyissä ajoneuvoissa ja perävaunuissa tämä valaisin on tarkoitettu täydentämään ajoneuvon etu- ja takavalaisimia ja kiinnittämään erityistä huomiota ajoneuvon kokoon. |
| --- | --- |

2.5.14.

’Äärivalaisimella

| 2.5.15. | ’Sivuvalaisimella’ tarkoitetaan valaisinta, jota käytetään ilmaisemaan ajoneuvon sijainti sivulta katsottaessa. |
| --- | --- |

2.5.15.

’Sivuvalaisimella

| 2.5.16. | ’Huomiovalaisimella’ tarkoitetaan eteenpäin suunnattua valaisinta, jolla parannetaan ajoneuvon havaittavuutta päivänvalossa ajettaessa. |
| --- | --- |

2.5.16.

’Huomiovalaisimella

| 2.5.17. | ’Kulmavalaisimella’ tarkoitetaan valaisinta, joka valaisee tarkemmin sen ajoradan osan, joka sijaitsee lähellä ajoneuvon etukulmaa sillä sivulla, mihin suuntaan ajoneuvo on kääntymässä. |
| --- | --- |

2.5.17.

’Kulmavalaisimella

| 2.5.18. | ’Ulkovalaisimella’ tarkoitetaan valaisinta, joka antaa lisävaloa ajoneuvon ulkopuolelle ajoneuvoon nousemisen, ajoneuvosta poistumisen ja ajoneuvon lastaamisen helpottamiseksi. |
| --- | --- |

2.5.18.

’Ulkovalaisimella

| 2.5.19. | ’Apuvalaisimella’ tarkoitetaan valaisinta, jolla suunnataan lisävaloa ajoneuvon sivulle hitaiden siirtymisten helpottamiseksi. |
| --- | --- |

2.5.19.

’Apuvalaisimella

| 2.5.20. | ’Ulkoisella tilanilmaisimella’ tarkoitetaan ajoneuvon ulkopuolelle asennettua optista signaalia, joka osoittaa E-sääntöjen nro 97 ja 116 mukaisten ajoneuvon hälytysjärjestelmän, hälytysjärjestelmän ja ajonestolaitteen tilan tai tilan muutoksen, kun ajoneuvo on pysäköity. |
| --- | --- |

2.5.20.

’Ulkoisella tilanilmaisimella

2.6.   Merkkivaloihin liittyvät määritelmät

| 2.6.1. | ’Hätävilkkukytkennällä’ tarkoitetaan ajoneuvon kaikkien suuntavalaisimien samanaikaista toimintaa, jolla osoitetaan ajoneuvon muodostavan tilapäisesti erityisen vaaran muille tienkäyttäjille. |
| --- | --- |

2.6.1.

’Hätävilkkukytkennällä

| 2.6.2. | ’Hätäjarrutuksen merkkivalolla’ tarkoitetaan valoa, jolla ilmoitetaan ajoneuvon takana oleville muille tienkäyttäjille siitä, että ajoneuvoon on kohdistettu suuri hidastusvoima vallitseviin tieolosuhteisiin nähden. |
| --- | --- |

2.6.2.

’Hätäjarrutuksen merkkivalolla

| 2.6.3. | ’Peräänajovaroitusvalolla’ (rear-end collision alert signal, RECAS) tarkoitetaan edellä kulkevan ajoneuvon takana tulevalle ajoneuvolle antamaa automaattista signaalia. Se varoittaa takana tulevaa ajoneuvoa siitä, että on ryhdyttävä hätätoimenpiteisiin törmäyksen välttämiseksi. |
| --- | --- |

2.6.3.

’Peräänajovaroitusvalolla

2.7.   Järjestelmään liittyvät määritelmät

| 2.7.1. | ’Suuntaamisella’ tarkoitetaan valokeilan tai sen osan suuntaamista mittaustasoon soveltuvien perusteiden mukaisesti. |
| --- | --- |

2.7.1.

’Suuntaamisella

| 2.7.2. | ’Säädöllä’ tarkoitetaan järjestelmään kuuluvien välineiden käyttöä valokeilan pysty- ja/tai vaakasuuntaisessa suuntaamisessa. |
| --- | --- |

2.7.2.

’Säädöllä

| 2.7.3. | ’Kaarrevalolla’ tarkoitetaan valaisutoimintoa, joka tuottaa lisävaloa ajoneuvon kääntyessä. |
| --- | --- |

2.7.3.

’Kaarrevalolla

| 2.7.4. | ’Mukautuvalla etuvalaisujärjestelmällä’ eli ’AFS-järjestelmällä’ (adaptive front lighting system) tarkoitetaan valaisinlaitetta, joka on tyyppihyväksytty E-säännön nro 123 tai 149 mukaisesti ja jonka tuottaman lähivalon ja mahdollisesti kaukovalon ominaisuudet muuttuvat automaattisesti käyttöolosuhteiden mukaan. |
| --- | --- |

2.7.4.

’Mukautuvalla etuvalaisujärjestelmällä

AFS-järjestelmällä

| 2.7.4.1. | ’Valaisinyksiköllä’ tarkoitetaan valoa lähettävää komponenttia, jonka tarkoituksena on tuottaa yksi tai useampi AFS-järjestelmän etuvalaisutoiminto tai osallistua sellaisen tuottamiseen. |
| --- | --- |

2.7.4.1.

’Valaisinyksiköllä

| 2.7.4.2. | ’Asennusyksiköllä’ tarkoitetaan yhtenäistä koteloa (valaisinrunkoa), joka sisältää yhden tai useamman valaisinyksikön. |
| --- | --- |

2.7.4.2.

’Asennusyksiköllä

| 2.7.4.3. | AFS-järjestelmän tuottaman etuvalaisun ’valaisumuodolla’ tai ’toimintamuodolla’ tarkoitetaan määräysten mukaista jonkin lähivaloluokan tai kaukovalojen valokeilaa, jonka valmistaja on suunnitellut käytettäväksi tietyissä ajoneuvoissa ja tietyissä olosuhteissa. |
| --- | --- |

2.7.4.3.

AFS-järjestelmän tuottaman etuvalaisun ’valaisumuodolla

toimintamuodolla

| 2.7.4.4. | ’Järjestelmänohjauksella’ tarkoitetaan niitä AFS-järjestelmän osia, jotka vastaanottavat AFS-käyttösignaalit ajoneuvolta ja ohjaavat valaisinyksiköiden toimintaa automaattisesti. |
| --- | --- |

2.7.4.4.

’Järjestelmänohjauksella

| 2.7.4.5. | ’AFS-käyttösignaalilla’ (V, E, W, T) tarkoitetaan tämän säännön kohdassa 6.22.7.4 tarkoitettua AFS-järjestelmän ohjaussyötettä. |
| --- | --- |

2.7.4.5.

’AFS-käyttösignaalilla

| 2.7.4.6. | ’Neutraalilla tilalla’ tarkoitetaan AFS-järjestelmän tilaa, jossa tuotetaan luokan C lähivaloa (”peruslähivaloa”) tai kaukovaloa ja jossa mikään AFS-käyttösignaali ei ole toiminnassa. |
| --- | --- |

2.7.4.6.

’Neutraalilla tilalla

| 2.7.4.7. | ’Mukautuvalla kaukovalolla’ tarkoitetaan AFS-järjestelmän tuottamaa kaukovaloa, jonka valokeila mukautuu vastaantulevien ja edellä ajavien ajoneuvojen sijainnin mukaisesti paremman pitkän kantaman näkyvyyden tarjoamiseksi kuljettajalle aiheuttamatta muille tienkäyttäjille haittaa, häiriötä tai häikäisyä. |
| --- | --- |

2.7.4.7.

’Mukautuvalla kaukovalolla

| 2.7.5. | AFS-järjestelmään liittyvät määritelmät |
| --- | --- |

2.7.5.

AFS-järjestelmään liittyvät määritelmät

| 2.7.5.1. | Lähivalojen ’luokalla’ (C, V, E tai W) tarkoitetaan lähivaloja, joilla on E-säännössä nro 48 esitetyt ominaisuudet. (Lähivalojen luokkien selityksenä todettakoon, että luokka C tarkoittaa peruslähivaloja, luokka V valaistuilla alueilla kuten taajamissa käytettäviä lähivaloja, luokka E maanteillä tai moottoriteillä käytettäviä lähivaloja ja luokka W huonolla säällä, kuten märällä tiellä käytettäviä lähivaloja.) |
| --- | --- |

2.7.5.1.

Lähivalojen ’luokalla

| 2.7.5.2. | ’Kääntyvällä valolla’ tarkoitetaan etuvalaisutoimintoa, jossa valokeila siirtyy vaakatasossa tai mukautuu (tuottaen vastaavan tuloksen) ja joka on suunniteltu mutkia, kaarteita ja tienristeyksiä varten ja jolla on tietyt fotometriset ominaisuudet.






  a) | ’Luokan 1 kääntyvällä valolla’ tarkoitetaan kääntyvää valoa, jonka valorajan kulma siirtyy vaakatasossa. |
| --- | --- | --- |

2.7.5.2.

’Kääntyvällä valolla

a)

’Luokan 1 kääntyvällä valolla’ tarkoitetaan kääntyvää valoa, jonka valorajan kulma siirtyy vaakatasossa.

Luokan 1 kääntyvällä valolla

| b) | ’Luokan 2 kääntyvällä valolla’ tarkoitetaan kääntyvää valoa, jonka valorajan kulma ei siirry vaakatasossa. |
| --- | --- |

b)

’Luokan 2 kääntyvällä valolla’ tarkoitetaan kääntyvää valoa, jonka valorajan kulma ei siirry vaakatasossa.

Luokan 2 kääntyvällä valolla

| 2.7.5.3. | ’Oikea sivu’ tai ’vasen sivu’ käsittää kaikki valaisinyksiköt, jotka on tarkoitettu asennettaviksi kyseiselle sivulle ajoneuvon pituussuuntaista keskitasoa ajoneuvon ajosuuntaan katsottaessa. |
| --- | --- |

2.7.5.3.

’Oikea sivu

vasen sivu

| 2.7.5.4. | ’Signaalilla’ tarkoitetaan AFS-käyttösignaalia tai muuta järjestelmään saapuvaa täydentävää tai järjestelmästä ajoneuvoon lähtevää käyttösignaalia. |
| --- | --- |

2.7.5.4.

’Signaalilla

| 2.7.5.5. | ’Signaaligeneraattorilla’ tarkoitetaan laitetta, joka voi tuottaa yhden tai useamman signaalin järjestelmän testausta varten. |
| --- | --- |

2.7.5.5.

’Signaaligeneraattorilla

| 2.7.5.6. | ’Virransyöttö- ja säätölaitteella’ tarkoitetaan yhtä tai useampaa komponenttia järjestelmässä, joka syöttää energiaa kyseisen järjestelmän yhteen tai useampaan osaan. Sellaisia ovat esimerkiksi yhtä tai useampaa valonlähdettä sähköisen valonsäätimen tavoin säätelevät virran ja/tai jännitteen säätimet. |
| --- | --- |

2.7.5.6.

’Virransyöttö- ja säätölaitteella

| 2.7.5.7. | ’Järjestelmän vertailuakselilla’ AFS-järjestelmässä tarkoitetaan laitteen hyväksyntää koskevaan hakemukseen liitetyissä piirustuksissa esitettyä ajoneuvon pituussuuntaisen keskitason ja yhden valaisinyksikön vertailukeskipisteen kautta kulkevan vaakatason leikkauslinjaa. |
| --- | --- |

2.7.5.7.

’Järjestelmän vertailuakselilla

| 2.7.5.8. | ’Liikenteen suunnan muuttamistoiminnolla’ tarkoitetaan etuvalaisutoimintoa tai jotain etuvalaisimien tai niiden yhden tai useamman osan toimintamuotoa tai kyseisten tekijöiden yhdistelmää, jonka tarkoituksena on estää häikäisy ja taata riittävä valaistus, kun ajoneuvoa, joka on varustettu tietynpuoleiseen liikenteeseen suunnitellulla järjestelmällä, käytetään tilapäisesti maassa, jossa liikenne on toisenpuoleinen. |
| --- | --- |

2.7.5.8.

’Liikenteen suunnan muuttamistoiminnolla

| 2.7.5.9. | ’Korvaustoiminnolla’ tarkoitetaan etuvalaisimien ja/tai etuosan merkkivalaisimien toimintaa tai toimintamuotoa tai niiden yhden tai useamman osan tai kyseisten komponenttien yhdistelmän toimintoa, joka on suunniteltu korvaamaan häiriön sattuessa jokin etuvalaisimien toiminto tai toimintamuoto. |
| --- | --- |

2.7.5.9.

’Korvaustoiminnolla

| 2.7.5.10. | ’Toiminnallisella yksiköllä’ tarkoitetaan valaisinyksikön osaa, joka tuottaa valon tietynlaisen jakautumisen ja jota voidaan käyttää eri toimintamuodoissa tai luokissa. Jos sitä käytetään kääntyvän valon tuottamiseen, sen valon jakautuminen voi vaihdella T-signaalin (kääntösäde) funktiona. Valon jakautumisen on kuitenkin oltava sama tietyn T-signaalin (kääntösäde) kaikissa toimintamuodoissa tai luokissa. |
| --- | --- |

2.7.5.10.

’Toiminnallisella yksiköllä

| 2.7.6. | Toimintaan liittyvät määritelmät |
| --- | --- |

2.7.6.

Toimintaan liittyvät määritelmät

| 2.7.6.1. | ’Sytyttämisellä’ tai ’päälle kytkemisellä’ tarkoitetaan valaistus- tai merkinantotoiminnon käyttämistä manuaalisesti tai automaattisesti, jotta se lähettää valoa, riippumatta siitä, toimiiko toiminto oikein vai ei. |
| --- | --- |

2.7.6.1.

’Sytyttämisellä

päälle kytkemisellä

| 2.7.6.2. | ’Sammuttamisella’ tai ’pois päältä kytkemisellä’ tarkoitetaan valaistus- tai merkinantotoiminnon käyttämistä manuaalisesti tai automaattisesti, jotta se lopettaa valon lähettämisen, riippumatta siitä, toimiiko toiminto oikein vai ei. |
| --- | --- |

2.7.6.2.

’Sammuttamisella

pois päältä kytkemisellä

| 2.7.6.3. | ’Toimintaan kytkemisellä’ tarkoitetaan valaistus- tai merkinantotoiminnon manuaalista tai automaattista käyttöönottoa, riippumatta siitä, lähetetäänkö valoa vai ei (esim. valmiustilan käyttöönotto). |
| --- | --- |

2.7.6.3.

’Toimintaan kytkemisellä

| 2.7.6.4. | ’Pois toiminnasta kytkemisellä’ tarkoitetaan valaistus- tai merkinantotoiminnon manuaalista tai automaattista käytöstä poistamista, riippumatta siitä, lähetetäänkö valoa vai ei (esim. valmiustilan käytöstä poisto). |
| --- | --- |

2.7.6.4.

’Pois toiminnasta kytkemisellä

| 2.7.6.5. | ’Perättäisellä toimintaan kytkeytymisellä’ tarkoitetaan sähköistä liitäntää, jossa valaisimen yksittäiset valonlähteet on kytketty siten, että ne syttyvät ennalta määrätyssä järjestyksessä asiaankuuluvien E-sääntöjen mukaisesti. |
| --- | --- |

2.7.6.5.

’Perättäisellä toimintaan kytkeytymisellä

| 2.7.7. | ’Heijastavalla optisella yksiköllä’ tarkoitetaan heijastusta tuottavien optisten komponenttien yhdistelmää. |
| --- | --- |

2.7.7.

’Heijastavalla optisella yksiköllä

2.8.   Linssiin liittyvät määritelmät

| 2.8.1. | ’Linssillä’ tarkoitetaan valaisimen (valaisinyksikön) uloimmaista osaa, joka lähettää valoa valaisevan pinnan kautta. |
| --- | --- |

2.8.1.

’Linssillä

| 2.8.2. | ’Pinnoitteella’ tarkoitetaan linssin ulkopinnalle yhtenä tai useampana kerroksena lisättävää tuotetta. |
| --- | --- |

2.8.2.

’Pinnoitteella

| 2.8.3. | ’Kuvioidulla ulkolinssillä’ tai ’kuvioidulla ulkolinssin osalla’ tarkoitetaan sellaista ulkolinssiä kokonaisuudessaan tai ulkolinssin osaa, joka on suunniteltu niin, että se vaikuttaa valonlähteestä tulevan valon etenemiseen muuttamalla valonsäteiden suuntaa merkittävästi. |
| --- | --- |

2.8.3.

’Kuvioidulla ulkolinssillä

kuvioidulla ulkolinssin osalla

2.9.   Valonlähteisiin liittyvät määritelmät

| 2.9.1. | ’Valonlähteellä’ tarkoitetaan näkyvää säteilyä tuottavaa yhtä tai useampaa osaa, joissa on kanta mekaanista ja sähköistä liitäntää varten ja jotka on voitu asentaa yhteen tai useampaan komponenttiin näkyvää säteilyä tuottavien osien ohjaamiseksi. |
| --- | --- |

2.9.1.

’Valonlähteellä

| 2.9.1.1. | ’Vaihdettavalla valonlähteellä’ tarkoitetaan valonlähdettä, joka voidaan asentaa ja poistaa laitteen pidikkeestä ilman apuvälineitä. |
| --- | --- |

2.9.1.1.

’Vaihdettavalla valonlähteellä

| 2.9.1.2. | ’Ei-vaihdettavalla valonlähteellä’ tarkoitetaan valonlähdettä, joka voidaan vaihtaa vain vaihtamalla laite, johon valonlähde on kiinnitetty.






  a) | Kun kyseessä on valonlähdemoduuli, tarkoitetaan valonlähdettä, joka voidaan vaihtaa vain vaihtamalla valonlähdemoduuli, johon valonlähde on kiinnitetty. |
| --- | --- | --- |

2.9.1.2.

’Ei-vaihdettavalla valonlähteellä

a)

Kun kyseessä on valonlähdemoduuli, tarkoitetaan valonlähdettä, joka voidaan vaihtaa vain vaihtamalla valonlähdemoduuli, johon valonlähde on kiinnitetty.

| b) | Kun kyseessä on AFS-järjestelmä, tarkoitetaan valonlähdettä, joka voidaan vaihtaa vain vaihtamalla valaisinyksikkö, johon valonlähde on kiinnitetty. |
| --- | --- |

b)

Kun kyseessä on AFS-järjestelmä, tarkoitetaan valonlähdettä, joka voidaan vaihtaa vain vaihtamalla valaisinyksikkö, johon valonlähde on kiinnitetty.

| 2.9.1.3. | ’Valonlähdemoduulilla’ tarkoitetaan tietylle laitteelle ominaista optista osaa. Se sisältää yhden tai useamman ei-vaihdettavan valonlähteen ja vaihtoehtoisesti yhden tai useamman pidikkeen hyväksyttyjä vaihdettavia valonlähteitä varten. |
| --- | --- |

2.9.1.3.

’Valonlähdemoduulilla

| 2.9.1.4. | ’Hehkulankavalonlähteellä’ (hehkulampulla) tarkoitetaan valonlähdettä, jossa ainoa näkyvää säteilyä tuottava osa on yksi tai useampi lämpösäteilyä tuottava hehkulanka. |
| --- | --- |

2.9.1.4.

’Hehkulankavalonlähteellä

| 2.9.1.5. | ’Kaasupurkausvalonlähteellä’ tarkoitetaan valonlähdettä, jossa ainoa näkyvää säteilyä tuottava osa on elektroluminesenssia tuottava purkukaari. |
| --- | --- |

2.9.1.5.

’Kaasupurkausvalonlähteellä

| 2.9.1.6. | ’Valodiodivalonlähteellä (LED-valonlähteellä)’ tarkoitetaan valonlähdettä, jossa ainoa näkyvää säteilyä tuottava osa on yksi tai useampi puolijohdeliitos, joka tuottaa elektroluminesenssia ja jota on mahdollisesti täydennetty yhdellä tai useammalla fluoresenssikonversioon käytettävällä osalla. |
| --- | --- |

2.9.1.6.

’Valodiodivalonlähteellä (LED-valonlähteellä)

| 2.9.1.6.1. | ’Korvaavalla LED-valonlähteellä’ tarkoitetaan sellaiseen luokkaan kuuluvaa LED-valonlähdettä, jolle on olemassa vastaava muulla valaistusteknologialla valoa tuottava valonlähdeluokka. |
| --- | --- |

2.9.1.6.1.

’Korvaavalla LED-valonlähteellä

| 2.9.1.7. | ’LED-moduulilla’ tarkoitetaan valonlähdemoduulia, jossa on valonlähteenä ainoastaan valodiodeja. Se voi kuitenkin sisältää yhden tai useamman pidikkeen hyväksyttyjä vaihdettavia valonlähteitä varten. |
| --- | --- |

2.9.1.7.

’LED-moduulilla

| 2.9.2. | ’Elektronisella valonlähteen ohjauslaitteella’ tarkoitetaan yhtä tai useampaa virtalähteen ja valonlähteen välistä osaa, jolla säädetään valonlähteen jännitettä ja/tai sähkövirtaa. |
| --- | --- |

2.9.2.

’Elektronisella valonlähteen ohjauslaitteella

| 2.9.2.1. | ’Virranrajoittimella’ tarkoitetaan yhtä tai useampaa komponenttia, jotka sijaitsevat joko virtalähteen ja valonlähteen välissä tai jotka on integroitu valonlähteeseen ja joilla säädetään kaasupurkausvalonlähteen sähkövirtaa. |
| --- | --- |

2.9.2.1.

’Virranrajoittimella

| 2.9.3. | ’Valovoiman säätimellä’ tarkoitetaan laitetta, joka säätää automaattisesti ajoneuvon takana olevien merkkivalolaitteiden valovoimaa niin, että niiden signaalien havaittavuus säilyy. Valovoiman säädin voi olla osa valaisinta tai ajoneuvoa tai sijaita osittain molemmissa. |
| --- | --- |

2.9.3.

’Valovoiman säätimellä

2.10.   Fotometriaan liittyvät määritelmät

| 2.10.1. | ’Nimellisvalovirralla’ tarkoitetaan seuraavaa:






  a) | Kun kyseessä on valonlähde,
  nimellisvalovirran arvoa ilman toleransseja sellaisena kuin se ilmoitetaan sen sovellettavan valonlähdesäännön valonlähdeselosteessa, jonka mukaisesti valonlähde hyväksytään. |
| --- | --- | --- |

2.10.1.

’Nimellisvalovirralla

a)

Kun kyseessä on valonlähde,

nimellisvalovirran arvoa ilman toleransseja sellaisena kuin se ilmoitetaan sen sovellettavan valonlähdesäännön valonlähdeselosteessa, jonka mukaisesti valonlähde hyväksytään.

| b) | Kun kyseessä on LED-moduuli,
  nimellisvalovirran arvoa, joka ilmoitetaan sen valaisimen, jonka osa LED-moduuli on, hyväksymistä varten toimitetussa LED-moduulin teknisessä eritelmässä. |
| --- | --- |

b)

Kun kyseessä on LED-moduuli,

nimellisvalovirran arvoa, joka ilmoitetaan sen valaisimen, jonka osa LED-moduuli on, hyväksymistä varten toimitetussa LED-moduulin teknisessä eritelmässä.

| 2.10.2. | ’Valoa lähettävällä pinnalla’ tarkoitetaan ’valaisinlaitteen’, ’merkkivalolaitteen’ tai ’heijastimen’ pintaa, jonka laitteen valmistaja on ilmoittanut hyväksyntähakemukseen liitetyssä piirustuksessa (ks. liite 3, esim. osat 1 ja 4).
  Pinta on ilmoitettava seuraavien ehtojen mukaisesti:






  a) | Jos ulkolinssi on kuvioitu, ilmoitettavan valoa lähettävän pinnan on oltava ulkolinssi kokonaisuudessaan tai sen osa. |
| --- | --- | --- |

2.10.2.

’Valoa lähettävällä pinnalla

valaisinlaitteen

merkkivalolaitteen

heijastimen

Pinta on ilmoitettava seuraavien ehtojen mukaisesti:

a)

Jos ulkolinssi on kuvioitu, ilmoitettavan valoa lähettävän pinnan on oltava ulkolinssi kokonaisuudessaan tai sen osa.

| b) | Jos ulkolinssi ei ole kuvioitu, ulkolinssiä ei oteta huomioon, vaan valoa lähettävä pinta on liitteessä 3 olevassa piirustuksessa ilmoitettu (ks. esim. osa 5). |
| --- | --- |

b)

Jos ulkolinssi ei ole kuvioitu, ulkolinssiä ei oteta huomioon, vaan valoa lähettävä pinta on liitteessä 3 olevassa piirustuksessa ilmoitettu (ks. esim. osa 5).

| 2.10.3. | ’Valaiseva pinta’ (ks. liite 3). |
| --- | --- |

2.10.3.

’Valaiseva pinta

| 2.10.3.1. | ’Valaisinlaitteen valaisevalla pinnalla’ (kohdat 2.5.1, 2.5.2, 2.5.10, 2.5.12 ja 2.5.17) tarkoitetaan heijastimen tai, jos kyseessä on ellipsin muotoisella heijastimella varustettu ajovalaisin, ”heijastuslinssin” täyden valoaukon kohtisuoraa projektiota poikittaisella tasolla. Jos valaisinlaitteessa ei ole heijastinta, sovelletaan kohdan 2.10.3.2 määritelmää. Jos ainoastaan osa valaisimen valoa lähettävästä pinnasta ulottuu heijastimen täyden valoaukon ylle, on otettava huomioon vain tämän osan projektio.
  Kun kyseessä on lähivalaisin, valaisevaa pintaa rajoittaa linssin pinnalla oleva valorajan ääriviiva. Jos heijastin ja linssit ovat säädettävissä suhteessa toisiinsa, on käytettävä säädön keskiasentoa.
  AFS-järjestelmän asennukseen sovelletaan seuraavaa: Jos valaisutoiminnon tuottamiseen käytetään kahta tai useampaa yhtä aikaa toimivaa valaisinyksikköä ajoneuvon tietyllä sivustalla, huomioon otettavan valaisevan pinnan muodostavat yksittäiset valaisevat pinnat yhdessä. (Esimerkiksi kohdassa 6.22.4 olevassa kuvassa huomioon otettava valaiseva pinta ajoneuvon oikealla puolella muodostuu siten, että yksittäisiä valaisinyksiköitä 8, 9 ja 11 tarkastellaan yhdessä, ja huomioon otetaan niiden keskinäinen sijainti.) |
| --- | --- |

2.10.3.1.

’Valaisinlaitteen valaisevalla pinnalla

Kun kyseessä on lähivalaisin, valaisevaa pintaa rajoittaa linssin pinnalla oleva valorajan ääriviiva. Jos heijastin ja linssit ovat säädettävissä suhteessa toisiinsa, on käytettävä säädön keskiasentoa.

AFS-järjestelmän asennukseen sovelletaan seuraavaa: Jos valaisutoiminnon tuottamiseen käytetään kahta tai useampaa yhtä aikaa toimivaa valaisinyksikköä ajoneuvon tietyllä sivustalla, huomioon otettavan valaisevan pinnan muodostavat yksittäiset valaisevat pinnat yhdessä. (Esimerkiksi kohdassa 6.22.4 olevassa kuvassa huomioon otettava valaiseva pinta ajoneuvon oikealla puolella muodostuu siten, että yksittäisiä valaisinyksiköitä 8, 9 ja 11 tarkastellaan yhdessä, ja huomioon otetaan niiden keskinäinen sijainti.)

| 2.10.3.2. | ’Muun merkkivalolaitteen kuin heijastimen valaisevalla pinnalla’ (kohdat 2.5.3–2.5.7, 2.6.1, 2.5.11 ja 2.5.13–2.5.16) tarkoitetaan valaisimen kohtisuoraa projektiota tasolla, joka on kohtisuorassa sen vertailuakseliin nähden ja sivuaa valaisimen valoa lähettävää ulkoista pintaa. Tätä projektiota rajoittavat kyseisellä tasolla sijaitsevien varjostimien reunat, joista jokainen päästää ohitse ainoastaan 98 % valaisimen kokonaisvalovoimasta vertailuakselin suunnassa.
  Valaisevan pinnan ala-, ylä- ja sivurajojen määrittämiseksi on käytettävä ainoastaan sellaisia varjostimia, joissa on vaaka- tai pystysuuntaiset reunat. Niillä tarkistetaan etäisyys ajoneuvon äärireunoista ja korkeus maanpinnasta.
  Määritettäessä muita valaisevan pinnan ominaisuuksia, eli esimerkiksi kahden valaisimen tai toiminnon välistä etäisyyttä, käytetään valaisevan pinnan ympärysmuotoa. Varjostimien on oltava samansuuntaisia, mutta muiden suuntauksien käyttö on sallittu.
  Jos merkkivalolaitteen valaiseva pinta peittää osittain tai kokonaan toisen toiminnon valaisevan pinnan tai peittää valaisemattoman pinnan, valaisevan pinnan voidaan katsoa olevan sama kuin valoa lähettävä pinta (ks. esim. liite 3, osat 2, 3, 5 ja 6). |
| --- | --- |

2.10.3.2.

’Muun merkkivalolaitteen kuin heijastimen valaisevalla pinnalla

Valaisevan pinnan ala-, ylä- ja sivurajojen määrittämiseksi on käytettävä ainoastaan sellaisia varjostimia, joissa on vaaka- tai pystysuuntaiset reunat. Niillä tarkistetaan etäisyys ajoneuvon äärireunoista ja korkeus maanpinnasta.

Määritettäessä muita valaisevan pinnan ominaisuuksia, eli esimerkiksi kahden valaisimen tai toiminnon välistä etäisyyttä, käytetään valaisevan pinnan ympärysmuotoa. Varjostimien on oltava samansuuntaisia, mutta muiden suuntauksien käyttö on sallittu.

Jos merkkivalolaitteen valaiseva pinta peittää osittain tai kokonaan toisen toiminnon valaisevan pinnan tai peittää valaisemattoman pinnan, valaisevan pinnan voidaan katsoa olevan sama kuin valoa lähettävä pinta (ks. esim. liite 3, osat 2, 3, 5 ja 6).

| 2.10.3.3. | ’Heijastimen valaisevalla pinnalla’ (kohta 2.5.8) tarkoitetaan (heijastimen komponenttihyväksyntämenettelyn aikana tehdyn hakijan ilmoituksen mukaisesti) heijastimen kohtisuoraa projektiota tasolla, joka on kohtisuorassa sen vertailuakselia vastaan ja jota rajoittavat heijastimen optisen järjestelmän ilmoitettujen uloimpien osien viereiset tasot, jotka ovat yhdensuuntaisia kyseisen akselin kanssa. Laitteen ala-, ylä- ja sivureunojen määrittämisessä on käytettävä ainoastaan vaaka- ja pystysuoria tasoja. |
| --- | --- |

2.10.3.3.

’Heijastimen valaisevalla pinnalla

| 2.10.4. | ’Näkyvällä pinnalla’ tiettyyn havaintosuuntaan nähden tarkoitetaan valmistajan tai valmistajan asianmukaisesti valtuuttaman edustajan valinnan mukaan | joko linssin ulkopinnalle heijastuvan valaisevan pinnan rajan |
| --- | --- | --- |

2.10.4.

’Näkyvällä pinnalla

joko linssin ulkopinnalle heijastuvan valaisevan pinnan rajan

| | tai valoa lähettävän pinnan |
| --- | --- |

tai valoa lähettävän pinnan

| | Jos kyseessä on merkkivalolaite, joka tuottaa valovoimaltaan vaihtuvaa valoa, sen näkyvän pinnan, joka voi kohdan 2.9.3 mukaisesti olla vaihtuva, määrittelyssä on otettava huomioon kaikki valovoiman säätimen mahdollistamat olosuhteet... |
| --- | --- |

Jos kyseessä on merkkivalolaite, joka tuottaa valovoimaltaan vaihtuvaa valoa, sen näkyvän pinnan, joka voi kohdan 2.9.3 mukaisesti olla vaihtuva, määrittelyssä on otettava huomioon kaikki valovoiman säätimen mahdollistamat olosuhteet...

kohtisuoraa projektiota tasolla, joka on kohtisuorassa havaintosuuntaan nähden ja sivuaa linssin ulointa kohtaa.

Tämän säännön liitteessä 3 annetaan esimerkkejä näkyvän pinnan käsitteen soveltamisesta.

| 2.10.5. | ’Vertailuakselilla’ tarkoitetaan (valaisimen) valmistajan määrittämää valaisimen ominaisakselia (H = 0°, V = 0°), jota käytetään havaintosuuntana näkökenttäkulmien määrittelyä varten fotometrisissä mittauksissa ja valaisimen asentamiseksi ajoneuvoon. |
| --- | --- |

2.10.5.

’Vertailuakselilla

| 2.10.6. | ’Vertailukeskipisteellä’ tarkoitetaan






  a) | vertailuakselin ja ulkoisen valoa lähettävän pinnan leikkauspistettä tai |
| --- | --- | --- |

2.10.6.

’Vertailukeskipisteellä

a)

vertailuakselin ja ulkoisen valoa lähettävän pinnan leikkauspistettä tai

| b) | heijastavalla alueella tai sen lähellä sijaitsevaa pistettä, joka määrätään laitteen keskipisteeksi sen toimintaa määriteltäessä. |
| --- | --- |

b)

heijastavalla alueella tai sen lähellä sijaitsevaa pistettä, joka määrätään laitteen keskipisteeksi sen toimintaa määriteltäessä.

Vertailukeskipisteen määrittää valaisimen valmistaja.

| 2.10.7. | ’Geometrisen näkyvyyden kulmilla’ tarkoitetaan kulmia, jotka määrittävät sen pienimmän avaruuskulman alueen, jossa valaisimen näkyvä pinta on näkyvissä. Kyseisen avaruuskulman alue määritetään sellaisen pallon segmenttien avulla, jonka keskipiste on valaisimen vertailukeskipisteessä ja ekvaattori on samansuuntainen maanpinnan kanssa. Nämä segmentit määritellään vertailuakselin suhteen. Vaakakulmat ß vastaavat pituutta ja pystykulmat α leveyttä. |
| --- | --- |

2.10.7.

’Geometrisen näkyvyyden kulmilla

| 2.10.8. | ’Fotometrisellä stabiiliudella’ tarkoitetaan hetkeä, jolloin valovoiman vaihtelu tietyssä testauspisteessä on pienempi kuin 3 prosenttia minkä tahansa 15 minuutin pituisen jakson aikana. |
| --- | --- |

2.10.8.

’Fotometrisellä stabiiliudella

| 2.10.9. | ’Gonio(foto)metrijärjestelmällä’ tarkoitetaan (jos ei muuten täsmennetty jossakin tietyssä säännössä) fotometrisissä mittauksissa käytettävää järjestelmää, jossa kulmakoordinaatit ilmoitetaan kansainvälisen valaistuskomission (CIE) julkaisun nro 70 (Wien 1987) mukaisesti asteina pallossa, jolla on pystysuora napa-akseli ja joka siis vastaa goniometriä, jonka vaaka-akseli on maahan nähden kiinteä ja jonka liikkuva kiertoakseli on kohtisuorassa asennossa kiinteään vaaka-akseliin nähden (ks. tämän säännön liite 14). Huomautus: Edellä mainitussa CIE:n julkaisussa esitetään menettely kulmakoordinaattien korjaamiseksi, jos käytetään vaihtoehtoista gonio(foto)metrijärjestelmää. |
| --- | --- |

2.10.9.

’Gonio(foto)metrijärjestelmällä

Huomautus:

| 2.10.10. | ’H-tasolla’ tarkoitetaan vaakatasoa, jolla valaisimen vertailukeskipiste sijaitsee. |
| --- | --- |

2.10.10.

’H-tasolla

| 2.10.11. | ’V-tasolla’ tarkoitetaan ajoneuvon pituussuuntaisen keskitason kanssa yhdensuuntaista pystytasoa, jolla valaisimen vertailukeskipiste sijaitsee. |
| --- | --- |

2.10.11.

’V-tasolla

| 2.10.12. | ’Poikittaistasolla’ tarkoitetaan ajoneuvon pituussuuntaiseen keskitasoon nähden kohtisuorassa olevaa pystytasoa. |
| --- | --- |

2.10.12.

’Poikittaistasolla

| 2.10.13. | ’Hajontakulmalla’ tarkoitetaan niiden suorien linjojen välistä kulmaa, jotka yhdistävät vertailukeskipisteen vastaanottimen keskipisteeseen ja valaistuksen lähteen keskipisteeseen. |
| --- | --- |

2.10.13.

’Hajontakulmalla

| 2.10.14. | ’Valaistuskulmalla’ tarkoitetaan vertailuakselin ja sen suoran linjan välistä kulmaa, joka yhdistää vertailukeskipisteen valaistuksen lähteen keskipisteeseen. |
| --- | --- |

2.10.14.

’Valaistuskulmalla

| 2.10.15. | ’Kiertymiskulmalla’ tarkoitetaan kulmaa, jonka verran heijastinlaite kiertyy vertailuakselinsa ympäri annetusta pisteestä alkaen. |
| --- | --- |

2.10.15.

’Kiertymiskulmalla

| 2.10.16. | ’Heijastinlaitteen kulmahalkaisijalla’ tarkoitetaan valaisevan pinnan näkyvän alueen suurimman mitan vastaista kulmaa joko valaistuksen lähteen keskipisteessä tai vastaanottimen keskipisteessä. |
| --- | --- |

2.10.16.

’Heijastinlaitteen kulmahalkaisijalla

| 2.10.17. | ’Heijastinlaitteen valaistuksella’ tarkoitetaan valaistusta, joka mitataan tulosäteitä vastaan kohtisuorassa olevasta tasosta, joka kulkee vertailukeskipisteen läpi. |
| --- | --- |

2.10.17.

’Heijastinlaitteen valaistuksella

| 2.10.18. | ’Valovoimakertoimella (CIL)’ tarkoitetaan tarkasteltavana olevasta suunnasta heijastuneen valovoiman määrää jaettuna annetuista valaistus-, hajonta- ja kiertymiskulmista saadulla heijastinlaitteen valaistuksella. |
| --- | --- |

2.10.18.

’Valovoimakertoimella (CIL)

2.11.   Värien määritelmät

| 2.11.1. | Laitteen lähettämän valon väri |
| --- | --- |

2.11.1.

Laitteen lähettämän valon väri

| 2.11.1.1. | ’Valkoisella’ tarkoitetaan valaisimen lähettämän valon värikoordinaatteja (x,y) (4), jotka ovat seuraavien rajojen määrittämien alueiden sisällä:







  W12 | vihreä raja: | y = 0,150 + 0,640 x |
| --- | --- | --- | --- |
| W23 | kellanvihreä raja: | y = 0,440 |
| W34 | keltainen raja: | x = 0,500 |
| W45 | punavioletti raja: | y = 0,382 |
| W56 | violetti raja: | y = 0,050 + 0,750 x |
| W61 | sininen raja: | x = 0,310 |

2.11.1.1.

’Valkoisella

4

W12

12

vihreä raja:

y = 0,150 + 0,640 x

W23

23

kellanvihreä raja:

y = 0,440

W34

34

keltainen raja:

x = 0,500

W45

45

punavioletti raja:

y = 0,382

W56

56

violetti raja:

y = 0,050 + 0,750 x

W61

61

sininen raja:

x = 0,310

Leikkauspisteet:

| | x | y |
| --- | --- | --- |
| W1 | 0,310 | 0,348 |
| W2 | 0,453 | 0,440 |
| W3 | 0,500 | 0,440 |
| W4 | 0,500 | 0,382 |
| W5 | 0,443 | 0,382 |
| W6 | 0,310 | 0,283 |

x

y

W1

1

0,310

0,348

W2

2

0,453

0,440

W3

3

0,500

0,440

W4

4

0,500

0,382

W5

5

0,443

0,382

W6

6

0,310

0,283

| 2.11.1.2. | ’Vaaleankeltaisella’ tarkoitetaan lähetetyn valon värikoordinaatteja (x,y)4, jotka ovat seuraavien rajojen määrittämien alueiden sisällä:







  SY12 | vihreä raja: | y = 1,290 x – 0,100 |
| --- | --- | --- | --- |
| SY23 | spektripaikka: | |
| SY34 | punainen raja: | y = 0,138 + 0,580 x |
| SY45 | kellanvalkoinen raja: | y = 0,440 |
| SY51 | valkoinen raja: | y = 0,940 – x |

2.11.1.2.

’Vaaleankeltaisella

4

SY12

12

vihreä raja:

y = 1,290 x – 0,100

SY23

23

spektripaikka:

SY34

34

punainen raja:

y = 0,138 + 0,580 x

SY45

45

kellanvalkoinen raja:

y = 0,440

SY51

51

valkoinen raja:

y = 0,940 – x

Leikkauspisteet:

| | x | y |
| --- | --- | --- |
| SY1 | 0,454 | 0,486 |
| SY2 | 0,480 | 0,519 |
| SY3 | 0,545 | 0,454 |
| SY4 | 0,521 | 0,440 |
| SY5 | 0,500 | 0,440 |

x

y

SY1

1

0,454

0,486

SY2

2

0,480

0,519

SY3

3

0,545

0,454

SY4

4

0,521

0,440

SY5

5

0,500

0,440

| 2.11.1.3. | ’Ruskeankeltaisella’ tarkoitetaan lähetetyn valon värikoordinaatteja (x,y)4, jotka ovat seuraavien rajojen määrittämien alueiden sisällä:







  A12 | vihreä raja: | y = x – 0,120 |
| --- | --- | --- | --- |
| A23 | spektripaikka: | |
| A34 | punainen raja: | y = 0,390 |
| A41 | valkoinen raja: | y = 0,790 – 0,670 x |

2.11.1.3.

’Ruskeankeltaisella

4

A12

12

vihreä raja:

y = x – 0,120

A23

23

spektripaikka:

A34

34

punainen raja:

y = 0,390

A41

41

valkoinen raja:

y = 0,790 – 0,670 x

Leikkauspisteet:

| | x | y |
| --- | --- | --- |
| A1 | 0,545 | 0,425 |
| A2 | 0,560 | 0,440 |
| A3 | 0,609 | 0,390 |
| A4 | 0,597 | 0,390 |

x

y

A1

1

0,545

0,425

A2

2

0,560

0,440

A3

3

0,609

0,390

A4

4

0,597

0,390

| 2.11.1.4. | ’Punaisella’ tarkoitetaan lähetetyn valon värikoordinaatteja (x,y)4, jotka ovat seuraavien rajojen määrittämien alueiden sisällä:







  R12 | keltainen raja: | y = 0,335 |
| --- | --- | --- | --- |
| R23 | spektripaikka: | |
| R34 | violetti linja: | (lineaarinen ulottuvuus violetilla värialueella spektripaikan punaisen ja sinisen äärirajojen välillä) |
| R41 | violetti raja: | y = 0,980 – x |

2.11.1.4.

’Punaisella

4

R12

12

keltainen raja:

y = 0,335

R23

23

spektripaikka:

R34

34

violetti linja:

(lineaarinen ulottuvuus violetilla värialueella spektripaikan punaisen ja sinisen äärirajojen välillä)

R41

41

violetti raja:

y = 0,980 – x

Leikkauspisteet:

| | x | y |
| --- | --- | --- |
| R1 | 0,645 | 0,335 |
| R2 | 0,665 | 0,335 |
| R3 | 0,735 | 0,265 |
| R4 | 0,721 | 0,259 |

x

y

R1

1

0,645

0,335

R2

2

0,665

0,335

R3

3

0,735

0,265

R4

4

0,721

0,259

| 2.11.2. | Laitteen heijastama väri yöaikaan (lukuun ottamatta E-säännön nro 88 mukaisia heijastavia renkaita) |
| --- | --- |

2.11.2.

Laitteen heijastama väri yöaikaan (lukuun ottamatta E-säännön nro 88 mukaisia heijastavia renkaita)

| 2.11.2.1. | ’Valkoisella’ tarkoitetaan heijastuvan valon värikoordinaatteja (x,y)4, jotka ovat seuraavien rajojen määrittämien alueiden sisällä:







  W12 | sininen raja: | y = 0,843 – 1,182 x |
| --- | --- | --- | --- |
| W23 | violetti raja: | y = 0,489 x + 0,146 |
| W34 | keltainen raja: | y = 0,968 – 1,010 x |
| W41 | vihreä raja: | y = 1,442 x – 0,136 |

2.11.2.1.

’Valkoisella

4

W12

12

sininen raja:

y = 0,843 – 1,182 x

W23

23

violetti raja:

y = 0,489 x + 0,146

W34

34

keltainen raja:

y = 0,968 – 1,010 x

W41

41

vihreä raja:

y = 1,442 x – 0,136

Leikkauspisteet:

| | x | y |
| --- | --- | --- |
| W1 | 0,373 | 0,402 |
| W2 | 0,417 | 0,350 |
| W3 | 0,548 | 0,414 |
| W4 | 0,450 | 0,513 |

x

y

W1

1

0,373

0,402

W2

2

0,417

0,350

W3

3

0,548

0,414

W4

4

0,450

0,513

| 2.11.2.2. | ’Keltaisella’ tarkoitetaan heijastuvan valon värikoordinaatteja (x,y)4, jotka ovat seuraavien rajojen määrittämien alueiden sisällä:







  Y12 | vihreä raja: | y = x – 0,040 |
| --- | --- | --- | --- |
| Y23 | spektripaikka: | |
| Y34 | punainen raja: | y = 0,200 x + 0,268 |
| Y41 | valkoinen raja: | y = 0,970 – x |

2.11.2.2.

’Keltaisella

4

Y12

12

vihreä raja:

y = x – 0,040

Y23

23

spektripaikka:

Y34

34

punainen raja:

y = 0,200 x + 0,268

Y41

41

valkoinen raja:

y = 0,970 – x

Leikkauspisteet:

| | x | y |
| --- | --- | --- |
| Y1 | 0,505 | 0,465 |
| Y2 | 0,520 | 0,480 |
| Y3 | 0,610 | 0,390 |
| Y4 | 0,585 | 0,385 |

x

y

Y1

1

0,505

0,465

Y2

2

0,520

0,480

Y3

3

0,610

0,390

Y4

4

0,585

0,385

| 2.11.2.3. | ’Ruskeankeltaisella’ tarkoitetaan heijastuvan valon värikoordinaatteja (x,y)4, jotka ovat seuraavien rajojen määrittämien alueiden sisällä:







  A12 | vihreä raja: | y = 1,417 x – 0,347 |
| --- | --- | --- | --- |
| A23 | spektripaikka: | |
| A34 | punainen raja: | y = 0,390 |
| A41 | valkoinen raja: | y = 0,790 – 0,670 x |

2.11.2.3.

’Ruskeankeltaisella

4

A12

12

vihreä raja:

y = 1,417 x – 0,347

A23

23

spektripaikka:

A34

34

punainen raja:

y = 0,390

A41

41

valkoinen raja:

y = 0,790 – 0,670 x

Leikkauspisteet:

| | x | y |
| --- | --- | --- |
| A1 | 0,545 | 0,425 |
| A2 | 0,557 | 0,442 |
| A3 | 0,609 | 0,390 |
| A4 | 0,597 | 0,390 |

x

y

A1

1

0,545

0,425

A2

2

0,557

0,442

A3

3

0,609

0,390

A4

4

0,597

0,390

| 2.11.2.4. | ’Punaisella’ tarkoitetaan heijastuvan valon värikoordinaatteja (x,y)4, jotka ovat seuraavien rajojen määrittämien alueiden sisällä:







  R12 | keltainen raja: | y = 0,335 |
| --- | --- | --- | --- |
| R23 | spektripaikka: | |
| R34 | violetti linja: | |
| R41 | violetti raja: | y = 0,978 – x |

2.11.2.4.

’Punaisella

4

R12

12

keltainen raja:

y = 0,335

R23

23

spektripaikka:

R34

34

violetti linja:

R41

41

violetti raja:

y = 0,978 – x

Leikkauspisteet:

| | x | y |
| --- | --- | --- |
| R1 | 0,643 | 0,335 |
| R2 | 0,665 | 0,335 |
| R3 | 0,735 | 0,265 |
| R4 | 0,720 | 0,258 |

x

y

R1

1

0,643

0,335

R2

2

0,665

0,335

R3

3

0,735

0,265

R4

4

0,720

0,258

| 2.11.3. | Laitteen heijastaman valon väri päivällä |
| --- | --- |

2.11.3.

Laitteen heijastaman valon väri päivällä

| 2.11.3.1. | ’Valkoisella’ tarkoitetaan heijastuvan valon värikoordinaatteja (x,y)4, jotka ovat seuraavien rajojen määrittämien alueiden sisällä:







  W12 | violetti raja: | y = x – 0,030 |
| --- | --- | --- | --- |
| W23 | keltainen raja: | y = 0,740 – x |
| W34 | vihreä raja: | y = x + 0,050 |
| W41 | sininen raja: | y = 0,570 – x |

2.11.3.1.

’Valkoisella

4

W12

12

violetti raja:

y = x – 0,030

W23

23

keltainen raja:

y = 0,740 – x

W34

34

vihreä raja:

y = x + 0,050

W41

41

sininen raja:

y = 0,570 – x

Leikkauspisteet:

| | x | y |
| --- | --- | --- |
| W1 | 0,300 | 0,270 |
| W2 | 0,385 | 0,355 |
| W3 | 0,345 | 0,395 |
| W4 | 0,260 | 0,310 |

x

y

W1

1

0,300

0,270

W2

2

0,385

0,355

W3

3

0,345

0,395

W4

4

0,260

0,310

| 2.11.3.2. | ’Keltaisella’ tarkoitetaan heijastuvan valon värikoordinaatteja (x,y)4, jotka ovat seuraavien rajojen määrittämien alueiden sisällä:







  Y12 | punainen raja: | y = 0,534 x + 0,163 |
| --- | --- | --- | --- |
| Y23 | valkoinen raja: | y = 0,910 – x |
| Y34 | vihreä raja: | y =1,342 x – 0,090 |
| Y41 | spektripaikka: | |

2.11.3.2.

’Keltaisella

4

Y12

12

punainen raja:

y = 0,534 x + 0,163

Y23

23

valkoinen raja:

y = 0,910 – x

Y34

34

vihreä raja:

y =1,342 x – 0,090

Y41

41

spektripaikka:

Leikkauspisteet:

| | x | y |
| --- | --- | --- |
| Y1 | 0,545 | 0,454 |
| Y2 | 0,487 | 0,423 |
| Y3 | 0,427 | 0,483 |
| Y4 | 0,465 | 0,534 |

x

y

Y1

1

0,545

0,454

Y2

2

0,487

0,423

Y3

3

0,427

0,483

Y4

4

0,465

0,534

| 2.11.3.3. | ’Punaisella’ tarkoitetaan heijastuvan valon värikoordinaatteja (x,y)4, jotka ovat seuraavien rajojen määrittämien alueiden sisällä:







  R12 | punainen raja: | y = 0,346 – 0,053 x |
| --- | --- | --- | --- |
| R23 | violetti raja: | y = 0,910 – x |
| R34 | keltainen raja: | y = 0,350 |
| R41 | spektripaikka: | |

2.11.3.3.

’Punaisella

4

R12

12

punainen raja:

y = 0,346 – 0,053 x

R23

23

violetti raja:

y = 0,910 – x

R34

34

keltainen raja:

y = 0,350

R41

41

spektripaikka:

Leikkauspisteet:

| | x | y |
| --- | --- | --- |
| R1 | 0,690 | 0,310 |
| R2 | 0,595 | 0,315 |
| R3 | 0,560 | 0,350 |
| R4 | 0,650 | 0,350 |

x

y

R1

1

0,690

0,310

R2

2

0,595

0,315

R3

3

0,560

0,350

R4

4

0,650

0,350

| 2.11.4. | Fluoresoivan laitteen valon väri päivällä |
| --- | --- |

2.11.4.

Fluoresoivan laitteen valon väri päivällä

| 2.11.4.1. | ’Punaisella’ tarkoitetaan heijastuvan valon värikoordinaatteja (x,y)4, jotka ovat seuraavien rajojen määrittämien alueiden sisällä:







  FR12 | punainen raja: | y = 0,346 – 0,053 x |
| --- | --- | --- | --- |
| FR23 | violetti raja: | y = 0,910 – x |
| FR34 | keltainen raja: | y = 0,315 + 0,047 x |
| FR41 | spektripaikka: | |

2.11.4.1.

’Punaisella

4

FR12

12

punainen raja:

y = 0,346 – 0,053 x

FR23

23

violetti raja:

y = 0,910 – x

FR34

34

keltainen raja:

y = 0,315 + 0,047 x

FR41

41

spektripaikka:

Leikkauspisteet:

| | x | y |
| --- | --- | --- |
| FR1 | 0,690 | 0,310 |
| FR2 | 0,595 | 0,315 |
| FR3 | 0,569 | 0,341 |
| FR4 | 0,655 | 0,345 |

x

y

FR1

1

0,690

0,310

FR2

2

0,595

0,315

FR3

3

0,569

0,341

FR4

4

0,655

0,345

3.   HYVÄKSYNNÄN HAKEMINEN

| 3.1. | Ajoneuvotyypin tyyppihyväksyntähakemuksen valaisimien ja merkkivalolaitteiden asennuksen osalta tekee ajoneuvon valmistaja tai tämän asianmukaisesti valtuuttama edustaja. |
| --- | --- |

3.1.

Ajoneuvotyypin tyyppihyväksyntähakemuksen valaisimien ja merkkivalolaitteiden asennuksen osalta tekee ajoneuvon valmistaja tai tämän asianmukaisesti valtuuttama edustaja.

| 3.2. | Hakemukseen on liitettävä seuraavat asiakirjat ja yksityiskohtaiset tiedot kolmena kappaleena: |
| --- | --- |

3.2.

Hakemukseen on liitettävä seuraavat asiakirjat ja yksityiskohtaiset tiedot kolmena kappaleena:

| 3.2.1. | Ajoneuvotyypin kuvaus kohdissa 2.2.1.1–2.2.1.4 mainittujen seikkojen osalta sekä tiedot kuormitusta koskevista rajoituksista, erityisesti suurimmasta sallitusta kuormasta tavaratilassa. |
| --- | --- |

3.2.1.

Ajoneuvotyypin kuvaus kohdissa 2.2.1.1–2.2.1.4 mainittujen seikkojen osalta sekä tiedot kuormitusta koskevista rajoituksista, erityisesti suurimmasta sallitusta kuormasta tavaratilassa.

| 3.2.2. | Luettelo ajoneuvon valmistajan ajoneuvoon tarkoittamista valaisin- ja merkkivalolaitteista. Luettelossa voidaan mainita useita erityyppisiä laitteita kutakin toimintoa varten. Jokainen tyyppi on määritettävä riittävän tarkasti (komponentti, tyyppihyväksyntämerkki, valmistajan nimi jne.), ja lisäksi luettelossa voi olla kunkin toiminnon yhteydessä maininta ”tai vastaava laite”. |
| --- | --- |

3.2.2.

Luettelo ajoneuvon valmistajan ajoneuvoon tarkoittamista valaisin- ja merkkivalolaitteista. Luettelossa voidaan mainita useita erityyppisiä laitteita kutakin toimintoa varten. Jokainen tyyppi on määritettävä riittävän tarkasti (komponentti, tyyppihyväksyntämerkki, valmistajan nimi jne.), ja lisäksi luettelossa voi olla kunkin toiminnon yhteydessä maininta ”tai vastaava laite”.

| 3.2.3. | Piirustus valaisin- ja merkkivalolaitteistosta kokonaisuudessaan siten, että eri laitteiden sijainti ajoneuvossa käy ilmi. |
| --- | --- |

3.2.3.

Piirustus valaisin- ja merkkivalolaitteistosta kokonaisuudessaan siten, että eri laitteiden sijainti ajoneuvossa käy ilmi.

| 3.2.4. | Tarvittaessa tämän säännön määräysten noudattamisen varmistamiseksi piirustus tai piirustukset jokaisesta erillisestä valaisimesta, siten, että niistä käy ilmi kohdassa 2.10.3 määritelty valaiseva pinta, kohdassa 2.10.2 määritelty valoa lähettävä pinta, kohdassa 2.10.5 määritelty vertailuakseli ja kohdassa 2.10.6 määritelty vertailukeskipiste. Näitä tietoja ei tarvita, jos kyseessä on takarekisterikilven valaisin (kohta 2.5.5). |
| --- | --- |

3.2.4.

Tarvittaessa tämän säännön määräysten noudattamisen varmistamiseksi piirustus tai piirustukset jokaisesta erillisestä valaisimesta, siten, että niistä käy ilmi kohdassa 2.10.3 määritelty valaiseva pinta, kohdassa 2.10.2 määritelty valoa lähettävä pinta, kohdassa 2.10.5 määritelty vertailuakseli ja kohdassa 2.10.6 määritelty vertailukeskipiste. Näitä tietoja ei tarvita, jos kyseessä on takarekisterikilven valaisin (kohta 2.5.5).

| 3.2.5. | Maininta näkyvän pinnan määrittämiseen käytetystä menetelmästä (ks. kohta 2.10.4). |
| --- | --- |

3.2.5.

Maininta näkyvän pinnan määrittämiseen käytetystä menetelmästä (ks. kohta 2.10.4).

| 3.2.6. | Jos ajoneuvoon on asennettu AFS-järjestelmä, hakijan on toimitettava yksityiskohtainen kuvaus, joka sisältää seuraavat tiedot: |
| --- | --- |

3.2.6.

Jos ajoneuvoon on asennettu AFS-järjestelmä, hakijan on toimitettava yksityiskohtainen kuvaus, joka sisältää seuraavat tiedot:

| 3.2.6.1. | valaisutoiminnot ja valaisumuodot, joiden osalta AFS-järjestelmä on hyväksytty |
| --- | --- |

3.2.6.1.

valaisutoiminnot ja valaisumuodot, joiden osalta AFS-järjestelmä on hyväksytty

| 3.2.6.2. | AFS-käyttösignaalit ja niiden tekniset ominaisuudet, siten kuin ne on määritelty E-säännön nro 123 liitteessä 10 tai E-säännön nro 149 liitteessä 14. |
| --- | --- |

3.2.6.2.

AFS-käyttösignaalit ja niiden tekniset ominaisuudet, siten kuin ne on määritelty E-säännön nro 123 liitteessä 10 tai E-säännön nro 149 liitteessä 14.

| 3.2.6.3. | toimenpiteet etuvalaisutoimintojen ja -muotojen mukauttamiseksi automaattisesti tämän säännön kohdan 6.22.7.4 mukaisesti |
| --- | --- |

3.2.6.3.

toimenpiteet etuvalaisutoimintojen ja -muotojen mukauttamiseksi automaattisesti tämän säännön kohdan 6.22.7.4 mukaisesti

| 3.2.6.4. | mahdolliset erityisohjeet valonlähteiden tarkastusta ja valojen silmämääräistä tarkastelua varten |
| --- | --- |

3.2.6.4.

mahdolliset erityisohjeet valonlähteiden tarkastusta ja valojen silmämääräistä tarkastelua varten

| 3.2.6.5. | tämän säännön kohdassa 6.22.9.2 tarkoitetut asiakirjat |
| --- | --- |

3.2.6.5.

tämän säännön kohdassa 6.22.9.2 tarkoitetut asiakirjat

| 3.2.6.6. | valaisimet, jotka on ryhmitelty, yhdistetty tai rakenteellisesti yhdistetty AFS-järjestelmään |
| --- | --- |

3.2.6.6.

valaisimet, jotka on ryhmitelty, yhdistetty tai rakenteellisesti yhdistetty AFS-järjestelmään

| 3.2.6.7. | valaisinyksiköt, jotka on suunniteltu täyttämään tämän säännön kohdan 6.22.5 vaatimukset. |
| --- | --- |

3.2.6.7.

valaisinyksiköt, jotka on suunniteltu täyttämään tämän säännön kohdan 6.22.5 vaatimukset.

| 3.2.7. | Luokkien M ja N ajoneuvojen osalta on toimitettava kuvaus kohdissa 2.5.1, 2.5.2, 2.5.4, 2.5.6 ja 2.5.7 tarkoitettujen laitteiden virransyöttövaatimuksista ja tapauksen mukaan tiedot erityisistä virransyötön ohjauslaitteista tai elektronisista valonlähteen ohjauslaitteista tai valovoiman säätimistä. |
| --- | --- |

3.2.7.

Luokkien M ja N ajoneuvojen osalta on toimitettava kuvaus kohdissa 2.5.1, 2.5.2, 2.5.4, 2.5.6 ja 2.5.7 tarkoitettujen laitteiden virransyöttövaatimuksista ja tapauksen mukaan tiedot erityisistä virransyötön ohjauslaitteista tai elektronisista valonlähteen ohjauslaitteista tai valovoiman säätimistä.

| 3.2.8. | Valmistajan harkinnan mukaan ilmoitus siitä, saako ajoneuvoon asentaa valaisimia, jotka on hyväksytty käytettäviksi korvaavien LED-valonlähteiden kanssa ja varustettu korvaavilla LED-valonlähteillä, ja jos asennus sallitaan, luettelo sallituista valaisimista. |
| --- | --- |

3.2.8.

Valmistajan harkinnan mukaan ilmoitus siitä, saako ajoneuvoon asentaa valaisimia, jotka on hyväksytty käytettäviksi korvaavien LED-valonlähteiden kanssa ja varustettu korvaavilla LED-valonlähteillä, ja jos asennus sallitaan, luettelo sallituista valaisimista.

| 3.3. | Tyyppihyväksyntätesteistä vastaavalle tutkimuslaitokselle on toimitettava kuormittamaton ajoneuvo, johon on asennettu kohdan 3.2.2 mukainen täydellinen valaisin- ja merkkivalolaitteisto, ja hyväksyttävää ajoneuvotyyppiä edustava ajoneuvo. |
| --- | --- |

3.3.

Tyyppihyväksyntätesteistä vastaavalle tutkimuslaitokselle on toimitettava kuormittamaton ajoneuvo, johon on asennettu kohdan 3.2.2 mukainen täydellinen valaisin- ja merkkivalolaitteisto, ja hyväksyttävää ajoneuvotyyppiä edustava ajoneuvo.

| 3.4. | Tyyppihyväksyntäasiakirjoihin on liitettävä tämän säännön liitteen 1 mukainen asiakirja. |
| --- | --- |

3.4.

Tyyppihyväksyntäasiakirjoihin on liitettävä tämän säännön liitteen 1 mukainen asiakirja.

4.   HYVÄKSYNTÄ

| 4.1. | Jos tämän säännön mukaisesti hyväksyttäväksi toimitettu ajoneuvotyyppi täyttää säännön vaatimukset kaikkien luettelossa mainittujen laitteiden osalta, on kyseiselle ajoneuvotyypille myönnettävä tyyppihyväksyntä. |
| --- | --- |

4.1.

Jos tämän säännön mukaisesti hyväksyttäväksi toimitettu ajoneuvotyyppi täyttää säännön vaatimukset kaikkien luettelossa mainittujen laitteiden osalta, on kyseiselle ajoneuvotyypille myönnettävä tyyppihyväksyntä.

| 4.2. | Kullekin hyväksytylle tyypille annetaan hyväksyntänumero. Hyväksyntänumeron kahdesta ensimmäisestä numerosta (tällä hetkellä 07, mikä vastaa muutossarjaa 07) käy ilmi muutossarja, joka sisältää ne sääntöön tehdyt tärkeät tekniset muutokset, jotka ovat hyväksynnän myöntämishetkellä viimeisimmät. Sama sopimuspuoli ei saa antaa samaa numeroa toiselle ajoneuvotyypille tai samalle ajoneuvotyypille, joka on varusteltu muilla kuin kohdassa 3.2.2 tarkoitetussa luettelossa mainituilla laitteilla, ellei tämän säännön kohdassa 7 toisin määrätä. |
| --- | --- |

4.2.

Kullekin hyväksytylle tyypille annetaan hyväksyntänumero. Hyväksyntänumeron kahdesta ensimmäisestä numerosta (tällä hetkellä 07, mikä vastaa muutossarjaa 07) käy ilmi muutossarja, joka sisältää ne sääntöön tehdyt tärkeät tekniset muutokset, jotka ovat hyväksynnän myöntämishetkellä viimeisimmät. Sama sopimuspuoli ei saa antaa samaa numeroa toiselle ajoneuvotyypille tai samalle ajoneuvotyypille, joka on varusteltu muilla kuin kohdassa 3.2.2 tarkoitetussa luettelossa mainituilla laitteilla, ellei tämän säännön kohdassa 7 toisin määrätä.

| 4.3. | Tätä sääntöä soveltaville vuoden 1958 sopimuksen sopimuspuolille on ilmoitettava tähän sääntöön perustuvasta ajoneuvotyypin/osan hyväksynnästä tai hyväksynnän laajentamisesta, tai epäämisestä taikka tuotannon lopettamisesta tämän säännön liitteessä 1 esitetyn mallin mukaisella lomakkeella. |
| --- | --- |

4.3.

Tätä sääntöä soveltaville vuoden 1958 sopimuksen sopimuspuolille on ilmoitettava tähän sääntöön perustuvasta ajoneuvotyypin/osan hyväksynnästä tai hyväksynnän laajentamisesta, tai epäämisestä taikka tuotannon lopettamisesta tämän säännön liitteessä 1 esitetyn mallin mukaisella lomakkeella.

| 4.4. | Kaikkiin tämän säännön mukaisesti hyväksytyn ajoneuvotyypin mukaisiin ajoneuvoihin on kiinnitettävä näkyvästi hyväksyntälomakkeessa määriteltyyn helppopääsyiseen paikkaan kansainvälinen hyväksyntämerkki, joka koostuu seuraavista osista: |
| --- | --- |

4.4.

Kaikkiin tämän säännön mukaisesti hyväksytyn ajoneuvotyypin mukaisiin ajoneuvoihin on kiinnitettävä näkyvästi hyväksyntälomakkeessa määriteltyyn helppopääsyiseen paikkaan kansainvälinen hyväksyntämerkki, joka koostuu seuraavista osista:

| 4.4.1. | E-kirjain ja hyväksynnän myöntäneen maan tunnusnumero, (5) jotka ovat ympyrän sisällä |
| --- | --- |

4.4.1.

E-kirjain ja hyväksynnän myöntäneen maan tunnusnumero, (5

| 4.4.2. | kohdassa 4.4.1 tarkoitetun ympyrän oikealla puolella tämän säännön numero, R-kirjain, viiva ja hyväksyntänumero. |
| --- | --- |

4.4.2.

kohdassa 4.4.1 tarkoitetun ympyrän oikealla puolella tämän säännön numero, R-kirjain, viiva ja hyväksyntänumero.

| 4.5. | Jos ajoneuvo on sellaisen ajoneuvotyypin mukainen, jolle on myönnetty hyväksyntä yhden tai useamman sopimukseen liitetyn säännön perusteella maassa, joka on myöntänyt hyväksynnän tämän säännön perusteella, kohdassa 4.4.1 tarkoitettua tunnusta ei tarvitse toistaa. Tällöin sääntöjen ja hyväksyntien numerot sekä kaikkien niiden sääntöjen lisäsymbolit, joiden perusteella on myönnetty hyväksyntä maassa, joka on myöntänyt hyväksynnän tämän säännön perusteella, on sijoitettava pystysarakkeisiin kohdassa 4.4.1 määritellyn symbolin oikealle puolelle. |
| --- | --- |

4.5.

Jos ajoneuvo on sellaisen ajoneuvotyypin mukainen, jolle on myönnetty hyväksyntä yhden tai useamman sopimukseen liitetyn säännön perusteella maassa, joka on myöntänyt hyväksynnän tämän säännön perusteella, kohdassa 4.4.1 tarkoitettua tunnusta ei tarvitse toistaa. Tällöin sääntöjen ja hyväksyntien numerot sekä kaikkien niiden sääntöjen lisäsymbolit, joiden perusteella on myönnetty hyväksyntä maassa, joka on myöntänyt hyväksynnän tämän säännön perusteella, on sijoitettava pystysarakkeisiin kohdassa 4.4.1 määritellyn symbolin oikealle puolelle.

| 4.6. | Hyväksyntämerkin on oltava selvästi luettavissa ja pysyvä. |
| --- | --- |

4.6.

Hyväksyntämerkin on oltava selvästi luettavissa ja pysyvä.

| 4.7. | Hyväksyntämerkki on sijoitettava valmistajan kiinnittämään ajoneuvon tyyppikilpeen tai lähelle sitä. |
| --- | --- |

4.7.

Hyväksyntämerkki on sijoitettava valmistajan kiinnittämään ajoneuvon tyyppikilpeen tai lähelle sitä.

| 4.8. | Tämän säännön liitteessä 2 annetaan esimerkkejä hyväksyntämerkeistä. |
| --- | --- |

4.8.

Tämän säännön liitteessä 2 annetaan esimerkkejä hyväksyntämerkeistä.

5.   YLEISET VAATIMUKSET

| 5.1. | Valaisin- ja merkkivalolaitteet on asennettava siten, että kohdissa 2.3.10, 2.3.10.1 ja 2.3.10.2 esitetyissä tavanomaisissa käyttötiloissa ja mahdollisesta tärinästä huolimatta ne säilyttävät tässä säännössä määrätyt ominaisuudet ja mahdollistavat sen, että ajoneuvo on tämän säännön vaatimusten mukainen. Erityisesti valaisimien epähuomiossa tapahtuva virheellinen säätäminen on estettävä. |
| --- | --- |

5.1.

Valaisin- ja merkkivalolaitteet on asennettava siten, että kohdissa 2.3.10, 2.3.10.1 ja 2.3.10.2 esitetyissä tavanomaisissa käyttötiloissa ja mahdollisesta tärinästä huolimatta ne säilyttävät tässä säännössä määrätyt ominaisuudet ja mahdollistavat sen, että ajoneuvo on tämän säännön vaatimusten mukainen. Erityisesti valaisimien epähuomiossa tapahtuva virheellinen säätäminen on estettävä.

| 5.2. | Kohdissa 2.5.1, 2.5.2 ja 2.5.10 kuvatut valaisimet on asennettava siten, että ne voidaan helposti suunnata oikein. |
| --- | --- |

5.2.

Kohdissa 2.5.1, 2.5.2 ja 2.5.10 kuvatut valaisimet on asennettava siten, että ne voidaan helposti suunnata oikein.

| 5.2.1. | Kun kyseessä ovat ajovalaisimet, jotka on varustettu muille tienkäyttäjille aiheutuvan haitan estämiseksi niissä maissa, joissa liikenteen suunta on toinen verrattuna maahan, jota varten ajovalaisin on suunniteltu, haitan eston on toteuduttava automaattisesti tai pysäköintitilassa kuljettajan toimenpitein ilman erikoistyökaluja (muita kuin ajoneuvon mukana toimitettuja (6)). Ajoneuvon valmistajan on toimitettava ajoneuvon mukana tarkat ohjeet haitan estosta. |
| --- | --- |

5.2.1.

Kun kyseessä ovat ajovalaisimet, jotka on varustettu muille tienkäyttäjille aiheutuvan haitan estämiseksi niissä maissa, joissa liikenteen suunta on toinen verrattuna maahan, jota varten ajovalaisin on suunniteltu, haitan eston on toteuduttava automaattisesti tai pysäköintitilassa kuljettajan toimenpitein ilman erikoistyökaluja (muita kuin ajoneuvon mukana toimitettuja (6

| 5.3. | Kaikkien merkkivalolaitteiden, myös sivuseinämiin asennettujen, osalta ajoneuvoon asennetun valaisimen vertailuakselin on oltava yhdensuuntainen tiellä olevan ajoneuvon tukitasoon nähden. Lisäksi sen on oltava kohtisuorassa ajoneuvon pituussuuntaiseen keskitasoon nähden sivuheijastimien ja sivuvalaisimien osalta ja yhdensuuntainen tähän tasoon nähden kaikkien muiden merkkivalolaitteiden osalta. Joka suuntaan hyväksytään ±3°:n toleranssi. Lisäksi on noudatettava kaikkia valmistajan antamia asennusta koskevia erityisiä ohjeita. |
| --- | --- |

5.3.

Kaikkien merkkivalolaitteiden, myös sivuseinämiin asennettujen, osalta ajoneuvoon asennetun valaisimen vertailuakselin on oltava yhdensuuntainen tiellä olevan ajoneuvon tukitasoon nähden. Lisäksi sen on oltava kohtisuorassa ajoneuvon pituussuuntaiseen keskitasoon nähden sivuheijastimien ja sivuvalaisimien osalta ja yhdensuuntainen tähän tasoon nähden kaikkien muiden merkkivalolaitteiden osalta. Joka suuntaan hyväksytään ±3°:n toleranssi. Lisäksi on noudatettava kaikkia valmistajan antamia asennusta koskevia erityisiä ohjeita.

| 5.4. | Erityisten ohjeiden puuttuessa valaisimien korkeus ja suuntaus on tarkastettava tasaisella, vaakasuoralla pinnalla olevalla kuormittamattomalla ajoneuvolla kohdissa 2.3.10, 2.3.10.1 ja 2.3.10.2 esitetyissä olosuhteissa ja niin, että mahdollinen AFS-järjestelmä on neutraalissa tilassa. |
| --- | --- |

5.4.

Erityisten ohjeiden puuttuessa valaisimien korkeus ja suuntaus on tarkastettava tasaisella, vaakasuoralla pinnalla olevalla kuormittamattomalla ajoneuvolla kohdissa 2.3.10, 2.3.10.1 ja 2.3.10.2 esitetyissä olosuhteissa ja niin, että mahdollinen AFS-järjestelmä on neutraalissa tilassa.

| 5.5. | Erityisten ohjeiden puuttuessa parin muodostaviin valaisimiin sovelletaan seuraavia vaatimuksia: |
| --- | --- |

5.5.

Erityisten ohjeiden puuttuessa parin muodostaviin valaisimiin sovelletaan seuraavia vaatimuksia:

| 5.5.1. | Valaisimet on asennettava ajoneuvoon symmetrisesti suhteessa pituussuuntaiseen keskitasoon (tämä arvio perustuu valaisimen ulkoiseen geometriseen muotoon eikä sen kohdassa 2.10.3 tarkoitetun valaisevan pinnan reunaan). |
| --- | --- |

5.5.1.

Valaisimet on asennettava ajoneuvoon symmetrisesti suhteessa pituussuuntaiseen keskitasoon (tämä arvio perustuu valaisimen ulkoiseen geometriseen muotoon eikä sen kohdassa 2.10.3 tarkoitetun valaisevan pinnan reunaan).

| 5.5.2. | Valaisimien on oltava toisiinsa nähden symmetrisiä suhteessa pituussuuntaiseen keskitasoon. Tämä vaatimus ei koske valaisimen sisärakennetta. |
| --- | --- |

5.5.2.

Valaisimien on oltava toisiinsa nähden symmetrisiä suhteessa pituussuuntaiseen keskitasoon. Tämä vaatimus ei koske valaisimen sisärakennetta.

| 5.5.3. | Valaisimien on täytettävä samat kolorimetriset vaatimukset, ja niiden fotometristen ominaisuuksien on oltava pääosin samanlaiset. Tämä ei koske luokkaan F3 kuuluvien sumuvalaisimien muodostamaa yhteensopivaa valaisinparia. |
| --- | --- |

5.5.3.

Valaisimien on täytettävä samat kolorimetriset vaatimukset, ja niiden fotometristen ominaisuuksien on oltava pääosin samanlaiset. Tämä ei koske luokkaan F3 kuuluvien sumuvalaisimien muodostamaa yhteensopivaa valaisinparia.

| 5.5.4. | Valaisimilla on oltava pääosin samanlaiset fotometriset ominaisuudet. |
| --- | --- |

5.5.4.

Valaisimilla on oltava pääosin samanlaiset fotometriset ominaisuudet.

| 5.6. | Ulkoiselta muodoltaan epäsymmetristen ajoneuvojen tapauksessa edellä tarkoitetut vaatimukset on täytettävä mahdollisimman täydellisesti. |
| --- | --- |

5.6.

Ulkoiselta muodoltaan epäsymmetristen ajoneuvojen tapauksessa edellä tarkoitetut vaatimukset on täytettävä mahdollisimman täydellisesti.

| 5.7 | Ryhmitetyt, yhdistetyt tai rakenteellisesti yhdistetyt taikka yksittäiset valaisimet |
| --- | --- |

5.7

Ryhmitetyt, yhdistetyt tai rakenteellisesti yhdistetyt taikka yksittäiset valaisimet

| 5.7.1. | Valaisimet voidaan ryhmitellä, yhdistää tai yhdistää rakenteellisesti toisiinsa, jos kaikki väriä, sijaintia, suuntausta, geometristä näkyvyyttä ja sähköliitäntöjä koskevat vaatimukset sekä mahdolliset muut vaatimukset täyttyvät. |
| --- | --- |

5.7.1.

Valaisimet voidaan ryhmitellä, yhdistää tai yhdistää rakenteellisesti toisiinsa, jos kaikki väriä, sijaintia, suuntausta, geometristä näkyvyyttä ja sähköliitäntöjä koskevat vaatimukset sekä mahdolliset muut vaatimukset täyttyvät.

| 5.7.1.1. | Valaisimen fotometristen ja kolorimetristen vaatimusten on täytyttävä, kun kaikki muut toiminnot, joiden kanssa kyseinen valaisin on ryhmitetty, yhdistetty tai rakenteellisesti yhdistetty, ovat kytkettyinä pois päältä.
  Edellä sanotusta poiketen silloin, kun etu- tai takavalaisin on rakenteellisesti yhdistetty yhden tai useamman muun sellaisen toiminnon kanssa, joka voi olla kytkettynä päälle samanaikaisesti sen kanssa, näitä muita toimintoja koskevien värivaatimusten on täytyttävä silloin, kun rakenteellisesti yhdistetyt toiminnot ja etu- tai takavalaisin ovat kytkettyinä päälle. |
| --- | --- |

5.7.1.1.

Valaisimen fotometristen ja kolorimetristen vaatimusten on täytyttävä, kun kaikki muut toiminnot, joiden kanssa kyseinen valaisin on ryhmitetty, yhdistetty tai rakenteellisesti yhdistetty, ovat kytkettyinä pois päältä.

Edellä sanotusta poiketen silloin, kun etu- tai takavalaisin on rakenteellisesti yhdistetty yhden tai useamman muun sellaisen toiminnon kanssa, joka voi olla kytkettynä päälle samanaikaisesti sen kanssa, näitä muita toimintoja koskevien värivaatimusten on täytyttävä silloin, kun rakenteellisesti yhdistetyt toiminnot ja etu- tai takavalaisin ovat kytkettyinä päälle.

| 5.7.1.2. | Jarru- ja suuntavalaisimia ei saa yhdistää rakenteellisesti muiden toimintojen kanssa. |
| --- | --- |

5.7.1.2.

Jarru- ja suuntavalaisimia ei saa yhdistää rakenteellisesti muiden toimintojen kanssa.

| 5.7.1.3. | Jos jarruvalaisimet ja suuntavalaisimet on ryhmitetty, niiden on täytettävä seuraavat vaatimukset: |
| --- | --- |

5.7.1.3.

Jos jarruvalaisimet ja suuntavalaisimet on ryhmitetty, niiden on täytettävä seuraavat vaatimukset:

| 5.7.1.3.1. | Vaaka- tai pystysuuntaiset suorat linjat, jotka kulkevat näiden toimintojen näkyvien pintojen projektioiden läpi tasolla, joka on kohtisuorassa vertailuakseliin nähden, saavat leikata korkeintaan kaksi rajalinjaa, jotka erottavat toisistaan vierekkäisiä erivärisiä alueita. |
| --- | --- |

5.7.1.3.1.

Vaaka- tai pystysuuntaiset suorat linjat, jotka kulkevat näiden toimintojen näkyvien pintojen projektioiden läpi tasolla, joka on kohtisuorassa vertailuakseliin nähden, saavat leikata korkeintaan kaksi rajalinjaa, jotka erottavat toisistaan vierekkäisiä erivärisiä alueita.

| 5.7.1.3.2. | Valaisimien näkyvät pinnat, jotka perustuvat valoa lähettävien pintojen ääriviivojen rajoittamiin alueisiin, eivät ole päällekkäisiä vertailuakselin suunnassa. |
| --- | --- |

5.7.1.3.2.

Valaisimien näkyvät pinnat, jotka perustuvat valoa lähettävien pintojen ääriviivojen rajoittamiin alueisiin, eivät ole päällekkäisiä vertailuakselin suunnassa.

| 5.7.2. | Yksittäiset valaisimet |
| --- | --- |

5.7.2.

Yksittäiset valaisimet

| 5.7.2.1. | Kohdan 2.4.11.1 alakohdassa a määritellyt yksittäiset valaisimet, joiden näkyvä pinta koostuu kahdesta tai useammasta erillisestä osasta, on asennettava seuraavasti:






  a) | näkyvän pinnan erillisten osien projektion kokonaisala vertailuakselin suunnassa tasolla, joka sivuaa ulkolinssin ulkopintaa ja on kohtisuorassa vertailuakseliin nähden, peittää vähintään 60 prosenttia mainitun vertailuakselin suuntaisen näkyvän pinnan projektiota ympäröivästä pienimmästä suorakulmiosta tai |
| --- | --- | --- |

5.7.2.1.

Kohdan 2.4.11.1 alakohdassa a määritellyt yksittäiset valaisimet, joiden näkyvä pinta koostuu kahdesta tai useammasta erillisestä osasta, on asennettava seuraavasti:

a)

näkyvän pinnan erillisten osien projektion kokonaisala vertailuakselin suunnassa tasolla, joka sivuaa ulkolinssin ulkopintaa ja on kohtisuorassa vertailuakseliin nähden, peittää vähintään 60 prosenttia mainitun vertailuakselin suuntaisen näkyvän pinnan projektiota ympäröivästä pienimmästä suorakulmiosta tai

| b) | vähimmäisetäisyys näkyvän pinnan kahden vierekkäisen / toisiaan sivuavan erillisen osan toisiinsa suuntautuvien sivujen välillä vertailuakselin suunnassa on enintään 75 mm mitattuna kohtisuorasti vertailuakseliin nähden. |
| --- | --- |

b)

vähimmäisetäisyys näkyvän pinnan kahden vierekkäisen / toisiaan sivuavan erillisen osan toisiinsa suuntautuvien sivujen välillä vertailuakselin suunnassa on enintään 75 mm mitattuna kohtisuorasti vertailuakseliin nähden.

Nämä vaatimukset eivät koske yksittäisiä heijastimia.

| 5.7.2.2. | Kohdan 2.4.11.1 alakohdassa b tai c määritellyt yksittäiset valaisimet, jotka koostuvat kahdesta tunnuksella D merkitystä valaisimesta tai kahdesta erillisestä heijastimesta, on asennettava seuraavasti:






  a) | valaisimien tai heijastimien näkyvien pintojen projektio vertailuakselin suunnassa peittää vähintään 60 prosenttia mainittujen vertailuakselien suuntaisten näkyvien pintojen projektioita ympäröivästä pienimmästä suorakulmiosta tai |
| --- | --- | --- |

5.7.2.2.

Kohdan 2.4.11.1 alakohdassa b tai c määritellyt yksittäiset valaisimet, jotka koostuvat kahdesta tunnuksella D merkitystä valaisimesta tai kahdesta erillisestä heijastimesta, on asennettava seuraavasti:

a)

valaisimien tai heijastimien näkyvien pintojen projektio vertailuakselin suunnassa peittää vähintään 60 prosenttia mainittujen vertailuakselien suuntaisten näkyvien pintojen projektioita ympäröivästä pienimmästä suorakulmiosta tai

| b) | vähimmäisetäisyys kahden valaisimen tai kahden erillisen heijastimen näkyvien pintojen toisiinsa suuntautuvien sivujen välillä vertailuakselin suunnassa on enintään 75 mm mitattuna kohtisuorasti vertailuakseliin nähden. |
| --- | --- |

b)

vähimmäisetäisyys kahden valaisimen tai kahden erillisen heijastimen näkyvien pintojen toisiinsa suuntautuvien sivujen välillä vertailuakselin suunnassa on enintään 75 mm mitattuna kohtisuorasti vertailuakseliin nähden.

| 5.7.2.3. | Kohdan 2.4.11.1 alakohdassa d määriteltyjen yksittäisten valaisimien on täytettävä kohdan 5.7.2.1 vaatimukset.
  Jos samassa valaisinrungossa on kaksi valaisinta tai useampia ja/tai kaksi erillistä valaisevaa pintaa tai useampia ja/tai niillä on yhteinen ulkolinssi, asennelmaa ei pidetä toiminnallisesti integroituna valaisinjärjestelmänä.
  Nauhanmuotoinen valaisin voi kuitenkin olla osa toiminnallisesti integroitua valaisinjärjestelmää. |
| --- | --- |

5.7.2.3.

Kohdan 2.4.11.1 alakohdassa d määriteltyjen yksittäisten valaisimien on täytettävä kohdan 5.7.2.1 vaatimukset.

Jos samassa valaisinrungossa on kaksi valaisinta tai useampia ja/tai kaksi erillistä valaisevaa pintaa tai useampia ja/tai niillä on yhteinen ulkolinssi, asennelmaa ei pidetä toiminnallisesti integroituna valaisinjärjestelmänä.

Nauhanmuotoinen valaisin voi kuitenkin olla osa toiminnallisesti integroitua valaisinjärjestelmää.

| 5.7.2.4. | Nauhanmuotoisen valaisimen muodostavat kaksi valaisinta tai parillinen määrä valaisimia on sijoitettava symmetrisesti ajoneuvon pituussuuntaiseen keskitasoon nähden siten, että sen etäisyys ajoneuvon uloimmasta ulkoreunasta ajoneuvon molemmilla puolilla on enintään 0,4 m ja että se on vähintään 0,8 m:n pituinen. Tällaisen pinnan valaisevuus on järjestettävä vähintään kahdella valonlähteellä, jotka on sijoitettu mahdollisimman lähelle pinnan päitä. Valoa lähettävä pinta voi koostua useista rinnan sijoitetuista osista, kunhan nämä yksittäiset valoa lähettävät pinnat täyttävät projisoituna poikittaistasolle kohdan 5.7.2.1 vaatimukset. |
| --- | --- |

5.7.2.4.

Nauhanmuotoisen valaisimen muodostavat kaksi valaisinta tai parillinen määrä valaisimia on sijoitettava symmetrisesti ajoneuvon pituussuuntaiseen keskitasoon nähden siten, että sen etäisyys ajoneuvon uloimmasta ulkoreunasta ajoneuvon molemmilla puolilla on enintään 0,4 m ja että se on vähintään 0,8 m:n pituinen. Tällaisen pinnan valaisevuus on järjestettävä vähintään kahdella valonlähteellä, jotka on sijoitettu mahdollisimman lähelle pinnan päitä. Valoa lähettävä pinta voi koostua useista rinnan sijoitetuista osista, kunhan nämä yksittäiset valoa lähettävät pinnat täyttävät projisoituna poikittaistasolle kohdan 5.7.2.1 vaatimukset.

| 5.8. | Suurin korkeus maanpinnasta on mitattava näkyvän pinnan korkeimmasta kohdasta ja pienin korkeus näkyvän pinnan alimmasta kohdasta vertailuakselin suunnassa.
  Jos (suurin ja pienin) korkeus maanpinnan yläpuolella täyttää selvästi säännön vaatimukset, minkään pinnan tarkkoja reunoja ei tarvitse määrittää. |
| --- | --- |

5.8.

Suurin korkeus maanpinnasta on mitattava näkyvän pinnan korkeimmasta kohdasta ja pienin korkeus näkyvän pinnan alimmasta kohdasta vertailuakselin suunnassa.

Jos (suurin ja pienin) korkeus maanpinnan yläpuolella täyttää selvästi säännön vaatimukset, minkään pinnan tarkkoja reunoja ei tarvitse määrittää.

| 5.8.1. | Geometrisen näkyvyyden kulmien pienentämiseksi valaisimen sijaintikorkeus maanpinnasta on mitattava H-tasosta. |
| --- | --- |

5.8.1.

Geometrisen näkyvyyden kulmien pienentämiseksi valaisimen sijaintikorkeus maanpinnasta on mitattava H-tasosta.

| 5.8.2. | Lähivalaisimien osalta pienin korkeus maanpintaan nähden mitataan näkyvän pinnan alimmasta kohdasta vertailuakselin suunnassa riippumatta järjestelmän käyttötarkoituksesta. |
| --- | --- |

5.8.2.

Lähivalaisimien osalta pienin korkeus maanpintaan nähden mitataan näkyvän pinnan alimmasta kohdasta vertailuakselin suunnassa riippumatta järjestelmän käyttötarkoituksesta.

| 5.8.3. | Sijainti määritetään leveyden osalta siitä näkyvän pinnan reunasta vertailuakselin suunnassa, joka on kauimpana ajoneuvon pituussuuntaisesta keskitasosta, kun tarkoitetaan kokonaisleveyttä, ja vertailuakselin suuntaisen näkyvän pinnan sisäreunoista, kun tarkoitetaan valaisimien välistä etäisyyttä.
  Jos sijainti täyttää leveyden osalta selvästi säännön vaatimukset, minkään pinnan tarkkoja reunoja ei tarvitse määrittää. |
| --- | --- |

5.8.3.

Sijainti määritetään leveyden osalta siitä näkyvän pinnan reunasta vertailuakselin suunnassa, joka on kauimpana ajoneuvon pituussuuntaisesta keskitasosta, kun tarkoitetaan kokonaisleveyttä, ja vertailuakselin suuntaisen näkyvän pinnan sisäreunoista, kun tarkoitetaan valaisimien välistä etäisyyttä.

Jos sijainti täyttää leveyden osalta selvästi säännön vaatimukset, minkään pinnan tarkkoja reunoja ei tarvitse määrittää.

| 5.9. | Erityisten ohjeiden puuttuessa valaisimen fotometrisiä ominaisuuksia (esim. voimakkuutta, väriä tai näkyvää pintaa) ei saa tarkoituksellisesti muuttaa sinä aikana, kun valaisin on sytytetty. |
| --- | --- |

5.9.

Erityisten ohjeiden puuttuessa valaisimen fotometrisiä ominaisuuksia (esim. voimakkuutta, väriä tai näkyvää pintaa) ei saa tarkoituksellisesti muuttaa sinä aikana, kun valaisin on sytytetty.

| 5.9.1. | Suuntavalaisimien, hätävilkkujen, kohdan 6.18.7 mukaisten ruskeankeltaisten sivuvalaisimien ja hätäjarrutuksen merkkivalon on oltava vilkkuvia valaisimia. |
| --- | --- |

5.9.1.

Suuntavalaisimien, hätävilkkujen, kohdan 6.18.7 mukaisten ruskeankeltaisten sivuvalaisimien ja hätäjarrutuksen merkkivalon on oltava vilkkuvia valaisimia.

| 5.9.2. | Valaisimien fotometriset ominaisuudet voivat vaihdella






  a) | suhteessa ympäristön valoisuuteen tai |
| --- | --- | --- |

5.9.2.

Valaisimien fotometriset ominaisuudet voivat vaihdella

a)

suhteessa ympäristön valoisuuteen tai

| b) | muiden valaisimien sytyttämisen tai sammuttamisen seurauksena tai |
| --- | --- |

b)

muiden valaisimien sytyttämisen tai sammuttamisen seurauksena tai

| c) | kun valaisinta käytetään jonkin muun valaisutoiminnon tuottamiseen, kunhan fotometristen ominaisuuksien muutos on valaisinta koskevien teknisten määräysten mukainen. |
| --- | --- |

c)

kun valaisinta käytetään jonkin muun valaisutoiminnon tuottamiseen, kunhan fotometristen ominaisuuksien muutos on valaisinta koskevien teknisten määräysten mukainen.

| 5.9.3. | Luokan 1, 1a, 1b, 2a tai 2b suuntavalaisimien fotometriset ominaisuudet voivat vaihdella E-säännön nro 6 kohdassa 5.6 tai E-säännön nro 148 kohdassa 5.6.11 tarkoitetun valonlähteiden perättäisen toimintaan kytkeytymisen tuottaman vilkkutoiminnon aikana.
  Tämä ei päde silloin, kun luokkien 2a ja 2b suuntavalaisimia käytetään hätäjarrutuksen merkkivalona tämän säännön kohdan 6.23.1 mukaisesti. |
| --- | --- |

5.9.3.

Luokan 1, 1a, 1b, 2a tai 2b suuntavalaisimien fotometriset ominaisuudet voivat vaihdella E-säännön nro 6 kohdassa 5.6 tai E-säännön nro 148 kohdassa 5.6.11 tarkoitetun valonlähteiden perättäisen toimintaan kytkeytymisen tuottaman vilkkutoiminnon aikana.

Tämä ei päde silloin, kun luokkien 2a ja 2b suuntavalaisimia käytetään hätäjarrutuksen merkkivalona tämän säännön kohdan 6.23.1 mukaisesti.

| 5.10. | Kohdassa 2.1.5 määritelty valaisin ei saa lähettää eteenpäin punaista valoa, joka voisi aiheuttaa sekaannusta, eikä mikään kohdassa 2.1.5 määritelty valaisin saa lähettää taaksepäin valkoista valoa, joka voisi aiheuttaa sekaannusta. Ajoneuvon sisäpuolisia valaisinlaitteita ei oteta huomioon. Epäselvissä tapauksissa tämä vaatimus on tarkistettava seuraavasti: |
| --- | --- |

5.10.

Kohdassa 2.1.5 määritelty valaisin ei saa lähettää eteenpäin punaista valoa, joka voisi aiheuttaa sekaannusta, eikä mikään kohdassa 2.1.5 määritelty valaisin saa lähettää taaksepäin valkoista valoa, joka voisi aiheuttaa sekaannusta. Ajoneuvon sisäpuolisia valaisinlaitteita ei oteta huomioon. Epäselvissä tapauksissa tämä vaatimus on tarkistettava seuraavasti:

| 5.10.1. | Punaisen valon näkyvyys ajoneuvosta eteenpäin lukuun ottamatta takimmaista punaista sivuvalaisinta: punaisen valaisimen näkyvä pinta ei saa näkyä suoraan, jos tarkkailija liikkuu 25 metriä ajoneuvon edessä sijaitsevalla poikittaistasolla olevalla alueella 1 (ks. liite 4). |
| --- | --- |

5.10.1.

Punaisen valon näkyvyys ajoneuvosta eteenpäin lukuun ottamatta takimmaista punaista sivuvalaisinta: punaisen valaisimen näkyvä pinta ei saa näkyä suoraan, jos tarkkailija liikkuu 25 metriä ajoneuvon edessä sijaitsevalla poikittaistasolla olevalla alueella 1 (ks. liite 4).

| 5.10.2. | Valkoisen valon näkyvyys ajoneuvosta taaksepäin lukuun ottamatta peruutusvalaisimia ja valkoisia sivunäkyvyysmerkintöjä: valkoisen valaisimen näkyvä pinta ei saa näkyä suoraan, jos tarkkailija liikkuu 25 metriä ajoneuvon takana sijaitsevalla poikittaistasolla olevalla alueella 2 (ks. liite 4). |
| --- | --- |

5.10.2.

Valkoisen valon näkyvyys ajoneuvosta taaksepäin lukuun ottamatta peruutusvalaisimia ja valkoisia sivunäkyvyysmerkintöjä: valkoisen valaisimen näkyvä pinta ei saa näkyä suoraan, jos tarkkailija liikkuu 25 metriä ajoneuvon takana sijaitsevalla poikittaistasolla olevalla alueella 2 (ks. liite 4).

| 5.10.3. | Tarkkailualueita 1 ja 2 rajaavat seuraavat tasot: |
| --- | --- |

5.10.3.

Tarkkailualueita 1 ja 2 rajaavat seuraavat tasot:

| 5.10.3.1. | Korkeussuunnassa kaksi vaakasuoraa tasoa, jotka sijaitsevat 1 ja 2,2 metriä maanpinnan yläpuolella. |
| --- | --- |

5.10.3.1.

Korkeussuunnassa kaksi vaakasuoraa tasoa, jotka sijaitsevat 1 ja 2,2 metriä maanpinnan yläpuolella.

| 5.10.3.2. | Leveyssuunnassa kaksi pystytasoa, jotka muodostavat eteen ja taakse 15°:n kulman ajoneuvon pituussuuntaisesta keskitasosta ulospäin ja kulkevat ajoneuvon pituussuuntaisen keskitason kanssa yhdensuuntaisten, ajoneuvon kokonaisleveyttä rajoittavien pystytasojen kosketuspisteen tai -pisteiden kautta. Jos kosketuspisteitä on useita, etummaisin vastaa etutasoa ja takimmaisin takatasoa. |
| --- | --- |

5.10.3.2.

Leveyssuunnassa kaksi pystytasoa, jotka muodostavat eteen ja taakse 15°:n kulman ajoneuvon pituussuuntaisesta keskitasosta ulospäin ja kulkevat ajoneuvon pituussuuntaisen keskitason kanssa yhdensuuntaisten, ajoneuvon kokonaisleveyttä rajoittavien pystytasojen kosketuspisteen tai -pisteiden kautta. Jos kosketuspisteitä on useita, etummaisin vastaa etutasoa ja takimmaisin takatasoa.

| 5.11. | Sähköliitäntöjen on oltava sellaiset, että etu- ja takavalaisimet, mahdolliset äärivalaisimet, mahdolliset sivuvalaisimet ja takarekisterikilven valaisin voidaan sytyttää ja sammuttaa ainoastaan samanaikaisesti. |
| --- | --- |

5.11.

Sähköliitäntöjen on oltava sellaiset, että etu- ja takavalaisimet, mahdolliset äärivalaisimet, mahdolliset sivuvalaisimet ja takarekisterikilven valaisin voidaan sytyttää ja sammuttaa ainoastaan samanaikaisesti.

| 5.11.1. | Tätä vaatimusta ei sovelleta, jos yksi tai useampi seuraavista edellytyksistä täyttyy:






  a) | etu- ja takavalaisimet sekä sivuvalaisimet, jotka on yhdistetty tai rakenteellisesti yhdistetty edellä tarkoitettuihin valaisimiin, on sytytetty pysäköintivalaisimina |
| --- | --- | --- |

5.11.1.

Tätä vaatimusta ei sovelleta, jos yksi tai useampi seuraavista edellytyksistä täyttyy:

a)

etu- ja takavalaisimet sekä sivuvalaisimet, jotka on yhdistetty tai rakenteellisesti yhdistetty edellä tarkoitettuihin valaisimiin, on sytytetty pysäköintivalaisimina

| b) | sivuvalaisimet vilkkuvat yhdessä suuntavalaisimien kanssa |
| --- | --- |

b)

sivuvalaisimet vilkkuvat yhdessä suuntavalaisimien kanssa

| c) | huomiovalaisimet on sytytetty |
| --- | --- |

c)

huomiovalaisimet on sytytetty

| d) | etuvalaisimien toiminnot korvataan kohdan 5.12.1 mukaisesti. |
| --- | --- |

d)

etuvalaisimien toiminnot korvataan kohdan 5.12.1 mukaisesti.

| 5.11.2. | Kun kyseessä on toiminnallisesti integroitu valaisinjärjestelmä, kaikkien valonlähteiden on sytyttävä ja sammuttava samanaikaisesti. |
| --- | --- |

5.11.2.

Kun kyseessä on toiminnallisesti integroitu valaisinjärjestelmä, kaikkien valonlähteiden on sytyttävä ja sammuttava samanaikaisesti.

| 5.12. | Sähköliitäntöjen on oltava sellaiset, että kauko- ja lähivalaisimia ja etusumuvalaisimia ei voida sytyttää, elleivät myös kohdassa 5.11 tarkoitetut valaisimet ole sytytettyinä. Tätä vaatimusta ei kuitenkaan sovelleta kauko- ja lähivalaisimiin, kun niillä voidaan antaa varoitusvalomerkki siten, että kaukovalaisin tai lähivalaisin lähettää lyhyin välein välkkyvää valoa tai että kaukovalaisin ja lähivalaisin lähettävät vuorotellen lyhyin välein välkkyvää valoa. |
| --- | --- |

5.12.

Sähköliitäntöjen on oltava sellaiset, että kauko- ja lähivalaisimia ja etusumuvalaisimia ei voida sytyttää, elleivät myös kohdassa 5.11 tarkoitetut valaisimet ole sytytettyinä. Tätä vaatimusta ei kuitenkaan sovelleta kauko- ja lähivalaisimiin, kun niillä voidaan antaa varoitusvalomerkki siten, että kaukovalaisin tai lähivalaisin lähettää lyhyin välein välkkyvää valoa tai että kaukovalaisin ja lähivalaisin lähettävät vuorotellen lyhyin välein välkkyvää valoa.

| 5.12.1. | Lähivalaisimet ja/tai kaukovalaisimet ja/tai etusumuvalaisimet voivat korvata etuvalaisimien toiminnon seuraavilla edellytyksillä: |
| --- | --- |

5.12.1.

Lähivalaisimet ja/tai kaukovalaisimet ja/tai etusumuvalaisimet voivat korvata etuvalaisimien toiminnon seuraavilla edellytyksillä:

| 5.12.1.1. | valaisimien sähkökytkennät ovat sellaiset, että jos jokin näistä valaisinlaitteista vikaantuu, etuvalaisimet syttyvät uudelleen automaattisesti, ja |
| --- | --- |

5.12.1.1.

valaisimien sähkökytkennät ovat sellaiset, että jos jokin näistä valaisinlaitteista vikaantuu, etuvalaisimet syttyvät uudelleen automaattisesti, ja

| 5.12.1.2. | korvaava valaisin tai toiminto täyttää vastaavan etuvalaisimen osalta vaatimukset, jotka koskevat






  a) | etuvalaisimien geometristä näkyvyyttä kohdan 6.9.5 mukaisesti ja |
| --- | --- | --- |

5.12.1.2.

korvaava valaisin tai toiminto täyttää vastaavan etuvalaisimen osalta vaatimukset, jotka koskevat

a)

etuvalaisimien geometristä näkyvyyttä kohdan 6.9.5 mukaisesti ja

| b) | fotometrisiä vähimmäisarvoja valon jakautumiskulmien mukaisesti ja |
| --- | --- |

b)

fotometrisiä vähimmäisarvoja valon jakautumiskulmien mukaisesti ja

| 5.12.1.3. | korvaavan valaisimen testausselosteissa esitetään asianmukainen näyttö kohdan 5.12.1.2 vaatimusten täyttymisestä. |
| --- | --- |

5.12.1.3.

korvaavan valaisimen testausselosteissa esitetään asianmukainen näyttö kohdan 5.12.1.2 vaatimusten täyttymisestä.

| 5.13. | Ilmaisin
  Kun tässä säännössä määrätään suljetun virtapiirin ilmaisimesta, se voidaan korvata ”toiminnan” ilmaisimella. |
| --- | --- |

5.13.

Ilmaisin

Kun tässä säännössä määrätään suljetun virtapiirin ilmaisimesta, se voidaan korvata ”toiminnan” ilmaisimella.

| 5.14. | Peitettävät valaisimet |
| --- | --- |

5.14.

Peitettävät valaisimet

| 5.14.1. | Valaisimien peittäminen on kielletty, lukuun ottamatta kaukovalaisimia, lähivalaisimia ja etusumuvalaisimia, jotka voidaan peittää silloin, kun ne eivät ole käytössä. |
| --- | --- |

5.14.1.

Valaisimien peittäminen on kielletty, lukuun ottamatta kaukovalaisimia, lähivalaisimia ja etusumuvalaisimia, jotka voidaan peittää silloin, kun ne eivät ole käytössä.

| 5.14.2. | Jos jokin vika vaikuttaa peittämislaitteiden toimintaan, valaisimien on pysyttävä käyttöasennossaan, jos ne ovat jo käytössä, tai ne on voitava siirtää käyttöasentoon työkaluja käyttämättä. |
| --- | --- |

5.14.2.

Jos jokin vika vaikuttaa peittämislaitteiden toimintaan, valaisimien on pysyttävä käyttöasennossaan, jos ne ovat jo käytössä, tai ne on voitava siirtää käyttöasentoon työkaluja käyttämättä.

| 5.14.3. | Valaisimet on voitava siirtää käyttöasentoon ja sytyttää yhdellä hallintalaitteella. Valaisimet on kuitenkin voitava siirtää käyttöasentoon myös sytyttämättä niitä. Ryhmitettyjen kaukovalaisimien ja lähivalaisimien osalta edellä tarkoitetulta hallintalaitteelta edellytetään kuitenkin ainoastaan lähivalaisimien toimintaan kytkemistä. |
| --- | --- |

5.14.3.

Valaisimet on voitava siirtää käyttöasentoon ja sytyttää yhdellä hallintalaitteella. Valaisimet on kuitenkin voitava siirtää käyttöasentoon myös sytyttämättä niitä. Ryhmitettyjen kaukovalaisimien ja lähivalaisimien osalta edellä tarkoitetulta hallintalaitteelta edellytetään kuitenkin ainoastaan lähivalaisimien toimintaan kytkemistä.

| 5.14.4. | Kuljettajan paikalta ei saa olla mahdollista tahallisesti pysäyttää sytytettyjen valaisimien liikettä, ennen kuin ne saavuttavat käyttöasentonsa. Jos valaisimien liike voi häikäistä muita tienkäyttäjiä, ne saavat syttyä vasta, kun ne ovat saavuttaneet käyttöasentonsa. |
| --- | --- |

5.14.4.

Kuljettajan paikalta ei saa olla mahdollista tahallisesti pysäyttää sytytettyjen valaisimien liikettä, ennen kuin ne saavuttavat käyttöasentonsa. Jos valaisimien liike voi häikäistä muita tienkäyttäjiä, ne saavat syttyä vasta, kun ne ovat saavuttaneet käyttöasentonsa.

| 5.14.5. | Kun peittämislaitteen lämpötila on välillä –30 °C ja +50 °C, ajovalaisimien on kyettävä saavuttamaan käyttöasentonsa kolmen sekunnin kuluessa siitä, kun hallintalaitetta käytetään. |
| --- | --- |

5.14.5.

Kun peittämislaitteen lämpötila on välillä –30 °C ja +50 °C, ajovalaisimien on kyettävä saavuttamaan käyttöasentonsa kolmen sekunnin kuluessa siitä, kun hallintalaitetta käytetään.

| 5.15. | Valaisimien lähettämän valon värit ovat seuraavat (7):






  Kaukovalaisin: | valkoinen |
| --- | --- | --- |
| Lähivalaisin: | valkoinen |
| Etusumuvalaisin: | valkoinen tai vaaleankeltainen |
| Peruutusvalaisin: | valkoinen |
| Suuntavalaisin: | ruskeankeltainen |
| Hätävilkkukytkentä: | ruskeankeltainen |
| Jarruvalaisin: | punainen |
| Hätäjarrutuksen merkkivalo: | ruskeankeltainen tai punainen |
| Peräänajovaroitusvalo: | ruskeankeltainen |
| Takarekisterikilven valaisin: | valkoinen |
| Etuvalaisin: | valkoinen |
| Takavalaisin: | punainen |
| Takasumuvalaisin: | punainen |
| Pysäköintivalaisin: | valkoinen edessä, punainen takana, ruskeankeltainen, jos rakenteellisesti yhdistetty sivusuuntavalaisimeen tai sivuvalaisimeen |
| Sivuvalaisin: | ruskeankeltainen; takimmaisin sivuvalaisin voi kuitenkin olla punainen, jos se on ryhmitelty tai yhdistetty tai rakenteellisesti yhdistetty takavalaisimen, takaäärivalaisimen, takasumuvalaisimen tai jarruvalaisimen kanssa tai jos se on ryhmitelty tai osa sen valoa lähettävästä pinnasta on yhteinen takaheijastimen kanssa |
| Äärivalaisin: | valkoinen edessä, punainen takana |
| Huomiovalaisin: | valkoinen |
| Takaheijastimet, muut kuin kolmion muotoiset: | punainen |
| Takaheijastin, kolmion muotoinen: | punainen |
| Etuheijastimet, muut kuin kolmion muotoiset: | sama kuin saapuva valo (8) |
| Sivuheijastimet, muut kuin kolmion muotoiset: | ruskeankeltainen; takimmaisin sivuheijastin voi kuitenkin olla punainen, jos se on ryhmitelty tai jos osa valoa lähettävästä pinnasta on yhteinen takavalaisimen, takaäärivalaisimen, takasumuvalaisimen, jarruvalaisimen, punaisen takimmaisen sivuvalaisimen tai muun kuin kolmion muotoisen takaheijastimen kanssa |
| Kulmavalaisin: | valkoinen |
| Näkyvyysmerkintä: | valkoinen eteen |
| | valkoinen tai keltainen sivulle |
| | punainen tai keltainen (9) taakse |
| Mukautuva etuvalaisujärjestelmä (AFS-järjestelmä): | valkoinen |
| Ulkovalaisin: | valkoinen |
| Apuvalaisin: | valkoinen |

5.15.

Valaisimien lähettämän valon värit ovat seuraavat (7

Kaukovalaisin:

valkoinen

Lähivalaisin:

valkoinen

Etusumuvalaisin:

valkoinen tai vaaleankeltainen

Peruutusvalaisin:

valkoinen

Suuntavalaisin:

ruskeankeltainen

Hätävilkkukytkentä:

ruskeankeltainen

Jarruvalaisin:

punainen

Hätäjarrutuksen merkkivalo:

ruskeankeltainen tai punainen

Peräänajovaroitusvalo:

ruskeankeltainen

Takarekisterikilven valaisin:

valkoinen

Etuvalaisin:

valkoinen

Takavalaisin:

punainen

Takasumuvalaisin:

punainen

Pysäköintivalaisin:

valkoinen edessä, punainen takana, ruskeankeltainen, jos rakenteellisesti yhdistetty sivusuuntavalaisimeen tai sivuvalaisimeen

Sivuvalaisin:

ruskeankeltainen; takimmaisin sivuvalaisin voi kuitenkin olla punainen, jos se on ryhmitelty tai yhdistetty tai rakenteellisesti yhdistetty takavalaisimen, takaäärivalaisimen, takasumuvalaisimen tai jarruvalaisimen kanssa tai jos se on ryhmitelty tai osa sen valoa lähettävästä pinnasta on yhteinen takaheijastimen kanssa

Äärivalaisin:

valkoinen edessä, punainen takana

Huomiovalaisin:

valkoinen

Takaheijastimet, muut kuin kolmion muotoiset:

punainen

Takaheijastin, kolmion muotoinen:

punainen

Etuheijastimet, muut kuin kolmion muotoiset:

sama kuin saapuva valo (8)

8

Sivuheijastimet, muut kuin kolmion muotoiset:

ruskeankeltainen; takimmaisin sivuheijastin voi kuitenkin olla punainen, jos se on ryhmitelty tai jos osa valoa lähettävästä pinnasta on yhteinen takavalaisimen, takaäärivalaisimen, takasumuvalaisimen, jarruvalaisimen, punaisen takimmaisen sivuvalaisimen tai muun kuin kolmion muotoisen takaheijastimen kanssa

Kulmavalaisin:

valkoinen

Näkyvyysmerkintä:

valkoinen eteen

valkoinen tai keltainen sivulle

punainen tai keltainen (9) taakse

9

Mukautuva etuvalaisujärjestelmä (AFS-järjestelmä):

valkoinen

Ulkovalaisin:

valkoinen

Apuvalaisin:

valkoinen

| 5.16. | Valaisimien lukumäärä |
| --- | --- |

5.16.

Valaisimien lukumäärä

| 5.16.1. | Ajoneuvoon kiinnitettyjen valaisimien lukumäärän on oltava tämän säännön valaisinkohtaisissa vaatimuksissa esitetty. |
| --- | --- |

5.16.1.

Ajoneuvoon kiinnitettyjen valaisimien lukumäärän on oltava tämän säännön valaisinkohtaisissa vaatimuksissa esitetty.

| 5.17. | Valaisimia saa asentaa liikkuviin komponentteihin, mikäli kohtien 5.18, 5.19 ja 5.20 vaatimukset täyttyvät. |
| --- | --- |

5.17.

Valaisimia saa asentaa liikkuviin komponentteihin, mikäli kohtien 5.18, 5.19 ja 5.20 vaatimukset täyttyvät.

| 5.18. | Takavalaisimia, takasuuntavalaisimia ja takaheijastimia (sekä kolmion muotoisia että muita kuin kolmion muotoisia) saa asentaa liikkuviin komponentteihin ainoastaan seuraavissa tapauksissa: |
| --- | --- |

5.18.

Takavalaisimia, takasuuntavalaisimia ja takaheijastimia (sekä kolmion muotoisia että muita kuin kolmion muotoisia) saa asentaa liikkuviin komponentteihin ainoastaan seuraavissa tapauksissa:

| 5.18.1. | Liikkuviin komponentteihin asennetut valaisimet täyttävät kaikissa liikkuvien komponenttien kiinteissä asennoissa kaikki niiden sijaintia ja geometristä näkyvyyttä koskevat sekä kolorimetriset ja fotometriset vaatimukset. |
| --- | --- |

5.18.1.

Liikkuviin komponentteihin asennetut valaisimet täyttävät kaikissa liikkuvien komponenttien kiinteissä asennoissa kaikki niiden sijaintia ja geometristä näkyvyyttä koskevat sekä kolorimetriset ja fotometriset vaatimukset.

| 5.18.2. | Jos kohdassa 5.18 tarkoitetut toiminnot toteutetaan kahden tunnuksella D merkityn (ks. kohta 2.4.11.1) valaisimen yhdistelmällä, vain toisen näistä valaisimista on täytettävä asentoa, geometristä näkyvyyttä ja fotometrisiä ominaisuuksia koskevat vaatimukset kyseisten valaisimien osalta kaikissa liikkuvien komponenttien kiinteissä asennoissa.
  Tai |
| --- | --- |

5.18.2.

Jos kohdassa 5.18 tarkoitetut toiminnot toteutetaan kahden tunnuksella D merkityn (ks. kohta 2.4.11.1) valaisimen yhdistelmällä, vain toisen näistä valaisimista on täytettävä asentoa, geometristä näkyvyyttä ja fotometrisiä ominaisuuksia koskevat vaatimukset kyseisten valaisimien osalta kaikissa liikkuvien komponenttien kiinteissä asennoissa.

Tai

| 5.18.3. | Jos edellä mainittuja toimintoja varten on asennettu lisävalaisimia ja ne sytytetään, kun liikkuva komponentti on jossakin kiinteässä avoimessa asennossa, edellyttäen, että lisävalaisimet täyttävät kaikki liikkuvaan komponenttiin asennettuihin valaisimiin sovellettavat sijaintia ja geometristä näkyvyyttä koskevat sekä fotometriset vaatimukset. |
| --- | --- |

5.18.3.

Jos edellä mainittuja toimintoja varten on asennettu lisävalaisimia ja ne sytytetään, kun liikkuva komponentti on jossakin kiinteässä avoimessa asennossa, edellyttäen, että lisävalaisimet täyttävät kaikki liikkuvaan komponenttiin asennettuihin valaisimiin sovellettavat sijaintia ja geometristä näkyvyyttä koskevat sekä fotometriset vaatimukset.

| 5.18.4. | Jos kohdassa 5.18 tarkoitetut toiminnot tuottaa toiminnallisesti integroitu valaisinjärjestelmä, jommankumman seuraavista edellytyksistä on toteuduttava:






  a) | Jos toiminnallisesti integroitu valaisinjärjestelmä on kokonaisuudessaan asennettu liikkuviin komponentteihin, kohdan 5.18.1 vaatimusten on täytyttävä. Edellä tarkoitettuja toimintoja varten voidaan kuitenkin sytyttää lisävalaisimia, kun liikkuva komponentti on jossakin kiinteässä avoimessa asennossa, edellyttäen, että lisävalaisimet täyttävät kaikki liikkuvaan komponenttiin asennettuihin valaisimiin sovellettavat sijaintia ja geometristä näkyvyyttä koskevat sekä kolorimetriset ja fotometriset vaatimukset.
  Tai |
| --- | --- | --- |

5.18.4.

Jos kohdassa 5.18 tarkoitetut toiminnot tuottaa toiminnallisesti integroitu valaisinjärjestelmä, jommankumman seuraavista edellytyksistä on toteuduttava:

a)

Jos toiminnallisesti integroitu valaisinjärjestelmä on kokonaisuudessaan asennettu liikkuviin komponentteihin, kohdan 5.18.1 vaatimusten on täytyttävä. Edellä tarkoitettuja toimintoja varten voidaan kuitenkin sytyttää lisävalaisimia, kun liikkuva komponentti on jossakin kiinteässä avoimessa asennossa, edellyttäen, että lisävalaisimet täyttävät kaikki liikkuvaan komponenttiin asennettuihin valaisimiin sovellettavat sijaintia ja geometristä näkyvyyttä koskevat sekä kolorimetriset ja fotometriset vaatimukset.

Tai

| b) | Jos toiminnallisesti integroitu valaisinjärjestelmä on asennettu osittain kiinteään komponenttiin ja osittain liikkuvaan komponenttiin, on suuntavalaisimia lukuun ottamatta toiminnallisesti integroitujen valaisimien, jotka hakija on eritellyt laitteen hyväksyntäprosessin aikana, täytettävä kaikki kyseisiin valaisimiin sovellettavat sijaintia ja geometristä näkyvyyttä ulospäin koskevat sekä kolorimetriset ja fotometriset vaatimukset. |
| --- | --- |

b)

Jos toiminnallisesti integroitu valaisinjärjestelmä on asennettu osittain kiinteään komponenttiin ja osittain liikkuvaan komponenttiin, on suuntavalaisimia lukuun ottamatta toiminnallisesti integroitujen valaisimien, jotka hakija on eritellyt laitteen hyväksyntäprosessin aikana, täytettävä kaikki kyseisiin valaisimiin sovellettavat sijaintia ja geometristä näkyvyyttä ulospäin koskevat sekä kolorimetriset ja fotometriset vaatimukset.

Geometristä näkyvyyttä sisäänpäin koskevien vaatimusten katsotaan täyttyvän, jos kyseiset toiminnallisesti integroidut valaisimet ovat liikkuvan komponentin kaikissa kiinteissä asennoissa niiden fotometristen arvojen mukaiset, joita sovelletaan laitteen hyväksyntään valon jakautumisen osalta.

Suuntavalaisimien tapauksessa on hakijan laitteen hyväksyntämenettelyn aikana yksilöimien toiminnallisesti integroitujen valaisimien täytettävä kaikki sijaintia ja geometristä näkyvyyttä ulospäin koskevat sekä kolorimetriset ja fotometriset vaatimukset kaikissa liikkuvien komponenttien kiinteissä asennoissa. Vaatimusta ei kuitenkaan sovelleta, jos geometristä näkyvyyskulmaa koskevien vaatimusten täyttämiseksi sytytetään lisävalaisimia, kun liikkuva komponentti on jossakin kiinteässä avoimessa asennossa. Edellytyksenä on, että kyseiset lisävalaisimet täyttävät kaikki asentoa koskevat sekä fotometriset ja kolorimetriset vaatimukset, joita sovelletaan liikkuvaan komponenttiin asennettuihin suuntavalaisimiin.

| 5.19. | Kun liikkuvat komponentit ovat muussa kuin tavanomaisessa käyttöasennossa, niihin asennetut laitteet eivät saa aiheuttaa haittaa tienkäyttäjille. |
| --- | --- |

5.19.

Kun liikkuvat komponentit ovat muussa kuin tavanomaisessa käyttöasennossa, niihin asennetut laitteet eivät saa aiheuttaa haittaa tienkäyttäjille.

| 5.20. | Kun valaisin on asennettu liikkuvaan komponenttiin, joka on tavanomaisessa käyttöasennossa, valaisimen on aina palattava valmistajan tämän säännön mukaisesti määrittämään asentoon. Lähivalaisimien ja etusumuvalaisimien osalta tämä vaatimus katsotaan täytetyksi, jos sen jälkeen, kun liikkuvia komponentteja on liikutettu ja sitten palautettu tavanomaiseen asentoon 10 kertaa, mikään kyseisten valaisimien kallistuskulmista suhteessa valaisimen alustaan ei eroa enempää kuin 0,15 prosenttia 10 mitatun arvon keskiarvosta, mitattuna liikkuvan komponentin kunkin toimintakerran jälkeen. Jos tämä arvo ylittyy, kutakin kohdassa 6.2.6.1.1 eriteltyä raja-arvoa on muutettava vastaavasti sallitun kallistuksen pienentämiseksi, kun ajoneuvo tarkastetaan liitteen 6 mukaisesti. |
| --- | --- |

5.20.

Kun valaisin on asennettu liikkuvaan komponenttiin, joka on tavanomaisessa käyttöasennossa, valaisimen on aina palattava valmistajan tämän säännön mukaisesti määrittämään asentoon. Lähivalaisimien ja etusumuvalaisimien osalta tämä vaatimus katsotaan täytetyksi, jos sen jälkeen, kun liikkuvia komponentteja on liikutettu ja sitten palautettu tavanomaiseen asentoon 10 kertaa, mikään kyseisten valaisimien kallistuskulmista suhteessa valaisimen alustaan ei eroa enempää kuin 0,15 prosenttia 10 mitatun arvon keskiarvosta, mitattuna liikkuvan komponentin kunkin toimintakerran jälkeen. Jos tämä arvo ylittyy, kutakin kohdassa 6.2.6.1.1 eriteltyä raja-arvoa on muutettava vastaavasti sallitun kallistuksen pienentämiseksi, kun ajoneuvo tarkastetaan liitteen 6 mukaisesti.

| 5.21. | Mikään liikkuva komponentti, riippumatta siitä onko siihen asennettu merkkivalo tai ei, ei missään kiinteässä asennossa, joka ei ole tavanomainen käyttöasento, saa peittää enempää kuin 50 prosenttia etu- ja takavalaisimien, etu- ja takasuuntavalaisimien ja heijastimien näkyvästä pinnasta vertailuakselin suunnassa.
  Liikkuvan komponentin kiinteällä asennolla tarkoitetaan ajoneuvon valmistajan määrittelemiä liikkuvan komponentin vakaita tai luonnollisia lepoasentoja riippumatta siitä, onko asento lukittu vai ei.
  Jos edellä mainittua vaatimusta ei voida käytännössä noudattaa, |
| --- | --- |

5.21.

Mikään liikkuva komponentti, riippumatta siitä onko siihen asennettu merkkivalo tai ei, ei missään kiinteässä asennossa, joka ei ole tavanomainen käyttöasento, saa peittää enempää kuin 50 prosenttia etu- ja takavalaisimien, etu- ja takasuuntavalaisimien ja heijastimien näkyvästä pinnasta vertailuakselin suunnassa.

Liikkuvan komponentin kiinteällä asennolla tarkoitetaan ajoneuvon valmistajan määrittelemiä liikkuvan komponentin vakaita tai luonnollisia lepoasentoja riippumatta siitä, onko asento lukittu vai ei.

Jos edellä mainittua vaatimusta ei voida käytännössä noudattaa,

| 5.21.1. | lisävalaisimien, jotka täyttävät kaikki edellä mainittuihin valaisimiin sovellettavat sijaintia ja geometristä näkyvyyttä koskevat sekä kolorimetriset ja fotometriset vaatimukset, on sytyttävä, kun liikkuva komponentti peittää yli 50 prosenttia valaisimien näkyvästä pinnasta vertailuakselin suunnassa, |
| --- | --- |

5.21.1.

lisävalaisimien, jotka täyttävät kaikki edellä mainittuihin valaisimiin sovellettavat sijaintia ja geometristä näkyvyyttä koskevat sekä kolorimetriset ja fotometriset vaatimukset, on sytyttävä, kun liikkuva komponentti peittää yli 50 prosenttia valaisimien näkyvästä pinnasta vertailuakselin suunnassa,

| 5.21.2. | ilmoituslomakkeessa (liitteen 1 kohta 10.1) on oltava huomautus muille viranomaisille siitä, että liikkuvat komponentit voivat peittää enemmän kuin 50 prosenttia näkyvästä pinnasta vertailuakselin suunnassa, ja
  ajoneuvoon on kiinnitettävä käyttäjän tiedoksi ilmoitus, että liikkuvien komponenttien tietyissä asennoissa muita tielläliikkujia on varoitettava tiellä olevasta ajoneuvosta varoituskolmiolla tai muilla kansallisten vaatimusten mukaisilla laitteilla. |
| --- | --- |

5.21.2.

ilmoituslomakkeessa (liitteen 1 kohta 10.1) on oltava huomautus muille viranomaisille siitä, että liikkuvat komponentit voivat peittää enemmän kuin 50 prosenttia näkyvästä pinnasta vertailuakselin suunnassa, ja

ajoneuvoon on kiinnitettävä käyttäjän tiedoksi ilmoitus, että liikkuvien komponenttien tietyissä asennoissa muita tielläliikkujia on varoitettava tiellä olevasta ajoneuvosta varoituskolmiolla tai muilla kansallisten vaatimusten mukaisilla laitteilla.

| 5.21.3. | Kohtaa 5.21.2 ei sovelleta heijastimiin. |
| --- | --- |

5.21.3.

Kohtaa 5.21.2 ei sovelleta heijastimiin.

| 5.22. | Heijastimia lukuun ottamatta valaisimen, jota ei voi saada toimimaan pelkällä valonlähteen ja/tai varokkeen asennuksella, ei katsota olevan asennettuna, vaikka valaisimessa olisikin hyväksyntämerkki. |
| --- | --- |

5.22.

Heijastimia lukuun ottamatta valaisimen, jota ei voi saada toimimaan pelkällä valonlähteen ja/tai varokkeen asennuksella, ei katsota olevan asennettuna, vaikka valaisimessa olisikin hyväksyntämerkki.

| 5.23. | Kun kyse on valaisimista, jotka on hyväksytty varustettuina E-säännön nro 37 mukaisilla valonlähteillä, paitsi jos näitä valonlähteitä käytetään kohdassa 2.9.1.2 määriteltyinä ei-vaihdettavina valonlähteinä, valaisimet on asennettava ajoneuvoon siten, että valonlähde voidaan vaihtaa asianmukaisesti ilman ammattiapua ja käyttämättä muita erikoistyökaluja kuin niitä, jotka valmistaja on toimittanut ajoneuvon mukana. Valmistajan on toimitettava ajoneuvon mukana tarkat ohjeet vaihtamista varten. |
| --- | --- |

5.23.

Kun kyse on valaisimista, jotka on hyväksytty varustettuina E-säännön nro 37 mukaisilla valonlähteillä, paitsi jos näitä valonlähteitä käytetään kohdassa 2.9.1.2 määriteltyinä ei-vaihdettavina valonlähteinä, valaisimet on asennettava ajoneuvoon siten, että valonlähde voidaan vaihtaa asianmukaisesti ilman ammattiapua ja käyttämättä muita erikoistyökaluja kuin niitä, jotka valmistaja on toimittanut ajoneuvon mukana. Valmistajan on toimitettava ajoneuvon mukana tarkat ohjeet vaihtamista varten.

| 5.23.1. | Jos valonlähdemoduuliin kuuluu pidike E-säännön nro 37 mukaisesti hyväksytylle vaihdettavalle valonlähteelle, valonlähteen on oltava vaihdettavissa kohdan 5.23 vaatimusten mukaisesti. |
| --- | --- |

5.23.1.

Jos valonlähdemoduuliin kuuluu pidike E-säännön nro 37 mukaisesti hyväksytylle vaihdettavalle valonlähteelle, valonlähteen on oltava vaihdettavissa kohdan 5.23 vaatimusten mukaisesti.

| 5.24. | Takavalaisimen merkkivalotoiminnon korvaaminen tilapäisesti varatoiminnolla on sallittu, mikäli korvaava toiminto on vikatapauksessa väriltään, teholtaan ja sijainniltaan sama kuin toiminto, joka on lakannut toimimasta, ja mikäli korvaava laite täyttää myös alkuperäisen varoitustoimintonsa. Varavalaisimen ollessa toiminnassa kojelaudassa olevan ilmaisimen (ks. tämän säännön kohta 2.3.5) on ilmoitettava tilapäisestä vaihtumisesta ja korjaustarpeesta. |
| --- | --- |

5.24.

Takavalaisimen merkkivalotoiminnon korvaaminen tilapäisesti varatoiminnolla on sallittu, mikäli korvaava toiminto on vikatapauksessa väriltään, teholtaan ja sijainniltaan sama kuin toiminto, joka on lakannut toimimasta, ja mikäli korvaava laite täyttää myös alkuperäisen varoitustoimintonsa. Varavalaisimen ollessa toiminnassa kojelaudassa olevan ilmaisimen (ks. tämän säännön kohta 2.3.5) on ilmoitettava tilapäisestä vaihtumisesta ja korjaustarpeesta.

| 5.25. | Jos ajoneuvossa on AFS-järjestelmä, sen katsotaan vastaavan lähivalaisinparia. Jos AFS-järjestelmä tuottaa kaukovalotoimintoja, sen katsotaan vastaavan kaukovalaisinparia. |
| --- | --- |

5.25.

Jos ajoneuvossa on AFS-järjestelmä, sen katsotaan vastaavan lähivalaisinparia. Jos AFS-järjestelmä tuottaa kaukovalotoimintoja, sen katsotaan vastaavan kaukovalaisinparia.

| 5.26. | Sellaiset valovoiman säädöllä varustetut takasuuntavalaisimet, takavalaisimet, jarruvalaisimet (lukuun ottamatta luokan S4 jarruvalaisimia) ja takasumuvalaisimet ovat sallittuja, jotka reagoivat samanaikaisesti ainakin yhteen seuraavista ulkoisista olosuhteista: ympäristön valoisuus, sumu, lumisade, vesisade, tihku, pölyäminen ja valoa lähettävän pinnan likaisuus, sillä edellytyksellä, että valaisimien valovoiman suhde säilyy muutosten aikana määräysten mukaisena. Siirtymävaiheessa ei saa tapahtua äkkinäistä valovoiman muutosta. Luokan S4 jarruvalaisimet voivat tuottaa vaihtuvaa valovoimaa muista valaisimista riippumatta. Kuljettajalla voi olla mahdollisuus asettaa valaisimet toimimaan vakiovalovoimalla tai vaihtuvalla valovoimalla. |
| --- | --- |

5.26.

Sellaiset valovoiman säädöllä varustetut takasuuntavalaisimet, takavalaisimet, jarruvalaisimet (lukuun ottamatta luokan S4 jarruvalaisimia) ja takasumuvalaisimet ovat sallittuja, jotka reagoivat samanaikaisesti ainakin yhteen seuraavista ulkoisista olosuhteista: ympäristön valoisuus, sumu, lumisade, vesisade, tihku, pölyäminen ja valoa lähettävän pinnan likaisuus, sillä edellytyksellä, että valaisimien valovoiman suhde säilyy muutosten aikana määräysten mukaisena. Siirtymävaiheessa ei saa tapahtua äkkinäistä valovoiman muutosta. Luokan S4 jarruvalaisimet voivat tuottaa vaihtuvaa valovoimaa muista valaisimista riippumatta. Kuljettajalla voi olla mahdollisuus asettaa valaisimet toimimaan vakiovalovoimalla tai vaihtuvalla valovoimalla.

| 5.27. | Luokkien M ja N ajoneuvojen osalta hakijan on osoitettava tyyppihyväksyntätestauksesta vastaavalle tutkimuslaitokselle, että kohdissa 2.5.1, 2.5.2, 2.5.4, 2.5.6 ja 2.5.7 tarkoitettujen laitteiden virransyöttö vastaa seuraavassa esitettyjä vaatimuksia silloin, kun ajoneuvo on vakiojännitteellisessä, hakijan ilmoittamalle moottoriajoneuvoluokalle tyypillisessä toimintatilassa: |
| --- | --- |

5.27.

Luokkien M ja N ajoneuvojen osalta hakijan on osoitettava tyyppihyväksyntätestauksesta vastaavalle tutkimuslaitokselle, että kohdissa 2.5.1, 2.5.2, 2.5.4, 2.5.6 ja 2.5.7 tarkoitettujen laitteiden virransyöttö vastaa seuraavassa esitettyjä vaatimuksia silloin, kun ajoneuvo on vakiojännitteellisessä, hakijan ilmoittamalle moottoriajoneuvoluokalle tyypillisessä toimintatilassa:

| 5.27.1. | Niiden laitteiden liittimille tuleva jännite, jotka on tyyppihyväksyntäasiakirjojensa mukaan testattu joko erityisellä virransyötön ohjauslaitteella tai elektronisella valonlähteen ohjauslaitteella tai sekundaarisessa toimintatilassa taikka hakijan pyytämällä jännitteellä, ei saa olla suurempi kuin jännite, joka on määritetty asianomaisille laitteille tai toiminnoille sellaisina kuin ne on hyväksytty. |
| --- | --- |

5.27.1.

Niiden laitteiden liittimille tuleva jännite, jotka on tyyppihyväksyntäasiakirjojensa mukaan testattu joko erityisellä virransyötön ohjauslaitteella tai elektronisella valonlähteen ohjauslaitteella tai sekundaarisessa toimintatilassa taikka hakijan pyytämällä jännitteellä, ei saa olla suurempi kuin jännite, joka on määritetty asianomaisille laitteille tai toiminnoille sellaisina kuin ne on hyväksytty.

| 5.27.2. | Muissa kuin kohdassa 5.27.1 tarkoitetuissa virransyöttöolosuhteissa laitteiden tai toimintojen liittimille tuleva jännite saa ylittää enintään 3 prosentilla seuraavat arvot: 6,75 V (6 voltin järjestelmät), 13,5 V (12 voltin järjestelmät) tai 28 V (24 voltin järjestelmät). Laitteen liittimille tulevan suurimman jännitteen rajoitin voidaan käytännöllisyyden vuoksi sijoittaa laitteen runkoon. |
| --- | --- |

5.27.2.

Muissa kuin kohdassa 5.27.1 tarkoitetuissa virransyöttöolosuhteissa laitteiden tai toimintojen liittimille tuleva jännite saa ylittää enintään 3 prosentilla seuraavat arvot: 6,75 V (6 voltin järjestelmät), 13,5 V (12 voltin järjestelmät) tai 28 V (24 voltin järjestelmät). Laitteen liittimille tulevan suurimman jännitteen rajoitin voidaan käytännöllisyyden vuoksi sijoittaa laitteen runkoon.

| 5.27.3. | Kohtien 5.27.1 ja 5.27.2 määräyksiä ei sovelleta laitteisiin, joihin sisältyy elektroninen valonlähteen säädin tai valovoiman säädin. |
| --- | --- |

5.27.3.

Kohtien 5.27.1 ja 5.27.2 määräyksiä ei sovelleta laitteisiin, joihin sisältyy elektroninen valonlähteen säädin tai valovoiman säädin.

| 5.27.4. | Hyväksyntäasiakirjaan on liitettävä seloste, jossa esitetään vaatimusten noudattamisen osoittamisessa käytetyt menetelmät ja saadut tulokset. |
| --- | --- |

5.27.4.

Hyväksyntäasiakirjaan on liitettävä seloste, jossa esitetään vaatimusten noudattamisen osoittamisessa käytetyt menetelmät ja saadut tulokset.

| 5.28. | Geometriseen näkyvyyteen liittyvät yleiset määräykset |
| --- | --- |

5.28.

Geometriseen näkyvyyteen liittyvät yleiset määräykset

| 5.28.1. | Geometrisen näkyvyyden kulmien sisällä ei saa olla mitään estettä valaisimen näkyvästä pinnasta lähtevän valon etenemiselle äärettömyydestä havainnoituna. Huomioon ei kuitenkaan oteta sellaisia esteitä, jotka olivat olemassa jo valaisinta tyyppihyväksyttäessä. |
| --- | --- |

5.28.1.

Geometrisen näkyvyyden kulmien sisällä ei saa olla mitään estettä valaisimen näkyvästä pinnasta lähtevän valon etenemiselle äärettömyydestä havainnoituna. Huomioon ei kuitenkaan oteta sellaisia esteitä, jotka olivat olemassa jo valaisinta tyyppihyväksyttäessä.

| 5.28.2. | Jos mittaukset tehdään lähempänä valaisinta, havaintosuuntaa on siirrettävä yhdensuuntaisesti, jotta saavutettaisiin sama tarkkuus. |
| --- | --- |

5.28.2.

Jos mittaukset tehdään lähempänä valaisinta, havaintosuuntaa on siirrettävä yhdensuuntaisesti, jotta saavutettaisiin sama tarkkuus.

| 5.28.3. | Jos valaisimen ollessa asennettuna ajoneuvon muut osat peittävät valaisimen näkyvän pinnan osia, on toimitettava todisteet siitä, että se valaisimen osa, jota esteet eivät peitä, vastaa yhä laitteen hyväksynnälle määrättyjä fotometrisiä arvoja. |
| --- | --- |

5.28.3.

Jos valaisimen ollessa asennettuna ajoneuvon muut osat peittävät valaisimen näkyvän pinnan osia, on toimitettava todisteet siitä, että se valaisimen osa, jota esteet eivät peitä, vastaa yhä laitteen hyväksynnälle määrättyjä fotometrisiä arvoja.

| 5.28.4. | Jos vaakatason alapuolella oleva geometrisen näkyvyyden pystykulma voidaan pienentää 5 asteeseen (valaisin sijaitsee alle 750 mm maanpinnan yläpuolella kohdan 5.8.1 mukaisesti mitattuna), asennetun optisen yksikön fotometristä mittauskenttää voidaan pienentää 5 asteeseen vaakatason alapuolella. |
| --- | --- |

5.28.4.

Jos vaakatason alapuolella oleva geometrisen näkyvyyden pystykulma voidaan pienentää 5 asteeseen (valaisin sijaitsee alle 750 mm maanpinnan yläpuolella kohdan 5.8.1 mukaisesti mitattuna), asennetun optisen yksikön fotometristä mittauskenttää voidaan pienentää 5 asteeseen vaakatason alapuolella.

| 5.28.5. | Kun kyseessä on toiminnallisesti integroitu valaisinjärjestelmä, geometristä näkyvyyttä koskevien vaatimusten on täytyttävä, kun kaikki integroidut valaisimet ovat toiminnassa samanaikaisesti. |
| --- | --- |

5.28.5.

Kun kyseessä on toiminnallisesti integroitu valaisinjärjestelmä, geometristä näkyvyyttä koskevien vaatimusten on täytyttävä, kun kaikki integroidut valaisimet ovat toiminnassa samanaikaisesti.

| 5.29. | LED-moduulin ei tarvitse olla vaihdettavaa tyyppiä, jos komponentin tyyppihyväksynnän ilmoituslomakkeessa niin ilmoitetaan. |
| --- | --- |

5.29.

LED-moduulin ei tarvitse olla vaihdettavaa tyyppiä, jos komponentin tyyppihyväksynnän ilmoituslomakkeessa niin ilmoitetaan.

| 5.30. | Kaikki ajoneuvoon asennetut valaisimet (laitteet) on tapauksen mukaan tyyppihyväksyttävä tämän säännön kohdan 6 asianomaisissa alakohdissa mainittujen laitetta vastaavien E-sääntöjen mukaisesti. |
| --- | --- |

5.30.

Kaikki ajoneuvoon asennetut valaisimet (laitteet) on tapauksen mukaan tyyppihyväksyttävä tämän säännön kohdan 6 asianomaisissa alakohdissa mainittujen laitetta vastaavien E-sääntöjen mukaisesti.

| 5.31. | Tämän säännön mukaisesti hyväksyttyyn ajoneuvoon asennetut valaisimet, jotka on hyväksytty E-säännön nro 37, 99 tai 128 mukaisesti käytettäväksi yhden tai useamman vaihdettavien valonlähteiden luokan kanssa, on varustettava ainoastaan näiden luokkien mukaisilla valonlähteillä.
  Tämä vaatimus ei koske valonlähdemoduuleja, LED-moduuleja ja ei-vaihdettavia valonlähteitä, ellei sovellettavassa E-säännössä edellytetä niiden hyväksyntää. |
| --- | --- |

5.31.

Tämän säännön mukaisesti hyväksyttyyn ajoneuvoon asennetut valaisimet, jotka on hyväksytty E-säännön nro 37, 99 tai 128 mukaisesti käytettäväksi yhden tai useamman vaihdettavien valonlähteiden luokan kanssa, on varustettava ainoastaan näiden luokkien mukaisilla valonlähteillä.

Tämä vaatimus ei koske valonlähdemoduuleja, LED-moduuleja ja ei-vaihdettavia valonlähteitä, ellei sovellettavassa E-säännössä edellytetä niiden hyväksyntää.

| 5.32. | Ulkoinen tilanilmaisin
  Ajoneuvon hälytysjärjestelmällä (VAS), hälytysjärjestelmällä (AS) ja ajonestolaitteella voi olla yksi ulkoinen tilanilmaisin, jos






  a) | valonvoimakkuus kaikkiin suuntiin on enintään 0,5 cd |
| --- | --- | --- |

5.32.

Ulkoinen tilanilmaisin

Ajoneuvon hälytysjärjestelmällä (VAS), hälytysjärjestelmällä (AS) ja ajonestolaitteella voi olla yksi ulkoinen tilanilmaisin, jos

a)

valonvoimakkuus kaikkiin suuntiin on enintään 0,5 cd

| b) | lähetetyn valon väri on valkoinen, punainen tai ruskeankeltainen |
| --- | --- |

b)

lähetetyn valon väri on valkoinen, punainen tai ruskeankeltainen

| c) | näkyvän pinnan pinta-ala on enintään 20 cm2. |
| --- | --- |

c)

näkyvän pinnan pinta-ala on enintään 20 cm2.

2

Ajoneuvossa voi olla korkeintaan kaksi ajoneuvon hälytysjärjestelmän, hälytysjärjestelmän ja ajonestolaitteen ulkoista tilanilmaisinta, jos näkyvän pinnan pinta-ala on enintään 10 cm2 tilanilmaisinta kohden.

2

| 5.33. | Laitteen, joka on tyyppihyväksytty E-säännön nro 148 ja/tai 149 ja/tai 150 jonkin edellisen muutossarjan mukaisesti, katsotaan vastaavan asianomaisen E-säännön nro 148 ja/tai 149 ja/tai 150 viimeisimmän muutossarjan mukaisesti hyväksyttyä laitetta, jos kunkin yksittäisen valaisimen (toiminnon) muutosindeksit (määritelty kohdassa 2.1.6) eivät poikkea toisistaan. Tällöin tällainen laite voidaan asentaa tyyppihyväksyttävään ajoneuvoon päivittämättä laitteen tyyppihyväksyntäasiakirjoja ja laitteeseen tehtäviä merkintöjä. |
| --- | --- |

5.33.

Laitteen, joka on tyyppihyväksytty E-säännön nro 148 ja/tai 149 ja/tai 150 jonkin edellisen muutossarjan mukaisesti, katsotaan vastaavan asianomaisen E-säännön nro 148 ja/tai 149 ja/tai 150 viimeisimmän muutossarjan mukaisesti hyväksyttyä laitetta, jos kunkin yksittäisen valaisimen (toiminnon) muutosindeksit (määritelty kohdassa 2.1.6) eivät poikkea toisistaan. Tällöin tällainen laite voidaan asentaa tyyppihyväksyttävään ajoneuvoon päivittämättä laitteen tyyppihyväksyntäasiakirjoja ja laitteeseen tehtäviä merkintöjä.

| 5.34. | Korvaavien LED-valonlähteiden kanssa käytettäviksi hyväksyttyjen ja korvaavilla LED-valonlähteillä varustettujen valaisimien käyttö on sallittua ainoastaan, jos se sallitaan kohdassa 3.2.8 tarkoitetussa ilmoituksessa.
  Ilmoituksen noudattamisen varmistamiseksi sekä tyyppihyväksynnässä että tuotannon vaatimustenmukaisuuden valvonnassa on tarkastettava, onko valaisimissa korvaavien LED-valonlähteiden käyttöön liittyvä merkintä. |
| --- | --- |

5.34.

Korvaavien LED-valonlähteiden kanssa käytettäviksi hyväksyttyjen ja korvaavilla LED-valonlähteillä varustettujen valaisimien käyttö on sallittua ainoastaan, jos se sallitaan kohdassa 3.2.8 tarkoitetussa ilmoituksessa.

Ilmoituksen noudattamisen varmistamiseksi sekä tyyppihyväksynnässä että tuotannon vaatimustenmukaisuuden valvonnassa on tarkastettava, onko valaisimissa korvaavien LED-valonlähteiden käyttöön liittyvä merkintä.

6.   VALAISINKOHTAISET VAATIMUKSET

| 6.1. | Kaukovalaisin (E-sääntö nro 98, 112 tai 149) |
| --- | --- |

6.1.

Kaukovalaisin (E-sääntö nro 98, 112 tai 149)

| 6.1.1. | Asennus
  Pakollinen moottoriajoneuvoissa. Kielletty perävaunuissa. |
| --- | --- |

6.1.1.

Asennus

Pakollinen moottoriajoneuvoissa. Kielletty perävaunuissa.

| 6.1.2. | Lukumäärä
  Kaksi tai neljä; tyyppihyväksyntä






  (a) | E-säännön nro 98 tai 112 mukaisesti, lukuun ottamatta luokan A ajovalaisimia,
  tai |
| --- | --- | --- |

6.1.2.

Lukumäärä

Kaksi tai neljä; tyyppihyväksyntä

(a)

E-säännön nro 98 tai 112 mukaisesti, lukuun ottamatta luokan A ajovalaisimia,

tai

| (b) | E-säännön nro 149 mukaisesti, ainoastaan luokan B ja D ajovalaisimien osalta. |
| --- | --- |

(b)

E-säännön nro 149 mukaisesti, ainoastaan luokan B ja D ajovalaisimien osalta.

Luokan N3 ajoneuvot: Voidaan asentaa kaksi ylimääräistä kaukovalaisinta.

3

Jos ajoneuvoon on asennettu neljä peitettävää ajovalaisinta, kahden lisäajovalaisimen asennus on sallittu ainoastaan lyhyin välein syttyvän merkkivalon (ks. kohta 5.12) lähettämiseksi päivänvalossa.

| 6.1.3. | Sijoittelu
  Ei erityisiä vaatimuksia. |
| --- | --- |

6.1.3.

Sijoittelu

Ei erityisiä vaatimuksia.

| 6.1.4. | Sijainti |
| --- | --- |

6.1.4.

Sijainti

| 6.1.4.1. | Leveyssuunnassa: Ei erityisiä vaatimuksia. |
| --- | --- |

6.1.4.1.

Leveyssuunnassa: Ei erityisiä vaatimuksia.

| 6.1.4.2. | Korkeussuunnassa: Ei erityisiä vaatimuksia. |
| --- | --- |

6.1.4.2.

Korkeussuunnassa: Ei erityisiä vaatimuksia.

| 6.1.4.3. | Pituussuunnassa: Ajoneuvon etuosassa. Tämä vaatimus katsotaan täytetyksi, jos lähetetty valo ei häiritse kuljettajaa suoraan tai epäsuorasti epäsuoran näkemän tarjoavien laitteiden ja/tai ajoneuvon muiden heijastavien pintojen kautta. |
| --- | --- |

6.1.4.3.

Pituussuunnassa: Ajoneuvon etuosassa. Tämä vaatimus katsotaan täytetyksi, jos lähetetty valo ei häiritse kuljettajaa suoraan tai epäsuorasti epäsuoran näkemän tarjoavien laitteiden ja/tai ajoneuvon muiden heijastavien pintojen kautta.

| 6.1.5. | Geometrinen näkyvyys
  Valaisevan pinnan näkyvyys, myös niillä alueilla, jotka eivät näy valaistuina havaintosuunnassa, on varmistettava avauskulmassa, jonka määrittävät valaisevan pinnan kehältä lähtevät suorat, jotka muodostavat vähintään 5 asteen kulman ajovalaisimen vertailuakselin kanssa. Geometrisen näkyvyyden kulmien alkupisteenä on valaisevan pinnan projektion kehä poikittaisella tasolla, joka sivuaa ajovalaisimen linssin etumaisinta osaa. |
| --- | --- |

6.1.5.

Geometrinen näkyvyys

Valaisevan pinnan näkyvyys, myös niillä alueilla, jotka eivät näy valaistuina havaintosuunnassa, on varmistettava avauskulmassa, jonka määrittävät valaisevan pinnan kehältä lähtevät suorat, jotka muodostavat vähintään 5 asteen kulman ajovalaisimen vertailuakselin kanssa. Geometrisen näkyvyyden kulmien alkupisteenä on valaisevan pinnan projektion kehä poikittaisella tasolla, joka sivuaa ajovalaisimen linssin etumaisinta osaa.

| 6.1.6. | Suuntaus
  Eteenpäin.
  Korkeintaan yksi kaukovalaisin ajoneuvon kummallakin sivulla saa kääntyä ja siten tuottaa kaarrevaloa. |
| --- | --- |

6.1.6.

Suuntaus

Eteenpäin.

Korkeintaan yksi kaukovalaisin ajoneuvon kummallakin sivulla saa kääntyä ja siten tuottaa kaarrevaloa.

| 6.1.7. | Sähköliitännät |
| --- | --- |

6.1.7.

Sähköliitännät

| 6.1.7.1. | Lukuun ottamatta tilannetta, jossa kaukovalaisimia käytetään lyhyin välein välkkyvän varoitusvalon tuottamiseen, kaukovalaisimet voidaan sytyttää vain silloin, kun lähivalaisimet on kytketty manuaalisesti toimintaan tai lähivalaisimien automaattisen syttymisen edellytykset ovat voimassa. Näin ollen kaukovalaisimien on sammuttava automaattisesti, kun lähivalaisimet kytketään manuaalisesti pois toiminnasta tai lähivalaisimien automaattisen syttymisen edellytykset eivät enää ole voimassa. |
| --- | --- |

6.1.7.1.

Lukuun ottamatta tilannetta, jossa kaukovalaisimia käytetään lyhyin välein välkkyvän varoitusvalon tuottamiseen, kaukovalaisimet voidaan sytyttää vain silloin, kun lähivalaisimet on kytketty manuaalisesti toimintaan tai lähivalaisimien automaattisen syttymisen edellytykset ovat voimassa. Näin ollen kaukovalaisimien on sammuttava automaattisesti, kun lähivalaisimet kytketään manuaalisesti pois toiminnasta tai lähivalaisimien automaattisen syttymisen edellytykset eivät enää ole voimassa.

| 6.1.7.2. | Kaukovalaisimien syttyminen ja sammuminen voi tapahtua automaattisesti, kun säätösignaalit tuottaa anturijärjestelmä, joka pystyy havaitsemaan kaikki seuraavat syötteet ja reagoimaan niihin:






  a) | ympäristön valoisuus |
| --- | --- | --- |

6.1.7.2.

Kaukovalaisimien syttyminen ja sammuminen voi tapahtua automaattisesti, kun säätösignaalit tuottaa anturijärjestelmä, joka pystyy havaitsemaan kaikki seuraavat syötteet ja reagoimaan niihin:

a)

ympäristön valoisuus

| b) | vastaantulevien ajoneuvojen etuvalaisimien ja etumerkkivalolaitteiden lähettämä valo |
| --- | --- |

b)

vastaantulevien ajoneuvojen etuvalaisimien ja etumerkkivalolaitteiden lähettämä valo

| c) | edellä kulkevien ajoneuvojen takamerkkivalolaitteiden lähettämä valo. |
| --- | --- |

c)

edellä kulkevien ajoneuvojen takamerkkivalolaitteiden lähettämä valo.

Toiminnan parantamiseksi voidaan käyttää lisää anturitoiminteita.

Tätä kohtaa sovellettaessa ’ajoneuvoilla’ tarkoitetaan luokkien L, M, N, O ja T ajoneuvoja sekä polkupyöriä, kun nämä ajoneuvot on varustettu heijastimilla sekä sytytetyillä valaisimilla ja merkkivalolaitteilla.

| 6.1.7.3. | Kaukovalaisimien sytyttäminen ja sammuttaminen ja niiden automaattisen säädön kytkeminen pois toiminnasta on aina voitava tehdä manuaalisesti.
  Kaukovalaisimet on lisäksi sammutettava ja niiden automaattinen hallinta kytkettävä pois toiminnasta yksinkertaisella ja välittömällä manuaalisella toiminnolla. Alavalikkojen käyttöä ei sallita. |
| --- | --- |

6.1.7.3.

Kaukovalaisimien sytyttäminen ja sammuttaminen ja niiden automaattisen säädön kytkeminen pois toiminnasta on aina voitava tehdä manuaalisesti.

Kaukovalaisimet on lisäksi sammutettava ja niiden automaattinen hallinta kytkettävä pois toiminnasta yksinkertaisella ja välittömällä manuaalisella toiminnolla. Alavalikkojen käyttöä ei sallita.

| 6.1.7.4. | Kaukovalaisimet voidaan sytyttää joko yhtäaikaisesti tai pareittain. Jos luokan N3 ajoneuvoon on asennettu ylimääräiset kaksi kaukovalaisinta kohdan 6.1.2 mukaisesti, korkeintaan kaksi paria saa syttyä yhtä aikaa. Vaihdettaessa lähivaloilta kaukovaloille on ainakin yhden kaukovalaisinparin sytyttävä. Vaihdettaessa kaukovaloilta lähivaloille on kaikkien kaukovalaisimien sammuttava yhtäaikaisesti. |
| --- | --- |

6.1.7.4.

Kaukovalaisimet voidaan sytyttää joko yhtäaikaisesti tai pareittain. Jos luokan N3

| 6.1.7.5. | Lähivalaisimet voivat pysyä sytytettyinä samaan aikaan kuin kaukovalaisimet. |
| --- | --- |

6.1.7.5.

Lähivalaisimet voivat pysyä sytytettyinä samaan aikaan kuin kaukovalaisimet.

| 6.1.7.6. | Kun ajoneuvoon on asennettu neljä peitettävää ajovalaisinta, niiden toiminta-asennon on estettävä mahdollisten lisäajovalaisimien yhtäaikainen toiminta, jos nämä on tarkoitettu lyhyin välein syttyvän merkkivalon (ks. kohta 5.12) lähettämiseksi päivänvalossa. |
| --- | --- |

6.1.7.6.

Kun ajoneuvoon on asennettu neljä peitettävää ajovalaisinta, niiden toiminta-asennon on estettävä mahdollisten lisäajovalaisimien yhtäaikainen toiminta, jos nämä on tarkoitettu lyhyin välein syttyvän merkkivalon (ks. kohta 5.12) lähettämiseksi päivänvalossa.

| 6.1.8. | Ilmaisin
  Suljetun piirin ilmaisin on pakollinen. |
| --- | --- |

6.1.8.

Ilmaisin

Suljetun piirin ilmaisin on pakollinen.

| 6.1.8.1. | Jos kaukovalaisimien säätö tapahtuu automaattisesti kohdassa 6.1.7.1 kuvatulla tavalla, kuljettajalle on ilmoitettava, että kaukovalaisimien toiminnan automaattinen säätö on kytketty toimintaan. Ilmoituksen on näyttävä niin kauan kuin automaattitoiminta on kytketty toimintaan. |
| --- | --- |

6.1.8.1.

Jos kaukovalaisimien säätö tapahtuu automaattisesti kohdassa 6.1.7.1 kuvatulla tavalla, kuljettajalle on ilmoitettava, että kaukovalaisimien toiminnan automaattinen säätö on kytketty toimintaan. Ilmoituksen on näyttävä niin kauan kuin automaattitoiminta on kytketty toimintaan.

| 6.1.9. | Muut vaatimukset |
| --- | --- |

6.1.9.

Muut vaatimukset

| 6.1.9.1. | Kaukovalaisimien, jotka voidaan sytyttää samanaikaisesti, suurin yhteinen kytkettävissä oleva voimakkuus saa olla enintään 430 000 cd, joka vastaa vertailuarvoa 100. |
| --- | --- |

6.1.9.1.

Kaukovalaisimien, jotka voidaan sytyttää samanaikaisesti, suurin yhteinen kytkettävissä oleva voimakkuus saa olla enintään 430 000 cd, joka vastaa vertailuarvoa 100.

| 6.1.9.2. | Tämä suurin voimakkuus määritetään laskemalla yhteen valaisimiin merkityt vertailumerkit. Valaisimien, jotka on merkitty tunnuksella R tai CR, vertailumerkki on 10. |
| --- | --- |

6.1.9.2.

Tämä suurin voimakkuus määritetään laskemalla yhteen valaisimiin merkityt vertailumerkit. Valaisimien, jotka on merkitty tunnuksella R tai CR, vertailumerkki on 10.

| 6.1.9.3. | Kaukovalaisimien automaattinen syttyminen ja sammuminen |
| --- | --- |

6.1.9.3.

Kaukovalaisimien automaattinen syttyminen ja sammuminen

| 6.1.9.3.1. | Kaukovalaisimien automaattisen syttymisen ja sammumisen hallintaan kohdan 6.1.7.1 mukaisesti käytettävän anturijärjestelmän on täytettävä seuraavat vaatimukset: |
| --- | --- |

6.1.9.3.1.

Kaukovalaisimien automaattisen syttymisen ja sammumisen hallintaan kohdan 6.1.7.1 mukaisesti käytettävän anturijärjestelmän on täytettävä seuraavat vaatimukset:

| 6.1.9.3.1.1. | Seuraavassa ilmoitetut kulmat määrittävät niiden vähimmäisalueiden rajat, joilla anturi pystyy havaitsemaan muiden ajoneuvojen lähettämän valon kohdan 6.1.7.1 mukaisesti. |
| --- | --- |

6.1.9.3.1.1.

Seuraavassa ilmoitetut kulmat määrittävät niiden vähimmäisalueiden rajat, joilla anturi pystyy havaitsemaan muiden ajoneuvojen lähettämän valon kohdan 6.1.7.1 mukaisesti.

| 6.1.9.3.1.1.1. | Vaakakulmat: 15° vasemmalle ja 15° oikealle
  Pystykulmat:








  Kulma ylöspäin | 5° |
| --- | --- | --- |
| Anturin asennuskorkeus (anturin aukon keskipiste maanpinnan yläpuolella) | alle 2 m | 1,5–2,5 m | yli 2,0 m |
| Kulma alaspäin | 2° | 2–5° | 5° |

6.1.9.3.1.1.1.

Vaakakulmat: 15° vasemmalle ja 15° oikealle

Pystykulmat:

Kulma ylöspäin

5°

Anturin asennuskorkeus (anturin aukon keskipiste maanpinnan yläpuolella)

alle 2 m

1,5–2,5 m

yli 2,0 m

Kulma alaspäin

2°

2–5°

5°

Kulmat mitataan anturin aukon keskipisteestä suhteessa keskipisteen kautta kulkevaan vaakasuuntaiseen suoraan linjaan ja yhdensuuntaisesti ajoneuvon pituussuuntaisen keskitason kanssa.

| 6.1.9.3.1.2. | Anturijärjestelmän on pystyttävä havaitsemaan suoralla tasaisella tiellä seuraavat:






  a) | vastaantuleva moottoriajoneuvo vähintään 400 metrin etäisyydeltä |
| --- | --- | --- |

6.1.9.3.1.2.

Anturijärjestelmän on pystyttävä havaitsemaan suoralla tasaisella tiellä seuraavat:

a)

vastaantuleva moottoriajoneuvo vähintään 400 metrin etäisyydeltä

| b) | edellä kulkeva moottoriajoneuvo tai ajoneuvoyhdistelmä vähintään 100 metrin etäisyydeltä |
| --- | --- |

b)

edellä kulkeva moottoriajoneuvo tai ajoneuvoyhdistelmä vähintään 100 metrin etäisyydeltä

| c) | vastaantuleva polkupyörä vähintään 75 metrin etäisyydeltä, kun polkupyörän lähettämää valoa edustaa valkoista valoa lähettävä valaisin, jonka valovoima on 150 cd ja valoa lähettävä alue on 10 cm2 ± 3 cm2 ja joka on 0,8 metrin korkeudella maanpinnasta. |
| --- | --- |

c)

vastaantuleva polkupyörä vähintään 75 metrin etäisyydeltä, kun polkupyörän lähettämää valoa edustaa valkoista valoa lähettävä valaisin, jonka valovoima on 150 cd ja valoa lähettävä alue on 10 cm2 ± 3 cm2 ja joka on 0,8 metrin korkeudella maanpinnasta.

2

2

Alakohtien a ja b vaatimusten täyttymisen todentamiseksi vastaantulevassa ja edellä kulkevassa moottoriajoneuvossa (tai ajoneuvoyhdistelmässä) on oltava (tapauksen mukaan) etu- ja takavalaisimet ja lähivalaisimet sytytettyinä.

| 6.1.9.3.2. | Siirtyminen kaukovaloilta lähivaloille ja päinvastoin kohdassa 6.1.7.1 esitettyjen olosuhteiden mukaan voi tapahtua automaattisesti, kunhan se ei aiheuta haittaa, häiriötä tai häikäisyä. |
| --- | --- |

6.1.9.3.2.

Siirtyminen kaukovaloilta lähivaloille ja päinvastoin kohdassa 6.1.7.1 esitettyjen olosuhteiden mukaan voi tapahtua automaattisesti, kunhan se ei aiheuta haittaa, häiriötä tai häikäisyä.

| 6.1.9.3.3. | Automaattisäädön yleinen toiminta on varmennettava |
| --- | --- |

6.1.9.3.3.

Automaattisäädön yleinen toiminta on varmennettava

| 6.1.9.3.3.1. | simulaatiolla tai muulla hakijan toimittamalla varmennustavalla, jonka tyyppihyväksyntäviranomainen on hyväksynyt |
| --- | --- |

6.1.9.3.3.1.

simulaatiolla tai muulla hakijan toimittamalla varmennustavalla, jonka tyyppihyväksyntäviranomainen on hyväksynyt

| 6.1.9.3.3.2. | liitteen 12 kohdan 1 mukaisella testiajolla. Automaattisäädön toiminta on dokumentoitava ja tarkastettava suhteessa hakijan toimittamaan kuvaukseen. Ilmeiset virhetoiminnat (kuten liian suuret liikkeet tai välkyntä) on tuotava esiin. |
| --- | --- |

6.1.9.3.3.2.

liitteen 12 kohdan 1 mukaisella testiajolla. Automaattisäädön toiminta on dokumentoitava ja tarkastettava suhteessa hakijan toimittamaan kuvaukseen. Ilmeiset virhetoiminnat (kuten liian suuret liikkeet tai välkyntä) on tuotava esiin.

| 6.1.9.3.4. | Kaukovalaisimien säätö voidaan toteuttaa niin, että kaukovalaisimet syttyvät automaattisesti vain seuraavissa tapauksissa:






  a) | yhtään kohdassa 6.1.7.1 mainittua ajoneuvoa ei havaita kohtien 6.1.9.3.1.1 ja 6.1.9.3.1.2 mukaisten alueiden ja etäisyyksien sisällä ja |
| --- | --- | --- |

6.1.9.3.4.

Kaukovalaisimien säätö voidaan toteuttaa niin, että kaukovalaisimet syttyvät automaattisesti vain seuraavissa tapauksissa:

a)

yhtään kohdassa 6.1.7.1 mainittua ajoneuvoa ei havaita kohtien 6.1.9.3.1.1 ja 6.1.9.3.1.2 mukaisten alueiden ja etäisyyksien sisällä ja

| b) | havaittu ympäristön valoisuus on kohdassa 6.1.9.3.5 määrättyjen arvojen mukainen. |
| --- | --- |

b)

havaittu ympäristön valoisuus on kohdassa 6.1.9.3.5 määrättyjen arvojen mukainen.

| 6.1.9.3.5. | Jos kaukovalaisimet syttyvät automaattisesti, niiden on sammuttava automaattisesti, kun kohdassa 6.1.7.1 tarkoitettu vastaantuleva tai edellä kulkeva ajoneuvo havaitaan kohtien 6.1.9.3.1.1 ja 6.1.9.3.1.2 mukaisten alueiden ja etäisyyksien sisällä.
  Niiden on sammuttava automaattisesti myös silloin, kun ympäristön valo-olosuhteiden tuottama valaistus on voimakkuudeltaan yli 7 000 luksia.
  Hakijan on osoitettava näiden vaatimusten täyttyminen simulaatiolla tai muulla tyyppihyväksyntäviranomaisen hyväksymällä tavalla. Valaistusvoimakkuus on mitattava vaakasuoralla pinnalla käyttäen kosinikorjattua anturia, joka on samalla korkeudella kuin ajoneuvossa oleva anturi. Valmistaja voi osoittaa tämän asiakirjoilla tai muulla tyyppihyväksyntäviranomaisen hyväksymällä tavalla. |
| --- | --- |

6.1.9.3.5.

Jos kaukovalaisimet syttyvät automaattisesti, niiden on sammuttava automaattisesti, kun kohdassa 6.1.7.1 tarkoitettu vastaantuleva tai edellä kulkeva ajoneuvo havaitaan kohtien 6.1.9.3.1.1 ja 6.1.9.3.1.2 mukaisten alueiden ja etäisyyksien sisällä.

Niiden on sammuttava automaattisesti myös silloin, kun ympäristön valo-olosuhteiden tuottama valaistus on voimakkuudeltaan yli 7 000 luksia.

Hakijan on osoitettava näiden vaatimusten täyttyminen simulaatiolla tai muulla tyyppihyväksyntäviranomaisen hyväksymällä tavalla. Valaistusvoimakkuus on mitattava vaakasuoralla pinnalla käyttäen kosinikorjattua anturia, joka on samalla korkeudella kuin ajoneuvossa oleva anturi. Valmistaja voi osoittaa tämän asiakirjoilla tai muulla tyyppihyväksyntäviranomaisen hyväksymällä tavalla.

| 6.2. | Lähivalaisin (E-sääntö nro 98, 112 tai 149) |
| --- | --- |

6.2.

Lähivalaisin (E-sääntö nro 98, 112 tai 149)

| 6.2.1. | Asennus
  Pakollinen moottoriajoneuvoissa. Kielletty perävaunuissa. |
| --- | --- |

6.2.1.

Asennus

Pakollinen moottoriajoneuvoissa. Kielletty perävaunuissa.

| 6.2.2. | Lukumäärä
  Kaksi; tyyppihyväksyntä






  a) | E-säännön nro 98 tai 112 mukaisesti, lukuun ottamatta luokan A ajovalaisimia,
  tai |
| --- | --- | --- |

6.2.2.

Lukumäärä

Kaksi; tyyppihyväksyntä

a)

E-säännön nro 98 tai 112 mukaisesti, lukuun ottamatta luokan A ajovalaisimia,

tai

| b) | E-säännön nro 149 mukaisesti, ainoastaan luokan B ja D ajovalaisimien osalta. |
| --- | --- |

b)

E-säännön nro 149 mukaisesti, ainoastaan luokan B ja D ajovalaisimien osalta.

| 6.2.3. | Sijoittelu
  Ei erityisiä vaatimuksia. |
| --- | --- |

6.2.3.

Sijoittelu

Ei erityisiä vaatimuksia.

| 6.2.4. | Sijainti |
| --- | --- |

6.2.4.

Sijainti

| 6.2.4.1. | Leveyssuunnassa: näkyvän pinnan se reuna vertailuakselin suunnassa, joka on kauimpana ajoneuvon pituussuuntaisesta keskitasosta, saa sijaita enintään 400 mm:n etäisyydellä ajoneuvon uloimmasta ulkoreunasta.
  Näkyvien pintojen sisäreunojen välisen etäisyyden vertailuakselien suuntaisesti on oltava vähintään 600 mm. Tätä vaatimusta ei kuitenkaan sovelleta luokkien M1 ja N1 ajoneuvoihin. Kaikkien muiden moottoriajoneuvoluokkien osalta vähimmäisetäisyys voi olla 400 mm, mikäli ajoneuvon kokonaisleveys on alle 1 300 mm. |
| --- | --- |

6.2.4.1.

Leveyssuunnassa: näkyvän pinnan se reuna vertailuakselin suunnassa, joka on kauimpana ajoneuvon pituussuuntaisesta keskitasosta, saa sijaita enintään 400 mm:n etäisyydellä ajoneuvon uloimmasta ulkoreunasta.

Näkyvien pintojen sisäreunojen välisen etäisyyden vertailuakselien suuntaisesti on oltava vähintään 600 mm. Tätä vaatimusta ei kuitenkaan sovelleta luokkien M1 ja N1 ajoneuvoihin. Kaikkien muiden moottoriajoneuvoluokkien osalta vähimmäisetäisyys voi olla 400 mm, mikäli ajoneuvon kokonaisleveys on alle 1 300 mm.

1

1

| 6.2.4.2. | Korkeussuunnassa: vähintään 500 mm mutta enintään 1 200 mm maanpinnan yläpuolella. Luokkien N2G, N3G, M2G ja M3G (maasto)ajoneuvoissa (10) enimmäiskorkeus voi olla 1 500 mm. |
| --- | --- |

6.2.4.2.

Korkeussuunnassa: vähintään 500 mm mutta enintään 1 200 mm maanpinnan yläpuolella. Luokkien N2

3

2

3

10

| 6.2.4.3. | Pituussuunnassa: ajoneuvon etuosassa. Tämä vaatimus katsotaan täytetyksi, jos lähetetty valo ei häiritse kuljettajaa suoraan tai epäsuorasti epäsuoran näkemän tarjoavien laitteiden ja/tai ajoneuvon muiden heijastavien pintojen kautta. |
| --- | --- |

6.2.4.3.

Pituussuunnassa: ajoneuvon etuosassa. Tämä vaatimus katsotaan täytetyksi, jos lähetetty valo ei häiritse kuljettajaa suoraan tai epäsuorasti epäsuoran näkemän tarjoavien laitteiden ja/tai ajoneuvon muiden heijastavien pintojen kautta.

| 6.2.5. | Geometrinen näkyvyys
  Määritetään kulmien α ja ß avulla kohdan 2.10.7 mukaisesti: | α = 15° ylöspäin ja 10° alaspäin |
| --- | --- | --- |

6.2.5.

Geometrinen näkyvyys

Määritetään kulmien α ja ß avulla kohdan 2.10.7 mukaisesti:

α = 15° ylöspäin ja 10° alaspäin

| | ß = 45° ulospäin ja 10° sisäänpäin. |
| --- | --- |

ß = 45° ulospäin ja 10° sisäänpäin.

Väliseinät tai muut varusteosat valaisimen lähellä eivät saa aiheuttaa muita tienkäyttäjiä häiritseviä ilmiöitä.

| 6.2.6. | Suuntaus
  Eteenpäin. |
| --- | --- |

6.2.6.

Suuntaus

Eteenpäin.

| 6.2.6.1. | Pystysuuntaus |
| --- | --- |

6.2.6.1.

Pystysuuntaus

| 6.2.6.1.1. | Ajoneuvon valmistajan on määriteltävä 0,1 prosentin tarkkuudella lähivalon valorajan alkukaltevuus alaspäin (mitataan kuormittamattomassa ajoneuvossa), kun yksi henkilö istuu kuljettajan istuimella. Tämä arvo on merkittävä kaikkiin ajoneuvoihin joko toisen ajovalaisimen tai valmistajan kilven läheisyyteen helposti luettavalla ja pysyvällä tavalla liitteessä 7 esitetyllä merkillä.
  Tämä kaltevuus alaspäin määritetään kohdan 6.2.6.1.2 mukaisesti. |
| --- | --- |

6.2.6.1.1.

Ajoneuvon valmistajan on määriteltävä 0,1 prosentin tarkkuudella lähivalon valorajan alkukaltevuus alaspäin (mitataan kuormittamattomassa ajoneuvossa), kun yksi henkilö istuu kuljettajan istuimella. Tämä arvo on merkittävä kaikkiin ajoneuvoihin joko toisen ajovalaisimen tai valmistajan kilven läheisyyteen helposti luettavalla ja pysyvällä tavalla liitteessä 7 esitetyllä merkillä.

Tämä kaltevuus alaspäin määritetään kohdan 6.2.6.1.2 mukaisesti.

| 6.2.6.1.2. | Sen mukaan, mikä on vertailuakselin suunnassa lähivalaisimen näkyvän pinnan alemman reunan asennuskorkeus h (joka mitataan kuormittamattomassa ajoneuvossa ja ilmaistaan metreinä), lähivalon valorajan pystykaltevuuden on kaikissa liitteessä 5 esitetyissä staattisissa olosuhteissa pysyttävä jäljempänä esitettyjen raja-arvojen sisällä, ja alkusuuntauksella on oltava seuraavat arvot: | h < 0,8







  raja-arvot | : | välillä -0,5 % ja –2,5 % |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| alkusuuntaus | : | välillä –1,0 % ja –1,5 % |

6.2.6.1.2.

Sen mukaan, mikä on vertailuakselin suunnassa lähivalaisimen näkyvän pinnan alemman reunan asennuskorkeus h (joka mitataan kuormittamattomassa ajoneuvossa ja ilmaistaan metreinä), lähivalon valorajan pystykaltevuuden on kaikissa liitteessä 5 esitetyissä staattisissa olosuhteissa pysyttävä jäljempänä esitettyjen raja-arvojen sisällä, ja alkusuuntauksella on oltava seuraavat arvot:

h < 0,8

raja-arvot

:

välillä -0,5 % ja –2,5 %

alkusuuntaus

:

välillä –1,0 % ja –1,5 %

| | 0,8 < h < 1,0







  raja-arvot | : | välillä -0,5 % ja –2,5 % |
| --- | --- | --- | --- |
| alkusuuntaus | : | välillä –1,0 % ja –1,5 % |

0,8 < h < 1,0

raja-arvot

:

välillä -0,5 % ja –2,5 %

alkusuuntaus

:

välillä –1,0 % ja –1,5 %

tai, ajoneuvon valmistajan valinnan mukaan,

| raja-arvot | : | välillä –1,0 % ja –3,0 % |
| --- | --- | --- |
| alkusuuntaus | : | välillä –1,5 % ja –2,0 % |

raja-arvot

:

välillä –1,0 % ja –3,0 %

alkusuuntaus

:

välillä –1,5 % ja –2,0 %

Ajoneuvon tyyppihyväksyntähakemuksessa on tässä tapauksessa ilmoitettava, kumpaa kahdesta vaihtoehdosta käytetään.

h > 1,0

| raja-arvot | : | välillä –1,0 % ja –3,0 % |
| --- | --- | --- |
| alkusuuntaus | : | välillä –1,5 % ja –2,0 % |

raja-arvot

:

välillä –1,0 % ja –3,0 %

alkusuuntaus

:

välillä –1,5 % ja –2,0 %

Näistä raja-arvoista ja alkusuuntausarvoista esitetään yhteenveto jäljempänä olevassa kaaviossa.

Luokan N3G (maasto)ajoneuvojen tapauksessa, kun valaisin on yli 1 200 mm:n korkeudella, valorajan pystykaltevuuden on oltava välillä –1,5 % ja –3,5 %.

3

Alkusuuntaus on välillä –2 % ja –2,5 %.

Image 1

| 6.2.6.2. | Ajovalaisimien tasonsäätölaite |
| --- | --- |

6.2.6.2.

Ajovalaisimien tasonsäätölaite

| 6.2.6.2.1. | Jos ajovalaisimien tasonsäätölaite on tarpeen kohtien 6.2.6.1.1 ja 6.2.6.1.2 vaatimusten täyttämiseksi, laitteen on oltava automaattinen. |
| --- | --- |

6.2.6.2.1.

Jos ajovalaisimien tasonsäätölaite on tarpeen kohtien 6.2.6.1.1 ja 6.2.6.1.2 vaatimusten täyttämiseksi, laitteen on oltava automaattinen.

| 6.2.6.2.2. | Manuaalisesti portaittaisesti tai portaattomasti säädettävät laitteet voidaan kuitenkin hyväksyä, jos niissä on pysäytysasento, jossa valaisimet voidaan suunnata kohdassa 6.2.6.1.1 määriteltyyn alkukaltevuuteen tavallisten säätöruuvien avulla tai samankaltaisin keinoin.
  Näitä manuaalisesti säädettäviä laitteita on voitava käyttää kuljettajan istuimelta.
  Portaattomasti säädettävissä laitteissa on oltava vertailumerkit, jotka ilmoittavat lähivalon säätöä vaativat kuormitusolosuhteet.
  Asentojen lukumäärän portaittain säädettävissä laitteissa on oltava sellainen, että kohdassa 6.2.6.1.2 esitetyt arvot saavutetaan kaikissa liitteessä 5 esitetyissä kuormitusolosuhteissa.
  Liitteessä 5 esitetyt kuormitusolosuhteet, jotka vaativat lähivalon säätämistä, on merkittävä selvästi myös näiden laitteiden hallintalaitteen läheisyyteen (ks. liite 8). |
| --- | --- |

6.2.6.2.2.

Manuaalisesti portaittaisesti tai portaattomasti säädettävät laitteet voidaan kuitenkin hyväksyä, jos niissä on pysäytysasento, jossa valaisimet voidaan suunnata kohdassa 6.2.6.1.1 määriteltyyn alkukaltevuuteen tavallisten säätöruuvien avulla tai samankaltaisin keinoin.

Näitä manuaalisesti säädettäviä laitteita on voitava käyttää kuljettajan istuimelta.

Portaattomasti säädettävissä laitteissa on oltava vertailumerkit, jotka ilmoittavat lähivalon säätöä vaativat kuormitusolosuhteet.

Asentojen lukumäärän portaittain säädettävissä laitteissa on oltava sellainen, että kohdassa 6.2.6.1.2 esitetyt arvot saavutetaan kaikissa liitteessä 5 esitetyissä kuormitusolosuhteissa.

Liitteessä 5 esitetyt kuormitusolosuhteet, jotka vaativat lähivalon säätämistä, on merkittävä selvästi myös näiden laitteiden hallintalaitteen läheisyyteen (ks. liite 8).

| 6.2.6.2.3. | Jos kohdissa 6.2.6.2.1 ja 6.2.6.2.2 kuvatut laitteet vioittuvat, lähivalo ei saa joutua asentoon, jossa kallistus on pienempi kuin laitteen vioittumishetkellä. |
| --- | --- |

6.2.6.2.3.

Jos kohdissa 6.2.6.2.1 ja 6.2.6.2.2 kuvatut laitteet vioittuvat, lähivalo ei saa joutua asentoon, jossa kallistus on pienempi kuin laitteen vioittumishetkellä.

| 6.2.6.3. | Mittausmenettely |
| --- | --- |

6.2.6.3.

Mittausmenettely

| 6.2.6.3.1. | Alkukaltevuuden säätämisen jälkeen mitataan lähivalon pystykaltevuus prosentteina staattisissa olosuhteissa kaikissa liitteessä 5 määritellyissä kuormitusolosuhteissa. |
| --- | --- |

6.2.6.3.1.

Alkukaltevuuden säätämisen jälkeen mitataan lähivalon pystykaltevuus prosentteina staattisissa olosuhteissa kaikissa liitteessä 5 määritellyissä kuormitusolosuhteissa.

| 6.2.6.3.2. | Lähivalaisimien kaltevuuden vaihtelun mittaaminen kuormituksen funktiona on tehtävä liitteen 6 mukaista testausmenettelyä noudattaen. |
| --- | --- |

6.2.6.3.2.

Lähivalaisimien kaltevuuden vaihtelun mittaaminen kuormituksen funktiona on tehtävä liitteen 6 mukaista testausmenettelyä noudattaen.

| 6.2.6.4. | Vaakasuuntaus
  Toisen tai molempien lähivalaisimien vaakasuuntausta voidaan muuttaa kaarrevalon tuottamiseksi sillä edellytyksellä, että jos koko valokeilaa tai valorajan kulmaa siirretään, valorajan kulma ei leikkaa ajoneuvon painopisteen kulkulinjaa sellaiselta etäisyydeltä ajoneuvon etuosasta, joka on enemmän kuin 100 kertaa kyseisten lähivalaisimien asennuskorkeus. |
| --- | --- |

6.2.6.4.

Vaakasuuntaus

Toisen tai molempien lähivalaisimien vaakasuuntausta voidaan muuttaa kaarrevalon tuottamiseksi sillä edellytyksellä, että jos koko valokeilaa tai valorajan kulmaa siirretään, valorajan kulma ei leikkaa ajoneuvon painopisteen kulkulinjaa sellaiselta etäisyydeltä ajoneuvon etuosasta, joka on enemmän kuin 100 kertaa kyseisten lähivalaisimien asennuskorkeus.

| 6.2.7. | Sähköliitännät |
| --- | --- |

6.2.7.

Sähköliitännät

| 6.2.7.1. | Vaihdettaessa kaukovaloilta lähivaloille on kaikkien kaukovalojen sammuttava yhtäaikaisesti. |
| --- | --- |

6.2.7.1.

Vaihdettaessa kaukovaloilta lähivaloille on kaikkien kaukovalojen sammuttava yhtäaikaisesti.

| 6.2.7.2. | Lähivalo voi pysyä sytytettynä samaan aikaan kuin kaukovalot. |
| --- | --- |

6.2.7.2.

Lähivalo voi pysyä sytytettynä samaan aikaan kuin kaukovalot.

| 6.2.7.3. | E-säännön nro 98 tai 149 mukaisten lähivalaisimien tapauksessa kaasupurkausvalonlähteiden on pysyttävä sytytettyinä kaukovalojen toiminnan aikana. |
| --- | --- |

6.2.7.3.

E-säännön nro 98 tai 149 mukaisten lähivalaisimien tapauksessa kaasupurkausvalonlähteiden on pysyttävä sytytettyinä kaukovalojen toiminnan aikana.

| 6.2.7.4. | Yksi lisävalonlähde tai yksi tai useampi LED-moduuli, joka sijaitsee lähivalaisimien sisällä tai kyseisten lähivalaisimien kanssa ryhmitellyssä tai rakenteellisesti yhdistetyssä valaisimessa (lukuun ottamatta kaukovalaisinta), voidaan kytkeä toimintaan kaarrevalon tuottamiseksi, mikäli ajoneuvon painopisteen kulkulinjan vaakasuuntainen kaarevuussäde on enintään 500 m. Valmistaja voi osoittaa tämän laskelmalla tai muulla tyyppihyväksyntäviranomaisen hyväksymällä tavalla. |
| --- | --- |

6.2.7.4.

Yksi lisävalonlähde tai yksi tai useampi LED-moduuli, joka sijaitsee lähivalaisimien sisällä tai kyseisten lähivalaisimien kanssa ryhmitellyssä tai rakenteellisesti yhdistetyssä valaisimessa (lukuun ottamatta kaukovalaisinta), voidaan kytkeä toimintaan kaarrevalon tuottamiseksi, mikäli ajoneuvon painopisteen kulkulinjan vaakasuuntainen kaarevuussäde on enintään 500 m. Valmistaja voi osoittaa tämän laskelmalla tai muulla tyyppihyväksyntäviranomaisen hyväksymällä tavalla.

| 6.2.7.5. | Lähivalaisimet voivat syttyä ja sammua automaattisesti. Lähivalaisimet on kuitenkin aina voitava sytyttää tai sammuttaa manuaalisesti. |
| --- | --- |

6.2.7.5.

Lähivalaisimet voivat syttyä ja sammua automaattisesti. Lähivalaisimet on kuitenkin aina voitava sytyttää tai sammuttaa manuaalisesti.

| 6.2.7.6. | Lähivalaisimien on sytyttävä ja sammuttava automaattisesti vallitsevien valaistusolosuhteiden mukaan (esim. sytyttävä yöolosuhteissa, tunneleissa jne.) liitteen 13 vaatimusten mukaisesti. |
| --- | --- |

6.2.7.6.

Lähivalaisimien on sytyttävä ja sammuttava automaattisesti vallitsevien valaistusolosuhteiden mukaan (esim. sytyttävä yöolosuhteissa, tunneleissa jne.) liitteen 13 vaatimusten mukaisesti.

| 6.2.7.7. | Sen estämättä, mitä kohdassa 6.2.7.6 kohdassa määrätään, lähivalaisimet voivat syttyä ja sammua automaattisesti muiden tekijöiden vaikutuksesta. Tällaisia tekijöitä ovat esimerkiksi aika tai vallitsevat ympäristöolosuhteet (esim. vuorokaudenaika, ajoneuvon sijainti, sade ja sumu). |
| --- | --- |

6.2.7.7.

Sen estämättä, mitä kohdassa 6.2.7.6 kohdassa määrätään, lähivalaisimet voivat syttyä ja sammua automaattisesti muiden tekijöiden vaikutuksesta. Tällaisia tekijöitä ovat esimerkiksi aika tai vallitsevat ympäristöolosuhteet (esim. vuorokaudenaika, ajoneuvon sijainti, sade ja sumu).

| 6.2.8. | Ilmaisin |
| --- | --- |

6.2.8.

Ilmaisin

| 6.2.8.1. | Ilmaisin on valinnainen. |
| --- | --- |

6.2.8.1.

Ilmaisin on valinnainen.

| 6.2.8.2. | Vilkkuva tai vilkkumaton optinen ilmaisin on kuitenkin pakollinen seuraavissa tapauksissa:






  a) | jos koko valokeilaa tai valorajan kulmaa siirretään kaarrevalon tuottamiseksi tai |
| --- | --- | --- |

6.2.8.2.

Vilkkuva tai vilkkumaton optinen ilmaisin on kuitenkin pakollinen seuraavissa tapauksissa:

a)

jos koko valokeilaa tai valorajan kulmaa siirretään kaarrevalon tuottamiseksi tai

| b) | jos pääasiallisen lähivalon tuottamiseen käytetään yhtä tai useampaa LED-moduulia. Vaatimusta ei kuitenkaan sovelleta, jos moduulit on kytketty siten, että yhden moduulin vikaantuessa mikään moduuli ei enää lähetä valoa. |
| --- | --- |

b)

jos pääasiallisen lähivalon tuottamiseen käytetään yhtä tai useampaa LED-moduulia. Vaatimusta ei kuitenkaan sovelleta, jos moduulit on kytketty siten, että yhden moduulin vikaantuessa mikään moduuli ei enää lähetä valoa.

Ilmaisimen on kytkeydyttävä toimintaan seuraavissa tilanteissa:

| a) | jos valorajan kulman siirrossa tapahtuu toimintahäiriö tai |
| --- | --- |

a)

jos valorajan kulman siirrossa tapahtuu toimintahäiriö tai

| b) | jos jokin pääasiallisen lähivalon tuottamiseen käytettävä LED-moduuli vikaantuu. Vaatimusta ei kuitenkaan sovelleta, jos moduulit on kytketty siten, että yhden moduulin vikaantuessa mikään moduuli ei enää lähetä valoa. |
| --- | --- |

b)

jos jokin pääasiallisen lähivalon tuottamiseen käytettävä LED-moduuli vikaantuu. Vaatimusta ei kuitenkaan sovelleta, jos moduulit on kytketty siten, että yhden moduulin vikaantuessa mikään moduuli ei enää lähetä valoa.

Ilmaisimen on pysyttävä toiminnassa niin kauan kuin vika esiintyy. Ilmaisimen toiminta voidaan keskeyttää väliaikaisesti, mutta sen on kytkeydyttävä uudelleen toimintaan aina, kun käyttövoimajärjestelmän käynnistys- ja/tai pysäytyslaite kytketään päälle tai pois päältä.

| 6.2.9. | Muut vaatimukset
  Kohdan 5.5.2 vaatimuksia ei sovelleta lähivalaisimiin.
  Lähivalaisimet, jotka on varustettu pääasiallisen lähivalon tuottavilla valonlähteillä tai LED-moduuleilla, joiden nimellisvalovirta on yli 2 000 luumenia, voidaan asentaa ainoastaan yhdessä E-säännön nro 45 mukaisten ajovalaisimien puhdistuslaitteiden kanssa. (11)

  Pystykaltevuuden osalta kohdan 6.2.6.2.2 määräyksiä ei sovelleta lähivalaisimiin, joissa pääasiallisen lähivalon tuottamiseen käytetään valonlähdettä tai LED-moduuleja, joiden nimellisvalovirta on yli 2 000 luumenia.
  Kun kyse on hehkulampuista, joille on ilmoitettu useampi kuin yksi testijännite, sovelletaan pääasiallisen lähivalon tuottavaa nimellisvalovirtaa, joka on ilmoitettu laitteen tyyppihyväksynnän ilmoituslomakkeessa.
  Hyväksytyllä valonlähteellä varustettujen lähivalaisimien tapauksessa sovellettava nimellisvalovirran arvo on asianmukaisella testijännitteellä ilmoitettu arvo sen säännön valonlähdeselosteessa, jonka mukaisesti valonlähde on hyväksytty, ottamatta huomioon selosteessa ilmoitetun nimellisvalovirran toleransseja.
  Kaarrevalon tuottamiseen voidaan käyttää vain E-säännön nro 98, 112 tai 149 mukaisia lähivalaisimia.
  Jos kaarrevalo tuotetaan koko valokeilan tai valorajan kulman vaakasuuntaisella liikkeellä, se on voitava sytyttää vain, jos ajoneuvo liikkuu eteenpäin. Tätä ei sovelleta, jos kaarrevaloa tuotetaan käännyttäessä oikealle oikeanpuoleisessa liikenteessä tai käännyttäessä vasemmalle vasemmanpuoleisessa liikenteessä. |
| --- | --- |

6.2.9.

Muut vaatimukset

Kohdan 5.5.2 vaatimuksia ei sovelleta lähivalaisimiin.

Lähivalaisimet, jotka on varustettu pääasiallisen lähivalon tuottavilla valonlähteillä tai LED-moduuleilla, joiden nimellisvalovirta on yli 2 000 luumenia, voidaan asentaa ainoastaan yhdessä E-säännön nro 45 mukaisten ajovalaisimien puhdistuslaitteiden kanssa. (11)

11

Pystykaltevuuden osalta kohdan 6.2.6.2.2 määräyksiä ei sovelleta lähivalaisimiin, joissa pääasiallisen lähivalon tuottamiseen käytetään valonlähdettä tai LED-moduuleja, joiden nimellisvalovirta on yli 2 000 luumenia.

Kun kyse on hehkulampuista, joille on ilmoitettu useampi kuin yksi testijännite, sovelletaan pääasiallisen lähivalon tuottavaa nimellisvalovirtaa, joka on ilmoitettu laitteen tyyppihyväksynnän ilmoituslomakkeessa.

Hyväksytyllä valonlähteellä varustettujen lähivalaisimien tapauksessa sovellettava nimellisvalovirran arvo on asianmukaisella testijännitteellä ilmoitettu arvo sen säännön valonlähdeselosteessa, jonka mukaisesti valonlähde on hyväksytty, ottamatta huomioon selosteessa ilmoitetun nimellisvalovirran toleransseja.

Kaarrevalon tuottamiseen voidaan käyttää vain E-säännön nro 98, 112 tai 149 mukaisia lähivalaisimia.

Jos kaarrevalo tuotetaan koko valokeilan tai valorajan kulman vaakasuuntaisella liikkeellä, se on voitava sytyttää vain, jos ajoneuvo liikkuu eteenpäin. Tätä ei sovelleta, jos kaarrevaloa tuotetaan käännyttäessä oikealle oikeanpuoleisessa liikenteessä tai käännyttäessä vasemmalle vasemmanpuoleisessa liikenteessä.

| 6.3. | Etusumuvalaisin (E-sääntö nro 19 tai 149) |
| --- | --- |

6.3.

Etusumuvalaisin (E-sääntö nro 19 tai 149)

| 6.3.1. | Asennus
  Valinnainen moottoriajoneuvoissa. Kielletty perävaunuissa. |
| --- | --- |

6.3.1.

Asennus

Valinnainen moottoriajoneuvoissa. Kielletty perävaunuissa.

| 6.3.2. | Lukumäärä
  Kaksi valaisinta, jotka täyttävät joko E-säännön nro 19 muutossarjan 03 ja myöhempien muutossarjojen vaatimukset tai E-säännön nro 149 vaatimukset. |
| --- | --- |

6.3.2.

Lukumäärä

Kaksi valaisinta, jotka täyttävät joko E-säännön nro 19 muutossarjan 03 ja myöhempien muutossarjojen vaatimukset tai E-säännön nro 149 vaatimukset.

| 6.3.3. | Sijoittelu
  Ei erityisiä vaatimuksia. |
| --- | --- |

6.3.3.

Sijoittelu

Ei erityisiä vaatimuksia.

| 6.3.4. | Sijainti |
| --- | --- |

6.3.4.

Sijainti

| 6.3.4.1. | Leveyssuunnassa: se näkyvän pinnan piste vertailuakselin suunnassa, joka on kauimpana ajoneuvon pituussuuntaisesta keskitasosta, saa sijaita enintään 400 mm:n etäisyydellä ajoneuvon uloimmasta ulkoreunasta. |
| --- | --- |

6.3.4.1.

Leveyssuunnassa: se näkyvän pinnan piste vertailuakselin suunnassa, joka on kauimpana ajoneuvon pituussuuntaisesta keskitasosta, saa sijaita enintään 400 mm:n etäisyydellä ajoneuvon uloimmasta ulkoreunasta.

| 6.3.4.2. | Korkeussuunnassa:







  Vähimmäisarvo | : | 250 mm maanpinnan yläpuolella. |
| --- | --- | --- | --- |
| Enimmäisarvo | : | Luokkien M1 ja N1 ajoneuvot: enintään 800 mm maanpinnan yläpuolella.
  Kaikki muut luokat lukuun ottamatta luokkaa N3G (12) (maastoajoneuvot): enintään 1 200 mm maanpinnan yläpuolella.
  Luokan N3G ajoneuvot: enimmäiskorkeus voi olla 1 500 mm. |

6.3.4.2.

Korkeussuunnassa:

Vähimmäisarvo

:

250 mm maanpinnan yläpuolella.

Enimmäisarvo

:

Luokkien M1 ja N1 ajoneuvot: enintään 800 mm maanpinnan yläpuolella.

1

1

Kaikki muut luokat lukuun ottamatta luokkaa N3G (12) (maastoajoneuvot): enintään 1 200 mm maanpinnan yläpuolella.

3

12

Luokan N3G ajoneuvot: enimmäiskorkeus voi olla 1 500 mm.

3

Mikään näkyvän pinnan piste vertailuakselin suunnassa ei saa olla korkeammalla kuin lähivalaisimen näkyvän pinnan korkein piste vertailuakselin suunnassa.

| 6.3.4.3. | Pituussuunnassa: ajoneuvon etuosassa. Tämä vaatimus katsotaan täytetyksi, jos lähetetty valo ei häiritse kuljettajaa suoraan tai epäsuorasti epäsuoran näkemän tarjoavien laitteiden ja/tai ajoneuvon muiden heijastavien pintojen kautta. |
| --- | --- |

6.3.4.3.

Pituussuunnassa: ajoneuvon etuosassa. Tämä vaatimus katsotaan täytetyksi, jos lähetetty valo ei häiritse kuljettajaa suoraan tai epäsuorasti epäsuoran näkemän tarjoavien laitteiden ja/tai ajoneuvon muiden heijastavien pintojen kautta.

| 6.3.5. | Geometrinen näkyvyys
  Määritetään kulmien
  α ja ß avulla kohdan 2.10.7 mukaisesti: | α = 5° ylöspäin ja alaspäin |
| --- | --- | --- |

6.3.5.

Geometrinen näkyvyys

Määritetään kulmien

α ja ß avulla kohdan 2.10.7 mukaisesti:

α = 5° ylöspäin ja alaspäin

| | ß = 45° ulospäin ja 10° sisäänpäin. |
| --- | --- |

ß = 45° ulospäin ja 10° sisäänpäin.

Väliseinät tai muut varusteosat valaisimen lähellä eivät saa aiheuttaa muita tienkäyttäjiä häiritseviä ilmiöitä. (13)

13

| 6.3.6. | Suuntaus
  Eteenpäin. |
| --- | --- |

6.3.6.

Suuntaus

Eteenpäin.

| 6.3.6.1. | Pystysuuntaus |
| --- | --- |

6.3.6.1.

Pystysuuntaus

| 6.3.6.1.1. | Luokan B etusumuvalaisimet: valorajan pystysuuntaisen kaltevuuden, joka määritellään kuormittamattomassa ajoneuvossa, kun yksi henkilö istuu kuljettajan istuimella, on oltava –1,5 prosenttia tai pienempi. 13 |
| --- | --- |

6.3.6.1.1.

Luokan B etusumuvalaisimet: valorajan pystysuuntaisen kaltevuuden, joka määritellään kuormittamattomassa ajoneuvossa, kun yksi henkilö istuu kuljettajan istuimella, on oltava –1,5 prosenttia tai pienempi. 13

| 6.3.6.1.2. | Luokan F3 etusumuvalaisimet: |
| --- | --- |

6.3.6.1.2.

Luokan F3 etusumuvalaisimet:

| 6.3.6.1.2.1. | Kun valonlähteen nimellisvalovirran kokonaisarvo kunkin etusumuvalaisimen osalta on enintään 2 000 luumenia, |
| --- | --- |

6.3.6.1.2.1.

Kun valonlähteen nimellisvalovirran kokonaisarvo kunkin etusumuvalaisimen osalta on enintään 2 000 luumenia,

| 6.3.6.1.2.1.1. | valorajan pystysuuntaisen kaltevuuden, joka määritellään kuormittamattomassa ajoneuvossa, kun yksi henkilö istuu kuljettajan istuimella, on oltava –1,0 prosenttia tai pienempi. |
| --- | --- |

6.3.6.1.2.1.1.

valorajan pystysuuntaisen kaltevuuden, joka määritellään kuormittamattomassa ajoneuvossa, kun yksi henkilö istuu kuljettajan istuimella, on oltava –1,0 prosenttia tai pienempi.

| 6.3.6.1.2.2. | Kun valonlähteen nimellisvalovirran kokonaisarvo kunkin etusumuvalaisimen osalta on yli 2 000 luumenia, |
| --- | --- |

6.3.6.1.2.2.

Kun valonlähteen nimellisvalovirran kokonaisarvo kunkin etusumuvalaisimen osalta on yli 2 000 luumenia,

| 6.3.6.1.2.2.1. | valorajan pystysuuntaisen kaltevuuden arvojen on kaikissa liitteessä 5 määritellyissä staattisissa olosuhteissa pysyttävä seuraavien arvojen välissä sen mukaan, mikä on etusumuvalaisimen näkyvän pinnan alareunan asennuskorkeus (h) metreinä vertailuakselin suunnassa kuormittamattomassa ajoneuvossa mitattuna: | h ≤ 0,8







  raja-arvot | : | välillä –1,0 % ja –3,0 % |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| alkusuuntaus | : | välillä –1,5 % ja –2,0 % |

6.3.6.1.2.2.1.

valorajan pystysuuntaisen kaltevuuden arvojen on kaikissa liitteessä 5 määritellyissä staattisissa olosuhteissa pysyttävä seuraavien arvojen välissä sen mukaan, mikä on etusumuvalaisimen näkyvän pinnan alareunan asennuskorkeus (h) metreinä vertailuakselin suunnassa kuormittamattomassa ajoneuvossa mitattuna:

h ≤ 0,8

raja-arvot

:

välillä –1,0 % ja –3,0 %

alkusuuntaus

:

välillä –1,5 % ja –2,0 %

| | h > 0,8







  raja-arvot | : | välillä –1,5 % ja –3,5 % |
| --- | --- | --- | --- |
| alkusuuntaus | : | välillä –2,0 % ja –2,5 %. |

h > 0,8

raja-arvot

:

välillä –1,5 % ja –3,5 %

alkusuuntaus

:

välillä –2,0 % ja –2,5 %.

| 6.3.6.1.2.2.2. | Ajoneuvon valmistajan on määriteltävä yhden desimaalin tarkkuudella lähivalon valorajan alkukaltevuus alaspäin. Arvo mitataan kuormittamattomassa ajoneuvossa, kun yksi henkilö istuu kuljettajan istuimella. Se on merkittävä helposti luettavalla ja pysyvällä tavalla kaikkiin ajoneuvoihin joko etusumuvalaisimen tai valmistajan kilven läheisyyteen taikka kohdassa 6.2.6.1.1 tarkoitetun merkinnän yhteyteen liitteessä 7 esitetyllä merkillä. Tämä kaltevuus alaspäin määritetään kohdan 6.3.6.1.2.2.1 mukaisesti. |
| --- | --- |

6.3.6.1.2.2.2.

Ajoneuvon valmistajan on määriteltävä yhden desimaalin tarkkuudella lähivalon valorajan alkukaltevuus alaspäin. Arvo mitataan kuormittamattomassa ajoneuvossa, kun yksi henkilö istuu kuljettajan istuimella. Se on merkittävä helposti luettavalla ja pysyvällä tavalla kaikkiin ajoneuvoihin joko etusumuvalaisimen tai valmistajan kilven läheisyyteen taikka kohdassa 6.2.6.1.1 tarkoitetun merkinnän yhteyteen liitteessä 7 esitetyllä merkillä. Tämä kaltevuus alaspäin määritetään kohdan 6.3.6.1.2.2.1 mukaisesti.

| 6.3.6.2. | Etusumuvalaisimen tasonsäätölaite |
| --- | --- |

6.3.6.2.

Etusumuvalaisimen tasonsäätölaite

| 6.3.6.2.1. | Jos ajoneuvossa on etusumuvalaisimen tasonsäätölaite, joka voi olla erillinen tai ryhmitetty muiden etu- ja merkkivalaisintoimintojen kanssa, laitteen on oltava sellainen, että pystysuuntainen kaltevuus on kaikissa tämän säännön liitteessä 5 tarkoitetuissa staattisissa kuormitusolosuhteissa kohdassa 6.3.6.1.2.2.1 vahvistettujen raja-arvojen mukainen. |
| --- | --- |

6.3.6.2.1.

Jos ajoneuvossa on etusumuvalaisimen tasonsäätölaite, joka voi olla erillinen tai ryhmitetty muiden etu- ja merkkivalaisintoimintojen kanssa, laitteen on oltava sellainen, että pystysuuntainen kaltevuus on kaikissa tämän säännön liitteessä 5 tarkoitetuissa staattisissa kuormitusolosuhteissa kohdassa 6.3.6.1.2.2.1 vahvistettujen raja-arvojen mukainen.

| 6.3.6.2.2. | Jos luokan F3 etusumuvalaisin on osa lähivalaisinta tai AFS-järjestelmää, kohdan 6.2.6 vaatimuksia sovelletaan silloin, kun etusumuvaloa käytetään osana lähivaloa.
  Tässä tapauksessa kohdassa 6.2.6 määriteltyjä tasonsäätörajoja voidaan soveltaa myös silloin, kun tällaista sumuvalaisinta käytetään yksinään. |
| --- | --- |

6.3.6.2.2.

Jos luokan F3 etusumuvalaisin on osa lähivalaisinta tai AFS-järjestelmää, kohdan 6.2.6 vaatimuksia sovelletaan silloin, kun etusumuvaloa käytetään osana lähivaloa.

Tässä tapauksessa kohdassa 6.2.6 määriteltyjä tasonsäätörajoja voidaan soveltaa myös silloin, kun tällaista sumuvalaisinta käytetään yksinään.

| 6.3.6.2.3. | Tasonsäätölaitetta voidaan käyttää myös etusumuvalaisimen kaltevuuden säätämiseksi automaattisesti vallitsevien olosuhteiden mukaisesti sillä edellytyksellä, että kohdassa 6.3.6.1.2.2.1 määriteltyjä kaltevuusrajoja alaspäin ei ylitetä. |
| --- | --- |

6.3.6.2.3.

Tasonsäätölaitetta voidaan käyttää myös etusumuvalaisimen kaltevuuden säätämiseksi automaattisesti vallitsevien olosuhteiden mukaisesti sillä edellytyksellä, että kohdassa 6.3.6.1.2.2.1 määriteltyjä kaltevuusrajoja alaspäin ei ylitetä.

| 6.3.6.2.4. | Jos tasonsäätölaite vioittuu, etusumuvalo ei saa joutua asentoon, jossa valorajan kaltevuus on pienempi kuin se oli laitteen vioittumishetkellä. |
| --- | --- |

6.3.6.2.4.

Jos tasonsäätölaite vioittuu, etusumuvalo ei saa joutua asentoon, jossa valorajan kaltevuus on pienempi kuin se oli laitteen vioittumishetkellä.

| 6.3.7. | Sähköliitännät
  Etusumuvalaisimet on voitava sytyttää ja sammuttaa kaukovalaisimista, lähivalaisimista tai mistään kauko- ja lähivalaisimien yhdistelmästä riippumatta lukuun ottamatta seuraavia tapauksia:






  a) | Sumuvalaisimia käytetään osana muuta valaisutoimintoa AFS-järjestelmässä. Etusumuvalotoiminnon päällekytkennällä on kuitenkin oltava etusija siihen toimintoon nähden, jonka osana etusumuvalaisimia käytetään. Tai |
| --- | --- | --- |

6.3.7.

Sähköliitännät

Etusumuvalaisimet on voitava sytyttää ja sammuttaa kaukovalaisimista, lähivalaisimista tai mistään kauko- ja lähivalaisimien yhdistelmästä riippumatta lukuun ottamatta seuraavia tapauksia:

a)

Sumuvalaisimia käytetään osana muuta valaisutoimintoa AFS-järjestelmässä. Etusumuvalotoiminnon päällekytkennällä on kuitenkin oltava etusija siihen toimintoon nähden, jonka osana etusumuvalaisimia käytetään. Tai

| b) | Etusumuvalaisimia ei voida sytyttää samanaikaisesti muiden sellaisten valaisimien kanssa, joihin ne on yhdistetty rakenteellisesti, mikä ilmoitetaan vinoviivalla ”/” E-säännön nro 19 liitteen 1 kohdan 10.1 tai E-säännön nro 149 liitteen 1 kohdan 9.5.1 mukaisesti. |
| --- | --- |

b)

Etusumuvalaisimia ei voida sytyttää samanaikaisesti muiden sellaisten valaisimien kanssa, joihin ne on yhdistetty rakenteellisesti, mikä ilmoitetaan vinoviivalla ”/” E-säännön nro 19 liitteen 1 kohdan 10.1 tai E-säännön nro 149 liitteen 1 kohdan 9.5.1 mukaisesti.

| 6.3.8. | Ilmaisin
  Suljetun piirin ilmaisin on pakollinen. Erillinen vilkkumaton varoitusvalo. |
| --- | --- |

6.3.8.

Ilmaisin

Suljetun piirin ilmaisin on pakollinen. Erillinen vilkkumaton varoitusvalo.

| 6.3.9. | Muut vaatimukset
  Jos E-säännön nro 19 liitteessä 1 tai E-säännön nro 149 liitteessä 1 olevassa ilmoituslomakkeessa on myönteinen merkintä, luokan F3 etusumuvalaisimen suuntaus ja valovoima voivat mukautua automaattisesti vallitsevien olosuhteiden mukaan. Kaikki valovoiman ja suuntauksen muutokset on suoritettava automaattisesti ja siten, että kuljettajalle tai muille tienkäyttäjille ei aiheuteta haittaa. |
| --- | --- |

6.3.9.

Muut vaatimukset

Jos E-säännön nro 19 liitteessä 1 tai E-säännön nro 149 liitteessä 1 olevassa ilmoituslomakkeessa on myönteinen merkintä, luokan F3 etusumuvalaisimen suuntaus ja valovoima voivat mukautua automaattisesti vallitsevien olosuhteiden mukaan. Kaikki valovoiman ja suuntauksen muutokset on suoritettava automaattisesti ja siten, että kuljettajalle tai muille tienkäyttäjille ei aiheuteta haittaa.

| 6.4. | Peruutusvalaisin (E-sääntö nro 23 tai 148) |
| --- | --- |

6.4.

Peruutusvalaisin (E-sääntö nro 23 tai 148)

| 6.4.1. | Asennus
  Pakollinen moottoriajoneuvoissa ja luokkien O2, O3 ja O4 perävaunuissa. Valinnainen luokan O1 perävaunuissa. |
| --- | --- |

6.4.1.

Asennus

Pakollinen moottoriajoneuvoissa ja luokkien O2, O3 ja O4 perävaunuissa. Valinnainen luokan O1 perävaunuissa.

2

3

4

1

| 6.4.2. | Lukumäärä |
| --- | --- |

6.4.2.

Lukumäärä

| 6.4.2.1. | Yksi laite pakollinen ja toinen laite valinnainen luokan M1 moottoriajoneuvoissa ja kaikissa muissa ajoneuvoissa, joiden pituus on enintään 6 000 mm. |
| --- | --- |

6.4.2.1.

Yksi laite pakollinen ja toinen laite valinnainen luokan M1

| 6.4.2.2. | Kaksi pakollista laitetta ja kaksi valinnaista laitetta kaikissa ajoneuvoissa, joiden pituus on yli 6 000 mm, lukuun ottamatta luokan M1 ajoneuvoja. |
| --- | --- |

6.4.2.2.

Kaksi pakollista laitetta ja kaksi valinnaista laitetta kaikissa ajoneuvoissa, joiden pituus on yli 6 000 mm, lukuun ottamatta luokan M1

| 6.4.3. | Sijoittelu
  Ei erityisiä vaatimuksia. |
| --- | --- |

6.4.3.

Sijoittelu

Ei erityisiä vaatimuksia.

| 6.4.4. | Sijainti |
| --- | --- |

6.4.4.

Sijainti

| 6.4.4.1. | Leveyssuunnassa: Ei erityisiä vaatimuksia. |
| --- | --- |

6.4.4.1.

Leveyssuunnassa: Ei erityisiä vaatimuksia.

| 6.4.4.2. | Korkeussuunnassa: Vähintään 250 mm ja enintään 1 200 mm maanpinnan yläpuolella. Luokkien N2G, N3G, M2G ja M3G (maasto)ajoneuvoissa enimmäiskorkeus voi olla 1 400 mm. |
| --- | --- |

6.4.4.2.

Korkeussuunnassa: Vähintään 250 mm ja enintään 1 200 mm maanpinnan yläpuolella. Luokkien N2

3

2

3

| 6.4.4.3. | Pituussuunnassa: ajoneuvon takaosassa.
  Jos kohdassa 6.4.2.2 mainitut kaksi valinnaista laitetta asennetaan, ne voidaan asentaa ajoneuvon sivulle kohtien 6.4.5.2 ja 6.4.6.2 vaatimusten mukaisesti. |
| --- | --- |

6.4.4.3.

Pituussuunnassa: ajoneuvon takaosassa.

Jos kohdassa 6.4.2.2 mainitut kaksi valinnaista laitetta asennetaan, ne voidaan asentaa ajoneuvon sivulle kohtien 6.4.5.2 ja 6.4.6.2 vaatimusten mukaisesti.

| 6.4.5. | Geometrinen näkyvyys |
| --- | --- |

6.4.5.

Geometrinen näkyvyys

| 6.4.5.1. | Ajoneuvon takaosaan asennetut laitteet:
  Määritetään kulmien α ja ß avulla kohdan 2.10.7 mukaisesti: | α = 15° ylöspäin ja 5 °alaspäin, |
| --- | --- | --- |

6.4.5.1.

Ajoneuvon takaosaan asennetut laitteet:

Määritetään kulmien α ja ß avulla kohdan 2.10.7 mukaisesti:

α = 15° ylöspäin ja 5 °alaspäin,

| | β = 45° oikealle ja vasemmalle, jos laitteita on vain yksi, |
| --- | --- |

β = 45° oikealle ja vasemmalle, jos laitteita on vain yksi,

| | 45 ° ulospäin ja 30 ° sisäänpäin, jos valaisimia on kaksi. |
| --- | --- |

45 ° ulospäin ja 30 ° sisäänpäin, jos valaisimia on kaksi.

| 6.4.5.2. | Kohdassa 6.4.2.2 mainitut kaksi valinnaista laitetta, jotka on asennettu ajoneuvon sivulle:
  Geometrisen näkyvyyden katsotaan olevan varmistettu, jos laitteen vertailuakseli suuntautuu ulospäin ajoneuvon pituussuuntaiseen keskitasoon nähden kulmassa β, joka on enintään 15°. Nämä kaksi valinnaista laitetta voidaan suunnata pystysuunnassa alaspäin. |
| --- | --- |

6.4.5.2.

Kohdassa 6.4.2.2 mainitut kaksi valinnaista laitetta, jotka on asennettu ajoneuvon sivulle:

Geometrisen näkyvyyden katsotaan olevan varmistettu, jos laitteen vertailuakseli suuntautuu ulospäin ajoneuvon pituussuuntaiseen keskitasoon nähden kulmassa β, joka on enintään 15°. Nämä kaksi valinnaista laitetta voidaan suunnata pystysuunnassa alaspäin.

| 6.4.6. | Suuntaus |
| --- | --- |

6.4.6.

Suuntaus

| 6.4.6.1. | Taaksepäin. |
| --- | --- |

6.4.6.1.

Taaksepäin.

| 6.4.6.2. | Jos kohdassa 6.4.2.2 mainitut kaksi valinnaista laitetta on asennettu ajoneuvon sivulle, sovelletaan lisäksi kohdan 6.4.5.2 vaatimuksia. |
| --- | --- |

6.4.6.2.

Jos kohdassa 6.4.2.2 mainitut kaksi valinnaista laitetta on asennettu ajoneuvon sivulle, sovelletaan lisäksi kohdan 6.4.5.2 vaatimuksia.

| 6.4.7. | Sähköliitännät |
| --- | --- |

6.4.7.

Sähköliitännät

| 6.4.7.1. | Sähköliitäntöjen on oltava sellaiset, että valaisimen voi sytyttää ainoastaan, jos peruutusvaihde on kytkettynä ja jos käyttövoimajärjestelmän käynnistys- ja pysäytyslaite on sellaisessa asennossa, että käyttövoimajärjestelmän toiminta on mahdollista. Valaisin ei saa syttyä eikä pysyä sytytettynä, jos jompikumpi edellä mainituista edellytyksistä ei täyty. |
| --- | --- |

6.4.7.1.

Sähköliitäntöjen on oltava sellaiset, että valaisimen voi sytyttää ainoastaan, jos peruutusvaihde on kytkettynä ja jos käyttövoimajärjestelmän käynnistys- ja pysäytyslaite on sellaisessa asennossa, että käyttövoimajärjestelmän toiminta on mahdollista. Valaisin ei saa syttyä eikä pysyä sytytettynä, jos jompikumpi edellä mainituista edellytyksistä ei täyty.

| 6.4.7.2. | Kohdassa 6.4.2.2 mainittujen kahden valinnaisen laitteen sähköliitäntöjen on lisäksi oltava sellaiset, että laitteita ei voida kytkeä päälle, elleivät kohdassa 5.11 tarkoitetut valaisimet ole sytytettyinä.
  Ajoneuvon sivulle asennetut laitteet on sallittua kytkeä päälle ajoneuvon hitaita eteenpäin suuntautuvia liikkeitä varten, kun nopeus on enintään 15 km/h ja seuraavat ehdot täyttyvät:






  a) | Laitteet on kytkettävä päälle ja pois päältä manuaalisesti erillisellä hallintalaitteella. |
| --- | --- | --- |

6.4.7.2.

Kohdassa 6.4.2.2 mainittujen kahden valinnaisen laitteen sähköliitäntöjen on lisäksi oltava sellaiset, että laitteita ei voida kytkeä päälle, elleivät kohdassa 5.11 tarkoitetut valaisimet ole sytytettyinä.

Ajoneuvon sivulle asennetut laitteet on sallittua kytkeä päälle ajoneuvon hitaita eteenpäin suuntautuvia liikkeitä varten, kun nopeus on enintään 15 km/h ja seuraavat ehdot täyttyvät:

a)

Laitteet on kytkettävä päälle ja pois päältä manuaalisesti erillisellä hallintalaitteella.

| b) | Näin sytytettyinä valaisimet voivat pysyä sytytettyinä silloinkin, kun peruutusvaihde kytketään pois. |
| --- | --- |

b)

Näin sytytettyinä valaisimet voivat pysyä sytytettyinä silloinkin, kun peruutusvaihde kytketään pois.

| c) | Laitteiden on kytkeydyttävä automaattisesti pois päältä, kun ajoneuvon nopeus eteenpäin ylittää 15 km/h riippumatta erillisen hallintalaitteen asennosta. Tällöin niiden on pysyttävä kytkettyinä pois päältä, kunnes ne kytketään jälleen päälle tarkoituksellisesti. |
| --- | --- |

c)

Laitteiden on kytkeydyttävä automaattisesti pois päältä, kun ajoneuvon nopeus eteenpäin ylittää 15 km/h riippumatta erillisen hallintalaitteen asennosta. Tällöin niiden on pysyttävä kytkettyinä pois päältä, kunnes ne kytketään jälleen päälle tarkoituksellisesti.

| 6.4.8. | Ilmaisin
  Ilmaisin on valinnainen. |
| --- | --- |

6.4.8.

Ilmaisin

Ilmaisin on valinnainen.

| 6.4.9. | Muut vaatimukset
  Ei mitään. |
| --- | --- |

6.4.9.

Muut vaatimukset

Ei mitään.

| 6.5. | Suuntavalaisin (E-sääntö nro 6 tai 148) |
| --- | --- |

6.5.

Suuntavalaisin (E-sääntö nro 6 tai 148)

| 6.5.1. | Asennus (ks. kuva jäljempänä)
  Pakollinen. Suuntavalaisimien tyypit jaetaan luokkiin (1, 1a, 1b, 2a, 2b, 5 ja 6), joiden asennelma yhdessä ajoneuvossa muodostaa järjestelyn (A ja B).
  Järjestelyä A sovelletaan kaikkiin moottoriajoneuvoihin.
  Järjestelyä B sovelletaan ainoastaan perävaunuihin. |
| --- | --- |

6.5.1.

Asennus (ks. kuva jäljempänä)

Pakollinen. Suuntavalaisimien tyypit jaetaan luokkiin (1, 1a, 1b, 2a, 2b, 5 ja 6), joiden asennelma yhdessä ajoneuvossa muodostaa järjestelyn (A ja B).

Järjestelyä A sovelletaan kaikkiin moottoriajoneuvoihin.

Järjestelyä B sovelletaan ainoastaan perävaunuihin.

| 6.5.2. | Lukumäärä
  Sijoittelun mukaisesti. |
| --- | --- |

6.5.2.

Lukumäärä

Sijoittelun mukaisesti.

| 6.5.3. | Järjestelyt (ks. kuva jäljempänä)
  A: kaksi seuraaviin luokkiin kuuluvaa etusuuntavalaisinta: | 1 tai 1a tai 1b,
  jos tämän valaisimen näkyvän pinnan reunan ja lähivalaisimen ja/tai etusumuvalaisimen, jos sellainen on asennettu, näkyvän pinnan reunan välinen etäisyys vertailuakselin suunnassa on vähintään 40 mm |
| --- | --- | --- |

6.5.3.

Järjestelyt (ks. kuva jäljempänä)

A: kaksi seuraaviin luokkiin kuuluvaa etusuuntavalaisinta:

1 tai 1a tai 1b,

jos tämän valaisimen näkyvän pinnan reunan ja lähivalaisimen ja/tai etusumuvalaisimen, jos sellainen on asennettu, näkyvän pinnan reunan välinen etäisyys vertailuakselin suunnassa on vähintään 40 mm

| | 1a tai 1b,
  jos tämän valaisimen näkyvän pinnan reunan ja lähivalaisimen ja/tai etusumuvalaisimen, jos sellainen on asennettu, näkyvän pinnan reunan välinen etäisyys vertailuakselin suunnassa on suurempi kuin 20 mm ja pienempi kuin 40 mm |
| --- | --- |

1a tai 1b,

jos tämän valaisimen näkyvän pinnan reunan ja lähivalaisimen ja/tai etusumuvalaisimen, jos sellainen on asennettu, näkyvän pinnan reunan välinen etäisyys vertailuakselin suunnassa on suurempi kuin 20 mm ja pienempi kuin 40 mm

| | 1b,
  jos tämän valaisimen näkyvän pinnan reunan ja lähivalaisimen ja/tai etusumuvalaisimen, jos sellainen on asennettu, näkyvän pinnan reunan välinen etäisyys vertailuakselin suunnassa on enintään 20 mm |
| --- | --- |

1b,

jos tämän valaisimen näkyvän pinnan reunan ja lähivalaisimen ja/tai etusumuvalaisimen, jos sellainen on asennettu, näkyvän pinnan reunan välinen etäisyys vertailuakselin suunnassa on enintään 20 mm

kaksi takasuuntavalaisinta (luokka 2a tai 2b)

kaksi valinnaista valaisinta (luokka 2a tai 2b) kaikissa luokkien M2, M3, N2 ja N3 ajoneuvoissa.

2

3

2

3

kaksi luokan 5 tai 6 sivusuuntavalaisinta (vähimmäisvaatimukset):

| | 5
  kaikki luokan M1 ajoneuvot
  luokkien N1, M2 ja M3 ajoneuvot, joiden pituus on enintään 6 metriä |
| --- | --- |

5

kaikki luokan M1 ajoneuvot

1

luokkien N1, M2 ja M3 ajoneuvot, joiden pituus on enintään 6 metriä

1

2

3

| | 6
  kaikki luokkien M2 ja N3 ajoneuvot
  luokkien N1, M2 ja M3 ajoneuvot, joiden pituus on yli 6 metriä. |
| --- | --- |

6

kaikki luokkien M2 ja N3 ajoneuvot

2

3

luokkien N1, M2 ja M3 ajoneuvot, joiden pituus on yli 6 metriä.

1

2

3

Luokan 5 sivusuuntavalaisimien korvaaminen luokan 6 sivusuuntavalaisimilla on sallittua kaikissa tapauksissa.

Jos ajoneuvoon on asennettu etusuuntavalaisimien (luokat 1, 1a ja 1b) ja sivusuuntavalaisimien (luokka 5 tai 6) toiminnot yhdistäviä valaisimia, voidaan asentaa kaksi sivusuuntavalaisinta (luokka 5 tai 6) lisää, jotta kohdan 6.5.5 näkyvyysvaatimukset täyttyvät.

B: kaksi takasuuntavalaisinta (luokka 2a tai 2b)

kaksi valinnaista valaisinta (luokka 2a tai 2b) kaikissa luokkien O2, O3 ja O4 ajoneuvoissa.

2

3

4

enintään kolme valinnaista luokan 5 laitetta tai yksi valinnainen luokan 6 laite sivua kohti luokan O2, ajoneuvoissa, joiden pituus on yli 9 m.

2

Jos ajoneuvossa on AFS-järjestelmä, luokkaa valittaessa huomioon otettava etäisyys on etusuuntavalaisimen ja lähivalon tuottavan tai sen tuottamiseen osallistuvan lähimmässä asennossaan olevan lähimmän valaisinyksikön välinen etäisyys.

| 6.5.3.1. | Lisäksi seuraavien luokkien ajoneuvojen tapauksessa:






  a) | Luokkien M2, M3, N2, ja N3 ajoneuvoissa, joiden pituus on yli 6 m mutta enintään 9 m, sallitaan yksi luokan 5 valinnainen lisälaite. |
| --- | --- | --- |

6.5.3.1.

Lisäksi seuraavien luokkien ajoneuvojen tapauksessa:

a)

Luokkien M2, M3, N2, ja N3 ajoneuvoissa, joiden pituus on yli 6 m mutta enintään 9 m, sallitaan yksi luokan 5 valinnainen lisälaite.

2

3

2

3

| b) | Luokkien M2, M3, N2 ja N3 ajoneuvoihin, joiden pituus on yli 9 m, on asennettava lisäksi kolme luokan 5 laitetta niin tasaisin välein kuin mahdollista kummallekin sivulle. |
| --- | --- |

b)

Luokkien M2, M3, N2 ja N3 ajoneuvoihin, joiden pituus on yli 9 m, on asennettava lisäksi kolme luokan 5 laitetta niin tasaisin välein kuin mahdollista kummallekin sivulle.

2

3

2

3

| c) | Luokkien O3 ja O4 ajoneuvoihin on asennettava lisäksi kolme luokan 5 laitetta niin tasaisin välein kuin mahdollista kummallekin sivulle.
  Näitä vaatimuksia ei sovelleta, jos asennetaan vähintään kolme ruskeankeltaista sivuvalaisinta, jotka vilkkuvat samassa tahdissa ja samalla tiheydellä kuin ajoneuvon samalla puolella sijaitsevat suuntavalaisimet. |
| --- | --- |

c)

Luokkien O3 ja O4 ajoneuvoihin on asennettava lisäksi kolme luokan 5 laitetta niin tasaisin välein kuin mahdollista kummallekin sivulle.

3

4

Näitä vaatimuksia ei sovelleta, jos asennetaan vähintään kolme ruskeankeltaista sivuvalaisinta, jotka vilkkuvat samassa tahdissa ja samalla tiheydellä kuin ajoneuvon samalla puolella sijaitsevat suuntavalaisimet.

| 6.5.4. | Sijainti |
| --- | --- |

6.5.4.

Sijainti

| 6.5.4.1. | Leveyssuunnassa: se näkyvän pinnan reuna vertailuakselin suunnassa, joka on kauimpana ajoneuvon pituussuuntaisesta keskitasosta, saa sijaita enintään 400 mm:n etäisyydellä ajoneuvon uloimmasta ulkoreunasta. Tätä ehtoa ei sovelleta valinnaisiin takavalaisimiin.
  Kahden näkyvän pinnan sisäreunojen välisen etäisyyden vertailuakselin suunnassa on oltava vähintään 600 mm.
  Tätä etäisyyttä voidaan pienentää 400 mm:iin, jos ajoneuvon kokonaisleveys on pienempi kuin 1 300 mm. |
| --- | --- |

6.5.4.1.

Leveyssuunnassa: se näkyvän pinnan reuna vertailuakselin suunnassa, joka on kauimpana ajoneuvon pituussuuntaisesta keskitasosta, saa sijaita enintään 400 mm:n etäisyydellä ajoneuvon uloimmasta ulkoreunasta. Tätä ehtoa ei sovelleta valinnaisiin takavalaisimiin.

Kahden näkyvän pinnan sisäreunojen välisen etäisyyden vertailuakselin suunnassa on oltava vähintään 600 mm.

Tätä etäisyyttä voidaan pienentää 400 mm:iin, jos ajoneuvon kokonaisleveys on pienempi kuin 1 300 mm.

| 6.5.4.2. | Korkeussuunnassa: maanpinnan yläpuolella. |
| --- | --- |

6.5.4.2.

Korkeussuunnassa: maanpinnan yläpuolella.

| 6.5.4.2.1. | Luokan 5 tai 6 sivusuuntavalaisimen valoa lähettävän pinnan korkeus ei saa olla







  pienempi kuin | : | 350 mm luokan M1 ja N1 ajoneuvojen osalta ja 500 mm kaikkien muiden ajoneuvoluokkien osalta mitattuna alimmasta pisteestä ja |
| --- | --- | --- | --- |

6.5.4.2.1.

Luokan 5 tai 6 sivusuuntavalaisimen valoa lähettävän pinnan korkeus ei saa olla

pienempi kuin

:

350 mm luokan M1 ja N1 ajoneuvojen osalta ja 500 mm kaikkien muiden ajoneuvoluokkien osalta mitattuna alimmasta pisteestä ja

1

1

suurempi kuin 1 500 mm mitattuna korkeimmasta pisteestä.

| 6.5.4.2.2. | Luokkien 1, 1a, 1b, 2a ja 2b suuntavalaisimien korkeuden on kohdan 5.8 mukaisesti mitattuna oltava vähintään 350 mm ja enintään 1 500 mm. |
| --- | --- |

6.5.4.2.2.

Luokkien 1, 1a, 1b, 2a ja 2b suuntavalaisimien korkeuden on kohdan 5.8 mukaisesti mitattuna oltava vähintään 350 mm ja enintään 1 500 mm.

| 6.5.4.2.3. | Jos ajoneuvon rakenne estää edellä tarkoitetulla tavalla mitattujen enimmäisraja-arvojen ylärajojen noudattamisen ja jos valinnaisia takavalaisimia ei ole asennettu, raja-arvo voi olla 2 300 mm luokkien 5 ja 6 sivusuuntavalaisimien osalta ja 2 100 mm luokkien 1, 1a, 1b, 2a ja 2b suuntavalaisimien osalta. |
| --- | --- |

6.5.4.2.3.

Jos ajoneuvon rakenne estää edellä tarkoitetulla tavalla mitattujen enimmäisraja-arvojen ylärajojen noudattamisen ja jos valinnaisia takavalaisimia ei ole asennettu, raja-arvo voi olla 2 300 mm luokkien 5 ja 6 sivusuuntavalaisimien osalta ja 2 100 mm luokkien 1, 1a, 1b, 2a ja 2b suuntavalaisimien osalta.

| 6.5.4.2.4. | Jos asennetaan valinnaiset takavalaisimet, ne on sijoitettava asiaankuuluvien kohdan 6.5.4.1 vaatimusten mukaiselle korkeudelle valaisinten symmetriaa noudattaen ja pystysuunnassa niin kauas kuin korin muoto sallii mutta vähintään 600 mm pakollisten valaisinten yläpuolelle. |
| --- | --- |

6.5.4.2.4.

Jos asennetaan valinnaiset takavalaisimet, ne on sijoitettava asiaankuuluvien kohdan 6.5.4.1 vaatimusten mukaiselle korkeudelle valaisinten symmetriaa noudattaen ja pystysuunnassa niin kauas kuin korin muoto sallii mutta vähintään 600 mm pakollisten valaisinten yläpuolelle.

| 6.5.4.3. | Pituussuunnassa (ks. kuva jäljempänä):
  Sivusuuntavalaisimien (luokat 5 ja 6) valoa lähettävän pinnan ja ajoneuvon kokonaispituuden eturajan ilmaisevan poikittaisen tason välinen etäisyys saa olla enintään 1 800 mm.
  Tämä etäisyys saa kuitenkin olla enintään 2 500 mm






  a) | luokkien M1 ja N1 ajoneuvoissa |
| --- | --- | --- |

6.5.4.3.

Pituussuunnassa (ks. kuva jäljempänä):

Sivusuuntavalaisimien (luokat 5 ja 6) valoa lähettävän pinnan ja ajoneuvon kokonaispituuden eturajan ilmaisevan poikittaisen tason välinen etäisyys saa olla enintään 1 800 mm.

Tämä etäisyys saa kuitenkin olla enintään 2 500 mm

a)

luokkien M1 ja N1 ajoneuvoissa

1

1

| b) | kaikkien muiden luokkien ajoneuvoissa, jos vähimmäisnäkyvyyskulmia ei ajoneuvon rakenteen vuoksi pystytä noudattamaan. |
| --- | --- |

b)

kaikkien muiden luokkien ajoneuvoissa, jos vähimmäisnäkyvyyskulmia ei ajoneuvon rakenteen vuoksi pystytä noudattamaan.

Valinnaiset luokan 5 sivusuuntavalaisimet on asennettava tasaisin välein ajoneuvon koko pituudelle.

Valinnainen luokan 6 sivusuuntavalaisin on asennettava perävaunun pituuden etummaisen ja takimmaisen neljänneksen väliin jäävälle alueelle.

| 6.5.5. | Geometrinen näkyvyys |
| --- | --- |

6.5.5.

Geometrinen näkyvyys

| 6.5.5.1. | Vaakakulmat: (ks. kuva jäljempänä)
  Pystykulmat: 15° vaakatason ylä- ja alapuolella luokkien 1, 1a, 1b, 2a, 2b ja 5 suuntavalaisimien osalta.
  Seuraavissa tapauksissa toimitaan kuitenkin seuraavasti:






  a) | Jos valaisin asennetaan matalammalle kuin 750 mm (mitattuna kohdan 5.8.1 mukaisesti), kulmaa alaspäin voidaan pienentää 15 asteesta 5 asteeseen. |
| --- | --- | --- |

6.5.5.1.

Vaakakulmat: (ks. kuva jäljempänä)

Pystykulmat: 15° vaakatason ylä- ja alapuolella luokkien 1, 1a, 1b, 2a, 2b ja 5 suuntavalaisimien osalta.

Seuraavissa tapauksissa toimitaan kuitenkin seuraavasti:

a)

Jos valaisin asennetaan matalammalle kuin 750 mm (mitattuna kohdan 5.8.1 mukaisesti), kulmaa alaspäin voidaan pienentää 15 asteesta 5 asteeseen.

| b) | Jos valinnainen takavalaisin asennetaan korkeammalle kuin 2 100 mm (mitattuna kohdan 5.8.1 mukaisesti), kulmaa ylöspäin voidaan pienentää 15 asteesta 5 asteeseen. |
| --- | --- |

b)

Jos valinnainen takavalaisin asennetaan korkeammalle kuin 2 100 mm (mitattuna kohdan 5.8.1 mukaisesti), kulmaa ylöspäin voidaan pienentää 15 asteesta 5 asteeseen.

30° vaakatason yläpuolella ja 5° sen alapuolella luokan 6 suuntavalaisimien osalta.

Image 2

| (*) | Suuntavalaisimen näkyvyyden kuolleelle kulmalle taaksepäin annettu arvo 5° on enimmäisraja-arvo; d ≤ 1,80 m (luokkien M1 ja N1 ajoneuvojen osalta d ≤ 2,50 m). |
| --- | --- |

(*)

Suuntavalaisimen näkyvyyden kuolleelle kulmalle taaksepäin annettu arvo 5° on enimmäisraja-arvo; d ≤ 1,80 m (luokkien M1

1

Matalammalle kuin 750 mm (mitattuna kohdan 5.8.1 mukaisesti) asennettujen luokkien 1, 1a, 1b, 2a ja 2b suuntavalaisimien tapauksessa sisäänpäin suuntautuvaa 45 asteen kulmaa voidaan pienentää 20 asteeseen H-tason alapuolella.

Image 3

| 6.5.5.2. | Valmistajan harkinnan mukaan luokkien M1 ja N1 ajoneuvojen tapauksessa: etu- ja takasuuntavalaisimet sekä sivuvalaisimet (**).
  Vaakakulmat: (ks. kuva jäljempänä)











  (**) | Suuntavalaisimen näkyvyyden kuolleelle kulmalle taaksepäin annettu arvo 5° on yläraja-arvo; d ≤ 2,50 m. |
| --- | --- | --- |

6.5.5.2.

Valmistajan harkinnan mukaan luokkien M1

1

Vaakakulmat: (ks. kuva jäljempänä)

Image 4

(**)

Suuntavalaisimen näkyvyyden kuolleelle kulmalle taaksepäin annettu arvo 5° on yläraja-arvo; d ≤ 2,50 m.

Matalammalle kuin 750 mm (mitattuna kohdan 5.8.1 mukaisesti) asennettujen luokkien 1, 1a, 1b, 2a ja 2b suuntavalaisimien tapauksessa sisäänpäin suuntautuvaa 45 asteen kulmaa voidaan kuitenkin pienentää 20 asteeseen H-tason alapuolella.

Pystykulmat: 15° vaakatason ylä- ja alapuolella. Jos valaisin asennetaan matalammalle kuin 750 mm (mitattuna kohdan 5.8.1 mukaisesti), kulmaa alaspäin voidaan kuitenkin pienentää 15 asteesta 5 asteeseen.

Valaisimen on tarjottava esteetön näkymä vähintään 12,5 neliösenttimetrin näkyvälle pinnalle, jotta sitä pidetään näkyvänä, lukuun ottamatta luokkien 5 ja 6 sivusuuntavalaisimia. Sellaisten heijastinten valaisevaa pintaa, jotka eivät lähetä valoa, ei oteta huomioon.

| 6.5.6. | Suuntaus
  Valmistajan antamien asentamisohjeiden mukaisesti, jos sellaisia on annettu. |
| --- | --- |

6.5.6.

Suuntaus

Valmistajan antamien asentamisohjeiden mukaisesti, jos sellaisia on annettu.

| 6.5.7. | Sähköliitännät
  Suuntavalaisimien on sytyttävä muista valaisimista riippumatta. Kaikkien ajoneuvon samalla puolella sijaitsevien suuntavalaisimien on sytyttävä ja sammuttava yhden hallintalaitteen avulla ja vilkuttava synkronoidusti.
  Alle 6 m:n pituisten luokan M1 ja N1 ajoneuvojen osalta, joihin sovelletaan edellä 6.5.5.2 kohdan mukaista järjestelyä, ruskeankeltaisten sivuvalaisimien, jos ne on asennettu, on vilkuttava samalla tiheydellä (samaan tahtiin) suuntavalaisimien kanssa. |
| --- | --- |

6.5.7.

Sähköliitännät

Suuntavalaisimien on sytyttävä muista valaisimista riippumatta. Kaikkien ajoneuvon samalla puolella sijaitsevien suuntavalaisimien on sytyttävä ja sammuttava yhden hallintalaitteen avulla ja vilkuttava synkronoidusti.

Alle 6 m:n pituisten luokan M1 ja N1 ajoneuvojen osalta, joihin sovelletaan edellä 6.5.5.2 kohdan mukaista järjestelyä, ruskeankeltaisten sivuvalaisimien, jos ne on asennettu, on vilkuttava samalla tiheydellä (samaan tahtiin) suuntavalaisimien kanssa.

1

1

| 6.5.8. | Ilmaisin
  Toiminnan ilmaisin on pakollinen luokkien 1, 1a, 1b, 2a ja 2b suuntavalaisimien osalta. Se voi olla näkyvä tai äänimerkki tai näiden yhdistelmä. Jos kyseessä on näkyvä merkki, sen on oltava vilkkuva valo, joka ainakin minkä tahansa suuntavalaisimen vioittuessa joko sammuu tai pysyy sytytettynä mutta ei vilku tai muuttaa selvästi toistumistiheyttään. Jos kyseessä on pelkästään äänimerkki, sen on oltava selvästi kuuluva ja sen toimintatiheyden on muututtava selvästi ainakin minkä tahansa suuntavalaisimen vioittuessa.
  Toiminnon on kytkeydyttävä toimintaan E-säännön nro 6 kohdan 6.2.2 tai E-säännön nro 148 kohdan 5.6.3 mukaisesti tuotetun signaalin vaikutuksesta tai muulla soveltuvalla tavalla.13

  Jos moottoriajoneuvo on varustettu perävaunun vetämistä varten, se on varustettava erityisellä näkyvällä toimintaa osoittavalla ilmaisimella perävaunun suuntavalaisimia varten, paitsi jos vetoajoneuvon ilmaisimen avulla on mahdollista havaita näin muodostetun ajoneuvoyhdistelmän minkä tahansa suuntavalaisimen vioittuminen.
  Moottoriajoneuvoihin ja perävaunuihin asennettavan valinnaisen suuntavalaisinparin yhteydessä toiminnan ilmaisin ei ole pakollinen. |
| --- | --- |

6.5.8.

Ilmaisin

Toiminnan ilmaisin on pakollinen luokkien 1, 1a, 1b, 2a ja 2b suuntavalaisimien osalta. Se voi olla näkyvä tai äänimerkki tai näiden yhdistelmä. Jos kyseessä on näkyvä merkki, sen on oltava vilkkuva valo, joka ainakin minkä tahansa suuntavalaisimen vioittuessa joko sammuu tai pysyy sytytettynä mutta ei vilku tai muuttaa selvästi toistumistiheyttään. Jos kyseessä on pelkästään äänimerkki, sen on oltava selvästi kuuluva ja sen toimintatiheyden on muututtava selvästi ainakin minkä tahansa suuntavalaisimen vioittuessa.

Toiminnon on kytkeydyttävä toimintaan E-säännön nro 6 kohdan 6.2.2 tai E-säännön nro 148 kohdan 5.6.3 mukaisesti tuotetun signaalin vaikutuksesta tai muulla soveltuvalla tavalla.13

13

Jos moottoriajoneuvo on varustettu perävaunun vetämistä varten, se on varustettava erityisellä näkyvällä toimintaa osoittavalla ilmaisimella perävaunun suuntavalaisimia varten, paitsi jos vetoajoneuvon ilmaisimen avulla on mahdollista havaita näin muodostetun ajoneuvoyhdistelmän minkä tahansa suuntavalaisimen vioittuminen.

Moottoriajoneuvoihin ja perävaunuihin asennettavan valinnaisen suuntavalaisinparin yhteydessä toiminnan ilmaisin ei ole pakollinen.

| 6.5.9. | Muut vaatimukset
  Suuntavalon on oltava vilkkuva valo, joka vilkkuu 90 ± 30 kertaa minuutissa.
  Suuntavalon hallintalaitteen käytöstä valomerkin näkymiseen saa kulua enintään yksi sekunti, ja valomerkin on lakattava näkymästä puolentoista sekunnin kuluessa hallintalaitteen käytöstä. Jos moottoriajoneuvo on varustettu perävaunun vetämistä varten, myös perävaunun suuntavalaisimien on toimittava vetoajoneuvon suuntavalaisimien hallintalaitteella. Muun vian kuin oikosulun ilmaantuessa yhteen suuntavalaisimeen muiden valaisimien on jatkettava vilkkumista, mutta toimintatiheys voi tällöin poiketa suuntavalaisimille määrätystä tiheydestä. |
| --- | --- |

6.5.9.

Muut vaatimukset

Suuntavalon on oltava vilkkuva valo, joka vilkkuu 90 ± 30 kertaa minuutissa.

Suuntavalon hallintalaitteen käytöstä valomerkin näkymiseen saa kulua enintään yksi sekunti, ja valomerkin on lakattava näkymästä puolentoista sekunnin kuluessa hallintalaitteen käytöstä. Jos moottoriajoneuvo on varustettu perävaunun vetämistä varten, myös perävaunun suuntavalaisimien on toimittava vetoajoneuvon suuntavalaisimien hallintalaitteella. Muun vian kuin oikosulun ilmaantuessa yhteen suuntavalaisimeen muiden valaisimien on jatkettava vilkkumista, mutta toimintatiheys voi tällöin poiketa suuntavalaisimille määrätystä tiheydestä.

| 6.6. | Hätävilkkukytkentä |
| --- | --- |

6.6.

Hätävilkkukytkentä

| 6.6.1. | Asennus
  Pakollinen.
  Hätävilkkumerkki annetaan kohdan 6.5 mukaisten suuntavalaisimien samanaikaisella toiminnalla.
  Kaikkien samanaikaisesti toimintaan kytkettyjen luokan 1 (1, 1a ja 1b) suuntavalaisimien on toimittava samassa toimintatilassa eli staattisesti tai perättäisesti.
  Kaikkien samanaikaisesti toimintaan kytkettyjen luokan 2 (2a ja 2b) suuntavalaisimien on toimittava samassa toimintatilassa eli staattisesti tai perättäisesti. |
| --- | --- |

6.6.1.

Asennus

Pakollinen.

Hätävilkkumerkki annetaan kohdan 6.5 mukaisten suuntavalaisimien samanaikaisella toiminnalla.

Kaikkien samanaikaisesti toimintaan kytkettyjen luokan 1 (1, 1a ja 1b) suuntavalaisimien on toimittava samassa toimintatilassa eli staattisesti tai perättäisesti.

Kaikkien samanaikaisesti toimintaan kytkettyjen luokan 2 (2a ja 2b) suuntavalaisimien on toimittava samassa toimintatilassa eli staattisesti tai perättäisesti.

| 6.6.2. | Lukumäärä
  Kohdan 6.5.2 mukaisesti. |
| --- | --- |

6.6.2.

Lukumäärä

Kohdan 6.5.2 mukaisesti.

| 6.6.3. | Sijoittelu
  Kohdan 6.5.3 mukaisesti. |
| --- | --- |

6.6.3.

Sijoittelu

Kohdan 6.5.3 mukaisesti.

| 6.6.4. | Sijainti |
| --- | --- |

6.6.4.

Sijainti

| 6.6.4.1. | Leveys: Kohdan 6.5.4.1 mukaisesti. |
| --- | --- |

6.6.4.1.

Leveys: Kohdan 6.5.4.1 mukaisesti.

| 6.6.4.2. | Korkeus: Kohdan 6.5.4.2 mukaisesti. |
| --- | --- |

6.6.4.2.

Korkeus: Kohdan 6.5.4.2 mukaisesti.

| 6.6.4.3. | Pituus: Kohdan 6.5.4.3 mukaisesti. |
| --- | --- |

6.6.4.3.

Pituus: Kohdan 6.5.4.3 mukaisesti.

| 6.6.5. | Geometrinen näkyvyys
  Kohdan 6.5.5 mukaisesti. |
| --- | --- |

6.6.5.

Geometrinen näkyvyys

Kohdan 6.5.5 mukaisesti.

| 6.6.6. | Suuntaus
  Kohdan 6.5.6 mukaisesti. |
| --- | --- |

6.6.6.

Suuntaus

Kohdan 6.5.6 mukaisesti.

| 6.6.7. | Sähköliitännät |
| --- | --- |

6.6.7.

Sähköliitännät

| 6.6.7.1. | Kytkennän on toimittava erillisellä manuaalisella käyttökytkimellä niin, että kaikki suuntavalot vilkkuvat samassa tahdissa. |
| --- | --- |

6.6.7.1.

Kytkennän on toimittava erillisellä manuaalisella käyttökytkimellä niin, että kaikki suuntavalot vilkkuvat samassa tahdissa.

| 6.6.7.2. | Hätävilkkukytkentä voi kytkeytyä päälle automaattisesti, jos ajoneuvo joutuu kolariin, tai sen jälkeen, kun kohdan 6.23 mukainen hätäjarrutuksen merkkivalo on sammunut. Tässä tapauksessa se voidaan kytkeä manuaalisesti pois päältä.
  Hätävilkkukytkentä voi kytkeytyä päälle automaattisesti, jotta sillä ilmoitetaan muille tienkäyttäjille säännöissä määritellyn mukaisesta välittömästä vaarasta. Tällöin kytkennän on pysyttävä kytkettynä päälle, kunnes se kytketään manuaalisesti tai automaattisesti pois päältä. |
| --- | --- |

6.6.7.2.

Hätävilkkukytkentä voi kytkeytyä päälle automaattisesti, jos ajoneuvo joutuu kolariin, tai sen jälkeen, kun kohdan 6.23 mukainen hätäjarrutuksen merkkivalo on sammunut. Tässä tapauksessa se voidaan kytkeä manuaalisesti pois päältä.

Hätävilkkukytkentä voi kytkeytyä päälle automaattisesti, jotta sillä ilmoitetaan muille tienkäyttäjille säännöissä määritellyn mukaisesta välittömästä vaarasta. Tällöin kytkennän on pysyttävä kytkettynä päälle, kunnes se kytketään manuaalisesti tai automaattisesti pois päältä.

| 6.6.7.3. | Alle 6 m:n pituisten luokan M1 ja N1 ajoneuvojen osalta, joihin sovelletaan edellä 6.5.5.2 kohdan mukaista järjestelyä, ruskeankeltaisten sivuvalaisimien, jos ne on asennettu, on vilkuttava samalla tiheydellä (samaan tahtiin) suuntavalaisimien kanssa. |
| --- | --- |

6.6.7.3.

Alle 6 m:n pituisten luokan M1

1

| 6.6.8. | Ilmaisin
  Vilkkuva suljetun piirin ilmaisin on pakollinen. |
| --- | --- |

6.6.8.

Ilmaisin

Vilkkuva suljetun piirin ilmaisin on pakollinen.

| 6.6.9. | Muut vaatimukset
  Kuten kohdassa 6.5.9 määrätään, jos moottoriajoneuvo on varustettu perävaunun vetoa varten, perävaunun suuntavalaisimien on toimittava myös vetoajoneuvon hätävilkkukytkennän hallintalaitteella. Hätävilkkukytkennän on voitava toimia, vaikka käyttövoimajärjestelmän käynnistys- tai pysäytyslaite on sellaisessa asennossa, joka estää käyttövoimajärjestelmän käynnistämisen. |
| --- | --- |

6.6.9.

Muut vaatimukset

Kuten kohdassa 6.5.9 määrätään, jos moottoriajoneuvo on varustettu perävaunun vetoa varten, perävaunun suuntavalaisimien on toimittava myös vetoajoneuvon hätävilkkukytkennän hallintalaitteella. Hätävilkkukytkennän on voitava toimia, vaikka käyttövoimajärjestelmän käynnistys- tai pysäytyslaite on sellaisessa asennossa, joka estää käyttövoimajärjestelmän käynnistämisen.

| 6.7. | Jarruvalaisin (E-sääntö nro 7 tai 148) |
| --- | --- |

6.7.

Jarruvalaisin (E-sääntö nro 7 tai 148)

| 6.7.1. | Asennus
  Luokan S1 tai S2 laitteet: pakollinen kaikissa ajoneuvoluokissa.
  Luokan S3 tai S4 laitteet: pakollinen luokkien M1 ja N1 ajoneuvoissa lukuun ottamatta alustaohjaamoja ja sellaisia luokan N1 ajoneuvoja, joissa on avoin tavaratila, valinnainen muissa ajoneuvoluokissa. |
| --- | --- |

6.7.1.

Asennus

Luokan S1 tai S2 laitteet: pakollinen kaikissa ajoneuvoluokissa.

Luokan S3 tai S4 laitteet: pakollinen luokkien M1 ja N1 ajoneuvoissa lukuun ottamatta alustaohjaamoja ja sellaisia luokan N1 ajoneuvoja, joissa on avoin tavaratila, valinnainen muissa ajoneuvoluokissa.

1

1

1

| 6.7.2. | Lukumäärä
  Kaksi luokan S1 tai S2 laitetta sekä yksi luokan S3 tai S4 laite kaikissa ajoneuvoluokissa. |
| --- | --- |

6.7.2.

Lukumäärä

Kaksi luokan S1 tai S2 laitetta sekä yksi luokan S3 tai S4 laite kaikissa ajoneuvoluokissa.

| 6.7.2.1. | Lukuun ottamatta tapausta, jossa ajoneuvoon on asennettu luokan S3 tai S4 laite, kaksi valinnaista luokan S1 tai S2 laitetta voidaan asentaa luokkien M2, M3, N2, N3, O2, O3 ja O4. ajoneuvoihin. |
| --- | --- |

6.7.2.1.

Lukuun ottamatta tapausta, jossa ajoneuvoon on asennettu luokan S3 tai S4 laite, kaksi valinnaista luokan S1 tai S2 laitetta voidaan asentaa luokkien M2

3

2

3

2

3

4

| 6.7.2.2. | Vain silloin, kun ajoneuvon pituussuuntainen keskitaso ei sijaitse kiinteän runkopellin kohdalla vaan jakaa yhtä tai useampaa liikkuvaa osaa (esim. ovi) eikä ole riittävästi tilaa asentaa yhtä luokan S3 tai S4 laitetta tällaisten liikkuvien osien yläpuolelle pituussuuntaiselle keskitasolle, voidaan asentaa | kaksi luokan S3 tai S4 tyypin D laitetta tai |
| --- | --- | --- |

6.7.2.2.

Vain silloin, kun ajoneuvon pituussuuntainen keskitaso ei sijaitse kiinteän runkopellin kohdalla vaan jakaa yhtä tai useampaa liikkuvaa osaa (esim. ovi) eikä ole riittävästi tilaa asentaa yhtä luokan S3 tai S4 laitetta tällaisten liikkuvien osien yläpuolelle pituussuuntaiselle keskitasolle, voidaan asentaa

kaksi luokan S3 tai S4 tyypin D laitetta tai

| | yksi luokan S3 tai S4 laite, joka poikkeaa pituussuuntaisesta keskitasosta vasemmalle tai oikealle puolelle, tai |
| --- | --- |

yksi luokan S3 tai S4 laite, joka poikkeaa pituussuuntaisesta keskitasosta vasemmalle tai oikealle puolelle, tai

| | luokan S3 tai S4 toiminnallisesti integroitu valaisinjärjestelmä. |
| --- | --- |

luokan S3 tai S4 toiminnallisesti integroitu valaisinjärjestelmä.

| 6.7.3. | Sijoittelu
  Ei erityisiä vaatimuksia. |
| --- | --- |

6.7.3.

Sijoittelu

Ei erityisiä vaatimuksia.

| 6.7.4. | Sijainti |
| --- | --- |

6.7.4.

Sijainti

| 6.7.4.1. | Leveyssuunnassa: | Luokkien M1 ja N1 ajoneuvot: | Luokan S1 tai S2 laitteessa se näkyvän pinnan piste vertailuakselin suunnassa, joka on kauimpana ajoneuvon pituussuuntaisesta keskitasosta, saa sijaita enintään 400 mm:n etäisyydellä ajoneuvon uloimmasta ulkoreunasta. |
| --- | --- | --- | --- |

6.7.4.1.

Leveyssuunnassa:

Luokkien M1 ja N1 ajoneuvot:

1

1

Luokan S1 tai S2 laitteessa se näkyvän pinnan piste vertailuakselin suunnassa, joka on kauimpana ajoneuvon pituussuuntaisesta keskitasosta, saa sijaita enintään 400 mm:n etäisyydellä ajoneuvon uloimmasta ulkoreunasta.

| | Näkyvien pintojen sisäreunojen väliseen etäisyyteen vertailuakselien suunnassa ei sovelleta mitään erityisiä vaatimuksia. |
| --- | --- |

Näkyvien pintojen sisäreunojen väliseen etäisyyteen vertailuakselien suunnassa ei sovelleta mitään erityisiä vaatimuksia.

| | Kaikki muut ajoneuvoluokat: | Luokkien S1 ja S2 laitteiden osalta näkyvien pintojen sisäreunojen välisen etäisyyden vertailuakselien suuntaisesti on oltava vähintään 600 mm. Tätä etäisyyttä voidaan pienentää 400 mm:iin, jos ajoneuvon kokonaisleveys on pienempi kuin 1 300 mm. |
| --- | --- | --- |

Kaikki muut ajoneuvoluokat:

Luokkien S1 ja S2 laitteiden osalta näkyvien pintojen sisäreunojen välisen etäisyyden vertailuakselien suuntaisesti on oltava vähintään 600 mm. Tätä etäisyyttä voidaan pienentää 400 mm:iin, jos ajoneuvon kokonaisleveys on pienempi kuin 1 300 mm.

| | Luokan S3 tai S4 laitteet: vertailukeskipisteen on sijaittava ajoneuvon pituussuuntaisella keskitasolla. Jos kuitenkin kaksi luokan S3 tai S4 laitetta on asennettu kohdan 6.7.2 mukaisesti, ne on sijoitettava mahdollisimman lähelle pituussuuntaista keskitasoa sen molemmin puolin. |
| --- | --- |

Luokan S3 tai S4 laitteet: vertailukeskipisteen on sijaittava ajoneuvon pituussuuntaisella keskitasolla. Jos kuitenkin kaksi luokan S3 tai S4 laitetta on asennettu kohdan 6.7.2 mukaisesti, ne on sijoitettava mahdollisimman lähelle pituussuuntaista keskitasoa sen molemmin puolin.

| | Jos yhden luokan S3 tai S4 valaisimen poikkeama pituussuuntaisesta keskitasosta on sallittu kohdan 6.7.2 mukaisesti, tämä poikkeama saa olla enintään 150 mm pituussuuntaisesta keskitasosta valaisimen vertailukeskipisteeseen. |
| --- | --- |

Jos yhden luokan S3 tai S4 valaisimen poikkeama pituussuuntaisesta keskitasosta on sallittu kohdan 6.7.2 mukaisesti, tämä poikkeama saa olla enintään 150 mm pituussuuntaisesta keskitasosta valaisimen vertailukeskipisteeseen.

| 6.7.4.2. | Korkeussuunnassa: |
| --- | --- |

6.7.4.2.

Korkeussuunnassa:

| 6.7.4.2.1. | Luokan S1 tai S2 laitteet:
  maanpinnan yläpuolella vähintään 350 mm ja enintään 1 500 mm (2 100 mm, jos korirakenteen muoto estää 1 500 mm:n raja-arvon noudattamisen ja jos valinnaisia valaisimia ei ole asennettu).
  Jos valinnaisia valaisimia asennetaan, ne on sijoitettava leveyttä ja valaisinten symmetriaa koskevien vaatimusten kanssa yhteensopivalle korkeudelle pystysuunnassa niin kauas kuin korirakenteen muoto sallii mutta vähintään 600 mm pakollisten valaisinten yläpuolelle. |
| --- | --- |

6.7.4.2.1.

Luokan S1 tai S2 laitteet:

maanpinnan yläpuolella vähintään 350 mm ja enintään 1 500 mm (2 100 mm, jos korirakenteen muoto estää 1 500 mm:n raja-arvon noudattamisen ja jos valinnaisia valaisimia ei ole asennettu).

Jos valinnaisia valaisimia asennetaan, ne on sijoitettava leveyttä ja valaisinten symmetriaa koskevien vaatimusten kanssa yhteensopivalle korkeudelle pystysuunnassa niin kauas kuin korirakenteen muoto sallii mutta vähintään 600 mm pakollisten valaisinten yläpuolelle.

| 6.7.4.2.2. | Luokan S3 tai S4 laitteet:
  Näkyvän pinnan alempaa reunaa sivuavan vaakatason on oltava joko enintään 150 mm takaikkunan lasin tai lasituksen paljaan pinnan alinta reunaa sivuavan vaakatason alapuolella tai vähintään 850 mm maanpinnan yläpuolella.
  Luokan S3 tai S4 laitteen näkyvän pinnan alareunaa sivuavan vaakatason on kuitenkin oltava luokan S1 tai S2 laitteiden näkyvän pinnan yläreunaa sivuavan vaakatason yläpuolella. |
| --- | --- |

6.7.4.2.2.

Luokan S3 tai S4 laitteet:

Näkyvän pinnan alempaa reunaa sivuavan vaakatason on oltava joko enintään 150 mm takaikkunan lasin tai lasituksen paljaan pinnan alinta reunaa sivuavan vaakatason alapuolella tai vähintään 850 mm maanpinnan yläpuolella.

Luokan S3 tai S4 laitteen näkyvän pinnan alareunaa sivuavan vaakatason on kuitenkin oltava luokan S1 tai S2 laitteiden näkyvän pinnan yläreunaa sivuavan vaakatason yläpuolella.

| 6.7.4.3. | Pituussuunnassa: |
| --- | --- |

6.7.4.3.

Pituussuunnassa:

| 6.7.4.4. | Luokan S1 tai S2 laitteet: ajoneuvon takaosassa. |
| --- | --- |

6.7.4.4.

Luokan S1 tai S2 laitteet: ajoneuvon takaosassa.

| 6.7.4.5. | Luokan S3 tai S4 laitteet: Ei erityisiä vaatimuksia. |
| --- | --- |

6.7.4.5.

Luokan S3 tai S4 laitteet: Ei erityisiä vaatimuksia.

| 6.7.5. | Geometrinen näkyvyys
  Vaakakulma: | Luokan S1 tai S2 laitteet: 45° ajoneuvon pituusakselista vasemmalle ja oikealle. |
| --- | --- | --- |

6.7.5.

Geometrinen näkyvyys

Vaakakulma:

Luokan S1 tai S2 laitteet: 45° ajoneuvon pituusakselista vasemmalle ja oikealle.

Matalammalle kuin 750 mm (mitattuna kohdan 5.8.1 mukaisesti) asennettujen luokkien S1 ja S2 jarruvalaisimien tapauksessa sisäänpäin suuntautuvaa 45 asteen kulmaa voidaan kuitenkin pienentää 20 asteeseen H-tason alapuolella.

Luokan S3 tai S4 laitteet: 10° ajoneuvon pituusakselista vasemmalle ja oikealle.

Pystykulma:

| | Luokan S1 tai S2 laitteet: 15° vaakatason ylä- ja alapuolella. |
| --- | --- |

Luokan S1 tai S2 laitteet: 15° vaakatason ylä- ja alapuolella.

Kuitenkin

| a) | jos valaisin asennetaan matalammalle kuin 750 mm (mitattuna kohdan 5.8.1 mukaisesti), kulmaa alaspäin voidaan pienentää 15 asteesta 5 asteeseen, |
| --- | --- |

a)

jos valaisin asennetaan matalammalle kuin 750 mm (mitattuna kohdan 5.8.1 mukaisesti), kulmaa alaspäin voidaan pienentää 15 asteesta 5 asteeseen,

| b) | jos valinnainen valaisin asennetaan korkeammalle kuin 2 100 mm (mitattuna kohdan 5.8.1 mukaisesti), kulmaa ylöspäin voidaan pienentää 15 asteesta 5 asteeseen. |
| --- | --- |

b)

jos valinnainen valaisin asennetaan korkeammalle kuin 2 100 mm (mitattuna kohdan 5.8.1 mukaisesti), kulmaa ylöspäin voidaan pienentää 15 asteesta 5 asteeseen.

Luokan S3 tai S4 laitteet: 10° vaakatason yläpuolella ja 5° sen alapuolella.

| 6.7.6. | Suuntaus
  Taaksepäin. |
| --- | --- |

6.7.6.

Suuntaus

Taaksepäin.

| 6.7.7. | Sähköliitännät |
| --- | --- |

6.7.7.

Sähköliitännät

| 6.7.7.1. | Kaikkien jarruvalaisimien on sytyttävä samanaikaisesti, kun jarrujärjestelmä lähettää E-säännöissä nro 13 ja 13-H määritellyn asiaankuuluvan signaalin. |
| --- | --- |

6.7.7.1.

Kaikkien jarruvalaisimien on sytyttävä samanaikaisesti, kun jarrujärjestelmä lähettää E-säännöissä nro 13 ja 13-H määritellyn asiaankuuluvan signaalin.

| 6.7.7.2. | Jarruvalaisimien ei tarvitse toimia, jos käyttövoimajärjestelmän käynnistys- ja/tai pysäytyslaite on asennossa, joka estää käyttövoimajärjestelmän toiminnan. |
| --- | --- |

6.7.7.2.

Jarruvalaisimien ei tarvitse toimia, jos käyttövoimajärjestelmän käynnistys- ja/tai pysäytyslaite on asennossa, joka estää käyttövoimajärjestelmän toiminnan.

| 6.7.8. | Ilmaisin
  Valinnainen. Vikaantumisesta ilmoittava ilmaisin on kuitenkin pakollinen, jos sitä edellytetään komponenttia koskevassa säännössä.
  Jos tällainen ilmaisin asennetaan, sen on oltava toiminnan ilmaisin, joka koostuu jarruvalaisimien vioittuessa syttyvästä vilkkumattomasta varoitusvalosta. |
| --- | --- |

6.7.8.

Ilmaisin

Valinnainen. Vikaantumisesta ilmoittava ilmaisin on kuitenkin pakollinen, jos sitä edellytetään komponenttia koskevassa säännössä.

Jos tällainen ilmaisin asennetaan, sen on oltava toiminnan ilmaisin, joka koostuu jarruvalaisimien vioittuessa syttyvästä vilkkumattomasta varoitusvalosta.

| 6.7.9. | Muut vaatimukset |
| --- | --- |

6.7.9.

Muut vaatimukset

| 6.7.9.1. | Luokan S3 tai S4 laite ei saa olla rakenteellisesti yhdistetty mihinkään toiseen valaisimeen. |
| --- | --- |

6.7.9.1.

Luokan S3 tai S4 laite ei saa olla rakenteellisesti yhdistetty mihinkään toiseen valaisimeen.

| 6.7.9.2. | Luokan S3 tai S4 laite voidaan asentaa ajoneuvon sisä- tai ulkopuolelle. |
| --- | --- |

6.7.9.2.

Luokan S3 tai S4 laite voidaan asentaa ajoneuvon sisä- tai ulkopuolelle.

| 6.7.9.2.1. | Jos se asennetaan ajoneuvon sisäpuolelle,
  lähetetty valo ei saa häiritä kuljettajaa epäsuoran näkemän tarjoavien laitteiden ja/tai ajoneuvon muiden pintojen (esim. takaikkunan) kautta. |
| --- | --- |

6.7.9.2.1.

Jos se asennetaan ajoneuvon sisäpuolelle,

lähetetty valo ei saa häiritä kuljettajaa epäsuoran näkemän tarjoavien laitteiden ja/tai ajoneuvon muiden pintojen (esim. takaikkunan) kautta.

| 6.8. | Takarekisterikilven valaisin (E-sääntö nro 4 tai 148) |
| --- | --- |

6.8.

Takarekisterikilven valaisin (E-sääntö nro 4 tai 148)

| 6.8.1. | Asennus
  Pakollinen. |
| --- | --- |

6.8.1.

Asennus

Pakollinen.

| 6.8.2. | Lukumäärä
  Sellainen, että laite valaisee takarekisterikilvelle varatun tilan laitteen tyyppihyväksyntäasiakirjojen mukaisesti. |
| --- | --- |

6.8.2.

Lukumäärä

Sellainen, että laite valaisee takarekisterikilvelle varatun tilan laitteen tyyppihyväksyntäasiakirjojen mukaisesti.

| 6.8.3. | Sijoittelu
  Sellainen, että laite valaisee takarekisterikilvelle varatun tilan laitteen tyyppihyväksyntäasiakirjojen mukaisesti. |
| --- | --- |

6.8.3.

Sijoittelu

Sellainen, että laite valaisee takarekisterikilvelle varatun tilan laitteen tyyppihyväksyntäasiakirjojen mukaisesti.

| 6.8.4. | Sijainti |
| --- | --- |

6.8.4.

Sijainti

| 6.8.4.1. | Leveyssuunnassa: Sellainen, että laite valaisee takarekisterikilvelle varatun tilan laitteen tyyppihyväksyntäasiakirjojen mukaisesti. |
| --- | --- |

6.8.4.1.

Leveyssuunnassa: Sellainen, että laite valaisee takarekisterikilvelle varatun tilan laitteen tyyppihyväksyntäasiakirjojen mukaisesti.

| 6.8.4.2. | Korkeussuunnassa: Sellainen, että laite valaisee takarekisterikilvelle varatun tilan laitteen tyyppihyväksyntäasiakirjojen mukaisesti. |
| --- | --- |

6.8.4.2.

Korkeussuunnassa: Sellainen, että laite valaisee takarekisterikilvelle varatun tilan laitteen tyyppihyväksyntäasiakirjojen mukaisesti.

| 6.8.4.3. | Pituussuunnassa: Sellainen, että laite valaisee takarekisterikilvelle varatun tilan laitteen tyyppihyväksyntäasiakirjojen mukaisesti. |
| --- | --- |

6.8.4.3.

Pituussuunnassa: Sellainen, että laite valaisee takarekisterikilvelle varatun tilan laitteen tyyppihyväksyntäasiakirjojen mukaisesti.

| 6.8.5. | Geometrinen näkyvyys
  Sellainen, että laite valaisee takarekisterikilvelle varatun tilan laitteen tyyppihyväksyntäasiakirjojen mukaisesti. |
| --- | --- |

6.8.5.

Geometrinen näkyvyys

Sellainen, että laite valaisee takarekisterikilvelle varatun tilan laitteen tyyppihyväksyntäasiakirjojen mukaisesti.

| 6.8.6. | Suuntaus
  Sellainen, että laite valaisee takarekisterikilvelle varatun tilan laitteen tyyppihyväksyntäasiakirjojen mukaisesti. |
| --- | --- |

6.8.6.

Suuntaus

Sellainen, että laite valaisee takarekisterikilvelle varatun tilan laitteen tyyppihyväksyntäasiakirjojen mukaisesti.

| 6.8.7. | Sähköliitännät
  Kohdan 5.11 mukaisesti. |
| --- | --- |

6.8.7.

Sähköliitännät

Kohdan 5.11 mukaisesti.

| 6.8.8. | Ilmaisin
  Ilmaisin on valinnainen. Jos sellainen on, sen tehtävän toteuttaa etu- ja takavalaisimia varten vaadittu ilmaisin. |
| --- | --- |

6.8.8.

Ilmaisin

Ilmaisin on valinnainen. Jos sellainen on, sen tehtävän toteuttaa etu- ja takavalaisimia varten vaadittu ilmaisin.

| 6.8.9. | Muut vaatimukset
  Kun takarekisterikilven valaisin on yhdistetty takavalaisimeen, joka on rakenteellisesti yhdistetty jarruvalaisimeen tai takasumuvalaisimeen, takarekisterikilven valaisimen fotometrisiä ominaisuuksia voidaan muuttaa sinä aikana, kun jarruvalaisin tai takasumuvalaisin on syttyneenä. |
| --- | --- |

6.8.9.

Muut vaatimukset

Kun takarekisterikilven valaisin on yhdistetty takavalaisimeen, joka on rakenteellisesti yhdistetty jarruvalaisimeen tai takasumuvalaisimeen, takarekisterikilven valaisimen fotometrisiä ominaisuuksia voidaan muuttaa sinä aikana, kun jarruvalaisin tai takasumuvalaisin on syttyneenä.

| 6.9. | Etuvalaisin (E-sääntö nro 7 tai 148) |
| --- | --- |

6.9.

Etuvalaisin (E-sääntö nro 7 tai 148)

| 6.9.1. | Asennus
  Pakollinen kaikissa moottoriajoneuvoissa.
  Pakollinen perävaunuissa, joiden leveys ylittää 1 600 mm.
  Vapaaehtoinen perävaunuissa, joiden leveys on 1 600 mm tai vähemmän. |
| --- | --- |

6.9.1.

Asennus

Pakollinen kaikissa moottoriajoneuvoissa.

Pakollinen perävaunuissa, joiden leveys ylittää 1 600 mm.

Vapaaehtoinen perävaunuissa, joiden leveys on 1 600 mm tai vähemmän.

| 6.9.2. | Lukumäärä
  Kaksi. |
| --- | --- |

6.9.2.

Lukumäärä

Kaksi.

| 6.9.3. | Sijoittelu
  Ei erityisiä vaatimuksia. |
| --- | --- |

6.9.3.

Sijoittelu

Ei erityisiä vaatimuksia.

| 6.9.4. | Sijainti |
| --- | --- |

6.9.4.

Sijainti

| 6.9.4.1. | Leveyssuunnassa: se näkyvän pinnan piste vertailuakselin suunnassa, joka on kauimpana ajoneuvon pituussuuntaisesta keskitasosta, saa sijaita enintään 400 mm:n etäisyydellä ajoneuvon uloimmasta ulkoreunasta.
  Perävaunun tapauksessa se näkyvän pinnan piste vertailuakselin suunnassa, joka on kauimpana pituussuuntaisesta keskitasosta, saa olla enintään 150 mm:n etäisyydellä ajoneuvon uloimmasta ulkoreunasta.
  Kahden näkyvän pinnan sisäreunojen välisen etäisyyden vertailuakselin suunnassa on oltava seuraava: | Luokkien M1 ja N1 ajoneuvot: ei erityisiä vaatimuksia. |
| --- | --- | --- |

6.9.4.1.

Leveyssuunnassa: se näkyvän pinnan piste vertailuakselin suunnassa, joka on kauimpana ajoneuvon pituussuuntaisesta keskitasosta, saa sijaita enintään 400 mm:n etäisyydellä ajoneuvon uloimmasta ulkoreunasta.

Perävaunun tapauksessa se näkyvän pinnan piste vertailuakselin suunnassa, joka on kauimpana pituussuuntaisesta keskitasosta, saa olla enintään 150 mm:n etäisyydellä ajoneuvon uloimmasta ulkoreunasta.

Kahden näkyvän pinnan sisäreunojen välisen etäisyyden vertailuakselin suunnassa on oltava seuraava:

Luokkien M1 ja N1 ajoneuvot: ei erityisiä vaatimuksia.

1

1

| | Kaikki muut ajoneuvoluokat: vähintään 600 mm. Tätä etäisyyttä voidaan pienentää 400 mm:iin, jos ajoneuvon kokonaisleveys on pienempi kuin 1 300 mm. |
| --- | --- |

Kaikki muut ajoneuvoluokat: vähintään 600 mm. Tätä etäisyyttä voidaan pienentää 400 mm:iin, jos ajoneuvon kokonaisleveys on pienempi kuin 1 300 mm.

| 6.9.4.2. | Korkeussuunnassa: maanpinnan yläpuolella vähintään 250 mm ja enintään 1 500 mm (2 100 mm luokkien O1 ja O2 ajoneuvojen tapauksessa, tai muiden ajoneuvoluokkien tapauksessa, jos korirakenteen muoto estää 1 500 mm:n raja-arvon noudattamisen). |
| --- | --- |

6.9.4.2.

Korkeussuunnassa: maanpinnan yläpuolella vähintään 250 mm ja enintään 1 500 mm (2 100 mm luokkien O1

2

| 6.9.4.3. | Pituussuunnassa: ei erityisiä vaatimuksia. |
| --- | --- |

6.9.4.3.

Pituussuunnassa: ei erityisiä vaatimuksia.

| 6.9.4.4. | Kun etuvalaisin on rakenteellisesti yhdistetty muuhun valaisimeen, sijaintivaatimuksien (kohdat 6.9.4.1–6.9.4.3) täyttymisen tarkastamiseksi on käytettävä toisen valaisimen näkyvää pintaa vertailuakselin suunnassa. |
| --- | --- |

6.9.4.4.

Kun etuvalaisin on rakenteellisesti yhdistetty muuhun valaisimeen, sijaintivaatimuksien (kohdat 6.9.4.1–6.9.4.3) täyttymisen tarkastamiseksi on käytettävä toisen valaisimen näkyvää pintaa vertailuakselin suunnassa.

| 6.9.5. | Geometrinen näkyvyys |
| --- | --- |

6.9.5.

Geometrinen näkyvyys

| 6.9.5.1. | Vaakakulma: 45° sisäänpäin ja 80° ulospäin.
  Matalammalle kuin 750 mm (mitattuna kohdan 5.8.1 mukaisesti) asennettujen valaisimien tapauksessa sisäänpäin suuntautuvaa 45 asteen kulmaa voidaan kuitenkin pienentää 20 asteeseen H-tason alapuolella.
  Perävaunujen tapauksessa kulmaa sisäänpäin saadaan pienentää 5 asteeseen.
  Pystykulma: 15° vaakatason ylä- ja alapuolella. Jos valaisin asennetaan matalammalle kuin 750 mm (mitattuna kohdan 5.8.1 mukaisesti), kulmaa alaspäin voidaan kuitenkin pienentää 15 asteesta 5 asteeseen. |
| --- | --- |

6.9.5.1.

Vaakakulma: 45° sisäänpäin ja 80° ulospäin.

Matalammalle kuin 750 mm (mitattuna kohdan 5.8.1 mukaisesti) asennettujen valaisimien tapauksessa sisäänpäin suuntautuvaa 45 asteen kulmaa voidaan kuitenkin pienentää 20 asteeseen H-tason alapuolella.

Perävaunujen tapauksessa kulmaa sisäänpäin saadaan pienentää 5 asteeseen.

Pystykulma: 15° vaakatason ylä- ja alapuolella. Jos valaisin asennetaan matalammalle kuin 750 mm (mitattuna kohdan 5.8.1 mukaisesti), kulmaa alaspäin voidaan kuitenkin pienentää 15 asteesta 5 asteeseen.

| 6.9.5.2. | Luokkien M1 ja N1 ajoneuvojen tapauksessa vaihtoehtona kohdalle 6.9.5.1: valmistajan tai tämän valtuutetun edustajan harkinnan mukaan, vain jos ajoneuvoon on asennettu etusivuvalaisin. | Vaakakulma: 45° ulospäin ja 45° sisäänpäin. |
| --- | --- | --- |

6.9.5.2.

Luokkien M1

1

Vaakakulma: 45° ulospäin ja 45° sisäänpäin.

| | Matalammalle kuin 750 mm (mitattuna kohdan 5.8.1 mukaisesti) asennettujen valaisimien tapauksessa sisäänpäin suuntautuvaa 45 asteen kulmaa voidaan kuitenkin pienentää 20 asteeseen H-tason alapuolella. |
| --- | --- |

Matalammalle kuin 750 mm (mitattuna kohdan 5.8.1 mukaisesti) asennettujen valaisimien tapauksessa sisäänpäin suuntautuvaa 45 asteen kulmaa voidaan kuitenkin pienentää 20 asteeseen H-tason alapuolella.

| | Pystykulma: 15° vaakatason ylä- ja alapuolella. |
| --- | --- |

Pystykulma: 15° vaakatason ylä- ja alapuolella.

| | Jos valaisin asennetaan matalammalle kuin 750 mm (mitattuna kohdan 5.8.1 mukaisesti), kulmaa alaspäin voidaan kuitenkin pienentää 15 asteesta 5 asteeseen. |
| --- | --- |

Jos valaisin asennetaan matalammalle kuin 750 mm (mitattuna kohdan 5.8.1 mukaisesti), kulmaa alaspäin voidaan kuitenkin pienentää 15 asteesta 5 asteeseen.

| | Valaisimen on tarjottava esteetön näkymä vähintään 12,5 cm2:n näkyvälle pinnalle, jotta sitä pidetään näkyvänä. Sellaisten heijastinten valaisevaa pintaa, jotka eivät lähetä valoa, ei oteta huomioon. |
| --- | --- |

Valaisimen on tarjottava esteetön näkymä vähintään 12,5 cm2:n näkyvälle pinnalle, jotta sitä pidetään näkyvänä. Sellaisten heijastinten valaisevaa pintaa, jotka eivät lähetä valoa, ei oteta huomioon.

2

| 6.9.6. | Suuntaus
  Eteenpäin. |
| --- | --- |

6.9.6.

Suuntaus

Eteenpäin.

| 6.9.7. | Sähköliitännät
  Kohdan 5.11 mukaisesti.
  Jos etuvalaisin kuitenkin on rakenteellisesti yhdistetty suuntavalaisimen kanssa, ajoneuvon asianomaisella sivulla sijaitsevan etuvalaisimen tai sen rakenteellisesti yhdistetyn osan sähkökytkentä voi olla sellainen, että valaisin on sammutettuna koko sen ajan, kun suuntavalaisin on toiminnassa (sekä ON-syklin että OFF-syklin aikana). |
| --- | --- |

6.9.7.

Sähköliitännät

Kohdan 5.11 mukaisesti.

Jos etuvalaisin kuitenkin on rakenteellisesti yhdistetty suuntavalaisimen kanssa, ajoneuvon asianomaisella sivulla sijaitsevan etuvalaisimen tai sen rakenteellisesti yhdistetyn osan sähkökytkentä voi olla sellainen, että valaisin on sammutettuna koko sen ajan, kun suuntavalaisin on toiminnassa (sekä ON-syklin että OFF-syklin aikana).

| 6.9.8. | Ilmaisin
  Suljetun piirin ilmaisin on pakollinen.
  Tämän ilmaisimen on oltava vilkkumaton merkkivalo, eikä sitä vaadita, jos kojetaulun valaistus voi syttyä ainoastaan samanaikaisesti kuin etuvalaisimet.
  Vaatimusta ei sovelleta, kun merkkivalojärjestelmä toimii kohdan 6.19.7.4 mukaisesti.
  Vikaantumisesta ilmoittava ilmaisin on kuitenkin pakollinen, jos sitä edellytetään komponenttia koskevassa säännössä. |
| --- | --- |

6.9.8.

Ilmaisin

Suljetun piirin ilmaisin on pakollinen.

Tämän ilmaisimen on oltava vilkkumaton merkkivalo, eikä sitä vaadita, jos kojetaulun valaistus voi syttyä ainoastaan samanaikaisesti kuin etuvalaisimet.

Vaatimusta ei sovelleta, kun merkkivalojärjestelmä toimii kohdan 6.19.7.4 mukaisesti.

Vikaantumisesta ilmoittava ilmaisin on kuitenkin pakollinen, jos sitä edellytetään komponenttia koskevassa säännössä.

| 6.9.9. | Muut vaatimukset |
| --- | --- |

6.9.9.

Muut vaatimukset

| 6.9.9.1. | Jos etuvalaisimeen on asennettu yksi tai useampi infrapunasäteilylähde, ne on voitava sytyttää vain, kun ajoneuvon samalla puolella sijaitseva ajovalaisin on sytytetty ja ajoneuvo liikkuu eteenpäin. Jos samalla puolella sijaitseva etuvalaisin tai ajovalaisin sammuu, infrapunasäteilylähteiden on sammuttava automaattisesti. |
| --- | --- |

6.9.9.1.

Jos etuvalaisimeen on asennettu yksi tai useampi infrapunasäteilylähde, ne on voitava sytyttää vain, kun ajoneuvon samalla puolella sijaitseva ajovalaisin on sytytetty ja ajoneuvo liikkuu eteenpäin. Jos samalla puolella sijaitseva etuvalaisin tai ajovalaisin sammuu, infrapunasäteilylähteiden on sammuttava automaattisesti.

| 6.9.9.2. | Jos ajoneuvossa on kääntyvää valoa tuottava AFS-järjestelmä, etuvalaisin voi kääntyä sen valaisinyksikön mukana, johon se on rakenteellisesti yhdistetty. |
| --- | --- |

6.9.9.2.

Jos ajoneuvossa on kääntyvää valoa tuottava AFS-järjestelmä, etuvalaisin voi kääntyä sen valaisinyksikön mukana, johon se on rakenteellisesti yhdistetty.

| 6.10. | Takavalaisin (E-sääntö nro 7 tai 148) |
| --- | --- |

6.10.

Takavalaisin (E-sääntö nro 7 tai 148)

| 6.10.1. | Asennus
  Luokkien R, R1 tai R2 laitteet: Pakollinen. |
| --- | --- |

6.10.1.

Asennus

Luokkien R, R1 tai R2 laitteet: Pakollinen.

| 6.10.2. | Lukumäärä
  Kaksi. |
| --- | --- |

6.10.2.

Lukumäärä

Kaksi.

| 6.10.2.1. | Lukuun ottamatta tapausta, jossa ajoneuvoon on asennettu äärivalaisimet, luokkien M2, M3, N2, N3, O2, O3 ja O4. ajoneuvoihin voidaan asentaa kaksi valinnaista etu- tai takavalaisinta. |
| --- | --- |

6.10.2.1.

Lukuun ottamatta tapausta, jossa ajoneuvoon on asennettu äärivalaisimet, luokkien M2

3

2

3

2

3

4

| 6.10.3. | Sijoittelu
  Ei erityisiä vaatimuksia. |
| --- | --- |

6.10.3.

Sijoittelu

Ei erityisiä vaatimuksia.

| 6.10.4. | Sijainti |
| --- | --- |

6.10.4.

Sijainti

| 6.10.4.1. | Leveyssuunnassa: se näkyvän pinnan piste vertailuakselin suunnassa, joka on kauimpana ajoneuvon pituussuuntaisesta keskitasosta, saa sijaita enintään 400 mm:n etäisyydellä ajoneuvon uloimmasta ulkoreunasta. Tätä ehtoa ei sovelleta valinnaisiin takavalaisimiin.
  Kahden näkyvän pinnan sisäreunojen välisen etäisyyden vertailuakselin suunnassa on oltava seuraava: | Luokkien M1 ja N1 ajoneuvot: ei erityisiä vaatimuksia. |
| --- | --- | --- |

6.10.4.1.

Leveyssuunnassa: se näkyvän pinnan piste vertailuakselin suunnassa, joka on kauimpana ajoneuvon pituussuuntaisesta keskitasosta, saa sijaita enintään 400 mm:n etäisyydellä ajoneuvon uloimmasta ulkoreunasta. Tätä ehtoa ei sovelleta valinnaisiin takavalaisimiin.

Kahden näkyvän pinnan sisäreunojen välisen etäisyyden vertailuakselin suunnassa on oltava seuraava:

Luokkien M1 ja N1 ajoneuvot: ei erityisiä vaatimuksia.

1

1

| | Kaikki muut ajoneuvoluokat: vähintään 600 mm. Tätä etäisyyttä voidaan pienentää 400 mm:iin, jos ajoneuvon kokonaisleveys on pienempi kuin 1 300 mm. |
| --- | --- |

Kaikki muut ajoneuvoluokat: vähintään 600 mm. Tätä etäisyyttä voidaan pienentää 400 mm:iin, jos ajoneuvon kokonaisleveys on pienempi kuin 1 300 mm.

| 6.10.4.2. | Korkeussuunnassa: maanpinnan yläpuolella vähintään 350 mm ja enintään 1 500 mm (2 100 mm, jos korirakenteen muoto estää 1 500 mm:n raja-arvon noudattamisen ja jos valinnaisia valaisimia ei ole asennettu). Jos valinnaiset valaisimet asennetaan, ne on sijoitettava sovellettavia kohdan 6.10.4.1 vaatimuksia vastaavalle korkeudelle valaisinten symmetriaa noudattaen ja pystysuunnassa niin kauas kuin korin muoto sallii mutta vähintään 600 mm pakollisten valaisinten yläpuolelle. |
| --- | --- |

6.10.4.2.

Korkeussuunnassa: maanpinnan yläpuolella vähintään 350 mm ja enintään 1 500 mm (2 100 mm, jos korirakenteen muoto estää 1 500 mm:n raja-arvon noudattamisen ja jos valinnaisia valaisimia ei ole asennettu). Jos valinnaiset valaisimet asennetaan, ne on sijoitettava sovellettavia kohdan 6.10.4.1 vaatimuksia vastaavalle korkeudelle valaisinten symmetriaa noudattaen ja pystysuunnassa niin kauas kuin korin muoto sallii mutta vähintään 600 mm pakollisten valaisinten yläpuolelle.

| 6.10.4.3. | Pituussuunnassa: ajoneuvon takaosassa. |
| --- | --- |

6.10.4.3.

Pituussuunnassa: ajoneuvon takaosassa.

| 6.10.5. | Geometrinen näkyvyys |
| --- | --- |

6.10.5.

Geometrinen näkyvyys

| 6.10.5.1. | Vaakakulma: 45° sisäänpäin ja 80° ulospäin.
  Matalammalle kuin 750 mm (mitattuna kohdan 5.8.1 mukaisesti) asennettujen valaisimien tapauksessa sisäänpäin suuntautuvaa 45 asteen kulmaa voidaan kuitenkin pienentää 20 asteeseen H-tason alapuolella.
  Pystykulma: 15° vaakatason ylä- ja alapuolella.
  Kuitenkin






  a) | jos valaisin asennetaan matalammalle kuin 750 mm (mitattuna kohdan 5.8.1 mukaisesti), kulmaa alaspäin voidaan pienentää 15 asteesta 5 asteeseen, |
| --- | --- | --- |

6.10.5.1.

Vaakakulma: 45° sisäänpäin ja 80° ulospäin.

Matalammalle kuin 750 mm (mitattuna kohdan 5.8.1 mukaisesti) asennettujen valaisimien tapauksessa sisäänpäin suuntautuvaa 45 asteen kulmaa voidaan kuitenkin pienentää 20 asteeseen H-tason alapuolella.

Pystykulma: 15° vaakatason ylä- ja alapuolella.

Kuitenkin

a)

jos valaisin asennetaan matalammalle kuin 750 mm (mitattuna kohdan 5.8.1 mukaisesti), kulmaa alaspäin voidaan pienentää 15 asteesta 5 asteeseen,

| b) | jos valinnainen valaisin asennetaan korkeammalle kuin 2 100 mm (mitattuna kohdan 5.8.1 mukaisesti), kulmaa ylöspäin voidaan pienentää 15 asteesta 5 asteeseen. |
| --- | --- |

b)

jos valinnainen valaisin asennetaan korkeammalle kuin 2 100 mm (mitattuna kohdan 5.8.1 mukaisesti), kulmaa ylöspäin voidaan pienentää 15 asteesta 5 asteeseen.

| 6.10.5.2. | Luokkien M1 ja N1 ajoneuvojen tapauksessa vaihtoehtona kohdalle 6.10.5.1: valmistajan tai tämän valtuutetun edustajan harkinnan mukaan, vain jos ajoneuvoon on asennettu takasivuvalaisin.
  Vaakakulma: 45° ulospäin ja 45° sisäänpäin. Matalammalle kuin 750 mm (mitattuna kohdan 5.8.1 mukaisesti) asennettujen valaisimien tapauksessa sisäänpäin suuntautuvaa 45 asteen kulmaa voidaan kuitenkin pienentää 20 asteeseen H-tason alapuolella.
  Pystykulma: 15° vaakatason ylä- ja alapuolella.
  Jos valaisin asennetaan matalammalle kuin 750 mm (mitattuna kohdan 5.8.1 mukaisesti), kulmaa alaspäin voidaan kuitenkin pienentää 15 asteesta 5 asteeseen.
  Valaisimen on tarjottava esteetön näkymä vähintään 12,5 neliösenttimetrin näkyvälle pinnalle, jotta sitä pidetään näkyvänä. Sellaisten heijastinten valaisevaa pintaa, jotka eivät lähetä valoa, ei oteta huomioon. |
| --- | --- |

6.10.5.2.

Luokkien M1

1

Vaakakulma: 45° ulospäin ja 45° sisäänpäin. Matalammalle kuin 750 mm (mitattuna kohdan 5.8.1 mukaisesti) asennettujen valaisimien tapauksessa sisäänpäin suuntautuvaa 45 asteen kulmaa voidaan kuitenkin pienentää 20 asteeseen H-tason alapuolella.

Pystykulma: 15° vaakatason ylä- ja alapuolella.

Jos valaisin asennetaan matalammalle kuin 750 mm (mitattuna kohdan 5.8.1 mukaisesti), kulmaa alaspäin voidaan kuitenkin pienentää 15 asteesta 5 asteeseen.

Valaisimen on tarjottava esteetön näkymä vähintään 12,5 neliösenttimetrin näkyvälle pinnalle, jotta sitä pidetään näkyvänä. Sellaisten heijastinten valaisevaa pintaa, jotka eivät lähetä valoa, ei oteta huomioon.

| 6.10.6. | Suuntaus
  Taaksepäin. |
| --- | --- |

6.10.6.

Suuntaus

Taaksepäin.

| 6.10.7. | Sähköliitännät
  Kohdan 5.11 mukaisesti.
  Jos takavalaisin kuitenkin on rakenteellisesti yhdistetty suuntavalaisimen kanssa, ajoneuvon asianomaisella sivulla sijaitsevan takavalaisimen tai sen rakenteellisesti yhdistetyn osan sähkökytkentä voi olla sellainen, että valaisin on sammutettuna koko sen ajan, kun suuntavalaisin on toiminnassa (sekä ON-syklin että OFF-syklin aikana). |
| --- | --- |

6.10.7.

Sähköliitännät

Kohdan 5.11 mukaisesti.

Jos takavalaisin kuitenkin on rakenteellisesti yhdistetty suuntavalaisimen kanssa, ajoneuvon asianomaisella sivulla sijaitsevan takavalaisimen tai sen rakenteellisesti yhdistetyn osan sähkökytkentä voi olla sellainen, että valaisin on sammutettuna koko sen ajan, kun suuntavalaisin on toiminnassa (sekä ON-syklin että OFF-syklin aikana).

| 6.10.8. | Ilmaisin
  Suljetun piirin ilmaisin on pakollinen. Sen on oltava yhdistetty etuvalaisimien ilmaisimeen.
  Vaatimusta ei sovelleta, kun merkkivalojärjestelmä toimii kohdan 6.19.7.4 mukaisesti.
  Vikaantumisesta ilmoittava ilmaisin on kuitenkin pakollinen, jos sitä edellytetään komponenttia koskevassa säännössä. |
| --- | --- |

6.10.8.

Ilmaisin

Suljetun piirin ilmaisin on pakollinen. Sen on oltava yhdistetty etuvalaisimien ilmaisimeen.

Vaatimusta ei sovelleta, kun merkkivalojärjestelmä toimii kohdan 6.19.7.4 mukaisesti.

Vikaantumisesta ilmoittava ilmaisin on kuitenkin pakollinen, jos sitä edellytetään komponenttia koskevassa säännössä.

| 6.10.9. | Muut vaatimukset
  Ei mitään. |
| --- | --- |

6.10.9.

Muut vaatimukset

Ei mitään.

| 6.11. | Takasumuvalaisin (E-sääntö nro 38 tai 148) |
| --- | --- |

6.11.

Takasumuvalaisin (E-sääntö nro 38 tai 148)

| 6.11.1. | Asennus
  Luokkien F, F1 tai F2 laitteet: Pakollinen. |
| --- | --- |

6.11.1.

Asennus

Luokkien F, F1 tai F2 laitteet: Pakollinen.

| 6.11.2. | Lukumäärä
  Yksi tai kaksi. |
| --- | --- |

6.11.2.

Lukumäärä

Yksi tai kaksi.

| 6.11.3. | Sijoittelu
  Ei erityisiä vaatimuksia. |
| --- | --- |

6.11.3.

Sijoittelu

Ei erityisiä vaatimuksia.

| 6.11.4. | Sijainti |
| --- | --- |

6.11.4.

Sijainti

| 6.11.4.1. | Leveyssuunnassa: jos ajoneuvossa on vain yksi takasumuvalaisin, sen on sijaittava ajoneuvon pituussuuntaisen keskitason vastakkaisella puolella rekisteröintimaan liikenteen suuntaan nähden; vertailukeskipiste voi sijaita myös ajoneuvon pituussuuntaisella keskitasolla. |
| --- | --- |

6.11.4.1.

Leveyssuunnassa: jos ajoneuvossa on vain yksi takasumuvalaisin, sen on sijaittava ajoneuvon pituussuuntaisen keskitason vastakkaisella puolella rekisteröintimaan liikenteen suuntaan nähden; vertailukeskipiste voi sijaita myös ajoneuvon pituussuuntaisella keskitasolla.

| 6.11.4.2. | Korkeussuunnassa: vähintään 250 mm mutta enintään 1 000 mm maanpinnan yläpuolella. Takavalaisimen kanssa ryhmitettyjen takasumuvalaisimien tapauksessa enimmäiskorkeus voi olla 1 200 mm. Luokkien N2G, N3G, M2G ja M3G (maasto)ajoneuvoissa enimmäiskorkeus voi olla 1 400 mm. |
| --- | --- |

6.11.4.2.

Korkeussuunnassa: vähintään 250 mm mutta enintään 1 000 mm maanpinnan yläpuolella. Takavalaisimen kanssa ryhmitettyjen takasumuvalaisimien tapauksessa enimmäiskorkeus voi olla 1 200 mm. Luokkien N2

3

2

3

| 6.11.4.3. | Pituussuunnassa: ajoneuvon takaosassa. |
| --- | --- |

6.11.4.3.

Pituussuunnassa: ajoneuvon takaosassa.

| 6.11.5. | Geometrinen näkyvyys
  Määritetään kulmien α ja ß avulla kohdan 2.10.7 mukaisesti: | α = 5° ylöspäin ja 5° alaspäin |
| --- | --- | --- |

6.11.5.

Geometrinen näkyvyys

Määritetään kulmien α ja ß avulla kohdan 2.10.7 mukaisesti:

α = 5° ylöspäin ja 5° alaspäin

| | ß = 25° oikealle ja vasemmalle. |
| --- | --- |

ß = 25° oikealle ja vasemmalle.

| 6.11.6. | Suuntaus
  Taaksepäin. |
| --- | --- |

6.11.6.

Suuntaus

Taaksepäin.

| 6.11.7. | Sähköliitännät
  Liitäntöjen on oltava sellaiset, että |
| --- | --- |

6.11.7.

Sähköliitännät

Liitäntöjen on oltava sellaiset, että

| 6.11.7.1. | takasumuvalaisimia ei voida sytyttää, elleivät kaukovalot, lähivalot tai etusumuvalaisimet ole sytytettyinä, |
| --- | --- |

6.11.7.1.

takasumuvalaisimia ei voida sytyttää, elleivät kaukovalot, lähivalot tai etusumuvalaisimet ole sytytettyinä,

| 6.11.7.2. | takasumuvalaisimet voidaan sammuttaa muista valaisimista riippumatta, |
| --- | --- |

6.11.7.2.

takasumuvalaisimet voidaan sammuttaa muista valaisimista riippumatta,

| 6.11.7.3. | jompikumpi seuraavista toteutuu: |
| --- | --- |

6.11.7.3.

jompikumpi seuraavista toteutuu:

| 6.11.7.3.1. | takasumuvalaisimet voivat olla toiminnassa kunnes etu- ja takavalaisimet sammutetaan, ja takasumuvalaisimet pysyvät sitten sammutettuina, kunnes ne tarkoituksellisesti sytytetään uudelleen |
| --- | --- |

6.11.7.3.1.

takasumuvalaisimet voivat olla toiminnassa kunnes etu- ja takavalaisimet sammutetaan, ja takasumuvalaisimet pysyvät sitten sammutettuina, kunnes ne tarkoituksellisesti sytytetään uudelleen

| 6.11.7.3.2. | pakollisen ilmaisimen (kohta 6.11.8) lisäksi on annettava varoitusmerkki, joka on vähintään äänimerkki, kun sytytys kytketään pois päältä tai käynnistysavain otetaan pois ja kuljettajan ovi avataan, riippumatta siitä ovatko kohdassa 6.11.7.1 tarkoitetut valaisimet sytytettyinä tai sammutettuina, kun takasumuvalaisin on ”päällä”-asennossa. |
| --- | --- |

6.11.7.3.2.

pakollisen ilmaisimen (kohta 6.11.8) lisäksi on annettava varoitusmerkki, joka on vähintään äänimerkki, kun sytytys kytketään pois päältä tai käynnistysavain otetaan pois ja kuljettajan ovi avataan, riippumatta siitä ovatko kohdassa 6.11.7.1 tarkoitetut valaisimet sytytettyinä tai sammutettuina, kun takasumuvalaisin on ”päällä”-asennossa.

| 6.11.7.4. | Minkään muun valaisimen sytyttäminen tai sammuttaminen ei saa vaikuttaa takasumuvalaisimien toimintaan, lukuun ottamatta mitä kohdissa 6.11.7.1, 6.11.7.3 ja 6.11.7.5 määrätään. |
| --- | --- |

6.11.7.4.

Minkään muun valaisimen sytyttäminen tai sammuttaminen ei saa vaikuttaa takasumuvalaisimien toimintaan, lukuun ottamatta mitä kohdissa 6.11.7.1, 6.11.7.3 ja 6.11.7.5 määrätään.

| 6.11.7.5. | Vetävän moottoriajoneuvon takasumuvalaisimet voivat sammua automaattisesti, kun ajoneuvoon liitetään perävaunu ja perävaunun takasumuvalaisimet sytytetään. |
| --- | --- |

6.11.7.5.

Vetävän moottoriajoneuvon takasumuvalaisimet voivat sammua automaattisesti, kun ajoneuvoon liitetään perävaunu ja perävaunun takasumuvalaisimet sytytetään.

| 6.11.8. | Ilmaisin
  Suljetun piirin ilmaisin on pakollinen. Erillinen vilkkumaton varoitusvalo. |
| --- | --- |

6.11.8.

Ilmaisin

Suljetun piirin ilmaisin on pakollinen. Erillinen vilkkumaton varoitusvalo.

| 6.11.9. | Muut vaatimukset
  Takasumuvalaisimen ja jokaisen jarruvalaisimen välisen etäisyyden on aina oltava suurempi kuin 100 mm. |
| --- | --- |

6.11.9.

Muut vaatimukset

Takasumuvalaisimen ja jokaisen jarruvalaisimen välisen etäisyyden on aina oltava suurempi kuin 100 mm.

| 6.12. | Pysäköintivalaisin (E-sääntö nro 77, 7 tai 148) |
| --- | --- |

6.12.

Pysäköintivalaisin (E-sääntö nro 77, 7 tai 148)

| 6.12.1. | Asennus
  Valinnainen moottoriajoneuvoissa, joiden pituus on enintään 6 m ja leveys enintään 2 m.
  Kielletty kaikissa muissa ajoneuvoissa. |
| --- | --- |

6.12.1.

Asennus

Valinnainen moottoriajoneuvoissa, joiden pituus on enintään 6 m ja leveys enintään 2 m.

Kielletty kaikissa muissa ajoneuvoissa.

| 6.12.2. | Lukumäärä
  Sijoittelun mukaisesti. |
| --- | --- |

6.12.2.

Lukumäärä

Sijoittelun mukaisesti.

| 6.12.3. | Sijoittelu
  Joko kaksi valaisinta edessä ja kaksi valaisinta takana tai yksi valaisin kummallakin sivulla. |
| --- | --- |

6.12.3.

Sijoittelu

Joko kaksi valaisinta edessä ja kaksi valaisinta takana tai yksi valaisin kummallakin sivulla.

| 6.12.4. | Sijainti |
| --- | --- |

6.12.4.

Sijainti

| 6.12.4.1. | Leveyssuunnassa: se näkyvän pinnan piste vertailuakselin suunnassa, joka on kauimpana ajoneuvon pituussuuntaisesta keskitasosta, saa sijaita enintään 400 mm:n etäisyydellä ajoneuvon uloimmasta ulkoreunasta.
  Lisäksi jos on asennettu kaksi valaisinta, niiden on oltava ajoneuvon sivuilla. |
| --- | --- |

6.12.4.1.

Leveyssuunnassa: se näkyvän pinnan piste vertailuakselin suunnassa, joka on kauimpana ajoneuvon pituussuuntaisesta keskitasosta, saa sijaita enintään 400 mm:n etäisyydellä ajoneuvon uloimmasta ulkoreunasta.

Lisäksi jos on asennettu kaksi valaisinta, niiden on oltava ajoneuvon sivuilla.

| 6.12.4.2. | Korkeussuunnassa: | Luokkien M1 ja N1 ajoneuvot: ei erityisiä vaatimuksia. |
| --- | --- | --- |

6.12.4.2.

Korkeussuunnassa:

Luokkien M1 ja N1 ajoneuvot: ei erityisiä vaatimuksia.

1

1

| | Kaikki muut ajoneuvoluokat: maanpinnan yläpuolella vähintään 350 mm ja enintään 1 500 mm (2 100 mm, jos korirakenteen muoto estää 1 500 mm:n raja-arvon noudattamisen). |
| --- | --- |

Kaikki muut ajoneuvoluokat: maanpinnan yläpuolella vähintään 350 mm ja enintään 1 500 mm (2 100 mm, jos korirakenteen muoto estää 1 500 mm:n raja-arvon noudattamisen).

| 6.12.4.3. | Pituussuunnassa: Ei erityisiä vaatimuksia. |
| --- | --- |

6.12.4.3.

Pituussuunnassa: Ei erityisiä vaatimuksia.

| 6.12.5. | Geometrinen näkyvyys
  Vaakakulma: 45° ulospäin, eteenpäin ja taaksepäin.
  Matalammalle kuin 750 mm (mitattuna kohdan 5.8.1 mukaisesti) asennettujen etu- tai takapysäköintivalaisimien tapauksessa sisäänpäin suuntautuvaa 45 asteen kulmaa voidaan kuitenkin pienentää 20 asteeseen H-tason alapuolella.
  Pystykulma: 15° vaakatason ylä- ja alapuolella.
  Jos valaisin asennetaan matalammalle kuin 750 mm (mitattuna kohdan 5.8.1 mukaisesti), kulmaa alaspäin voidaan kuitenkin pienentää 15 asteesta 5 asteeseen. |
| --- | --- |

6.12.5.

Geometrinen näkyvyys

Vaakakulma: 45° ulospäin, eteenpäin ja taaksepäin.

Matalammalle kuin 750 mm (mitattuna kohdan 5.8.1 mukaisesti) asennettujen etu- tai takapysäköintivalaisimien tapauksessa sisäänpäin suuntautuvaa 45 asteen kulmaa voidaan kuitenkin pienentää 20 asteeseen H-tason alapuolella.

Pystykulma: 15° vaakatason ylä- ja alapuolella.

Jos valaisin asennetaan matalammalle kuin 750 mm (mitattuna kohdan 5.8.1 mukaisesti), kulmaa alaspäin voidaan kuitenkin pienentää 15 asteesta 5 asteeseen.

| 6.12.6. | Suuntaus
  Sellainen, että valaisimet täyttävät näkyvyyttä eteenpäin ja taaksepäin koskevat vaatimukset. |
| --- | --- |

6.12.6.

Suuntaus

Sellainen, että valaisimet täyttävät näkyvyyttä eteenpäin ja taaksepäin koskevat vaatimukset.

| 6.12.7. | Sähköliitännät
  Liitännän on oltava sellainen, että samalla ajoneuvon sivulla sijaitsevat pysäköintivalaisimet syttyvät muista valaisimista riippumatta.
  Pysäköintivalaisinten ja tarvittaessa kohdan 6.12.9 mukaisesti etu- ja takavalaisinten on oltava toimintakykyisiä myös silloin, kun laite, joka käynnistää käyttövoimajärjestelmän, on asennossa, jossa käyttövoimajärjestelmän käynnistäminen on mahdotonta. Laite, joka sammuttaa nämä valaisimet automaattisesti tietyn ajan kuluttua, on kielletty. |
| --- | --- |

6.12.7.

Sähköliitännät

Liitännän on oltava sellainen, että samalla ajoneuvon sivulla sijaitsevat pysäköintivalaisimet syttyvät muista valaisimista riippumatta.

Pysäköintivalaisinten ja tarvittaessa kohdan 6.12.9 mukaisesti etu- ja takavalaisinten on oltava toimintakykyisiä myös silloin, kun laite, joka käynnistää käyttövoimajärjestelmän, on asennossa, jossa käyttövoimajärjestelmän käynnistäminen on mahdotonta. Laite, joka sammuttaa nämä valaisimet automaattisesti tietyn ajan kuluttua, on kielletty.

| 6.12.8. | Ilmaisin
  Suljetun virtapiirin ilmaisin on valinnainen. Jos sellainen on asennettu, sen on oltava sellainen, että sitä ei voi sekoittaa etu- ja takavalaisimien ilmaisimeen. |
| --- | --- |

6.12.8.

Ilmaisin

Suljetun virtapiirin ilmaisin on valinnainen. Jos sellainen on asennettu, sen on oltava sellainen, että sitä ei voi sekoittaa etu- ja takavalaisimien ilmaisimeen.

| 6.12.9. | Muut vaatimukset
  Tämän valaisimen toiminta voidaan tuottaa myös sytyttämällä samalla ajoneuvon sivulla sijaitsevat etu- ja takavalaisimet samanaikaisesti. Tässä tapauksessa valaisinten, jotka täyttävät etu- tai takavalaisimia koskevat vaatimukset, katsotaan täyttävän pysäköintivalaisimia koskevat vaatimukset. |
| --- | --- |

6.12.9.

Muut vaatimukset

Tämän valaisimen toiminta voidaan tuottaa myös sytyttämällä samalla ajoneuvon sivulla sijaitsevat etu- ja takavalaisimet samanaikaisesti. Tässä tapauksessa valaisinten, jotka täyttävät etu- tai takavalaisimia koskevat vaatimukset, katsotaan täyttävän pysäköintivalaisimia koskevat vaatimukset.

| 6.13. | Äärivalaisimet (E-sääntö nro 7 tai 148) |
| --- | --- |

6.13.

Äärivalaisimet (E-sääntö nro 7 tai 148)

| 6.13.1. | Asennus
  Luokan A tai AM laitteet (edestä näkyvät) ja luokan R, R1, R2, RM1 tai RM2 laitteet (takaa näkyvät):
  Pakollinen moottoriajoneuvoissa, joiden leveys ylittää 2,10 m. Valinnainen ajoneuvoissa, joiden leveys on 1,80–2,10 m. Alustaohjaamojen osalta takaäärivalaisimet ovat valinnaiset. |
| --- | --- |

6.13.1.

Asennus

Luokan A tai AM laitteet (edestä näkyvät) ja luokan R, R1, R2, RM1 tai RM2 laitteet (takaa näkyvät):

1

2

1

2

Pakollinen moottoriajoneuvoissa, joiden leveys ylittää 2,10 m. Valinnainen ajoneuvoissa, joiden leveys on 1,80–2,10 m. Alustaohjaamojen osalta takaäärivalaisimet ovat valinnaiset.

| 6.13.2. | Lukumäärä
  Kaksi eteenpäin näkyvää ja kaksi taaksepäin näkyvää.
  Lisävalaisimia voidaan asentaa seuraavasti:






  a) | kaksi eteenpäin näkyvää |
| --- | --- | --- |

6.13.2.

Lukumäärä

Kaksi eteenpäin näkyvää ja kaksi taaksepäin näkyvää.

Lisävalaisimia voidaan asentaa seuraavasti:

a)

kaksi eteenpäin näkyvää

| b) | kaksi taaksepäin näkyvää. |
| --- | --- |

b)

kaksi taaksepäin näkyvää.

| 6.13.3. | Sijoittelu
  Ei erityisiä vaatimuksia. |
| --- | --- |

6.13.3.

Sijoittelu

Ei erityisiä vaatimuksia.

| 6.13.4. | Sijainti |
| --- | --- |

6.13.4.

Sijainti

| 6.13.4.1. | Leveyssuunnassa:
  Edessä ja takana: mahdollisimman lähellä ajoneuvon ulointa ulkoreunaa. Tämä edellytys katsotaan täytetyksi, kun kauimpana ajoneuvon pituussuuntaisesta keskitasosta oleva näkyvän pinnan piste vertailuakselin suunnassa sijaitsee enintään 400 mm:n etäisyydellä ajoneuvon uloimmasta ulkoreunasta. |
| --- | --- |

6.13.4.1.

Leveyssuunnassa:

Edessä ja takana: mahdollisimman lähellä ajoneuvon ulointa ulkoreunaa. Tämä edellytys katsotaan täytetyksi, kun kauimpana ajoneuvon pituussuuntaisesta keskitasosta oleva näkyvän pinnan piste vertailuakselin suunnassa sijaitsee enintään 400 mm:n etäisyydellä ajoneuvon uloimmasta ulkoreunasta.

| 6.13.4.2. | Korkeussuunnassa:
  Edessä: Moottoriajoneuvot: näkyvän pinnan yläreunaa laitteen vertailuakselin suunnassa sivuava vaakataso ei saa olla alempana kuin tuulilasin läpinäkyvän alueen yläreunaa sivuava vaakataso.
  Perävaunut ja puoliperävaunut: suurimmalla korkeudella, joka noudattaa ajoneuvon leveyttä, rakennetta ja toimintavaatimuksia koskevia vaatimuksia sekä valaisimien symmetriaa.
  Takana: suurimmalla korkeudella, joka noudattaa ajoneuvon leveyttä, rakennetta ja toimintavaatimuksia koskevia vaatimuksia sekä valaisimien symmetriaa.
  Kohdan 6.13.2 alakohdassa b tarkoitetut lisävalaisimet on asennettava korkeussuunnassa niin kauas pakollisista valaisimista kuin on käytännössä mahdollista, kunhan niiden sijainti vastaa ajoneuvoa koskevia rakenteellisia ja toiminnallisia vaatimuksia ja valaisinten symmetriaa koskevia vaatimuksia. |
| --- | --- |

6.13.4.2.

Korkeussuunnassa:

Edessä: Moottoriajoneuvot: näkyvän pinnan yläreunaa laitteen vertailuakselin suunnassa sivuava vaakataso ei saa olla alempana kuin tuulilasin läpinäkyvän alueen yläreunaa sivuava vaakataso.

Perävaunut ja puoliperävaunut: suurimmalla korkeudella, joka noudattaa ajoneuvon leveyttä, rakennetta ja toimintavaatimuksia koskevia vaatimuksia sekä valaisimien symmetriaa.

Takana: suurimmalla korkeudella, joka noudattaa ajoneuvon leveyttä, rakennetta ja toimintavaatimuksia koskevia vaatimuksia sekä valaisimien symmetriaa.

Kohdan 6.13.2 alakohdassa b tarkoitetut lisävalaisimet on asennettava korkeussuunnassa niin kauas pakollisista valaisimista kuin on käytännössä mahdollista, kunhan niiden sijainti vastaa ajoneuvoa koskevia rakenteellisia ja toiminnallisia vaatimuksia ja valaisinten symmetriaa koskevia vaatimuksia.

| 6.13.4.3. | Pituussuunnassa: ei erityisiä vaatimuksia.
  Kohdan 6.13.2 alakohdassa a tarkoitetut lisävalaisimet on asennettava niin lähelle perää kuin mahdollista. Vaatimuksen katsotaan täyttyvän, kun lisävalaisimien ja ajoneuvon perän välinen etäisyys ei ole suurempi kuin 400 mm. |
| --- | --- |

6.13.4.3.

Pituussuunnassa: ei erityisiä vaatimuksia.

Kohdan 6.13.2 alakohdassa a tarkoitetut lisävalaisimet on asennettava niin lähelle perää kuin mahdollista. Vaatimuksen katsotaan täyttyvän, kun lisävalaisimien ja ajoneuvon perän välinen etäisyys ei ole suurempi kuin 400 mm.

| 6.13.5. | Geometrinen näkyvyys
  Vaakakulma: 80° ulospäin.
  Pystykulma: 5 °vaakatason yläpuolella ja 20 °sen alapuolella. |
| --- | --- |

6.13.5.

Geometrinen näkyvyys

Vaakakulma: 80° ulospäin.

Pystykulma: 5 °vaakatason yläpuolella ja 20 °sen alapuolella.

| 6.13.6. | Suuntaus
  Sellainen, että valaisimet täyttävät näkyvyyttä eteenpäin ja taaksepäin koskevat vaatimukset. |
| --- | --- |

6.13.6.

Suuntaus

Sellainen, että valaisimet täyttävät näkyvyyttä eteenpäin ja taaksepäin koskevat vaatimukset.

| 6.13.7. | Sähköliitännät
  Kohdan 5.11 mukaisesti. |
| --- | --- |

6.13.7.

Sähköliitännät

Kohdan 5.11 mukaisesti.

| 6.13.8. | Ilmaisin
  Ilmaisin on valinnainen. Jos sellainen on, sen tehtävän toteuttaa etu- ja takavalaisimia varten vaadittu ilmaisin.
  Vikaantumisesta ilmoittava ilmaisin on kuitenkin pakollinen, jos sitä edellytetään komponenttia koskevassa säännössä. |
| --- | --- |

6.13.8.

Ilmaisin

Ilmaisin on valinnainen. Jos sellainen on, sen tehtävän toteuttaa etu- ja takavalaisimia varten vaadittu ilmaisin.

Vikaantumisesta ilmoittava ilmaisin on kuitenkin pakollinen, jos sitä edellytetään komponenttia koskevassa säännössä.

| 6.13.9. | Muut vaatimukset
  Jos kaikki muut vaatimukset täyttyvät, edestä näkyvät pakolliset tai valinnaiset valaisimet ja takaa näkyvät pakolliset tai valinnaiset valaisimet, jotka sijaitsevat samalla ajoneuvon sivulla, voidaan yhdistää yhdeksi laitteeksi.
  Kaksi taakse näkyvää valaisinta voidaan ryhmitellä, yhdistää tai yhdistää rakenteellisesti toisiinsa kohdan 5.7 mukaisesti.
  Äärivalaisimen sijainnin suhteessa vastaavaan etu- tai takavalaisimeen on oltava sellainen, että kahden valaisimen välisten ja kunkin vertailuakselin suuntaisilla näkyvillä pinnoilla toisiaan lähinnä olevien pisteiden projektioiden etäisyys poikittaisella pystytasolla on vähintään 200 mm.
  Kohdan 6.13.2 alakohdassa a tarkoitetut lisävalaisimet, joiden tarkoituksena on osoittaa ajoneuvon, perävaunun tai puoliperävaunun takaääripään sijaintia, on asennettava niin, että ne ovat pääasiallisten hyväksyttyjen epäsuoran näkemän taaksepäin tarjoavien laitteiden näkökentässä. |
| --- | --- |

6.13.9.

Muut vaatimukset

Jos kaikki muut vaatimukset täyttyvät, edestä näkyvät pakolliset tai valinnaiset valaisimet ja takaa näkyvät pakolliset tai valinnaiset valaisimet, jotka sijaitsevat samalla ajoneuvon sivulla, voidaan yhdistää yhdeksi laitteeksi.

Kaksi taakse näkyvää valaisinta voidaan ryhmitellä, yhdistää tai yhdistää rakenteellisesti toisiinsa kohdan 5.7 mukaisesti.

Äärivalaisimen sijainnin suhteessa vastaavaan etu- tai takavalaisimeen on oltava sellainen, että kahden valaisimen välisten ja kunkin vertailuakselin suuntaisilla näkyvillä pinnoilla toisiaan lähinnä olevien pisteiden projektioiden etäisyys poikittaisella pystytasolla on vähintään 200 mm.

Kohdan 6.13.2 alakohdassa a tarkoitetut lisävalaisimet, joiden tarkoituksena on osoittaa ajoneuvon, perävaunun tai puoliperävaunun takaääripään sijaintia, on asennettava niin, että ne ovat pääasiallisten hyväksyttyjen epäsuoran näkemän taaksepäin tarjoavien laitteiden näkökentässä.

| 6.14. | Takaheijastin, muu kuin kolmion muotoinen (E-sääntö nro 3 tai 150) |
| --- | --- |

6.14.

Takaheijastin, muu kuin kolmion muotoinen (E-sääntö nro 3 tai 150)

| 6.14.1. | Asennus
  Pakollinen moottoriajoneuvoissa.
  Valinnainen perävaunujen tapauksessa, jos ryhmitetty muiden takaosan merkkivalolaitteiden kanssa. |
| --- | --- |

6.14.1.

Asennus

Pakollinen moottoriajoneuvoissa.

Valinnainen perävaunujen tapauksessa, jos ryhmitetty muiden takaosan merkkivalolaitteiden kanssa.

| 6.14.2. | Lukumäärä
  Kaksi, joiden ominaisuuksien on oltava luokan I A tai I B heijastimia koskevien E-säännön nro 3 tai 150 vaatimusten mukaiset. Lisäheijastinlaitteet ja -materiaalit (mukaan luettuina kaksi heijastinta, jotka eivät ole kohdan 6.14.4 mukaisia) sallitaan, jos ne eivät heikennä pakollisten valaisimien ja merkkivalolaitteiden tehokkuutta. |
| --- | --- |

6.14.2.

Lukumäärä

Kaksi, joiden ominaisuuksien on oltava luokan I A tai I B heijastimia koskevien E-säännön nro 3 tai 150 vaatimusten mukaiset. Lisäheijastinlaitteet ja -materiaalit (mukaan luettuina kaksi heijastinta, jotka eivät ole kohdan 6.14.4 mukaisia) sallitaan, jos ne eivät heikennä pakollisten valaisimien ja merkkivalolaitteiden tehokkuutta.

| 6.14.3. | Sijoittelu
  Ei erityisiä vaatimuksia. |
| --- | --- |

6.14.3.

Sijoittelu

Ei erityisiä vaatimuksia.

| 6.14.4. | Sijainti |
| --- | --- |

6.14.4.

Sijainti

| 6.14.4.1. | Leveyssuunnassa: kauimpana ajoneuvon pituussuuntaisesta keskitasosta oleva valaisevan pinnan piste saa olla enintään 400 mm:n etäisyydellä ajoneuvon uloimmasta ulkoreunasta.
  Kahden näkyvän pinnan sisäreunojen välisen etäisyyden vertailuakselin suunnassa on oltava seuraava:
  Luokkien M1 ja N1 ajoneuvot: ei erityisiä vaatimuksia.
  Kaikki muut ajoneuvoluokat: vähintään 600 mm. Tätä etäisyyttä voidaan pienentää 400 mm:iin, jos ajoneuvon kokonaisleveys on pienempi kuin 1 300 mm. |
| --- | --- |

6.14.4.1.

Leveyssuunnassa: kauimpana ajoneuvon pituussuuntaisesta keskitasosta oleva valaisevan pinnan piste saa olla enintään 400 mm:n etäisyydellä ajoneuvon uloimmasta ulkoreunasta.

Kahden näkyvän pinnan sisäreunojen välisen etäisyyden vertailuakselin suunnassa on oltava seuraava:

Luokkien M1 ja N1 ajoneuvot: ei erityisiä vaatimuksia.

1

1

Kaikki muut ajoneuvoluokat: vähintään 600 mm. Tätä etäisyyttä voidaan pienentää 400 mm:iin, jos ajoneuvon kokonaisleveys on pienempi kuin 1 300 mm.

| 6.14.4.2. | Korkeussuunnassa: Maanpinnan yläpuolella vähintään 250 mm mutta enintään 900 mm (enintään 1 200 mm, jos ryhmitetty jonkin takavalaisimen kanssa; 1 500 mm, jos korirakenteen muoto estää 900 tai 1 200 mm:n raja-arvon noudattamisen). |
| --- | --- |

6.14.4.2.

Korkeussuunnassa: Maanpinnan yläpuolella vähintään 250 mm mutta enintään 900 mm (enintään 1 200 mm, jos ryhmitetty jonkin takavalaisimen kanssa; 1 500 mm, jos korirakenteen muoto estää 900 tai 1 200 mm:n raja-arvon noudattamisen).

| 6.14.4.3. | Pituussuunnassa: ajoneuvon takaosassa. |
| --- | --- |

6.14.4.3.

Pituussuunnassa: ajoneuvon takaosassa.

| 6.14.5. | Geometrinen näkyvyys
  Vaakakulma: 30° sisäänpäin ja ulospäin.
  Pystykulma: 10° vaakatason ylä- ja alapuolella.
  Jos heijastin asennetaan matalammalle kuin 750 mm (mitattuna kohdan 5.8.1 mukaisesti), kulmaa alaspäin voidaan kuitenkin pienentää 10 asteesta 5 asteeseen. |
| --- | --- |

6.14.5.

Geometrinen näkyvyys

Vaakakulma: 30° sisäänpäin ja ulospäin.

Pystykulma: 10° vaakatason ylä- ja alapuolella.

Jos heijastin asennetaan matalammalle kuin 750 mm (mitattuna kohdan 5.8.1 mukaisesti), kulmaa alaspäin voidaan kuitenkin pienentää 10 asteesta 5 asteeseen.

| 6.14.6. | Suuntaus
  Taaksepäin. |
| --- | --- |

6.14.6.

Suuntaus

Taaksepäin.

| 6.14.7. | Muut vaatimukset
  Heijastimen valaisevalla pinnalla saa olla yhteisiä osia kaikkien muiden takana sijaitsevien valaisimien näkyvän pinnan kanssa. |
| --- | --- |

6.14.7.

Muut vaatimukset

Heijastimen valaisevalla pinnalla saa olla yhteisiä osia kaikkien muiden takana sijaitsevien valaisimien näkyvän pinnan kanssa.

| 6.15. | Takaheijastin, kolmion muotoinen (E-sääntö nro 3 tai 150) |
| --- | --- |

6.15.

Takaheijastin, kolmion muotoinen (E-sääntö nro 3 tai 150)

| 6.15.1. | Asennus
  Pakollinen perävaunuissa.
  Kielletty moottoriajoneuvoissa. |
| --- | --- |

6.15.1.

Asennus

Pakollinen perävaunuissa.

Kielletty moottoriajoneuvoissa.

| 6.15.2. | Lukumäärä
  Kaksi, joiden ominaisuuksien on oltava luokan III A tai III B heijastimia koskevien E-säännön nro 3 tai 150 vaatimusten mukaiset. Lisäheijastinlaitteet ja -materiaalit (mukaan luettuina kaksi heijastinta, jotka eivät ole kohdan 6.15.4 mukaisia) sallitaan, jos ne eivät heikennä pakollisten valaisimien ja merkkivalolaitteiden tehokkuutta. |
| --- | --- |

6.15.2.

Lukumäärä

Kaksi, joiden ominaisuuksien on oltava luokan III A tai III B heijastimia koskevien E-säännön nro 3 tai 150 vaatimusten mukaiset. Lisäheijastinlaitteet ja -materiaalit (mukaan luettuina kaksi heijastinta, jotka eivät ole kohdan 6.15.4 mukaisia) sallitaan, jos ne eivät heikennä pakollisten valaisimien ja merkkivalolaitteiden tehokkuutta.

| 6.15.3. | Sijoittelu
  Kolmion kärjen on osoitettava ylöspäin. |
| --- | --- |

6.15.3.

Sijoittelu

Kolmion kärjen on osoitettava ylöspäin.

| 6.15.4. | Sijainti |
| --- | --- |

6.15.4.

Sijainti

| 6.15.4.1. | Leveyssuunnassa: kauimpana ajoneuvon pituussuuntaisesta keskitasosta oleva valaisevan pinnan piste saa olla enintään 400 mm:n etäisyydellä ajoneuvon uloimmasta ulkoreunasta.
  Heijastimien sisäreunojen on oltava vähintään 600 mm:n etäisyydellä toisistaan. Tätä etäisyyttä voidaan pienentää 400 mm:iin, jos ajoneuvon kokonaisleveys on pienempi kuin 1 300 mm. |
| --- | --- |

6.15.4.1.

Leveyssuunnassa: kauimpana ajoneuvon pituussuuntaisesta keskitasosta oleva valaisevan pinnan piste saa olla enintään 400 mm:n etäisyydellä ajoneuvon uloimmasta ulkoreunasta.

Heijastimien sisäreunojen on oltava vähintään 600 mm:n etäisyydellä toisistaan. Tätä etäisyyttä voidaan pienentää 400 mm:iin, jos ajoneuvon kokonaisleveys on pienempi kuin 1 300 mm.

| 6.15.4.2. | Korkeussuunnassa: Maanpinnan yläpuolella vähintään 250 mm mutta enintään 900 mm (enintään 1 200 mm, jos ryhmitetty jonkin takavalaisimen kanssa; 1 500 mm, jos korirakenteen muoto estää 900 tai 1 200 mm:n raja-arvon noudattamisen). |
| --- | --- |

6.15.4.2.

Korkeussuunnassa: Maanpinnan yläpuolella vähintään 250 mm mutta enintään 900 mm (enintään 1 200 mm, jos ryhmitetty jonkin takavalaisimen kanssa; 1 500 mm, jos korirakenteen muoto estää 900 tai 1 200 mm:n raja-arvon noudattamisen).

| 6.15.4.3. | Pituussuunnassa: ajoneuvon takaosassa. |
| --- | --- |

6.15.4.3.

Pituussuunnassa: ajoneuvon takaosassa.

| 6.15.5. | Geometrinen näkyvyys
  Vaakakulma: 30° sisäänpäin ja ulospäin.
  Pystykulma: 15° vaakatason ylä- ja alapuolella. Jos heijastin asennetaan matalammalle kuin 750 mm (mitattuna kohdan 5.8.1 mukaisesti), kulmaa alaspäin voidaan kuitenkin pienentää 15 asteesta 5 asteeseen. |
| --- | --- |

6.15.5.

Geometrinen näkyvyys

Vaakakulma: 30° sisäänpäin ja ulospäin.

Pystykulma: 15° vaakatason ylä- ja alapuolella. Jos heijastin asennetaan matalammalle kuin 750 mm (mitattuna kohdan 5.8.1 mukaisesti), kulmaa alaspäin voidaan kuitenkin pienentää 15 asteesta 5 asteeseen.

| 6.15.6. | Suuntaus
  Taaksepäin. |
| --- | --- |

6.15.6.

Suuntaus

Taaksepäin.

| 6.15.7. | Muut vaatimukset
  Heijastimen valaisevalla pinnalla saa olla yhteisiä osia kaikkien muiden takana sijaitsevien valaisimien näkyvän pinnan kanssa. |
| --- | --- |

6.15.7.

Muut vaatimukset

Heijastimen valaisevalla pinnalla saa olla yhteisiä osia kaikkien muiden takana sijaitsevien valaisimien näkyvän pinnan kanssa.

| 6.16. | Etuheijastin, muu kuin kolmion muotoinen (E-sääntö nro 3 tai 150) |
| --- | --- |

6.16.

Etuheijastin, muu kuin kolmion muotoinen (E-sääntö nro 3 tai 150)

| 6.16.1. | Asennus
  Pakollinen perävaunuissa.
  Pakollinen moottoriajoneuvoissa, joiden kaikki heijastimella varustetut eteenpäin suunnatut valaisimet ovat peitettäviä.
  Valinnainen muissa moottoriajoneuvoissa. |
| --- | --- |

6.16.1.

Asennus

Pakollinen perävaunuissa.

Pakollinen moottoriajoneuvoissa, joiden kaikki heijastimella varustetut eteenpäin suunnatut valaisimet ovat peitettäviä.

Valinnainen muissa moottoriajoneuvoissa.

| 6.16.2. | Lukumäärä
  Kaksi, joiden ominaisuuksien on oltava luokan I A tai I B heijastimia koskevien E-säännön nro 3 tai 150 vaatimusten mukaiset. Lisäheijastinlaitteet ja -materiaalit (mukaan luettuina kaksi heijastinta, jotka eivät ole kohdan 6.16.4 mukaisia) sallitaan, jos ne eivät heikennä pakollisten valaisimien ja merkkivalolaitteiden tehokkuutta. |
| --- | --- |

6.16.2.

Lukumäärä

Kaksi, joiden ominaisuuksien on oltava luokan I A tai I B heijastimia koskevien E-säännön nro 3 tai 150 vaatimusten mukaiset. Lisäheijastinlaitteet ja -materiaalit (mukaan luettuina kaksi heijastinta, jotka eivät ole kohdan 6.16.4 mukaisia) sallitaan, jos ne eivät heikennä pakollisten valaisimien ja merkkivalolaitteiden tehokkuutta.

| 6.16.3. | Sijoittelu
  Ei erityisiä vaatimuksia. |
| --- | --- |

6.16.3.

Sijoittelu

Ei erityisiä vaatimuksia.

| 6.16.4. | Sijainti |
| --- | --- |

6.16.4.

Sijainti

| 6.16.4.1. | Leveyssuunnassa: kauimpana ajoneuvon pituussuuntaisesta keskitasosta oleva valaisevan pinnan piste saa olla enintään 400 mm:n etäisyydellä ajoneuvon uloimmasta ulkoreunasta.
  Perävaunun tapauksessa kauimpana ajoneuvon pituussuuntaisesta keskitasosta oleva valaisevan pinnan piste saa olla enintään 150 mm:n etäisyydellä ajoneuvon uloimmasta ulkoreunasta.
  Kahden näkyvän pinnan sisäreunojen välisen etäisyyden vertailuakselin suunnassa on oltava seuraava:
  Luokkien M1 ja N1 ajoneuvot: ei erityisiä vaatimuksia.
  Kaikki muut ajoneuvoluokat: vähintään 600 mm. Tätä etäisyyttä voidaan pienentää 400 mm:iin, jos ajoneuvon kokonaisleveys on pienempi kuin 1 300 mm. |
| --- | --- |

6.16.4.1.

Leveyssuunnassa: kauimpana ajoneuvon pituussuuntaisesta keskitasosta oleva valaisevan pinnan piste saa olla enintään 400 mm:n etäisyydellä ajoneuvon uloimmasta ulkoreunasta.

Perävaunun tapauksessa kauimpana ajoneuvon pituussuuntaisesta keskitasosta oleva valaisevan pinnan piste saa olla enintään 150 mm:n etäisyydellä ajoneuvon uloimmasta ulkoreunasta.

Kahden näkyvän pinnan sisäreunojen välisen etäisyyden vertailuakselin suunnassa on oltava seuraava:

Luokkien M1 ja N1 ajoneuvot: ei erityisiä vaatimuksia.

1

1

Kaikki muut ajoneuvoluokat: vähintään 600 mm. Tätä etäisyyttä voidaan pienentää 400 mm:iin, jos ajoneuvon kokonaisleveys on pienempi kuin 1 300 mm.

| 6.16.4.2. | Korkeussuunnassa: maanpinnan yläpuolella vähintään 250 mm, mutta enintään 900 mm (1 500 mm, jos korirakenteen muoto estää 900 mm:n noudattamisen). |
| --- | --- |

6.16.4.2.

Korkeussuunnassa: maanpinnan yläpuolella vähintään 250 mm, mutta enintään 900 mm (1 500 mm, jos korirakenteen muoto estää 900 mm:n noudattamisen).

| 6.16.4.3. | Pituussuunnassa: ajoneuvon etuosassa. |
| --- | --- |

6.16.4.3.

Pituussuunnassa: ajoneuvon etuosassa.

| 6.16.5. | Geometrinen näkyvyys
  Vaakakulma: 30° sisäänpäin ja ulospäin. Perävaunujen osalta kulmaa sisäänpäin saadaan pienentää 10 asteeseen. Jos perävaunun rakenteen vuoksi tätä kulmaa ei voida saavuttaa pakollisten heijastimien avulla, on asennettava lisäheijastimia, joihin ei sovelleta leveyttä koskevia rajoituksia (kohta 6.16.4.1) ja jotka yhdessä pakollisten heijastimien kanssa antavat tarvittavan näkyvyyskulman.
  Pystykulma: 10 °vaakatason ylä- ja alapuolella. Jos heijastin asennetaan matalammalle kuin 750 mm (mitattuna kohdan 5.8.1 mukaisesti), kulmaa alaspäin voidaan kuitenkin pienentää 10 asteesta 5 asteeseen. |
| --- | --- |

6.16.5.

Geometrinen näkyvyys

Vaakakulma: 30° sisäänpäin ja ulospäin. Perävaunujen osalta kulmaa sisäänpäin saadaan pienentää 10 asteeseen. Jos perävaunun rakenteen vuoksi tätä kulmaa ei voida saavuttaa pakollisten heijastimien avulla, on asennettava lisäheijastimia, joihin ei sovelleta leveyttä koskevia rajoituksia (kohta 6.16.4.1) ja jotka yhdessä pakollisten heijastimien kanssa antavat tarvittavan näkyvyyskulman.

Pystykulma: 10 °vaakatason ylä- ja alapuolella. Jos heijastin asennetaan matalammalle kuin 750 mm (mitattuna kohdan 5.8.1 mukaisesti), kulmaa alaspäin voidaan kuitenkin pienentää 10 asteesta 5 asteeseen.

| 6.16.6. | Suuntaus
  Eteenpäin. |
| --- | --- |

6.16.6.

Suuntaus

Eteenpäin.

| 6.16.7. | Muut vaatimukset
  Heijastimen valaisevalla pinnalla saa olla yhteisiä osia edessä olevien valaisimien näkyvän pinnan kanssa. |
| --- | --- |

6.16.7.

Muut vaatimukset

Heijastimen valaisevalla pinnalla saa olla yhteisiä osia edessä olevien valaisimien näkyvän pinnan kanssa.

| 6.17. | Sivuheijastin, muu kuin kolmion muotoinen (E-sääntö nro 3 tai 150) |
| --- | --- |

6.17.

Sivuheijastin, muu kuin kolmion muotoinen (E-sääntö nro 3 tai 150)

| 6.17.1. | Asennus
  Pakollinen: Kaikissa moottoriajoneuvoissa, joiden pituus on suurempi kuin 6 m.
  Kaikissa perävaunuissa.
  Valinnainen: Moottoriajoneuvoissa, joiden pituus on enintään 6 m. |
| --- | --- |

6.17.1.

Asennus

Pakollinen: Kaikissa moottoriajoneuvoissa, joiden pituus on suurempi kuin 6 m.

Kaikissa perävaunuissa.

Valinnainen: Moottoriajoneuvoissa, joiden pituus on enintään 6 m.

| 6.17.2. | Lukumäärä
  Sellainen, että pituussuuntaista sijoitusta koskevia vaatimuksia noudatetaan. Laitteiden ominaisuuksien on oltava luokan I A tai I B heijastimia koskevien E-säännön nro 3 tai 150 vaatimusten mukaiset. Lisäheijastinlaitteet ja -materiaalit (mukaan luettuina kaksi heijastinta, jotka eivät ole kohdan 6.17.4 mukaisia) sallitaan, jos ne eivät heikennä pakollisten valaisimien ja merkkivalolaitteiden tehokkuutta. |
| --- | --- |

6.17.2.

Lukumäärä

Sellainen, että pituussuuntaista sijoitusta koskevia vaatimuksia noudatetaan. Laitteiden ominaisuuksien on oltava luokan I A tai I B heijastimia koskevien E-säännön nro 3 tai 150 vaatimusten mukaiset. Lisäheijastinlaitteet ja -materiaalit (mukaan luettuina kaksi heijastinta, jotka eivät ole kohdan 6.17.4 mukaisia) sallitaan, jos ne eivät heikennä pakollisten valaisimien ja merkkivalolaitteiden tehokkuutta.

| 6.17.3. | Sijoittelu
  Ei erityisiä vaatimuksia. |
| --- | --- |

6.17.3.

Sijoittelu

Ei erityisiä vaatimuksia.

| 6.17.4. | Sijainti |
| --- | --- |

6.17.4.

Sijainti

| 6.17.4.1. | Leveyssuunnassa: Ei erityisiä vaatimuksia. |
| --- | --- |

6.17.4.1.

Leveyssuunnassa: Ei erityisiä vaatimuksia.

| 6.17.4.2. | Korkeussuunnassa: Maanpinnan yläpuolella vähintään 250 mm mutta enintään 900 mm (enintään 1 200 mm, jos ryhmitetty jonkin takavalaisimen kanssa; 1 500 mm, jos korirakenteen muoto estää 900 tai 1 200 mm:n raja-arvon noudattamisen tai jos laitteen käyttö ei ole pakollista kohdan 6.17.1 mukaisesti). |
| --- | --- |

6.17.4.2.

Korkeussuunnassa: Maanpinnan yläpuolella vähintään 250 mm mutta enintään 900 mm (enintään 1 200 mm, jos ryhmitetty jonkin takavalaisimen kanssa; 1 500 mm, jos korirakenteen muoto estää 900 tai 1 200 mm:n raja-arvon noudattamisen tai jos laitteen käyttö ei ole pakollista kohdan 6.17.1 mukaisesti).

| 6.17.4.3. | Pituussuunnassa: ainakin yksi sivuheijastin on asennettava ajoneuvon keskikolmannekseen, eikä etumaisin sivuheijastin saa olla kauempana kuin 3 m ajoneuvon keulasta.
  Kahden vierekkäisen sivuheijastimen välinen etäisyys saa olla enintään 3 m. Tätä vaatimusta ei kuitenkaan sovelleta luokkien M1 ja N1 ajoneuvoihin.
  Jos ajoneuvon rakenne estää tämän vaatimuksen noudattamisen, tätä etäisyyttä voidaan suurentaa 4 metriin. Takimmaisen sivuheijastimen ja ajoneuvon perän välinen etäisyys ei saa olla suurempi kuin 1 m. Sellaisten moottoriajoneuvojen osalta, joiden pituus on enintään 6 m, riittää kuitenkin, että yksi sivuheijastin on asennettu ajoneuvon pituuden ensimmäiseen ja/tai viimeiseen kolmannekseen.
  Sellaisten luokan M1 moottoriajoneuvojen osalta, joiden pituus on yli 6 m mutta enintään 7 m, riittää, että yksi sivuheijastin on asennettu enintään 3 metrin etäisyydelle ajoneuvon keulasta ja yksi ajoneuvon pituuden viimeiseen kolmannekseen. |
| --- | --- |

6.17.4.3.

Pituussuunnassa: ainakin yksi sivuheijastin on asennettava ajoneuvon keskikolmannekseen, eikä etumaisin sivuheijastin saa olla kauempana kuin 3 m ajoneuvon keulasta.

Kahden vierekkäisen sivuheijastimen välinen etäisyys saa olla enintään 3 m. Tätä vaatimusta ei kuitenkaan sovelleta luokkien M1 ja N1 ajoneuvoihin.

1

1

Jos ajoneuvon rakenne estää tämän vaatimuksen noudattamisen, tätä etäisyyttä voidaan suurentaa 4 metriin. Takimmaisen sivuheijastimen ja ajoneuvon perän välinen etäisyys ei saa olla suurempi kuin 1 m. Sellaisten moottoriajoneuvojen osalta, joiden pituus on enintään 6 m, riittää kuitenkin, että yksi sivuheijastin on asennettu ajoneuvon pituuden ensimmäiseen ja/tai viimeiseen kolmannekseen.

Sellaisten luokan M1 moottoriajoneuvojen osalta, joiden pituus on yli 6 m mutta enintään 7 m, riittää, että yksi sivuheijastin on asennettu enintään 3 metrin etäisyydelle ajoneuvon keulasta ja yksi ajoneuvon pituuden viimeiseen kolmannekseen.

1

| 6.17.5. | Geometrinen näkyvyys
  Vaakakulma: 45° eteen- ja taaksepäin.
  Pystykulma: 10 °vaakatason ylä- ja alapuolella. Jos heijastin asennetaan matalammalle kuin 750 mm (mitattuna kohdan 5.8.1 mukaisesti), kulmaa alaspäin voidaan kuitenkin pienentää 10 asteesta 5 asteeseen. |
| --- | --- |

6.17.5.

Geometrinen näkyvyys

Vaakakulma: 45° eteen- ja taaksepäin.

Pystykulma: 10 °vaakatason ylä- ja alapuolella. Jos heijastin asennetaan matalammalle kuin 750 mm (mitattuna kohdan 5.8.1 mukaisesti), kulmaa alaspäin voidaan kuitenkin pienentää 10 asteesta 5 asteeseen.

| 6.17.6. | Suuntaus
  Sivulle. |
| --- | --- |

6.17.6.

Suuntaus

Sivulle.

| 6.17.7. | Muut vaatimukset
  Sivuheijastimen valaisevalla pinnalla voi olla yhteisiä osia muiden sivuvalaisimien näkyvän pinnan kanssa. |
| --- | --- |

6.17.7.

Muut vaatimukset

Sivuheijastimen valaisevalla pinnalla voi olla yhteisiä osia muiden sivuvalaisimien näkyvän pinnan kanssa.

| 6.18. | Sivuvalaisimet (E-sääntö nro 91 tai 148) |
| --- | --- |

6.18.

Sivuvalaisimet (E-sääntö nro 91 tai 148)

| 6.18.1. | Asennus
  Pakollinen: kaikissa sellaisissa ajoneuvoissa, joiden pituus on suurempi kuin 6 m, lukuun ottamatta alustaohjaamoja.
  Kaikissa ajoneuvoluokissa on käytettävä tyypin SM1 sivuvalaisinta. Luokan M1 ajoneuvoissa saa kuitenkin käyttää tyypin SM2 sivuvalaisimia.
  Lisäksi alle 6 m:n pituisissa luokkien M1 ja N1 ajoneuvoissa on käytettävä sivuvalaisimia, jos niillä täydennetään kohdan 6.9.5.2 mukaisia etuvalaisimen ja kohdan 6.10.5.2 mukaisia takavalaisimen geometristä näkyvyyttä koskevia suppeampia vaatimuksia.
  Valinnainen: kaikissa muissa ajoneuvoissa.
  Voidaan käyttää tyypin SM1 tai SM2 sivuvalaisimia. |
| --- | --- |

6.18.1.

Asennus

Pakollinen: kaikissa sellaisissa ajoneuvoissa, joiden pituus on suurempi kuin 6 m, lukuun ottamatta alustaohjaamoja.

Kaikissa ajoneuvoluokissa on käytettävä tyypin SM1 sivuvalaisinta. Luokan M1 ajoneuvoissa saa kuitenkin käyttää tyypin SM2 sivuvalaisimia.

1

Lisäksi alle 6 m:n pituisissa luokkien M1 ja N1 ajoneuvoissa on käytettävä sivuvalaisimia, jos niillä täydennetään kohdan 6.9.5.2 mukaisia etuvalaisimen ja kohdan 6.10.5.2 mukaisia takavalaisimen geometristä näkyvyyttä koskevia suppeampia vaatimuksia.

1

1

Valinnainen: kaikissa muissa ajoneuvoissa.

Voidaan käyttää tyypin SM1 tai SM2 sivuvalaisimia.

| 6.18.2. | Vähimmäismäärä sivua kohti
  Sellainen, että pituussuuntaista sijoitusta koskevia sääntöjä noudatetaan. |
| --- | --- |

6.18.2.

Vähimmäismäärä sivua kohti

Sellainen, että pituussuuntaista sijoitusta koskevia sääntöjä noudatetaan.

| 6.18.3. | Sijoittelu
  Ei erityisiä vaatimuksia. |
| --- | --- |

6.18.3.

Sijoittelu

Ei erityisiä vaatimuksia.

| 6.18.4. | Sijainti |
| --- | --- |

6.18.4.

Sijainti

| 6.18.4.1. | Leveyssuunnassa: ei erityisiä vaatimuksia. |
| --- | --- |

6.18.4.1.

Leveyssuunnassa: ei erityisiä vaatimuksia.

| 6.18.4.2. | Korkeussuunnassa: maanpinnan yläpuolella vähintään 250 mm ja enintään 1 500 mm (2 100 mm, jos korirakenteen muoto estää 1 500 mm:n raja-arvon noudattamisen). |
| --- | --- |

6.18.4.2.

Korkeussuunnassa: maanpinnan yläpuolella vähintään 250 mm ja enintään 1 500 mm (2 100 mm, jos korirakenteen muoto estää 1 500 mm:n raja-arvon noudattamisen).

| 6.18.4.3. | Pituussuunnassa: Ainakin yksi sivuvalaisin on asennettava ajoneuvon keskikolmannekseen, eikä etumaisin sivuvalaisin saa olla yli 3 m:n etäisyydellä ajoneuvon keulasta. Kahden vierekkäisen sivuheijastimen välinen etäisyys saa olla enintään 3 m. Jos ajoneuvon rakenne estää tämän vaatimuksen noudattamisen, tätä etäisyyttä voidaan suurentaa 4 metriin.
  Takimmaisen sivuvalaisimen ja ajoneuvon perän välinen etäisyys saa olla enintään 1 m.
  Kuitenkin sellaisten ajoneuvojen osalta, joiden pituus on enintään 6 m, sekä alustaohjaamojen osalta riittää, että yksi sivuvalaisin on asennettu ajoneuvon pituuden ensimmäiseen ja/tai viimeiseen kolmannekseen. Sellaisten luokan M1 moottoriajoneuvojen osalta, joiden pituus on yli 6 m mutta enintään 7 m, riittää, että yksi sivuvalaisin on asennettu enintään 3 metrin etäisyydelle ajoneuvon keulasta ja yksi ajoneuvon pituuden viimeiseen kolmannekseen. |
| --- | --- |

6.18.4.3.

Pituussuunnassa: Ainakin yksi sivuvalaisin on asennettava ajoneuvon keskikolmannekseen, eikä etumaisin sivuvalaisin saa olla yli 3 m:n etäisyydellä ajoneuvon keulasta. Kahden vierekkäisen sivuheijastimen välinen etäisyys saa olla enintään 3 m. Jos ajoneuvon rakenne estää tämän vaatimuksen noudattamisen, tätä etäisyyttä voidaan suurentaa 4 metriin.

Takimmaisen sivuvalaisimen ja ajoneuvon perän välinen etäisyys saa olla enintään 1 m.

Kuitenkin sellaisten ajoneuvojen osalta, joiden pituus on enintään 6 m, sekä alustaohjaamojen osalta riittää, että yksi sivuvalaisin on asennettu ajoneuvon pituuden ensimmäiseen ja/tai viimeiseen kolmannekseen. Sellaisten luokan M1 moottoriajoneuvojen osalta, joiden pituus on yli 6 m mutta enintään 7 m, riittää, että yksi sivuvalaisin on asennettu enintään 3 metrin etäisyydelle ajoneuvon keulasta ja yksi ajoneuvon pituuden viimeiseen kolmannekseen.

1

| 6.18.5. | Geometrinen näkyvyys
  Vaakakulma: 45° eteen- ja taaksepäin. Kuitenkin sellaisten ajoneuvojen osalta, joihin sivuvalaisimien asennus on valinnaista, tämä arvo voidaan pienentää 30 asteeseen.
  Jos ajoneuvossa on sivuvalaisimet, joita käytetään etu- ja takasuuntavalaisimien suppeamman geometrisen näkyvyyden täydentämiseen kohdan 6.5.5.2 mukaisesti ja/tai suuntavalaisimien suppeamman geometrisen näkyvyyden täydentämiseen kohtien 6.9.5.2 ja 6.10.5.2 mukaisesti, kulmat ovat seuraavat: 45° ajoneuvon etu- ja takaosaan päin ja 30° ajoneuvon keskustaan päin (ks. kuva kohdassa 6.5.5.2).
  Pystykulma: 10 °vaakatason ylä- ja alapuolella. Jos valaisin asennetaan matalammalle kuin 750 mm (mitattuna kohdan 5.8.1 mukaisesti), kulmaa alaspäin voidaan kuitenkin pienentää 10 asteesta 5 asteeseen. |
| --- | --- |

6.18.5.

Geometrinen näkyvyys

Vaakakulma: 45° eteen- ja taaksepäin. Kuitenkin sellaisten ajoneuvojen osalta, joihin sivuvalaisimien asennus on valinnaista, tämä arvo voidaan pienentää 30 asteeseen.

Jos ajoneuvossa on sivuvalaisimet, joita käytetään etu- ja takasuuntavalaisimien suppeamman geometrisen näkyvyyden täydentämiseen kohdan 6.5.5.2 mukaisesti ja/tai suuntavalaisimien suppeamman geometrisen näkyvyyden täydentämiseen kohtien 6.9.5.2 ja 6.10.5.2 mukaisesti, kulmat ovat seuraavat: 45° ajoneuvon etu- ja takaosaan päin ja 30° ajoneuvon keskustaan päin (ks. kuva kohdassa 6.5.5.2).

Pystykulma: 10 °vaakatason ylä- ja alapuolella. Jos valaisin asennetaan matalammalle kuin 750 mm (mitattuna kohdan 5.8.1 mukaisesti), kulmaa alaspäin voidaan kuitenkin pienentää 10 asteesta 5 asteeseen.

| 6.18.6. | Suuntaus
  Sivulle. |
| --- | --- |

6.18.6.

Suuntaus

Sivulle.

| 6.18.7. | Sähköliitännät
  Alle 6 m:n pituisissa luokkien M1 ja N1 ajoneuvoissa ruskeankeltaiset sivuvalaisimet saavat olla vilkkuvia, mikäli ne vilkkuvat samassa tahdissa ja samalla taajuudella kuin ajoneuvon samalla puolella sijaitsevat suuntavalaisimet.
  Luokkien M2, M3, N2, N3, O3 ja O4 ajoneuvojen pakolliset ruskeankeltaiset sivuvalaisimet saavat vilkkua samanaikaisesti kuin ajoneuvon samalla puolella sijaitsevat suuntavalaisimet. Nämä ruskeankeltaiset sivuvalaisimet eivät kuitenkaan saa vilkkua, jos ajoneuvon sivulle on asennettu luokan 5 sivusuuntavalaisimet kohdan 6.5.3.1 mukaisesti. |
| --- | --- |

6.18.7.

Sähköliitännät

Alle 6 m:n pituisissa luokkien M1 ja N1 ajoneuvoissa ruskeankeltaiset sivuvalaisimet saavat olla vilkkuvia, mikäli ne vilkkuvat samassa tahdissa ja samalla taajuudella kuin ajoneuvon samalla puolella sijaitsevat suuntavalaisimet.

1

1

Luokkien M2, M3, N2, N3, O3 ja O4 ajoneuvojen pakolliset ruskeankeltaiset sivuvalaisimet saavat vilkkua samanaikaisesti kuin ajoneuvon samalla puolella sijaitsevat suuntavalaisimet. Nämä ruskeankeltaiset sivuvalaisimet eivät kuitenkaan saa vilkkua, jos ajoneuvon sivulle on asennettu luokan 5 sivusuuntavalaisimet kohdan 6.5.3.1 mukaisesti.

2

3

2

3

3

4

| 6.18.8. | Ilmaisin
  Ilmaisin on valinnainen. Jos sellainen on, sen tehtävän toteuttaa etu- ja takavalaisimia varten vaadittu ilmaisin. |
| --- | --- |

6.18.8.

Ilmaisin

Ilmaisin on valinnainen. Jos sellainen on, sen tehtävän toteuttaa etu- ja takavalaisimia varten vaadittu ilmaisin.

| 6.18.9. | Muut vaatimukset
  Kun takimmaisin sivuvalaisin on yhdistetty takavalaisimeen, joka on rakenteellisesti yhdistetty takasumuvalaisimeen tai jarruvalaisimeen, sivuvalaisimen fotometrisiä ominaisuuksia voidaan muuttaa sinä aikana, kun takasumuvalaisin tai jarruvalaisin on syttyneenä.
  Takasivuvalaisinten on oltava ruskeankeltaisia, jos ne vilkkuvat yhdessä takasuuntavalaisimen kanssa. |
| --- | --- |

6.18.9.

Muut vaatimukset

Kun takimmaisin sivuvalaisin on yhdistetty takavalaisimeen, joka on rakenteellisesti yhdistetty takasumuvalaisimeen tai jarruvalaisimeen, sivuvalaisimen fotometrisiä ominaisuuksia voidaan muuttaa sinä aikana, kun takasumuvalaisin tai jarruvalaisin on syttyneenä.

Takasivuvalaisinten on oltava ruskeankeltaisia, jos ne vilkkuvat yhdessä takasuuntavalaisimen kanssa.

| 6.19. | Huomiovalaisin (E-sääntö nro 87 tai 148) |
| --- | --- |

6.19.

Huomiovalaisin (E-sääntö nro 87 tai 148)

| 6.19.1. | Asennus
  Pakollinen moottoriajoneuvoissa. Kielletty perävaunuissa. |
| --- | --- |

6.19.1.

Asennus

Pakollinen moottoriajoneuvoissa. Kielletty perävaunuissa.

| 6.19.2. | Lukumäärä
  Kaksi. |
| --- | --- |

6.19.2.

Lukumäärä

Kaksi.

| 6.19.3. | Sijoittelu
  Ei erityisiä vaatimuksia. |
| --- | --- |

6.19.3.

Sijoittelu

Ei erityisiä vaatimuksia.

| 6.19.4. | Sijainti |
| --- | --- |

6.19.4.

Sijainti

| 6.19.4.1. | Leveyssuunnassa: Näkyvien pintojen sisäreunojen välinen etäisyys vertailuakselien suuntaisesti on oltava vähintään 600 mm.
  Tätä etäisyyttä voidaan pienentää 400 mm:iin, jos ajoneuvon kokonaisleveys on pienempi kuin 1 300 mm. |
| --- | --- |

6.19.4.1.

Leveyssuunnassa: Näkyvien pintojen sisäreunojen välinen etäisyys vertailuakselien suuntaisesti on oltava vähintään 600 mm.

Tätä etäisyyttä voidaan pienentää 400 mm:iin, jos ajoneuvon kokonaisleveys on pienempi kuin 1 300 mm.

| 6.19.4.2. | Korkeussuunnassa: vähintään 250 mm:n mutta enintään 1 500 mm:n korkeudella maanpinnasta. |
| --- | --- |

6.19.4.2.

Korkeussuunnassa: vähintään 250 mm:n mutta enintään 1 500 mm:n korkeudella maanpinnasta.

| 6.19.4.3. | Pituussuunnassa: ajoneuvon etuosassa. Tämä vaatimus katsotaan täytetyksi, jos lähetetty valo ei häiritse kuljettajaa suoraan tai epäsuorasti epäsuoran näkemän tarjoavien laitteiden ja/tai ajoneuvon muiden heijastavien pintojen kautta. |
| --- | --- |

6.19.4.3.

Pituussuunnassa: ajoneuvon etuosassa. Tämä vaatimus katsotaan täytetyksi, jos lähetetty valo ei häiritse kuljettajaa suoraan tai epäsuorasti epäsuoran näkemän tarjoavien laitteiden ja/tai ajoneuvon muiden heijastavien pintojen kautta.

| 6.19.5. | Geometrinen näkyvyys
  Vaakakulma: ulospäin 20° ja sisäänpäin 20°.
  Pystykulma: ylöspäin 10° ja alaspäin 10°. |
| --- | --- |

6.19.5.

Geometrinen näkyvyys

Vaakakulma: ulospäin 20° ja sisäänpäin 20°.

Pystykulma: ylöspäin 10° ja alaspäin 10°.

| 6.19.6. | Suuntaus
  Eteenpäin. |
| --- | --- |

6.19.6.

Suuntaus

Eteenpäin.

| 6.19.7. | Sähköliitännät |
| --- | --- |

6.19.7.

Sähköliitännät

| 6.19.7.1. | Huomiovalaisimen on sytyttävä automaattisesti, kun käyttövoimajärjestelmän käynnistys- ja/tai pysäytyslaite on sellaisessa asennossa, joka mahdollistaa käyttövoimajärjestelmän toiminnan. Huomiovalot voivat kuitenkin pysyä sammuneina seuraavissa olosuhteissa: |
| --- | --- |

6.19.7.1.

Huomiovalaisimen on sytyttävä automaattisesti, kun käyttövoimajärjestelmän käynnistys- ja/tai pysäytyslaite on sellaisessa asennossa, joka mahdollistaa käyttövoimajärjestelmän toiminnan. Huomiovalot voivat kuitenkin pysyä sammuneina seuraavissa olosuhteissa:

| 6.19.7.1.1. | automaattivaihteisto on pysäköintiasennossa tai |
| --- | --- |

6.19.7.1.1.

automaattivaihteisto on pysäköintiasennossa tai

| 6.19.7.1.2. | seisontajarru on kytkettynä tai |
| --- | --- |

6.19.7.1.2.

seisontajarru on kytkettynä tai

| 6.19.7.1.3. | ennen kuin ajoneuvo lähtee ensimmäisen kerran liikkeelle sen jälkeen, kun käyttövoimajärjestelmän käynnistys- ja/tai pysäytyslaite on kytketty toimintaan manuaalisesti. |
| --- | --- |

6.19.7.1.3.

ennen kuin ajoneuvo lähtee ensimmäisen kerran liikkeelle sen jälkeen, kun käyttövoimajärjestelmän käynnistys- ja/tai pysäytyslaite on kytketty toimintaan manuaalisesti.

| 6.19.7.2. | Huomiovalaisimet voidaan sammuttaa manuaalisesti sillä edellytyksellä, että ne syttyvät automaattisesti, kun ajoneuvon nopeus ylittää 15 km/h tai kun ajoneuvo on kulkenut yli 100 metrin matkan, ja että ne pysyvät sytytettyinä siihen saakka, kun ne jälleen tarkoituksellisesti sammutetaan. |
| --- | --- |

6.19.7.2.

Huomiovalaisimet voidaan sammuttaa manuaalisesti sillä edellytyksellä, että ne syttyvät automaattisesti, kun ajoneuvon nopeus ylittää 15 km/h tai kun ajoneuvo on kulkenut yli 100 metrin matkan, ja että ne pysyvät sytytettyinä siihen saakka, kun ne jälleen tarkoituksellisesti sammutetaan.

| 6.19.7.3. | Huomiovalaisimien on sammuttava automaattisesti silloin, kun käyttövoimajärjestelmän käynnistys- ja/tai pysäytyslaite menee asentoon, jossa käyttövoimajärjestelmän toiminta ei ole mahdollista, tai kun etusumuvalaisimet tai ajovalaisimet sytytetään. Tämä ei koske tilannetta, jossa kaukovalaisimia käytetään lyhyin välein välkkyvän varoitusvalon tuottamiseen. |
| --- | --- |

6.19.7.3.

Huomiovalaisimien on sammuttava automaattisesti silloin, kun käyttövoimajärjestelmän käynnistys- ja/tai pysäytyslaite menee asentoon, jossa käyttövoimajärjestelmän toiminta ei ole mahdollista, tai kun etusumuvalaisimet tai ajovalaisimet sytytetään. Tämä ei koske tilannetta, jossa kaukovalaisimia käytetään lyhyin välein välkkyvän varoitusvalon tuottamiseen.

| 6.19.7.4. | Kohdassa 5.11 tarkoitetut valaisimet voidaan sytyttää, kun huomiovalaisimet ovat sytytettyinä. Siinä tapauksessa ainakin takavalaisimet on sytytettävä. |
| --- | --- |

6.19.7.4.

Kohdassa 5.11 tarkoitetut valaisimet voidaan sytyttää, kun huomiovalaisimet ovat sytytettyinä. Siinä tapauksessa ainakin takavalaisimet on sytytettävä.

| 6.19.7.5. | Jos etusuuntavalaisimen ja huomiovalaisimen välinen etäisyys on enintään 40 mm, huomiovalaisimen sähköliitännät ajoneuvon asianomaisella sivulla voivat olla sellaiset, että






  a) | valaisin sammuu tai |
| --- | --- | --- |

6.19.7.5.

Jos etusuuntavalaisimen ja huomiovalaisimen välinen etäisyys on enintään 40 mm, huomiovalaisimen sähköliitännät ajoneuvon asianomaisella sivulla voivat olla sellaiset, että

a)

valaisin sammuu tai

| b) | sen valovoima pienenee koko siksi ajaksi (sekä ON- että OFF-syklin ajaksi), jolloin etusuuntavalaisin on kytketty toimintaan. |
| --- | --- |

b)

sen valovoima pienenee koko siksi ajaksi (sekä ON- että OFF-syklin ajaksi), jolloin etusuuntavalaisin on kytketty toimintaan.

| 6.19.7.6. | Jos suuntavalaisin on rakenteellisesti yhdistetty huomiovalaisimen kanssa, huomiovalaisimen sähköliitäntöjen ajoneuvon asianomaisella sivulla on oltava sellaiset, että huomiovalaisin sammuu koko siksi ajaksi (sekä ON- että OFF-syklin ajaksi), jolloin suuntavalaisin on kytketty toimintaan. |
| --- | --- |

6.19.7.6.

Jos suuntavalaisin on rakenteellisesti yhdistetty huomiovalaisimen kanssa, huomiovalaisimen sähköliitäntöjen ajoneuvon asianomaisella sivulla on oltava sellaiset, että huomiovalaisin sammuu koko siksi ajaksi (sekä ON- että OFF-syklin ajaksi), jolloin suuntavalaisin on kytketty toimintaan.

| 6.19.8. | Ilmaisin
  Suljetun virtapiirin ilmaisin on valinnainen. Vikaantumisesta ilmoittava ilmaisin on kuitenkin pakollinen, jos sitä edellytetään komponenttia koskevassa säännössä. |
| --- | --- |

6.19.8.

Ilmaisin

Suljetun virtapiirin ilmaisin on valinnainen. Vikaantumisesta ilmoittava ilmaisin on kuitenkin pakollinen, jos sitä edellytetään komponenttia koskevassa säännössä.

| 6.19.9. | Muut vaatimukset
  Ei vaatimuksia. |
| --- | --- |

6.19.9.

Muut vaatimukset

Ei vaatimuksia.

| 6.20. | Kulmavalaisin (E-sääntö nro 119 tai 149) |
| --- | --- |

6.20.

Kulmavalaisin (E-sääntö nro 119 tai 149)

| 6.20.1. | Asennus
  Valinnainen moottoriajoneuvoissa. |
| --- | --- |

6.20.1.

Asennus

Valinnainen moottoriajoneuvoissa.

| 6.20.2. | Lukumäärä
  Kaksi. |
| --- | --- |

6.20.2.

Lukumäärä

Kaksi.

| 6.20.3. | Sijoittelu
  Ei erityisiä vaatimuksia. |
| --- | --- |

6.20.3.

Sijoittelu

Ei erityisiä vaatimuksia.

| 6.20.4. | Sijainti |
| --- | --- |

6.20.4.

Sijainti

| 6.20.4.1. | Leveyssuunnassa: yksi kulmavalaisin ajoneuvon pituussuuntaisen keskitason molemmilla puolilla. |
| --- | --- |

6.20.4.1.

Leveyssuunnassa: yksi kulmavalaisin ajoneuvon pituussuuntaisen keskitason molemmilla puolilla.

| 6.20.4.2. | Pituussuunnassa: enintään 1 000 mm keulasta. |
| --- | --- |

6.20.4.2.

Pituussuunnassa: enintään 1 000 mm keulasta.

| 6.20.4.3. | Korkeussuunnassa: vähintään 250 mm maanpinnan yläpuolella
  enintään 900 mm maanpinnan yläpuolella.
  Mikään vertailuakselin suuntaisen näkyvän pinnan piste ei kuitenkaan saa olla korkeammalla kuin lähivalaisimen vertailuakselin suuntaisen näkyvän pinnan korkein piste. |
| --- | --- |

6.20.4.3.

Korkeussuunnassa: vähintään 250 mm maanpinnan yläpuolella

enintään 900 mm maanpinnan yläpuolella.

Mikään vertailuakselin suuntaisen näkyvän pinnan piste ei kuitenkaan saa olla korkeammalla kuin lähivalaisimen vertailuakselin suuntaisen näkyvän pinnan korkein piste.

| 6.20.5. | Geometrinen näkyvyys
  Määritetään kulmien α ja β avulla kohdan 2.10.7 mukaisesti: | α = 10° ylöspäin ja alaspäin |
| --- | --- | --- |

6.20.5.

Geometrinen näkyvyys

Määritetään kulmien α ja β avulla kohdan 2.10.7 mukaisesti:

α = 10° ylöspäin ja alaspäin

| | β = 30–60° ulospäin. |
| --- | --- |

β = 30–60° ulospäin.

| 6.20.6. | Suuntaus
  Sellainen, että valaisimet täyttävät geometristä näkyvyyttä koskevat vaatimukset. |
| --- | --- |

6.20.6.

Suuntaus

Sellainen, että valaisimet täyttävät geometristä näkyvyyttä koskevat vaatimukset.

| 6.20.7. | Sähköliitännät
  Kulmavalaisimien liitäntöjen on oltava sellaiset, että ne voidaan sytyttää vain silloin, kun kaukovalaisimet tai lähivalaisimet ovat sytytettyinä. |
| --- | --- |

6.20.7.

Sähköliitännät

Kulmavalaisimien liitäntöjen on oltava sellaiset, että ne voidaan sytyttää vain silloin, kun kaukovalaisimet tai lähivalaisimet ovat sytytettyinä.

| 6.20.7.1. | Kulmavalaisin ajoneuvon jommallakummalla sivulla saa syttyä automaattisesti vain, kun suuntavalaisimet ajoneuvon samalla puolella sytytetään ja/tai kun ohjauskulma kääntyy suoraan eteenpäin -asennosta kyseiselle ajoneuvon sivulle.
  Kulmavalaisimen on sammuttava automaattisesti, kun suuntavalaisin sammutetaan ja/tai ohjauskulma on palannut suoraan eteenpäin -asentoon. |
| --- | --- |

6.20.7.1.

Kulmavalaisin ajoneuvon jommallakummalla sivulla saa syttyä automaattisesti vain, kun suuntavalaisimet ajoneuvon samalla puolella sytytetään ja/tai kun ohjauskulma kääntyy suoraan eteenpäin -asennosta kyseiselle ajoneuvon sivulle.

Kulmavalaisimen on sammuttava automaattisesti, kun suuntavalaisin sammutetaan ja/tai ohjauskulma on palannut suoraan eteenpäin -asentoon.

| 6.20.7.2. | Kun peruutusvalaisin on syttyneenä, molemmat kulmavalaisimet voivat syttyä samanaikaisesti riippumatta ohjauspyörän asennosta tai suuntavalaisimien toiminnasta.
  Tällöin molempien kulmavalaisimien on sammuttava,






  a) | kun peruutusvalaisin sammuu
  tai |
| --- | --- | --- |

6.20.7.2.

Kun peruutusvalaisin on syttyneenä, molemmat kulmavalaisimet voivat syttyä samanaikaisesti riippumatta ohjauspyörän asennosta tai suuntavalaisimien toiminnasta.

Tällöin molempien kulmavalaisimien on sammuttava,

a)

kun peruutusvalaisin sammuu

tai

| b) | kun ajoneuvon nopeus eteenpäin ylittää 15 km/h. |
| --- | --- |

b)

kun ajoneuvon nopeus eteenpäin ylittää 15 km/h.

| 6.20.8. | Ilmaisin
  Ei mitään. |
| --- | --- |

6.20.8.

Ilmaisin

Ei mitään.

| 6.20.9. | Muut vaatimukset
  Kulmavalaisimet eivät saa syttyä, kun ajoneuvon nopeus on suurempi kuin 40 km/h. |
| --- | --- |

6.20.9.

Muut vaatimukset

Kulmavalaisimet eivät saa syttyä, kun ajoneuvon nopeus on suurempi kuin 40 km/h.

| 6.21. | Näkyvyysmerkinnät (E-sääntö nro 104 tai 150) |
| --- | --- |

6.21.

Näkyvyysmerkinnät (E-sääntö nro 104 tai 150)

| 6.21.1. | Asennus |
| --- | --- |

6.21.1.

Asennus

| 6.21.1.1. | Kielletty luokkien M1 ja O1 ajoneuvoissa |
| --- | --- |

6.21.1.1.

Kielletty luokkien M1

1

| 6.21.1.2. | Pakollinen: |
| --- | --- |

6.21.1.2.

Pakollinen:

| 6.21.1.2.1. | Takana:
  täydellinen ääriviivamerkintä seuraavien luokkien ajoneuvoissa, joiden leveys on yli 2 100 mm:






  a) | N2, kun enimmäispaino ylittää 7,5 tonnia, ja N3 (lukuun ottamatta alustaohjaamoja, keskeneräisiä ajoneuvoja ja puoliperävaunutraktoreita) |
| --- | --- | --- |

6.21.1.2.1.

Takana:

täydellinen ääriviivamerkintä seuraavien luokkien ajoneuvoissa, joiden leveys on yli 2 100 mm:

a)

N2, kun enimmäispaino ylittää 7,5 tonnia, ja N3 (lukuun ottamatta alustaohjaamoja, keskeneräisiä ajoneuvoja ja puoliperävaunutraktoreita)

2

3

| b) | O3 ja O4 (lukuun ottamatta keskeneräisiä ajoneuvoja). |
| --- | --- |

b)

O3 ja O4 (lukuun ottamatta keskeneräisiä ajoneuvoja).

3

4

| 6.21.1.2.2. | Sivuilla: |
| --- | --- |

6.21.1.2.2.

Sivuilla:

| 6.21.1.2.2.1. | osittainen ääriviivamerkintä seuraavien luokkien ajoneuvoissa, joiden pituus on yli 6 000 mm (perävaunun vetoakseli mukaan luettuna):






  a) | N2, kun enimmäispaino ylittää 7,5 tonnia, ja N3 (lukuun ottamatta alustaohjaamoja, keskeneräisiä ajoneuvoja ja puoliperävaunutraktoreita) |
| --- | --- | --- |

6.21.1.2.2.1.

osittainen ääriviivamerkintä seuraavien luokkien ajoneuvoissa, joiden pituus on yli 6 000 mm (perävaunun vetoakseli mukaan luettuna):

a)

N2, kun enimmäispaino ylittää 7,5 tonnia, ja N3 (lukuun ottamatta alustaohjaamoja, keskeneräisiä ajoneuvoja ja puoliperävaunutraktoreita)

2

3

| b) | O3 ja O4 (lukuun ottamatta keskeneräisiä ajoneuvoja). |
| --- | --- |

b)

O3 ja O4 (lukuun ottamatta keskeneräisiä ajoneuvoja).

3

4

| 6.21.1.2.3. | Pakollisen ääriviivamerkinnän sijasta voidaan käyttää linjamerkintää, jos ajoneuvon muoto, rakenne, malli tai käyttötapa on sellainen, että ääriviivamerkintää ei voida asentaa. |
| --- | --- |

6.21.1.2.3.

Pakollisen ääriviivamerkinnän sijasta voidaan käyttää linjamerkintää, jos ajoneuvon muoto, rakenne, malli tai käyttötapa on sellainen, että ääriviivamerkintää ei voida asentaa.

| 6.21.1.2.4. | Jos ajoneuvon korin ulkopinnat ovat osittain joustavaa materiaalia, linjamerkintä on kiinnitettävä ajoneuvon jäykkiin osiin. Muut näkyvyysmerkintöjen osat voidaan kiinnittää joustavaan materiaaliin. Jos ajoneuvon korin ulkopinnat ovat kokonaisuudessaan joustavaa materiaalia, linjamerkintä voidaan kiinnittää joustavaan materiaaliin. |
| --- | --- |

6.21.1.2.4.

Jos ajoneuvon korin ulkopinnat ovat osittain joustavaa materiaalia, linjamerkintä on kiinnitettävä ajoneuvon jäykkiin osiin. Muut näkyvyysmerkintöjen osat voidaan kiinnittää joustavaan materiaaliin. Jos ajoneuvon korin ulkopinnat ovat kokonaisuudessaan joustavaa materiaalia, linjamerkintä voidaan kiinnittää joustavaan materiaaliin.

| 6.21.1.2.5. | Jos valmistaja voi tutkimuslaitoksen suorittaman tarkastuksen jälkeen osoittaa tyyppihyväksyntäviranomaiselle, että kohtien 6.21.2–6.21.7.5 vaatimuksia ei ole mahdollista noudattaa sellaisten toiminnallisten vaatimusten vuoksi, jotka edellyttävät ajoneuvon erityistä muotoa, rakennetta tai mallia, voidaan joidenkin vaatimusten osittaista täyttymistä pitää hyväksyttävänä. Tämän hyväksynnän ehtona on se, että vaatimukset täyttyvät aina, kun se on mahdollista, ja että osittain vaatimukset täyttäviä näkyvyysmerkintöjä on ajoneuvossa mahdollisimman paljon. Tämä voi tarkoittaa lisäkiinnikkeiden tai levyjen asentamista soveltuviin paikkoihin E-säännön nro 104 tai 150 mukaisten materiaalien kiinnittämistä varten, jotta varmistetaan näkyvyystavoitteen mukaiset selkeät ja yhdenmukaiset merkinnät.
  Jos vaatimusten osittainen täyttyminen katsotaan hyväksyttäväksi, osa näkyvyysmerkinnöistä voidaan korvata heijastinlaitteilla, kuten E-säännön nro 3 tai 150 mukaisilla luokan IV A heijastimilla tai E-säännön nro 104 tai 150 mukaisilla luokan C fotometriset vaatimukset täyttävillä heijastavilla materiaaleilla. Tällöin heijastinlaitteita on asennettava vähintään 1 500 mm:n välein.
  Tarvittavat tiedot on esitettävä ilmoituslomakkeessa. |
| --- | --- |

6.21.1.2.5.

Jos valmistaja voi tutkimuslaitoksen suorittaman tarkastuksen jälkeen osoittaa tyyppihyväksyntäviranomaiselle, että kohtien 6.21.2–6.21.7.5 vaatimuksia ei ole mahdollista noudattaa sellaisten toiminnallisten vaatimusten vuoksi, jotka edellyttävät ajoneuvon erityistä muotoa, rakennetta tai mallia, voidaan joidenkin vaatimusten osittaista täyttymistä pitää hyväksyttävänä. Tämän hyväksynnän ehtona on se, että vaatimukset täyttyvät aina, kun se on mahdollista, ja että osittain vaatimukset täyttäviä näkyvyysmerkintöjä on ajoneuvossa mahdollisimman paljon. Tämä voi tarkoittaa lisäkiinnikkeiden tai levyjen asentamista soveltuviin paikkoihin E-säännön nro 104 tai 150 mukaisten materiaalien kiinnittämistä varten, jotta varmistetaan näkyvyystavoitteen mukaiset selkeät ja yhdenmukaiset merkinnät.

Jos vaatimusten osittainen täyttyminen katsotaan hyväksyttäväksi, osa näkyvyysmerkinnöistä voidaan korvata heijastinlaitteilla, kuten E-säännön nro 3 tai 150 mukaisilla luokan IV A heijastimilla tai E-säännön nro 104 tai 150 mukaisilla luokan C fotometriset vaatimukset täyttävillä heijastavilla materiaaleilla. Tällöin heijastinlaitteita on asennettava vähintään 1 500 mm:n välein.

Tarvittavat tiedot on esitettävä ilmoituslomakkeessa.

| 6.21.1.3. | Valinnainen: |
| --- | --- |

6.21.1.3.

Valinnainen:

| 6.21.1.3.1. | Takana ja sivuilla:
  kaikissa muissa ajoneuvoluokissa, joita ei ole mainittu kohdissa 6.21.1.1 ja 6.21.1.2, mukaan luettuina puoliperävaunun vetovaunun ja alustaohjaamon ohjaamot.
  Osittaista tai täydellistä ääriviivamerkintää voidaan käyttää pakollisten linjamerkkien sijaan, ja täydellistä ääriviivamerkintää voidaan käyttää pakollisen osittaisen ääriviivamerkinnän sijaan. |
| --- | --- |

6.21.1.3.1.

Takana ja sivuilla:

kaikissa muissa ajoneuvoluokissa, joita ei ole mainittu kohdissa 6.21.1.1 ja 6.21.1.2, mukaan luettuina puoliperävaunun vetovaunun ja alustaohjaamon ohjaamot.

Osittaista tai täydellistä ääriviivamerkintää voidaan käyttää pakollisten linjamerkkien sijaan, ja täydellistä ääriviivamerkintää voidaan käyttää pakollisen osittaisen ääriviivamerkinnän sijaan.

| 6.21.1.3.2. | Edessä:
  Pakollinen luokkien O2, O3 ja O4 ajoneuvoissa.
  Osittaista tai täydellistä ääriviivamerkintää ei saa käyttää edessä. |
| --- | --- |

6.21.1.3.2.

Edessä:

Pakollinen luokkien O2, O3 ja O4 ajoneuvoissa.

2

3

4

Osittaista tai täydellistä ääriviivamerkintää ei saa käyttää edessä.

| 6.21.2. | Lukumäärä
  Käyttötavan mukaisesti. |
| --- | --- |

6.21.2.

Lukumäärä

Käyttötavan mukaisesti.

| 6.21.3. | Sijoittelu
  Näkyvyysmerkintöjen on oltava mahdollisimman lähellä vaaka- ja pystyasentoa ajoneuvon muodon, rakenteen, mallin ja toiminnallisten vaatimusten mukaisesti. Jos tämä ei ole mahdollista, täydellisten ja osittaisten ääriviivamerkintöjen on mahdollisimman tarkasti noudatettava ajoneuvon ääriviivojen muotoa.
  Lisäksi näkyvyysmerkinnät on sijoitettava mahdollisimman tasaisin välein ajoneuvon vaakasuuntaisten mittojen alueelle, jotta ajoneuvon kokonaispituus ja/tai -leveys käy niiden perusteella ilmi. |
| --- | --- |

6.21.3.

Sijoittelu

Näkyvyysmerkintöjen on oltava mahdollisimman lähellä vaaka- ja pystyasentoa ajoneuvon muodon, rakenteen, mallin ja toiminnallisten vaatimusten mukaisesti. Jos tämä ei ole mahdollista, täydellisten ja osittaisten ääriviivamerkintöjen on mahdollisimman tarkasti noudatettava ajoneuvon ääriviivojen muotoa.

Lisäksi näkyvyysmerkinnät on sijoitettava mahdollisimman tasaisin välein ajoneuvon vaakasuuntaisten mittojen alueelle, jotta ajoneuvon kokonaispituus ja/tai -leveys käy niiden perusteella ilmi.

| 6.21.4. | Sijainti |
| --- | --- |

6.21.4.

Sijainti

| 6.21.4.1. | Leveyssuunnassa: |
| --- | --- |

6.21.4.1.

Leveyssuunnassa:

| 6.21.4.1.1. | Näkyvyysmerkintöjen on oltava mahdollisimman lähellä ajoneuvon reunaa. |
| --- | --- |

6.21.4.1.1.

Näkyvyysmerkintöjen on oltava mahdollisimman lähellä ajoneuvon reunaa.

| 6.21.4.1.2. | Näkyvyysmerkintöjen yhteenlasketun vaakasuuntaisen pituuden on oltava ajoneuvoon asennettuna vähintään 70 prosenttia ajoneuvon kokonaisleveydestä; mukaan ei lasketa yksittäisten osien mahdollisia vaakasuuntaisia päällekkäisyyksiä. |
| --- | --- |

6.21.4.1.2.

Näkyvyysmerkintöjen yhteenlasketun vaakasuuntaisen pituuden on oltava ajoneuvoon asennettuna vähintään 70 prosenttia ajoneuvon kokonaisleveydestä; mukaan ei lasketa yksittäisten osien mahdollisia vaakasuuntaisia päällekkäisyyksiä.

| 6.21.4.2. | Pituussuunnassa: |
| --- | --- |

6.21.4.2.

Pituussuunnassa:

| 6.21.4.2.1. | Näkyvyysmerkintöjen on oltava mahdollisimman lähellä ajoneuvon päitä ja ulotuttava lähemmäs kuin 600 mm:n etäisyydelle ajoneuvon kummastakin päästä. |
| --- | --- |

6.21.4.2.1.

Näkyvyysmerkintöjen on oltava mahdollisimman lähellä ajoneuvon päitä ja ulotuttava lähemmäs kuin 600 mm:n etäisyydelle ajoneuvon kummastakin päästä.

| 6.21.4.2.1.1. | Moottoriajoneuvojen osalta kummastakin ajoneuvon päästä tai puoliperävaunun vetoajoneuvojen osalta ohjaamon kummastakin päästä.
  Vaihtoehtoisesti voidaan kuitenkin asentaa 2 400 mm:n sisään moottoriajoneuvon keulasta E-säännön nro 3 tai 150 mukaisia luokan IV A tai E-säännön nro 104 tai 150 mukaisia luokan C heijastimia ja niiden jälkeen vaaditut näkyvyysmerkinnät seuraavasti:






  a) | heijastin, jonka koko on vähintään 25 cm2 |
| --- | --- | --- |

6.21.4.2.1.1.

Moottoriajoneuvojen osalta kummastakin ajoneuvon päästä tai puoliperävaunun vetoajoneuvojen osalta ohjaamon kummastakin päästä.

Vaihtoehtoisesti voidaan kuitenkin asentaa 2 400 mm:n sisään moottoriajoneuvon keulasta E-säännön nro 3 tai 150 mukaisia luokan IV A tai E-säännön nro 104 tai 150 mukaisia luokan C heijastimia ja niiden jälkeen vaaditut näkyvyysmerkinnät seuraavasti:

a)

heijastin, jonka koko on vähintään 25 cm2

2

| b) | yksi heijastin enintään 600 mm:n etäisyydelle ajoneuvon keulasta |
| --- | --- |

b)

yksi heijastin enintään 600 mm:n etäisyydelle ajoneuvon keulasta

| c) | lisäheijastimia enintään 600 mm:n välein |
| --- | --- |

c)

lisäheijastimia enintään 600 mm:n välein

| d) | takimmaisen heijastimen ja näkyvyysmerkinnän alun välinen etäisyys ei saa olla suurempi kuin 600 mm. |
| --- | --- |

d)

takimmaisen heijastimen ja näkyvyysmerkinnän alun välinen etäisyys ei saa olla suurempi kuin 600 mm.

| 6.21.4.2.1.2. | Perävaunujen osalta tarkoitetaan ajoneuvon kumpaakin päätä (vetoakselia lukuun ottamatta). |
| --- | --- |

6.21.4.2.1.2.

Perävaunujen osalta tarkoitetaan ajoneuvon kumpaakin päätä (vetoakselia lukuun ottamatta).

| 6.21.4.2.2. | Näkyvyysmerkintöjen yhteenlasketun vaakasuuntaisen pituuden on ajoneuvoon asennettuna oltava vähintään 70 prosenttia seuraavasta (mukaan ei lasketa yksittäisten osien mahdollisia vaakasuuntaisia päällekkäisyyksiä): |
| --- | --- |

6.21.4.2.2.

Näkyvyysmerkintöjen yhteenlasketun vaakasuuntaisen pituuden on ajoneuvoon asennettuna oltava vähintään 70 prosenttia seuraavasta (mukaan ei lasketa yksittäisten osien mahdollisia vaakasuuntaisia päällekkäisyyksiä):

| 6.21.4.2.2.1. | moottoriajoneuvojen osalta ajoneuvon pituus tai puoliperävaunun vetovaunujen osalta ohjaamon pituus, jos sellainen on asennettu. Jos käytetään kohdan 6.21.4.2.1.1 mukaista vaihtoehtoista merkintää, etäisyys enintään 2 400 mm ajoneuvon keulasta sen perään.





  A on etäisyys etummaisesta näkyvyysmerkinnästä ajoneuvon keulaan. A:n enimmäisarvo on 2 400 mm (ks. kohta 6.21.4.2.1.1.). |
| --- | --- |

6.21.4.2.2.1.

moottoriajoneuvojen osalta ajoneuvon pituus tai puoliperävaunun vetovaunujen osalta ohjaamon pituus, jos sellainen on asennettu. Jos käytetään kohdan 6.21.4.2.1.1 mukaista vaihtoehtoista merkintää, etäisyys enintään 2 400 mm ajoneuvon keulasta sen perään.

Image 5

A on etäisyys etummaisesta näkyvyysmerkinnästä ajoneuvon keulaan. A:n enimmäisarvo on 2 400 mm (ks. kohta 6.21.4.2.1.1.).

| 6.21.4.2.2.2. | Perävaunujen osalta ajoneuvon pituus (ilman vetoakselia). |
| --- | --- |

6.21.4.2.2.2.

Perävaunujen osalta ajoneuvon pituus (ilman vetoakselia).

Image 6

| 6.21.4.3. | Korkeussuunnassa: |
| --- | --- |

6.21.4.3.

Korkeussuunnassa:

| 6.21.4.3.1. | Linjamerkinnät ja ääriviivamerkinnät, alemmat osat:
  Mahdollisimman alhaalla seuraavissa rajoissa: | Vähimmäisarvo: 250 mm maanpinnan yläpuolella. |
| --- | --- | --- |

6.21.4.3.1.

Linjamerkinnät ja ääriviivamerkinnät, alemmat osat:

Mahdollisimman alhaalla seuraavissa rajoissa:

Vähimmäisarvo: 250 mm maanpinnan yläpuolella.

| | Enimmäisarvo: 1 500 mm maanpinnan yläpuolella. |
| --- | --- |

Enimmäisarvo: 1 500 mm maanpinnan yläpuolella.

Enimmäisasennuskorkeudeksi voidaan kuitenkin hyväksyä 2 500 mm, jos 1 500 mm:n enimmäisarvon noudattaminen ei ole mahdollista ajoneuvon muodon, rakenteen, mallin tai käyttötavan vuoksi tai jos se on tarpeen kohtien 6.21.4.1.2 ja 6.21.4.2.2 vaatimusten taikka linjamerkintöjen vaakasuuntaisen sijainnin tai ääriviivamerkintöjen alempien osien vaakasuuntaisen sijainnin noudattamiseksi.

Perusteet sille, että näkyvyysmerkinnät sijoitetaan yli 1 500 mm:n korkeudelle, on esitettävä ilmoituslomakkeessa.

| 6.21.4.3.2. | Ääriviivamerkinnät, ylemmät osat:
  Mahdollisimman korkealle mutta enintään 400 mm:n etäisyydelle ajoneuvon yläreunasta. |
| --- | --- |

6.21.4.3.2.

Ääriviivamerkinnät, ylemmät osat:

Mahdollisimman korkealle mutta enintään 400 mm:n etäisyydelle ajoneuvon yläreunasta.

| 6.21.5. | Näkyvyys
  Havaittavuutta parantavien näkyvyysmerkintöjen katsotaan olevat näkyvissä, jos vähintään 70 prosenttia paikalleen asennetun merkinnän valaisevasta pinnasta on näkyvissä, kun sitä tarkastellaan jäljempänä määriteltyjen tarkastelutasojen eri kohdista: |
| --- | --- |

6.21.5.

Näkyvyys

Havaittavuutta parantavien näkyvyysmerkintöjen katsotaan olevat näkyvissä, jos vähintään 70 prosenttia paikalleen asennetun merkinnän valaisevasta pinnasta on näkyvissä, kun sitä tarkastellaan jäljempänä määriteltyjen tarkastelutasojen eri kohdista:

| 6.21.5.1. | Takana olevien näkyvyysmerkintöjen osalta (ks. liite 11, kuvat 1a ja 1b) tarkastelutaso on kohtisuorassa ajoneuvon pituusakseliin nähden ja sijaitsee 25 m:n päässä ajoneuvon reunasta ja rajoittuu seuraaviin: |
| --- | --- |

6.21.5.1.

Takana olevien näkyvyysmerkintöjen osalta (ks. liite 11, kuvat 1a ja 1b) tarkastelutaso on kohtisuorassa ajoneuvon pituusakseliin nähden ja sijaitsee 25 m:n päässä ajoneuvon reunasta ja rajoittuu seuraaviin:

| 6.21.5.1.1. | korkeussuunnassa kaksi vaakasuuntaista tasoa, jotka sijaitsevat 1,0 ja 3,0 metriä maanpinnan yläpuolella |
| --- | --- |

6.21.5.1.1.

korkeussuunnassa kaksi vaakasuuntaista tasoa, jotka sijaitsevat 1,0 ja 3,0 metriä maanpinnan yläpuolella

| 6.21.5.1.2. | leveyssuunnassa kaksi pystysuuntaista tasoa, jotka muodostavat 4 asteen kulman ulospäin ajoneuvon pituussuuntaisesta keskitasosta ja kulkevat niiden ajoneuvon pituussuuntaisen keskitason kanssa samansuuntaisten vaakasuorien tasojen, jotka rajaavat ajoneuvon kokonaisleveyden, ja ajoneuvon pituusakselin kanssa kohtisuorassa olevan, ajoneuvon pään rajaavan tason leikkauskohdan läpi. |
| --- | --- |

6.21.5.1.2.

leveyssuunnassa kaksi pystysuuntaista tasoa, jotka muodostavat 4 asteen kulman ulospäin ajoneuvon pituussuuntaisesta keskitasosta ja kulkevat niiden ajoneuvon pituussuuntaisen keskitason kanssa samansuuntaisten vaakasuorien tasojen, jotka rajaavat ajoneuvon kokonaisleveyden, ja ajoneuvon pituusakselin kanssa kohtisuorassa olevan, ajoneuvon pään rajaavan tason leikkauskohdan läpi.

| 6.21.5.2. | Sivulla olevien näkyvyyttä parantavien merkintöjen osalta (ks. liite 11, kuva 2) tarkastelutaso on samansuuntainen kuin ajoneuvon pituussuuntainen keskitaso ja sijaitsee 25 m:n päässä ajoneuvon ulkoreunasta ja rajoittuu seuraaviin: |
| --- | --- |

6.21.5.2.

Sivulla olevien näkyvyyttä parantavien merkintöjen osalta (ks. liite 11, kuva 2) tarkastelutaso on samansuuntainen kuin ajoneuvon pituussuuntainen keskitaso ja sijaitsee 25 m:n päässä ajoneuvon ulkoreunasta ja rajoittuu seuraaviin:

| 6.21.5.2.1. | korkeussuunnassa kaksi vaakasuuntaista tasoa, jotka sijaitsevat 1,0 ja 1,5 metriä maanpinnan yläpuolella |
| --- | --- |

6.21.5.2.1.

korkeussuunnassa kaksi vaakasuuntaista tasoa, jotka sijaitsevat 1,0 ja 1,5 metriä maanpinnan yläpuolella

| 6.21.5.2.2. | leveyssuunnassa kaksi pystysuuntaista tasoa, jotka muodostavat 4 asteen kulman ulospäin ajoneuvon pituusakselin kanssa kohtisuorassa olevasta tasosta ja kulkevat niiden ajoneuvon pituusakselin kanssa kohtisuorassa olevien pystysuuntaisten tasojen, jotka rajaavat ajoneuvon kokonaispituuden, ja ajoneuvon ulkoreunan leikkauskohdan kautta. |
| --- | --- |

6.21.5.2.2.

leveyssuunnassa kaksi pystysuuntaista tasoa, jotka muodostavat 4 asteen kulman ulospäin ajoneuvon pituusakselin kanssa kohtisuorassa olevasta tasosta ja kulkevat niiden ajoneuvon pituusakselin kanssa kohtisuorassa olevien pystysuuntaisten tasojen, jotka rajaavat ajoneuvon kokonaispituuden, ja ajoneuvon ulkoreunan leikkauskohdan kautta.

| 6.21.6. | Suuntaus |
| --- | --- |

6.21.6.

Suuntaus

| 6.21.6.1. | Sivuilla:
  mahdollisimman samansuuntaisesti ajoneuvon pituussuuntaisen keskitason kanssa ajoneuvon muodon, rakenteen, muotoilun ja toiminnalliset vaatimukset huomioon ottaen. Jos tämä ei ole mahdollista, täydellisten ja osittaisten ääriviivamerkintöjen on mahdollisimman tarkasti noudatettava ajoneuvon ääriviivojen muotoa. |
| --- | --- |

6.21.6.1.

Sivuilla:

mahdollisimman samansuuntaisesti ajoneuvon pituussuuntaisen keskitason kanssa ajoneuvon muodon, rakenteen, muotoilun ja toiminnalliset vaatimukset huomioon ottaen. Jos tämä ei ole mahdollista, täydellisten ja osittaisten ääriviivamerkintöjen on mahdollisimman tarkasti noudatettava ajoneuvon ääriviivojen muotoa.

| 6.21.6.2. | Takana ja edessä:
  mahdollisimman samansuuntaisesti ajoneuvon poikittaissuuntaisen tason kanssa ajoneuvon muodon, rakenteen, muotoilun ja toiminnalliset vaatimukset huomioon ottaen. Jos tämä ei ole mahdollista, merkintöjen on mahdollisimman tarkasti noudatettava ajoneuvon ääriviivojen muotoa. |
| --- | --- |

6.21.6.2.

Takana ja edessä:

mahdollisimman samansuuntaisesti ajoneuvon poikittaissuuntaisen tason kanssa ajoneuvon muodon, rakenteen, muotoilun ja toiminnalliset vaatimukset huomioon ottaen. Jos tämä ei ole mahdollista, merkintöjen on mahdollisimman tarkasti noudatettava ajoneuvon ääriviivojen muotoa.

| 6.21.7. | Muut vaatimukset |
| --- | --- |

6.21.7.

Muut vaatimukset

| 6.21.7.1. | Näkyvyysmerkintöjä pidetään yhtäjaksoisina, jos etäisyys vierekkäisten osien välillä on mahdollisimman pieni ja enintään 50 prosenttia lyhimmän vierekkäisen osan pituudesta. Jos valmistaja voi kuitenkin tyyppihyväksyntäviranomaista tyydyttävällä tavalla osoittaa, että 50 prosentin vaatimusta on mahdotonta täyttää, vierekkäisten osien välinen etäisyys voi olla suurempi kuin 50 prosenttia lyhimmän vierekkäisen osan pituudesta. Sen on kuitenkin oltava mahdollisimman pieni ja enintään 1 000 mm. |
| --- | --- |

6.21.7.1.

Näkyvyysmerkintöjä pidetään yhtäjaksoisina, jos etäisyys vierekkäisten osien välillä on mahdollisimman pieni ja enintään 50 prosenttia lyhimmän vierekkäisen osan pituudesta. Jos valmistaja voi kuitenkin tyyppihyväksyntäviranomaista tyydyttävällä tavalla osoittaa, että 50 prosentin vaatimusta on mahdotonta täyttää, vierekkäisten osien välinen etäisyys voi olla suurempi kuin 50 prosenttia lyhimmän vierekkäisen osan pituudesta. Sen on kuitenkin oltava mahdollisimman pieni ja enintään 1 000 mm.

| 6.21.7.2. | Jos kyseessä on osittainen ääriviivamerkintä, kaikki yläkulmat on merkittävä kahdella viivalla, jotka ovat 90 asteen kulmassa toisiinsa nähden ja joiden pituus on vähintään 250 mm. Jos tämä ei ole mahdollista, merkintöjen on mahdollisimman tarkasti noudatettava ajoneuvon ääriviivojen muotoa. |
| --- | --- |

6.21.7.2.

Jos kyseessä on osittainen ääriviivamerkintä, kaikki yläkulmat on merkittävä kahdella viivalla, jotka ovat 90 asteen kulmassa toisiinsa nähden ja joiden pituus on vähintään 250 mm. Jos tämä ei ole mahdollista, merkintöjen on mahdollisimman tarkasti noudatettava ajoneuvon ääriviivojen muotoa.

| 6.21.7.3. | Ajoneuvon takaosan näkyvyysmerkintöjen etäisyyden kaikista pakollisista jarruvalaisimista on oltava suurempi kuin 200 mm. |
| --- | --- |

6.21.7.3.

Ajoneuvon takaosan näkyvyysmerkintöjen etäisyyden kaikista pakollisista jarruvalaisimista on oltava suurempi kuin 200 mm.

| 6.21.7.4. | Jos ajoneuvoon on asennettu joko E-säännön nro 70 muutossarjan 01 tai E-säännön nro 150 mukaisia takamerkintäkilpiä, niitä voidaan valmistajan niin halutessa pitää takaosan näkyvyysmerkintöjen osana laskettaessa näkyvyysmerkintöjen pituutta ja etäisyyttä ajoneuvon reunasta. |
| --- | --- |

6.21.7.4.

Jos ajoneuvoon on asennettu joko E-säännön nro 70 muutossarjan 01 tai E-säännön nro 150 mukaisia takamerkintäkilpiä, niitä voidaan valmistajan niin halutessa pitää takaosan näkyvyysmerkintöjen osana laskettaessa näkyvyysmerkintöjen pituutta ja etäisyyttä ajoneuvon reunasta.

| 6.21.7.5. | Näkyvyysmerkinnöille ajoneuvossa varattujen paikkojen on mahdollistettava merkintöjen asentaminen vähintään 60 mm:n levyisinä. |
| --- | --- |

6.21.7.5.

Näkyvyysmerkinnöille ajoneuvossa varattujen paikkojen on mahdollistettava merkintöjen asentaminen vähintään 60 mm:n levyisinä.

| 6.22. | Mukautuva etuvalaisujärjestelmä, AFS-järjestelmä (E-sääntö nro 123 tai 149)
  Ellei jäljempänä muuta määrätä, AFS-järjestelmän (Adaptive Front Lighting System) vastaaviin osiin sovelletaan kaukovalaisimia (kohta 6.1) ja lähivalaisimia (kohta 6.2) koskevia tämän säännön vaatimuksia. |
| --- | --- |

6.22.

Mukautuva etuvalaisujärjestelmä, AFS-järjestelmä (E-sääntö nro 123 tai 149)

Ellei jäljempänä muuta määrätä, AFS-järjestelmän (Adaptive Front Lighting System) vastaaviin osiin sovelletaan kaukovalaisimia (kohta 6.1) ja lähivalaisimia (kohta 6.2) koskevia tämän säännön vaatimuksia.

| 6.22.1. | Asennus
  Valinnainen moottoriajoneuvoissa. Kielletty perävaunuissa. |
| --- | --- |

6.22.1.

Asennus

Valinnainen moottoriajoneuvoissa. Kielletty perävaunuissa.

| 6.22.2. | Lukumäärä
  Yksi. |
| --- | --- |

6.22.2.

Lukumäärä

Yksi.

| 6.22.3. | Sijoittelu
  Ei erityisiä vaatimuksia. |
| --- | --- |

6.22.3.

Sijoittelu

Ei erityisiä vaatimuksia.

| 6.22.4. | Sijainti
  Ennen seuraavassa tarkoitettuja testejä AFS-järjestelmä on asetettava neutraaliin tilaan. |
| --- | --- |

6.22.4.

Sijainti

Ennen seuraavassa tarkoitettuja testejä AFS-järjestelmä on asetettava neutraaliin tilaan.

| 6.22.4.1. | Leveys- ja pituussuunnassa:
  Niiden valaisinyksiköiden, jotka hyväksynnän hakijan kuvauksen mukaan aktivoidaan samanaikaisesti tietyn valaisutoiminnon tai valaisumuodon tuottamiseksi, on kyseisen valaisutoiminnon tai -muodon osalta täytettävä kohdissa 6.22.4.1.1–6.22.4.1.4 esitetyt vaatimukset.
  Kaikki mitat viittaavat valaisinyksiköiden näkyvien pintojen lähimpään reunaan vertailuakselin suunnassa tarkasteltuna. |
| --- | --- |

6.22.4.1.

Leveys- ja pituussuunnassa:

Niiden valaisinyksiköiden, jotka hyväksynnän hakijan kuvauksen mukaan aktivoidaan samanaikaisesti tietyn valaisutoiminnon tai valaisumuodon tuottamiseksi, on kyseisen valaisutoiminnon tai -muodon osalta täytettävä kohdissa 6.22.4.1.1–6.22.4.1.4 esitetyt vaatimukset.

Kaikki mitat viittaavat valaisinyksiköiden näkyvien pintojen lähimpään reunaan vertailuakselin suunnassa tarkasteltuna.

| 6.22.4.1.1. | Kaksi symmetrisesti sijoitettua valaisinyksikköä asetetaan kohtien 6.1.4 ja 6.2.4 vaatimusten mukaiselle korkeudelle. ’Kahdella symmetrisesti sijoitetulla valaisinyksiköllä’ tarkoitetaan kahta valaisinyksikköä, yhtä ajoneuvon kummallakin sivustalla, jotka sijaitsevat siten, että niiden näkyvien pintojen (geometriset) painopisteet ovat samalla korkeudella ja samalla etäisyydellä ajoneuvon pituussuuntaisesta keskitasosta 50 mm:n tarkkuudella. Niiden valoa lähettävät pinnat, valaisevat pinnat ja valotehot voivat kuitenkin olla erilaiset. |
| --- | --- |

6.22.4.1.1.

Kaksi symmetrisesti sijoitettua valaisinyksikköä asetetaan kohtien 6.1.4 ja 6.2.4 vaatimusten mukaiselle korkeudelle. ’Kahdella symmetrisesti sijoitetulla valaisinyksiköllä’ tarkoitetaan kahta valaisinyksikköä, yhtä ajoneuvon kummallakin sivustalla, jotka sijaitsevat siten, että niiden näkyvien pintojen (geometriset) painopisteet ovat samalla korkeudella ja samalla etäisyydellä ajoneuvon pituussuuntaisesta keskitasosta 50 mm:n tarkkuudella. Niiden valoa lähettävät pinnat, valaisevat pinnat ja valotehot voivat kuitenkin olla erilaiset.

| 6.22.4.1.2. | Mahdolliset lisävalaisinyksiköt ajoneuvon kummalla tahansa sivustalla on sijoitettava niin, että niiden etäisyys lähimmästä valaisinyksiköstä on vaakasuunnassa enintään 140 mm (14) (kuvassa mitta E) ja pystysuunnassa ylöspäin tai alaspäin enintään 400 mm (kuvassa mitta D). |
| --- | --- |

6.22.4.1.2.

Mahdolliset lisävalaisinyksiköt ajoneuvon kummalla tahansa sivustalla on sijoitettava niin, että niiden etäisyys lähimmästä valaisinyksiköstä on vaakasuunnassa enintään 140 mm (14

| 6.22.4.1.3. | Kaikkien kohdassa 6.22.4.1.2 tarkoitettujen lisävalaisinyksiköiden etäisyyden maanpinnasta on oltava vähintään 250 mm (kuvassa mitta F), ja ne voivat sijaita enintään kohdassa 6.2.4.2 esitetyllä korkeudella maanpinnasta (kuvassa mitta G). |
| --- | --- |

6.22.4.1.3.

Kaikkien kohdassa 6.22.4.1.2 tarkoitettujen lisävalaisinyksiköiden etäisyyden maanpinnasta on oltava vähintään 250 mm (kuvassa mitta F), ja ne voivat sijaita enintään kohdassa 6.2.4.2 esitetyllä korkeudella maanpinnasta (kuvassa mitta G).

| 6.22.4.1.4. | Lisäksi leveyssuunnassa:
  Lähivalon kunkin valaisumuodon osalta: | Ajoneuvon kummallakin puolella ainakin yhden valaisinyksikön on sijaittava niin, että sen näkyvän pinnan uloimman reunan etäisyys ajoneuvon uloimmasta reunasta on korkeintaan 400 mm (kuvassa mitta A), ja |
| --- | --- | --- |

6.22.4.1.4.

Lisäksi leveyssuunnassa:

Lähivalon kunkin valaisumuodon osalta:

Ajoneuvon kummallakin puolella ainakin yhden valaisinyksikön on sijaittava niin, että sen näkyvän pinnan uloimman reunan etäisyys ajoneuvon uloimmasta reunasta on korkeintaan 400 mm (kuvassa mitta A), ja

| | näkyvien pintojen sisäreunojen välisen etäisyyden vertailuakselien suuntaisesti on oltava vähintään 600 mm. Tätä vaatimusta ei kuitenkaan sovelleta luokkien M1 ja N1 ajoneuvoihin. Kaikkien muiden moottoriajoneuvoluokkien osalta vähimmäisetäisyys voi olla 400 mm, mikäli ajoneuvon kokonaisleveys on alle 1 300 mm. |
| --- | --- |

näkyvien pintojen sisäreunojen välisen etäisyyden vertailuakselien suuntaisesti on oltava vähintään 600 mm. Tätä vaatimusta ei kuitenkaan sovelleta luokkien M1 ja N1 ajoneuvoihin. Kaikkien muiden moottoriajoneuvoluokkien osalta vähimmäisetäisyys voi olla 400 mm, mikäli ajoneuvon kokonaisleveys on alle 1 300 mm.

1

1

Image 7

Valaisinyksiköt, jotka aktivoituvat samanaikaisesti tiettyä valaisumuotoa varten:
  Image 8

| Numerot 3 ja 9 | : | (kaksi symmetrisesti sijoitettua valaisinyksikköä) |
| --- | --- | --- |
| Numerot 1 ja 11 | : | (kaksi symmetrisesti sijoitettua valaisinyksikköä) |
| Numerot 4 ja 8 | : | (kaksi lisävalaisinyksikköä) |

Numerot 3 ja 9

:

(kaksi symmetrisesti sijoitettua valaisinyksikköä)

Numerot 1 ja 11

:

(kaksi symmetrisesti sijoitettua valaisinyksikköä)

Numerot 4 ja 8

:

(kaksi lisävalaisinyksikköä)

Valaisinyksiköt, jotka eivät aktivoidu kyseistä valaisumuotoa varten:
  Image 9

| Numerot 2 ja 10 | : | (kaksi symmetrisesti sijoitettua valaisinyksikköä) |
| --- | --- | --- |
| Numero 5 | : | (lisävalaisinyksikkö) |
| Numerot 6 ja 7 | : | (kaksi symmetrisesti sijoitettua valaisinyksikköä) |

Numerot 2 ja 10

:

(kaksi symmetrisesti sijoitettua valaisinyksikköä)

Numero 5

:

(lisävalaisinyksikkö)

Numerot 6 ja 7

:

(kaksi symmetrisesti sijoitettua valaisinyksikköä)

Mitat vaakasuunnassa (mm):

| | A ≤ 400 |
| --- | --- |

A ≤ 400

| | B ≥ 600, tai ≥ 400 jos ajoneuvon kokonaisleveys < 1 300 mm. Luokkien M1 ja N1 ajoneuvot: ei vaatimuksia. |
| --- | --- |

B ≥ 600, tai ≥ 400 jos ajoneuvon kokonaisleveys < 1 300 mm. Luokkien M1 ja N1 ajoneuvot: ei vaatimuksia.

1

1

| | C ≤ 200 |
| --- | --- |

C ≤ 200

| | E ≤ 140 |
| --- | --- |

E ≤ 140

Mitat pystysuunnassa (mm):

| | D ≤ 400 |
| --- | --- |

D ≤ 400

| | F ≥ 250 |
| --- | --- |

F ≥ 250

| | G ≤ 1 200 |
| --- | --- |

G ≤ 1 200

| 6.22.4.2. | Pituussuunnassa:
  Kaikki AFS-järjestelmän valaisinyksiköt on asennettava ajoneuvon eteen. Tämä vaatimus katsotaan täytetyksi, jos lähetetty valo ei häiritse kuljettajaa suoraan tai epäsuorasti epäsuoran näkemän tarjoavien laitteiden ja/tai ajoneuvon muiden heijastavien pintojen kautta. |
| --- | --- |

6.22.4.2.

Pituussuunnassa:

Kaikki AFS-järjestelmän valaisinyksiköt on asennettava ajoneuvon eteen. Tämä vaatimus katsotaan täytetyksi, jos lähetetty valo ei häiritse kuljettajaa suoraan tai epäsuorasti epäsuoran näkemän tarjoavien laitteiden ja/tai ajoneuvon muiden heijastavien pintojen kautta.

| 6.22.5. | Geometrinen näkyvyys
  Ajoneuvon kummallakin puolella jokaisen tuotettavan valaisutoiminnon ja -muodon osalta:
  Vähintään yhden niistä valaisinyksiköistä, jotka hakijan toimittaman kuvauksen mukaan aktivoituvat samanaikaisesti valaisutoiminnon ja valaisumuodon tai -muotojen tuottamista varten, on oltava tämän säännön kohdissa 6.1.5 ja 6.2.5 tarkoitetuille vastaaville valaisutoiminnoille määriteltyjen, geometrisen näkyvyyden kulmia koskevien vaatimusten mukainen. Eri kulmia koskevien vaatimusten täyttämiseksi voidaan käyttää yksittäisiä valaisinyksiköitä. |
| --- | --- |

6.22.5.

Geometrinen näkyvyys

Ajoneuvon kummallakin puolella jokaisen tuotettavan valaisutoiminnon ja -muodon osalta:

Vähintään yhden niistä valaisinyksiköistä, jotka hakijan toimittaman kuvauksen mukaan aktivoituvat samanaikaisesti valaisutoiminnon ja valaisumuodon tai -muotojen tuottamista varten, on oltava tämän säännön kohdissa 6.1.5 ja 6.2.5 tarkoitetuille vastaaville valaisutoiminnoille määriteltyjen, geometrisen näkyvyyden kulmia koskevien vaatimusten mukainen. Eri kulmia koskevien vaatimusten täyttämiseksi voidaan käyttää yksittäisiä valaisinyksiköitä.

| 6.22.6. | Suuntaus
  Eteenpäin.
  Ennen seuraavassa tarkoitettuja testejä AFS-järjestelmä on asetettava neutraaliin tilaan, jossa se tuottaa lähivaloa. |
| --- | --- |

6.22.6.

Suuntaus

Eteenpäin.

Ennen seuraavassa tarkoitettuja testejä AFS-järjestelmä on asetettava neutraaliin tilaan, jossa se tuottaa lähivaloa.

| 6.22.6.1. | Pystysuuntaus: |
| --- | --- |

6.22.6.1.

Pystysuuntaus:

| 6.22.6.1.1. | Ajoneuvon valmistajan on määriteltävä 0,1 prosentin tarkkuudella peruslähivalon valorajan alkukaltevuus alaspäin (mitataan kuormittamattomassa ajoneuvossa), kun yksi henkilö istuu kuljettajan istuimella. Tämä arvo on merkittävä kaikkiin ajoneuvoihin joko ajovalojärjestelmän tai valmistajan kilven läheisyyteen helposti luettavalla ja pysyvällä tavalla liitteessä 7 esitetyllä merkillä.
  Jos valmistajan määrittelemä alkukaltevuus alaspäin on peruslähivalon valorajan tuottavien tai sen tuottamiseen osallistuvien eri valaisinyksiköiden osalta erilainen, valmistajan on määriteltävä kyseiset arvot 0,1 prosentin tarkkuudella ja ne on merkittävä kaikkiin ajoneuvoihin joko kyseisen valaisinyksikön tai valmistajan kilven läheisyyteen helposti luettavalla ja pysyvällä tavalla niin, että kyseiset valaisinyksiköt voidaan yksiselitteisesti tunnistaa. |
| --- | --- |

6.22.6.1.1.

Ajoneuvon valmistajan on määriteltävä 0,1 prosentin tarkkuudella peruslähivalon valorajan alkukaltevuus alaspäin (mitataan kuormittamattomassa ajoneuvossa), kun yksi henkilö istuu kuljettajan istuimella. Tämä arvo on merkittävä kaikkiin ajoneuvoihin joko ajovalojärjestelmän tai valmistajan kilven läheisyyteen helposti luettavalla ja pysyvällä tavalla liitteessä 7 esitetyllä merkillä.

Jos valmistajan määrittelemä alkukaltevuus alaspäin on peruslähivalon valorajan tuottavien tai sen tuottamiseen osallistuvien eri valaisinyksiköiden osalta erilainen, valmistajan on määriteltävä kyseiset arvot 0,1 prosentin tarkkuudella ja ne on merkittävä kaikkiin ajoneuvoihin joko kyseisen valaisinyksikön tai valmistajan kilven läheisyyteen helposti luettavalla ja pysyvällä tavalla niin, että kyseiset valaisinyksiköt voidaan yksiselitteisesti tunnistaa.

| 6.22.6.1.2. | Peruslähivalon valorajan vaakasuuntaisen osan kaltevuuden alaspäin on pysyttävä tämän säännön kohdassa 6.2.6.1.2 tarkoitettujen raja-arvojen sisällä kaikissa tämän säännön liitteessä 5 tarkoitetuissa ajoneuvon kuormitusolosuhteissa. Alkusuuntauksen on oltava annettujen arvojen mukainen. |
| --- | --- |

6.22.6.1.2.

Peruslähivalon valorajan vaakasuuntaisen osan kaltevuuden alaspäin on pysyttävä tämän säännön kohdassa 6.2.6.1.2 tarkoitettujen raja-arvojen sisällä kaikissa tämän säännön liitteessä 5 tarkoitetuissa ajoneuvon kuormitusolosuhteissa. Alkusuuntauksen on oltava annettujen arvojen mukainen.

| 6.22.6.1.2.1. | Jos lähivalo tuotetaan useilla eri valonlähteistä saatavilla valoilla, kohdan 6.22.6.1.2 määräyksiä sovelletaan kaikkien näiden valojen valorajaan (jos sellainen on), joka on suunniteltu heijastumaan E-säännön nro 123 liitteen 1 mukaisen ilmoituslomakkeen kohdassa 9.3 tai E-säännön nro 149 liitteen 1 kohdassa 9.3.3 tarkoitetulle alueelle. |
| --- | --- |

6.22.6.1.2.1.

Jos lähivalo tuotetaan useilla eri valonlähteistä saatavilla valoilla, kohdan 6.22.6.1.2 määräyksiä sovelletaan kaikkien näiden valojen valorajaan (jos sellainen on), joka on suunniteltu heijastumaan E-säännön nro 123 liitteen 1 mukaisen ilmoituslomakkeen kohdassa 9.3 tai E-säännön nro 149 liitteen 1 kohdassa 9.3.3 tarkoitetulle alueelle.

| 6.22.6.2. | Ajovalaisimien tasonsäätölaite |
| --- | --- |

6.22.6.2.

Ajovalaisimien tasonsäätölaite

| 6.22.6.2.1. | Jos ajovalaisimien tasonsäätölaite on tarpeen kohdan 6.22.6.1.2 vaatimusten täyttämiseksi, laitteen on oltava automaattinen. |
| --- | --- |

6.22.6.2.1.

Jos ajovalaisimien tasonsäätölaite on tarpeen kohdan 6.22.6.1.2 vaatimusten täyttämiseksi, laitteen on oltava automaattinen.

| 6.22.6.2.2. | Jos tasonsäätölaite vioittuu, lähivalo ei saa joutua asentoon, jossa valorajan kaltevuus on pienempi kuin se oli laitteen vioittumishetkellä. |
| --- | --- |

6.22.6.2.2.

Jos tasonsäätölaite vioittuu, lähivalo ei saa joutua asentoon, jossa valorajan kaltevuus on pienempi kuin se oli laitteen vioittumishetkellä.

| 6.22.6.3. | Vaakasuuntaus:
  Kunkin valaisinyksikön valorajan kulman (jos sellainen on) on heijastuspinnalle projisoituna oltava samalla kohdalla kuin kyseisen valaisinyksikön vertailuakselin kautta kulkeva pystylinja. Liikenteen suunnan puoleisella ajoneuvon sivulla sallitaan 0,5 asteen toleranssi. Muut valaisinyksiköt säädetään E-säännön nro 123 liitteessä 10 tai E-säännön nro 149 liitteessä 14 tarkoitettujen valmistajan eritelmien mukaisesti. |
| --- | --- |

6.22.6.3.

Vaakasuuntaus:

Kunkin valaisinyksikön valorajan kulman (jos sellainen on) on heijastuspinnalle projisoituna oltava samalla kohdalla kuin kyseisen valaisinyksikön vertailuakselin kautta kulkeva pystylinja. Liikenteen suunnan puoleisella ajoneuvon sivulla sallitaan 0,5 asteen toleranssi. Muut valaisinyksiköt säädetään E-säännön nro 123 liitteessä 10 tai E-säännön nro 149 liitteessä 14 tarkoitettujen valmistajan eritelmien mukaisesti.

| 6.22.6.4. | Mittausmenettely:
  Valokeilan suuntauksen alkusäädön jälkeen on tarkastettava lähivalokeilan pystykaltevuus, tai tapauksen mukaan on tarkastettava kaikkien kohdassa 6.22.6.1.2.1 tarkoitettujen lähivalon valorajan tuottavien tai tuottamiseen osallistuvien erillisten valaisinyksiköiden pystykaltevuus kaikissa ajoneuvon kuormitusolosuhteissa tämän säännön kohtien 6.2.6.3.1 ja 6.2.6.3.2 määräysten mukaisesti. |
| --- | --- |

6.22.6.4.

Mittausmenettely:

Valokeilan suuntauksen alkusäädön jälkeen on tarkastettava lähivalokeilan pystykaltevuus, tai tapauksen mukaan on tarkastettava kaikkien kohdassa 6.22.6.1.2.1 tarkoitettujen lähivalon valorajan tuottavien tai tuottamiseen osallistuvien erillisten valaisinyksiköiden pystykaltevuus kaikissa ajoneuvon kuormitusolosuhteissa tämän säännön kohtien 6.2.6.3.1 ja 6.2.6.3.2 määräysten mukaisesti.

| 6.22.7. | Sähköliitännät |
| --- | --- |

6.22.7.

Sähköliitännät

| 6.22.7.1. | Kaukovalo (jos sen tuottaa AFS-järjestelmä) |
| --- | --- |

6.22.7.1.

Kaukovalo (jos sen tuottaa AFS-järjestelmä)

| 6.22.7.1.1. | Kaukovalon tuottavat valaisinyksiköt voidaan sytyttää joko samanaikaisesti tai pareittain. Vaihdettaessa lähivaloilta kaukovaloille ainakin yhden kaukovalon valaisinyksikköparin on sytyttävä. Vaihdettaessa kaukovaloilta lähivaloille on kaikkien kaukovalon valaisinyksiköiden sammuttava yhtäaikaisesti. |
| --- | --- |

6.22.7.1.1.

Kaukovalon tuottavat valaisinyksiköt voidaan sytyttää joko samanaikaisesti tai pareittain. Vaihdettaessa lähivaloilta kaukovaloille ainakin yhden kaukovalon valaisinyksikköparin on sytyttävä. Vaihdettaessa kaukovaloilta lähivaloille on kaikkien kaukovalon valaisinyksiköiden sammuttava yhtäaikaisesti.

| 6.22.7.1.2. | Kaukovalaisin voi olla kohdan 6.22.9.3 määräysten mukaisella tavalla mukautuva, kun säätösignaalit tuottaa anturijärjestelmä, joka pystyy havaitsemaan kaikki seuraavat syötteet ja reagoimaan niihin:






  a) | ympäristön valoisuus |
| --- | --- | --- |

6.22.7.1.2.

Kaukovalaisin voi olla kohdan 6.22.9.3 määräysten mukaisella tavalla mukautuva, kun säätösignaalit tuottaa anturijärjestelmä, joka pystyy havaitsemaan kaikki seuraavat syötteet ja reagoimaan niihin:

a)

ympäristön valoisuus

| b) | vastaantulevien ajoneuvojen etuvalaisimien ja etumerkkivalolaitteiden lähettämä valo |
| --- | --- |

b)

vastaantulevien ajoneuvojen etuvalaisimien ja etumerkkivalolaitteiden lähettämä valo

| c) | edellä kulkevien ajoneuvojen takamerkkivalolaitteiden lähettämä valo. |
| --- | --- |

c)

edellä kulkevien ajoneuvojen takamerkkivalolaitteiden lähettämä valo.

Toiminnan parantamiseksi voidaan käyttää lisää anturitoiminteita.

Tätä kohtaa sovellettaessa ’ajoneuvoilla’ tarkoitetaan luokkien L, M, N, O ja T ajoneuvoja sekä polkupyöriä, kun nämä ajoneuvot on varustettu heijastimilla sekä sytytetyillä valaisimilla ja merkkivalolaitteilla.

| 6.22.7.1.3. | Kaukovalaisimien, olivatpa ne mukautuvia tai eivät, sytyttäminen ja sammuttaminen ja niiden automaattisen hallinnan kytkeminen pois toiminnasta on aina voitava tehdä manuaalisesti.
  Kaukovalaisimet on lisäksi sammutettava ja niiden automaattinen hallinta kytkettävä pois toiminnasta yksinkertaisella ja välittömällä manuaalisella toiminnolla. Alavalikkojen käyttöä ei sallita. |
| --- | --- |

6.22.7.1.3.

Kaukovalaisimien, olivatpa ne mukautuvia tai eivät, sytyttäminen ja sammuttaminen ja niiden automaattisen hallinnan kytkeminen pois toiminnasta on aina voitava tehdä manuaalisesti.

Kaukovalaisimet on lisäksi sammutettava ja niiden automaattinen hallinta kytkettävä pois toiminnasta yksinkertaisella ja välittömällä manuaalisella toiminnolla. Alavalikkojen käyttöä ei sallita.

| 6.22.7.1.4. | Lähivalaisimet voivat pysyä sytytettyinä samaan aikaan kuin kaukovalaisimet. |
| --- | --- |

6.22.7.1.4.

Lähivalaisimet voivat pysyä sytytettyinä samaan aikaan kuin kaukovalaisimet.

| 6.22.7.1.5. | Kun ajoneuvoon on asennettu neljä peitettävää valaisinyksikköä, niiden toiminta-asennon on estettävä mahdollisten lisäajovalaisimien yhtäaikainen toiminta, jos nämä on tarkoitettu lyhyin välein syttyvän merkkivalon (ks. kohta 5.12) lähettämiseksi päivänvalossa. |
| --- | --- |

6.22.7.1.5.

Kun ajoneuvoon on asennettu neljä peitettävää valaisinyksikköä, niiden toiminta-asennon on estettävä mahdollisten lisäajovalaisimien yhtäaikainen toiminta, jos nämä on tarkoitettu lyhyin välein syttyvän merkkivalon (ks. kohta 5.12) lähettämiseksi päivänvalossa.

| 6.22.7.2. | Lähivalo:






  a) | Hallintalaitteen, jolla vaihdetaan lähivalaisimet päälle, on sammutettava samanaikaisesti kaikki kaukovalaisimet tai kaukovalon tuottavat AFS-valaisinyksiköt. |
| --- | --- | --- |

6.22.7.2.

Lähivalo:

a)

Hallintalaitteen, jolla vaihdetaan lähivalaisimet päälle, on sammutettava samanaikaisesti kaikki kaukovalaisimet tai kaukovalon tuottavat AFS-valaisinyksiköt.

| b) | Lähivalo voi pysyä sytytettynä samaan aikaan kuin kaukovalot. |
| --- | --- |

b)

Lähivalo voi pysyä sytytettynä samaan aikaan kuin kaukovalot.

| c) | Jos lähivalon tuottavat valaisinyksiköt on varustettu kaasupurkausvalonlähteillä, näiden valonlähteiden on oltava sytytettyinä kaukovalotoiminnan aikana. |
| --- | --- |

c)

Jos lähivalon tuottavat valaisinyksiköt on varustettu kaasupurkausvalonlähteillä, näiden valonlähteiden on oltava sytytettyinä kaukovalotoiminnan aikana.

| 6.22.7.3. | Lähivalon sytyttämisen ja sammuttamisen on noudatettava sähköliitäntää koskevia tämän säännön kohtien 5.12 ja 6.2.7 vaatimuksia. |
| --- | --- |

6.22.7.3.

Lähivalon sytyttämisen ja sammuttamisen on noudatettava sähköliitäntää koskevia tämän säännön kohtien 5.12 ja 6.2.7 vaatimuksia.

| 6.22.7.4. | AFS-järjestelmän automaattinen toiminta
  Jäljempänä eriteltyjen AFS-valaisutoimintojen muutosten ja vaihtumisen on tapahduttava automaattisesti ja siten, että kuljettajalle tai muille tienkäyttäjille ei aiheudu haittaa, häiriötä tai häikäisyä.
  Lähivalon ja soveltuvin osin kaukovalon ja/tai sen mukautumisen eri luokkien ja niihin kuuluvien toimintamuotojen toimintaan kytkemiseen sovelletaan seuraavia vaatimuksia: |
| --- | --- |

6.22.7.4.

AFS-järjestelmän automaattinen toiminta

Jäljempänä eriteltyjen AFS-valaisutoimintojen muutosten ja vaihtumisen on tapahduttava automaattisesti ja siten, että kuljettajalle tai muille tienkäyttäjille ei aiheudu haittaa, häiriötä tai häikäisyä.

Lähivalon ja soveltuvin osin kaukovalon ja/tai sen mukautumisen eri luokkien ja niihin kuuluvien toimintamuotojen toimintaan kytkemiseen sovelletaan seuraavia vaatimuksia:

| 6.22.7.4.1. | Lähivalon luokan C toimintamuodot on kytkettävä toimintaan, jos minkään muun lähivaloluokan mikään toimintamuoto ei ole kytketty toimintaan. |
| --- | --- |

6.22.7.4.1.

Lähivalon luokan C toimintamuodot on kytkettävä toimintaan, jos minkään muun lähivaloluokan mikään toimintamuoto ei ole kytketty toimintaan.

| 6.22.7.4.2. | Lähivalon luokan V toimintamuodot saavat toimia vain, jos järjestelmä havaitsee automaattisesti, että yksi tai useampi seuraavista olosuhteista toteutuu (V-signaali toiminnassa):






  a) | tiet taajamissa ja ajoneuvon nopeus enintään 60 km/h |
| --- | --- | --- |

6.22.7.4.2.

Lähivalon luokan V toimintamuodot saavat toimia vain, jos järjestelmä havaitsee automaattisesti, että yksi tai useampi seuraavista olosuhteista toteutuu (V-signaali toiminnassa):

a)

tiet taajamissa ja ajoneuvon nopeus enintään 60 km/h

| b) | tiet, joilla kiinteä valaistus, ja ajoneuvon nopeus enintään 60 km/h |
| --- | --- |

b)

tiet, joilla kiinteä valaistus, ja ajoneuvon nopeus enintään 60 km/h

| c) | tienpinnan luminanssin arvo jatkuvasti suurempi kuin 1 cd/m2 ja/tai tien horisontaalisen valaistuksen arvo jatkuvasti suurempi kuin 10 luksia |
| --- | --- |

c)

tienpinnan luminanssin arvo jatkuvasti suurempi kuin 1 cd/m2 ja/tai tien horisontaalisen valaistuksen arvo jatkuvasti suurempi kuin 10 luksia

2

| d) | ajoneuvon nopeus enintään 50 km/h. |
| --- | --- |

d)

ajoneuvon nopeus enintään 50 km/h.

| 6.22.7.4.3. | Lähivalon luokan E toimintamuodot saavat toimia vain, jos ajoneuvon nopeus on suurempi kuin 60 km/h ja järjestelmä havaitsee automaattisesti, että yksi tai useampi seuraavista olosuhteista toteutuu:






  a) | Tien ominaisuudet vastaavat moottoritieolosuhteita (15) ja/tai ajoneuvon nopeus on suurempi kuin 110 km/h (E-signaali toiminnassa). |
| --- | --- | --- |

6.22.7.4.3.

Lähivalon luokan E toimintamuodot saavat toimia vain, jos ajoneuvon nopeus on suurempi kuin 60 km/h ja järjestelmä havaitsee automaattisesti, että yksi tai useampi seuraavista olosuhteista toteutuu:

a)

Tien ominaisuudet vastaavat moottoritieolosuhteita (15) ja/tai ajoneuvon nopeus on suurempi kuin 110 km/h (E-signaali toiminnassa).

15

| b) | Kun kyseessä on lähivalon luokan E toimintamuoto, joka järjestelmän hyväksyntäasiakirjojen tai ilmoituslomakkeen mukaan on ainoastaan jonkin E-säännön nro 123 liitteessä 3 olevassa taulukossa 6 tai E-säännön nro 149 taulukossa 14 esitetyn tietokokonaisuuden mukainen: | Tietokokonaisuus E1: ajoneuvon nopeus suurempi kuin 100 km/h (E1-signaali toiminnassa) |
| --- | --- | --- |

b)

Kun kyseessä on lähivalon luokan E toimintamuoto, joka järjestelmän hyväksyntäasiakirjojen tai ilmoituslomakkeen mukaan on ainoastaan jonkin E-säännön nro 123 liitteessä 3 olevassa taulukossa 6 tai E-säännön nro 149 taulukossa 14 esitetyn tietokokonaisuuden mukainen:

Tietokokonaisuus E1: ajoneuvon nopeus suurempi kuin 100 km/h (E1-signaali toiminnassa)

| | Tietokokonaisuus E2: ajoneuvon nopeus suurempi kuin 90 km/h (E2-signaali toiminnassa) |
| --- | --- |

Tietokokonaisuus E2: ajoneuvon nopeus suurempi kuin 90 km/h (E2-signaali toiminnassa)

| | Tietokokonaisuus E3: ajoneuvon nopeus suurempi kuin 80 km/h (E3-signaali toiminnassa). |
| --- | --- |

Tietokokonaisuus E3: ajoneuvon nopeus suurempi kuin 80 km/h (E3-signaali toiminnassa).

| 6.22.7.4.4. | Lähivalon luokan W toimintamuodot saavat toimia vain, jos mahdolliset etusumuvalaisimet eivät ole sytytettyinä ja järjestelmä havaitsee automaattisesti, että yksi tai useampi seuraavista olosuhteista on voimassa (W-signaali toiminnassa):






  a) | On havaittu automaattisesti, että tie on märkä. |
| --- | --- | --- |

6.22.7.4.4.

Lähivalon luokan W toimintamuodot saavat toimia vain, jos mahdolliset etusumuvalaisimet eivät ole sytytettyinä ja järjestelmä havaitsee automaattisesti, että yksi tai useampi seuraavista olosuhteista on voimassa (W-signaali toiminnassa):

a)

On havaittu automaattisesti, että tie on märkä.

| b) | Tuulilasinpyyhin on toiminnassa, ja sen jatkuva tai automaattisesti ohjattu toiminta on jatkunut vähintään kahden minuutin ajan. |
| --- | --- |

b)

Tuulilasinpyyhin on toiminnassa, ja sen jatkuva tai automaattisesti ohjattu toiminta on jatkunut vähintään kahden minuutin ajan.

| 6.22.7.4.5. | Luokan C, V, E tai W lähivalon toimintamuotoa ei saa muuttaa kyseisen luokan kääntyväksi toimintamuodoksi (T-signaali toiminnassa yhdessä kyseisen lähivaloluokan signaalin kanssa kohtien 6.22.7.4.1–6.22.7.4.4 mukaisesti), ellei ainakin yhtä seuraavista (tai vastaavista) ominaisuuksista arvioida:






  a) | ohjauslaitteen lukituskulma |
| --- | --- | --- |

6.22.7.4.5.

Luokan C, V, E tai W lähivalon toimintamuotoa ei saa muuttaa kyseisen luokan kääntyväksi toimintamuodoksi (T-signaali toiminnassa yhdessä kyseisen lähivaloluokan signaalin kanssa kohtien 6.22.7.4.1–6.22.7.4.4 mukaisesti), ellei ainakin yhtä seuraavista (tai vastaavista) ominaisuuksista arvioida:

a)

ohjauslaitteen lukituskulma

| b) | ajoneuvon painopisteen kulkusuunta. |
| --- | --- |

b)

ajoneuvon painopisteen kulkusuunta.

Lisäksi sovelletaan seuraavia määräyksiä:

| i) | Asymmetrisen valorajan mahdollinen siirtyminen horisontaalisesti sivulle ajoneuvon pituusakselista on sallittu vain silloin, kun ajoneuvo liikkuu eteenpäin, (16) ja siirtymisen on oltava sellainen, että valorajan kulman kautta kulkeva pitkittäinen pystytaso ei leikkaa ajoneuvon painopisteen kulkulinjaa sellaisella etäisyydellä ajoneuvon etureunasta, joka on suurempi kuin 100 kertaa kyseisen valaisinyksikön asennuskorkeus. |
| --- | --- |

i)

Asymmetrisen valorajan mahdollinen siirtyminen horisontaalisesti sivulle ajoneuvon pituusakselista on sallittu vain silloin, kun ajoneuvo liikkuu eteenpäin, (16) ja siirtymisen on oltava sellainen, että valorajan kulman kautta kulkeva pitkittäinen pystytaso ei leikkaa ajoneuvon painopisteen kulkulinjaa sellaisella etäisyydellä ajoneuvon etureunasta, joka on suurempi kuin 100 kertaa kyseisen valaisinyksikön asennuskorkeus.

16

| ii) | Tämän lisäksi voidaan aktivoida yksi tai useampi valaisinyksikkö vain silloin, kun ajoneuvon painopisteen kulkulinjan vaakasuuntainen kaarevuussäde on enintään 500 m. |
| --- | --- |

ii)

Tämän lisäksi voidaan aktivoida yksi tai useampi valaisinyksikkö vain silloin, kun ajoneuvon painopisteen kulkulinjan vaakasuuntainen kaarevuussäde on enintään 500 m.

| 6.22.7.5. | Kuljettajan täytyy aina voida asettaa AFS-järjestelmä neutraaliin tilaan ja palauttaa se automaattiseen toimintaan. |
| --- | --- |

6.22.7.5.

Kuljettajan täytyy aina voida asettaa AFS-järjestelmä neutraaliin tilaan ja palauttaa se automaattiseen toimintaan.

| 6.22.8. | Ilmaisin: |
| --- | --- |

6.22.8.

Ilmaisin:

| 6.22.8.1. | AFS-järjestelmän vastaaviin osiin sovelletaan tämän säännön kohtien 6.1.8 (kaukovalaisin) ja 6.2.8 (lähivalaisin) määräyksiä. |
| --- | --- |

6.22.8.1.

AFS-järjestelmän vastaaviin osiin sovelletaan tämän säännön kohtien 6.1.8 (kaukovalaisin) ja 6.2.8 (lähivalaisin) määräyksiä.

| 6.22.8.2. | Näkyvä AFS-järjestelmän vikaantumisen ilmaisin on pakollinen. Se ei saa olla vilkkuva. Sen on kytkeydyttävä toimintaan aina, kun havaitaan AFS-järjestelmän käyttösignaaliin liittyvä vika tai kun saadaan E-säännön nro 123 kohdassa 5.9 tarkoitettu signaali. Ilmaisimen on pysyttävä toiminnassa niin kauan kuin vika esiintyy. Ilmaisimen toiminta voidaan keskeyttää väliaikaisesti, mutta sen on kytkeydyttävä uudelleen toimintaan aina, kun käyttövoimajärjestelmän käynnistys- ja/tai pysäytyslaite kytketään päälle tai pois päältä. |
| --- | --- |

6.22.8.2.

Näkyvä AFS-järjestelmän vikaantumisen ilmaisin on pakollinen. Se ei saa olla vilkkuva. Sen on kytkeydyttävä toimintaan aina, kun havaitaan AFS-järjestelmän käyttösignaaliin liittyvä vika tai kun saadaan E-säännön nro 123 kohdassa 5.9 tarkoitettu signaali. Ilmaisimen on pysyttävä toiminnassa niin kauan kuin vika esiintyy. Ilmaisimen toiminta voidaan keskeyttää väliaikaisesti, mutta sen on kytkeydyttävä uudelleen toimintaan aina, kun käyttövoimajärjestelmän käynnistys- ja/tai pysäytyslaite kytketään päälle tai pois päältä.

| 6.22.8.3. | Jos kaukovalo on mukautuva, on kuljettajalle ilmoitettava näkyvällä ilmaisimella, että kaukovalon mukautus on kytketty toimintaan. Ilmoituksen on näyttävä niin kauan kuin mukauttaminen on kytketty toimintaan. |
| --- | --- |

6.22.8.3.

Jos kaukovalo on mukautuva, on kuljettajalle ilmoitettava näkyvällä ilmaisimella, että kaukovalon mukautus on kytketty toimintaan. Ilmoituksen on näyttävä niin kauan kuin mukauttaminen on kytketty toimintaan.

| 6.22.8.4. | Ilmaisin, joka kertoo, että kuljettaja on asettanut järjestelmän E-säännön nro 123 kohdassa 5.8 tai E-säännön nro 149 kohdassa 4.12 tarkoitettuun tilaan, on valinnainen. |
| --- | --- |

6.22.8.4.

Ilmaisin, joka kertoo, että kuljettaja on asettanut järjestelmän E-säännön nro 123 kohdassa 5.8 tai E-säännön nro 149 kohdassa 4.12 tarkoitettuun tilaan, on valinnainen.

| 6.22.9. | Muut vaatimukset |
| --- | --- |

6.22.9.

Muut vaatimukset

| 6.22.9.1. | AFS-järjestelmä on sallittu vain silloin, kun ajoneuvo on varustettu E-säännössä nro 45 (17) tarkoitetulla ajovalaisimien pesulaitteella, joka puhdistaa ainakin ne valaisinyksiköt, jotka on mainittu E-säännön nro 123 liitteessä 1 olevan mallin mukaisen ilmoituslomakkeen kohdassa 9.2.3 tai E-säännön nro 149 liitteen 1 kohdassa 9.3.2.3, jos näiden yksiköiden valonlähteiden nimellisvalovirta on suurempi kuin 2 000 lm ajoneuvon yhtä sivustaa kohti, ja jotka osallistuvat luokan C (perus)lähivalon tuottamiseen. |
| --- | --- |

6.22.9.1.

AFS-järjestelmä on sallittu vain silloin, kun ajoneuvo on varustettu E-säännössä nro 45 (17

| 6.22.9.2. | AFS-järjestelmän automaattista toimintaa koskevien vaatimusten noudattamisen varmentaminen |
| --- | --- |

6.22.9.2.

AFS-järjestelmän automaattista toimintaa koskevien vaatimusten noudattamisen varmentaminen

| 6.22.9.2.1. | Hakijan on lyhyen kuvauksen avulla tai muulla tyyppihyväksyntäviranomaisen hyväksymällä keinolla osoitettava, että






  a) | AFS-käyttösignaalit vastaavat






  i) | tämän säännön kohdassa 3.2.6 tarkoitettua kuvausta ja |
| --- | --- | --- | --- |

6.22.9.2.1.

Hakijan on lyhyen kuvauksen avulla tai muulla tyyppihyväksyntäviranomaisen hyväksymällä keinolla osoitettava, että

a)

AFS-käyttösignaalit vastaavat

i)

tämän säännön kohdassa 3.2.6 tarkoitettua kuvausta ja

| ii) | AFS-järjestelmän tyyppihyväksyntäasiakirjoissa määriteltyjä AFS-käyttösignaaleja ja |
| --- | --- |

ii)

AFS-järjestelmän tyyppihyväksyntäasiakirjoissa määriteltyjä AFS-käyttösignaaleja ja

| b) | järjestelmä vastaa automaattista toimintaa koskevia vaatimuksia kohtien 6.22.7.4.1–6.22.7.4.5 mukaisesti. |
| --- | --- |

b)

järjestelmä vastaa automaattista toimintaa koskevia vaatimuksia kohtien 6.22.7.4.1–6.22.7.4.5 mukaisesti.

| 6.22.9.2.2. | Sen varmentamiseksi, että AFS-järjestelmä ei aiheuta kohdassa 6.22.7.4 tarkoitettua haittaa, tutkimuslaitoksen on suoritettava testiajo, joka kattaa kaikki järjestelmän käytön kannalta relevantit tilanteet hakijan kuvauksen perusteella. Testausselosteessa on ilmoitettava, tapahtuuko kaikkien toimintamuotojen kytkeytyminen toimintaan, toiminta ja kytkeytyminen pois toiminnasta hakijan kuvauksen mukaisesti. Mahdolliset virhetoiminnat (esim. liian suuret liikkeet tai välkyntä) on tuotava esille. |
| --- | --- |

6.22.9.2.2.

Sen varmentamiseksi, että AFS-järjestelmä ei aiheuta kohdassa 6.22.7.4 tarkoitettua haittaa, tutkimuslaitoksen on suoritettava testiajo, joka kattaa kaikki järjestelmän käytön kannalta relevantit tilanteet hakijan kuvauksen perusteella. Testausselosteessa on ilmoitettava, tapahtuuko kaikkien toimintamuotojen kytkeytyminen toimintaan, toiminta ja kytkeytyminen pois toiminnasta hakijan kuvauksen mukaisesti. Mahdolliset virhetoiminnat (esim. liian suuret liikkeet tai välkyntä) on tuotava esille.

| 6.22.9.2.3. | Hakijan on osoitettava automaattisen hallintajärjestelmän yleinen toimivuus asiakirjoilla tai muulla tyyppihyväksyntäviranomaisen hyväksymällä tavalla. Valmistajan on lisäksi toimitettava asiakirjat, joissa kuvataan järjestelmän turvajärjestelyt. Turvajärjestelyissä kuvataan järjestelmään, esimerkiksi sen elektronisiin yksiköihin sisällytetyt ominaisuudet, jotka liittyvät järjestelmän eheyteen ja joilla siten varmistetaan sen turvallinen toiminta myös sellaisen mekaanisen tai sähköisen vian ilmaantuessa, joka aiheuttaisi haittaa, häiriötä tai häikäisyä joko kuljettajalle tai vastaan tuleville tai edellä ajaville ajoneuvoille. Kuvauksessa on lisäksi annettava yksinkertainen selostus kaikista järjestelmän valvontatoiminnoista ja menettelyistä, joilla asetettuihin tavoitteisiin on määrä päästä, myös niistä mekanismeista, joilla valvonta toteutetaan.
  Kaikki lähtö- ja mitatut muuttujat on lueteltava ja niiden toiminta-alue määriteltävä. Turvajärjestelyihin on kuuluttava mahdollisuus palata peruslähivalotoimintaan (luokka C).
  Asiakirjoissa on selostettava valmistajan määrittelemät järjestelmän toiminnot ja turvajärjestelyt. Asiakirja-aineiston on oltava tiivis, mutta siinä on kuitenkin esitettävä näyttöä siitä, että suunnittelu- ja kehitystyössä on hyödynnetty asiantuntemusta kaikilta järjestelmään liittyviltä aloilta.
  Asiakirjoissa on teknisiä määräaikaistarkastuksia varten kuvattava, miten järjestelmän kulloinenkin toimintatila voidaan tarkastaa.
  Asiakirjat on tyyppihyväksynnässä otettava varmennuksen perustaksi. |
| --- | --- |

6.22.9.2.3.

Hakijan on osoitettava automaattisen hallintajärjestelmän yleinen toimivuus asiakirjoilla tai muulla tyyppihyväksyntäviranomaisen hyväksymällä tavalla. Valmistajan on lisäksi toimitettava asiakirjat, joissa kuvataan järjestelmän turvajärjestelyt. Turvajärjestelyissä kuvataan järjestelmään, esimerkiksi sen elektronisiin yksiköihin sisällytetyt ominaisuudet, jotka liittyvät järjestelmän eheyteen ja joilla siten varmistetaan sen turvallinen toiminta myös sellaisen mekaanisen tai sähköisen vian ilmaantuessa, joka aiheuttaisi haittaa, häiriötä tai häikäisyä joko kuljettajalle tai vastaan tuleville tai edellä ajaville ajoneuvoille. Kuvauksessa on lisäksi annettava yksinkertainen selostus kaikista järjestelmän valvontatoiminnoista ja menettelyistä, joilla asetettuihin tavoitteisiin on määrä päästä, myös niistä mekanismeista, joilla valvonta toteutetaan.

Kaikki lähtö- ja mitatut muuttujat on lueteltava ja niiden toiminta-alue määriteltävä. Turvajärjestelyihin on kuuluttava mahdollisuus palata peruslähivalotoimintaan (luokka C).

Asiakirjoissa on selostettava valmistajan määrittelemät järjestelmän toiminnot ja turvajärjestelyt. Asiakirja-aineiston on oltava tiivis, mutta siinä on kuitenkin esitettävä näyttöä siitä, että suunnittelu- ja kehitystyössä on hyödynnetty asiantuntemusta kaikilta järjestelmään liittyviltä aloilta.

Asiakirjoissa on teknisiä määräaikaistarkastuksia varten kuvattava, miten järjestelmän kulloinenkin toimintatila voidaan tarkastaa.

Asiakirjat on tyyppihyväksynnässä otettava varmennuksen perustaksi.

| 6.22.9.2.4. | Sen varmentamiseksi, ettei kaukovalon mukautuminen aiheuta kuljettajalle taikka vastaantuleville tai edellä ajaville ajoneuvoille haittaa, häiriötä ja häikäisyä, tutkimuslaitoksen on tehtävä liitteen 12 kohdan 2 mukainen testiajo. Testiajoon on sisällytettävä kaikki järjestelmän käytön kannalta relevantit tilanteet hakijan kuvauksen perusteella. Kaukovalon mukauttamisen toiminta on dokumentoitava ja tarkastettava suhteessa hakijan toimittamaan kuvaukseen. Ilmeiset virhetoiminnat (kuten liian suuret liikkeet tai välkyntä) on tuotava esiin. |
| --- | --- |

6.22.9.2.4.

Sen varmentamiseksi, ettei kaukovalon mukautuminen aiheuta kuljettajalle taikka vastaantuleville tai edellä ajaville ajoneuvoille haittaa, häiriötä ja häikäisyä, tutkimuslaitoksen on tehtävä liitteen 12 kohdan 2 mukainen testiajo. Testiajoon on sisällytettävä kaikki järjestelmän käytön kannalta relevantit tilanteet hakijan kuvauksen perusteella. Kaukovalon mukauttamisen toiminta on dokumentoitava ja tarkastettava suhteessa hakijan toimittamaan kuvaukseen. Ilmeiset virhetoiminnat (kuten liian suuret liikkeet tai välkyntä) on tuotava esiin.

| 6.22.9.3. | Kaukovalon mukautuvuus |
| --- | --- |

6.22.9.3.

Kaukovalon mukautuvuus

| 6.22.9.3.1. | Kaukovalojen mukautuvuuden hallintaan kohdan 6.22.7.1.2 mukaisesti käytettävän anturijärjestelmän on täytettävä seuraavat vaatimukset: |
| --- | --- |

6.22.9.3.1.

Kaukovalojen mukautuvuuden hallintaan kohdan 6.22.7.1.2 mukaisesti käytettävän anturijärjestelmän on täytettävä seuraavat vaatimukset:

| 6.22.9.3.1.1. | Tämän säännön kohdassa 6.1.9.3.1.1 ilmoitetut kulmat määrittävät niiden vähimmäisalueiden rajat, joilla anturi pystyy havaitsemaan muiden ajoneuvojen lähettämän valon kohdan 6.22.7.1.2 mukaisesti. |
| --- | --- |

6.22.9.3.1.1.

Tämän säännön kohdassa 6.1.9.3.1.1 ilmoitetut kulmat määrittävät niiden vähimmäisalueiden rajat, joilla anturi pystyy havaitsemaan muiden ajoneuvojen lähettämän valon kohdan 6.22.7.1.2 mukaisesti.

| 6.22.9.3.1.2. | Anturijärjestelmän herkkyyden on oltava tämän säännön kohdan 6.1.9.3.1.2 vaatimusten mukainen. |
| --- | --- |

6.22.9.3.1.2.

Anturijärjestelmän herkkyyden on oltava tämän säännön kohdan 6.1.9.3.1.2 vaatimusten mukainen.

| 6.22.9.3.1.3. | Mukautuvan kaukovalon on sammuttava automaattisesti myös silloin, kun ympäristön valo-olosuhteiden tuottama valaistus on voimakkuudeltaan yli 7 000 luksia.
  Hakijan on osoitettava näiden vaatimusten täyttyminen simulaatiolla tai muulla tyyppihyväksyntäviranomaisen hyväksymällä tavalla. Valaistusvoimakkuus on mitattava vaakasuoralla pinnalla käyttäen kosinikorjattua anturia, joka on samalla korkeudella kuin ajoneuvossa oleva anturi. Valmistaja voi osoittaa tämän asiakirjoilla tai muulla tyyppihyväksyntäviranomaisen hyväksymällä tavalla. |
| --- | --- |

6.22.9.3.1.3.

Mukautuvan kaukovalon on sammuttava automaattisesti myös silloin, kun ympäristön valo-olosuhteiden tuottama valaistus on voimakkuudeltaan yli 7 000 luksia.

Hakijan on osoitettava näiden vaatimusten täyttyminen simulaatiolla tai muulla tyyppihyväksyntäviranomaisen hyväksymällä tavalla. Valaistusvoimakkuus on mitattava vaakasuoralla pinnalla käyttäen kosinikorjattua anturia, joka on samalla korkeudella kuin ajoneuvossa oleva anturi. Valmistaja voi osoittaa tämän asiakirjoilla tai muulla tyyppihyväksyntäviranomaisen hyväksymällä tavalla.

| 6.22.9.4. | Niiden valaisinyksiköiden yhteenlaskettu enimmäisvalovoima, jotka voidaan aktivoida samanaikaisesti kaukovalon tai sen toimintamuotojen tuottamiseksi, saa olla enintään 430 000 cd, joka vastaa vertailuarvoa 100.
  Enimmäisvalovoima saadaan laskemalla yhteen vertailuarvot, jotka on ilmoitettu kaukovalon tuottamiseksi yhtä aikaa käytössä olevissa asennusyksiköissä. |
| --- | --- |

6.22.9.4.

Niiden valaisinyksiköiden yhteenlaskettu enimmäisvalovoima, jotka voidaan aktivoida samanaikaisesti kaukovalon tai sen toimintamuotojen tuottamiseksi, saa olla enintään 430 000 cd, joka vastaa vertailuarvoa 100.

Enimmäisvalovoima saadaan laskemalla yhteen vertailuarvot, jotka on ilmoitettu kaukovalon tuottamiseksi yhtä aikaa käytössä olevissa asennusyksiköissä.

| 6.22.9.5. | E-säännön nro 123 kohdassa 5.8 tai E-säännön nro 149 kohdassa 4.12 tarkoitetut toiminnot, jotka mahdollistavat ajoneuvon tilapäisen käytön alueilla, joilla liikenteen suunta on toinen kuin alueella, jota varten tyyppihyväksyntää haetaan, on kuvailtava yksityiskohtaisesti omistajan käsikirjassa. |
| --- | --- |

6.22.9.5.

E-säännön nro 123 kohdassa 5.8 tai E-säännön nro 149 kohdassa 4.12 tarkoitetut toiminnot, jotka mahdollistavat ajoneuvon tilapäisen käytön alueilla, joilla liikenteen suunta on toinen kuin alueella, jota varten tyyppihyväksyntää haetaan, on kuvailtava yksityiskohtaisesti omistajan käsikirjassa.

| 6.23. | Hätäjarrutuksen merkkivalo |
| --- | --- |

6.23.

Hätäjarrutuksen merkkivalo

| 6.23.1. | Asennus
  Pakollinen moottoriajoneuvoissa.
  Valinnainen perävaunuissa.
  Hätäjarrutuksen merkkivalo on tuotettava siten, että kaikki kohdan 6.23.7 mukaisesti asennetut jarru- tai suuntavalaisimet toimivat samanaikaisesti. |
| --- | --- |

6.23.1.

Asennus

Pakollinen moottoriajoneuvoissa.

Valinnainen perävaunuissa.

Hätäjarrutuksen merkkivalo on tuotettava siten, että kaikki kohdan 6.23.7 mukaisesti asennetut jarru- tai suuntavalaisimet toimivat samanaikaisesti.

| 6.23.2. | Lukumäärä
  Kohdan 6.5.2 tai 6.7.2 mukaisesti. |
| --- | --- |

6.23.2.

Lukumäärä

Kohdan 6.5.2 tai 6.7.2 mukaisesti.

| 6.23.3. | Sijoittelu
  Kohdan 6.5.3 tai 6.7.3 mukaisesti. |
| --- | --- |

6.23.3.

Sijoittelu

Kohdan 6.5.3 tai 6.7.3 mukaisesti.

| 6.23.4. | Sijainti
  Kohdan 6.5.4 tai 6.7.4 mukaisesti. |
| --- | --- |

6.23.4.

Sijainti

Kohdan 6.5.4 tai 6.7.4 mukaisesti.

| 6.23.5. | Geometrinen näkyvyys
  Kohdan 6.5.5 tai 6.7.5 mukaisesti. |
| --- | --- |

6.23.5.

Geometrinen näkyvyys

Kohdan 6.5.5 tai 6.7.5 mukaisesti.

| 6.23.6. | Suuntaus
  Kohdan 6.5.6 tai 6.7.6 mukaisesti. |
| --- | --- |

6.23.6.

Suuntaus

Kohdan 6.5.6 tai 6.7.6 mukaisesti.

| 6.23.7. | Sähköliitännät |
| --- | --- |

6.23.7.

Sähköliitännät

| 6.23.7.1. | Kaikkien hätäjarrutuksen merkkivalon tuottavien valaisinten on vilkuttava samaan tahtiin taajuudella 4,0 ± 1,0 Hz. |
| --- | --- |

6.23.7.1.

Kaikkien hätäjarrutuksen merkkivalon tuottavien valaisinten on vilkuttava samaan tahtiin taajuudella 4,0 ± 1,0 Hz.

| 6.23.7.1.1. | Jos jokin valaisimista, jotka tuottavat hätäjarrutuksen merkkivalon ajoneuvon taakse, on varustettu hehkulankavalonlähteellä, taajuuden on kuitenkin oltava 4,0 +0,0/-1,0 Hz. |
| --- | --- |

6.23.7.1.1.

Jos jokin valaisimista, jotka tuottavat hätäjarrutuksen merkkivalon ajoneuvon taakse, on varustettu hehkulankavalonlähteellä, taajuuden on kuitenkin oltava 4,0 +0,0/-1,0 Hz.

| 6.23.7.2. | Hätäjarrutuksen merkkivalon on toimittava muista valaisimista riippumatta. |
| --- | --- |

6.23.7.2.

Hätäjarrutuksen merkkivalon on toimittava muista valaisimista riippumatta.

| 6.23.7.3. | Hätäjarrutuksen merkkivalon on sytyttävä ja sammuttava automaattisesti. |
| --- | --- |

6.23.7.3.

Hätäjarrutuksen merkkivalon on sytyttävä ja sammuttava automaattisesti.

| 6.23.7.3.1. | Hätäjarrutuksen merkkivalo saa syttyä vain silloin, kun ajoneuvon nopeus on suurempi kuin 50 km/h ja jarrujärjestelmä tuottaa E-säännöissä nro 13 ja 13-H määritellyn hätäjarrutussignaalin. |
| --- | --- |

6.23.7.3.1.

Hätäjarrutuksen merkkivalo saa syttyä vain silloin, kun ajoneuvon nopeus on suurempi kuin 50 km/h ja jarrujärjestelmä tuottaa E-säännöissä nro 13 ja 13-H määritellyn hätäjarrutussignaalin.

| 6.23.7.3.2. | Hätäjarrutuksen merkkivalon on sammuttava automaattisesti, kun E-säännöissä nro 13 ja 13-H määriteltyä hätäjarrutussignaalia ei enää tuoteta tai kun hätävilkku on kytketty toimintaan. |
| --- | --- |

6.23.7.3.2.

Hätäjarrutuksen merkkivalon on sammuttava automaattisesti, kun E-säännöissä nro 13 ja 13-H määriteltyä hätäjarrutussignaalia ei enää tuoteta tai kun hätävilkku on kytketty toimintaan.

| 6.23.8. | Ilmaisin
  Vapaaehtoinen |
| --- | --- |

6.23.8.

Ilmaisin

Vapaaehtoinen

| 6.23.9. | Muut vaatimukset |
| --- | --- |

6.23.9.

Muut vaatimukset

| 6.23.9.1. | Lukuun ottamatta kohdassa 6.23.9.2 tarkoitettuja tilanteita moottoriajoneuvon hätäjarrutussignaalin on voitava käyttää hätäjarrutuksen merkkivaloa myös perävaunussa, jos ajoneuvo on varustettu perävaunun vetämistä varten.
  Jos moottoriajoneuvo on kytketty sähköisesti perävaunuun, yhdistelmän hätäjarrutuksen merkkivalon on toimittava kohdassa 6.23.7.1.1 määritellyllä taajuudella. Jos moottoriajoneuvo kuitenkin kykenee havaitsemaan, että perävaunussa ei käytetä hehkulankavalonlähteitä hätäjarrutuksen merkkivalon tuottamiseen, taajuus voi olla kohdassa 6.23.7.1 määritelty. |
| --- | --- |

6.23.9.1.

Lukuun ottamatta kohdassa 6.23.9.2 tarkoitettuja tilanteita moottoriajoneuvon hätäjarrutussignaalin on voitava käyttää hätäjarrutuksen merkkivaloa myös perävaunussa, jos ajoneuvo on varustettu perävaunun vetämistä varten.

Jos moottoriajoneuvo on kytketty sähköisesti perävaunuun, yhdistelmän hätäjarrutuksen merkkivalon on toimittava kohdassa 6.23.7.1.1 määritellyllä taajuudella. Jos moottoriajoneuvo kuitenkin kykenee havaitsemaan, että perävaunussa ei käytetä hehkulankavalonlähteitä hätäjarrutuksen merkkivalon tuottamiseen, taajuus voi olla kohdassa 6.23.7.1 määritelty.

| 6.23.9.2. | Jos moottoriajoneuvo on varustettu sellaisen perävaunun vetämistä varten, jossa on E-säännössä nro 13 tarkoitettu jatkuvaa tai puolijatkuvaa tyyppiä oleva käyttöjarrujärjestelmä, on varmistettava, että sähkökytkentä syöttää jatkuvaa virtaa tällaisen perävaunun jarruvalaisimille, kun ajoneuvoa jarrutetaan.
  Tällaisen perävaunun hätäjarrutuksen merkkivalo voi toimia vetoajoneuvosta riippumatta, eikä sen tarvitse toimia samalla taajuudella tai samaan tahtiin vetoajoneuvon hätäjarrutuksen merkkivalon kanssa. |
| --- | --- |

6.23.9.2.

Jos moottoriajoneuvo on varustettu sellaisen perävaunun vetämistä varten, jossa on E-säännössä nro 13 tarkoitettu jatkuvaa tai puolijatkuvaa tyyppiä oleva käyttöjarrujärjestelmä, on varmistettava, että sähkökytkentä syöttää jatkuvaa virtaa tällaisen perävaunun jarruvalaisimille, kun ajoneuvoa jarrutetaan.

Tällaisen perävaunun hätäjarrutuksen merkkivalo voi toimia vetoajoneuvosta riippumatta, eikä sen tarvitse toimia samalla taajuudella tai samaan tahtiin vetoajoneuvon hätäjarrutuksen merkkivalon kanssa.

| 6.24. | Ulkovalaisin |
| --- | --- |

6.24.

Ulkovalaisin

| 6.24.1. | Asennus
  Valinnainen moottoriajoneuvoissa. |
| --- | --- |

6.24.1.

Asennus

Valinnainen moottoriajoneuvoissa.

| 6.24.2. | Lukumäärä
  Kaksi. Lisäksi voidaan kuitenkin asentaa ulkovalaisimia askelmien ja/tai ovenkahvojen valaisemiseksi. Kunkin ovenkahvan tai askelman valaisemiseen saa käyttää vain yhtä valaisinta. |
| --- | --- |

6.24.2.

Lukumäärä

Kaksi. Lisäksi voidaan kuitenkin asentaa ulkovalaisimia askelmien ja/tai ovenkahvojen valaisemiseksi. Kunkin ovenkahvan tai askelman valaisemiseen saa käyttää vain yhtä valaisinta.

| 6.24.3. | Sijoittelu
  Ei erityisiä vaatimuksia, mutta kohdan 6.24.9.3 vaatimuksia sovelletaan. |
| --- | --- |

6.24.3.

Sijoittelu

Ei erityisiä vaatimuksia, mutta kohdan 6.24.9.3 vaatimuksia sovelletaan.

| 6.24.4. | Sijainti
  Ei erityisiä vaatimuksia. |
| --- | --- |

6.24.4.

Sijainti

Ei erityisiä vaatimuksia.

| 6.24.5. | Geometrinen näkyvyys
  Ei erityisiä vaatimuksia. |
| --- | --- |

6.24.5.

Geometrinen näkyvyys

Ei erityisiä vaatimuksia.

| 6.24.6. | Suuntaus
  Ei erityisiä vaatimuksia. |
| --- | --- |

6.24.6.

Suuntaus

Ei erityisiä vaatimuksia.

| 6.24.7. | Sähköliitännät
  Ei erityisiä vaatimuksia. |
| --- | --- |

6.24.7.

Sähköliitännät

Ei erityisiä vaatimuksia.

| 6.24.8. | Ilmaisin
  Ei erityisiä vaatimuksia. |
| --- | --- |

6.24.8.

Ilmaisin

Ei erityisiä vaatimuksia.

| 6.24.9. | Muut vaatimukset |
| --- | --- |

6.24.9.

Muut vaatimukset

| 6.24.9.1. | Ulkovalaisin saa syttyä vain silloin, kun ajoneuvo ei liiku ja yksi tai useampi seuraavista ehdoista täyttyy:






  a) | käyttövoimajärjestelmä sammutetaan tai |
| --- | --- | --- |

6.24.9.1.

Ulkovalaisin saa syttyä vain silloin, kun ajoneuvo ei liiku ja yksi tai useampi seuraavista ehdoista täyttyy:

a)

käyttövoimajärjestelmä sammutetaan tai

| b) | kuljettajan tai matkustajan ovi avataan tai |
| --- | --- |

b)

kuljettajan tai matkustajan ovi avataan tai

| c) | tavaratilan luukku avataan. |
| --- | --- |

c)

tavaratilan luukku avataan.

Kohdan 5.10 vaatimusten on täytyttävä kaikissa kiinteissä käyttöasennoissa.

| 6.24.9.2. | Hyväksytyt valkoista valoa lähettävät valaisimet kaukovalaisimia, huomiovalaisimia ja peruutusvalaisimia lukuun ottamatta voidaan sytyttää ulkovalaisimina. Ne voidaan lisäksi sytyttää yhdessä ulkovalaisimien kanssa siten, ettei kohdissa 5.11 ja 5.12 esitetty vaatimus välttämättä täyty. |
| --- | --- |

6.24.9.2.

Hyväksytyt valkoista valoa lähettävät valaisimet kaukovalaisimia, huomiovalaisimia ja peruutusvalaisimia lukuun ottamatta voidaan sytyttää ulkovalaisimina. Ne voidaan lisäksi sytyttää yhdessä ulkovalaisimien kanssa siten, ettei kohdissa 5.11 ja 5.12 esitetty vaatimus välttämättä täyty.

| 6.24.9.3. | Tutkimuslaitoksen on tyyppihyväksyntäviranomaista tyydyttävällä tavalla varmistettava silmämääräisesti, että ulkovalaisimien näkyvä pinta ei näy suoraan tarkkailijalle, joka liikkuu sellaisella alueella, jota rajaavat ajoneuvon edessä 10 m:n etäisyydellä oleva poikittaistaso, ajoneuvon takana 10 m:n etäisyydellä oleva poikittaistaso ja kaksi pitkittäistasoa 10 m:n päässä ajoneuvon kummastakin sivusta. Näiden neljän tason on ulotuttava 1–3 m maanpinnan yläpuolelle kohtisuorassa maanpintaan, kuten liitteessä 14 esitetään.
  Vaatimuksen täyttyminen voidaan hakijan pyynnöstä ja tutkimuslaitoksen suostumuksella varmentaa piirustuksella tai simulaatiolla. |
| --- | --- |

6.24.9.3.

Tutkimuslaitoksen on tyyppihyväksyntäviranomaista tyydyttävällä tavalla varmistettava silmämääräisesti, että ulkovalaisimien näkyvä pinta ei näy suoraan tarkkailijalle, joka liikkuu sellaisella alueella, jota rajaavat ajoneuvon edessä 10 m:n etäisyydellä oleva poikittaistaso, ajoneuvon takana 10 m:n etäisyydellä oleva poikittaistaso ja kaksi pitkittäistasoa 10 m:n päässä ajoneuvon kummastakin sivusta. Näiden neljän tason on ulotuttava 1–3 m maanpinnan yläpuolelle kohtisuorassa maanpintaan, kuten liitteessä 14 esitetään.

Vaatimuksen täyttyminen voidaan hakijan pyynnöstä ja tutkimuslaitoksen suostumuksella varmentaa piirustuksella tai simulaatiolla.

| 6.25. | Peräänajovaroitusvalo |
| --- | --- |

6.25.

Peräänajovaroitusvalo

| 6.25.1. | Asennus
  Vapaaehtoinen
  Peräänajovaroitusvalo on tuotettava siten, että kaikki kohdan 6.25.7 mukaisesti asennetut suuntavalaisimet toimivat samanaikaisesti. |
| --- | --- |

6.25.1.

Asennus

Vapaaehtoinen

Peräänajovaroitusvalo on tuotettava siten, että kaikki kohdan 6.25.7 mukaisesti asennetut suuntavalaisimet toimivat samanaikaisesti.

| 6.25.2. | Lukumäärä
  Kohdan 6.5.2 mukaisesti. |
| --- | --- |

6.25.2.

Lukumäärä

Kohdan 6.5.2 mukaisesti.

| 6.25.3. | Sijoittelu
  Kohdan 6.5.3 mukaisesti. |
| --- | --- |

6.25.3.

Sijoittelu

Kohdan 6.5.3 mukaisesti.

| 6.25.4. | Sijainti
  Kohdan 6.5.4 mukaisesti. |
| --- | --- |

6.25.4.

Sijainti

Kohdan 6.5.4 mukaisesti.

| 6.25.5. | Geometrinen näkyvyys
  Kohdan 6.5.5 mukaisesti. |
| --- | --- |

6.25.5.

Geometrinen näkyvyys

Kohdan 6.5.5 mukaisesti.

| 6.25.6. | Suuntaus
  Kohdan 6.5.6 mukaisesti. |
| --- | --- |

6.25.6.

Suuntaus

Kohdan 6.5.6 mukaisesti.

| 6.25.7. | Sähköliitännät. Hakijan on osoitettava näiden vaatimusten täyttyminen simulaatiolla tai muulla tyyppihyväksynnästä vastaavan tutkimuslaitoksen hyväksymällä tavalla. |
| --- | --- |

6.25.7.

Sähköliitännät. Hakijan on osoitettava näiden vaatimusten täyttyminen simulaatiolla tai muulla tyyppihyväksynnästä vastaavan tutkimuslaitoksen hyväksymällä tavalla.

| 6.25.7.1. | Kaikkien peräänajovaroitusvalon tuottavien valaisinten on vilkuttava samaan tahtiin taajuudella 4,0 ± 1,0 Hz. |
| --- | --- |

6.25.7.1.

Kaikkien peräänajovaroitusvalon tuottavien valaisinten on vilkuttava samaan tahtiin taajuudella 4,0 ± 1,0 Hz.

| 6.25.7.1.1. | Jos jokin valaisimista, jotka tuottavat peräänajovaroitusvalon ajoneuvon taakse, on varustettu hehkulankavalonlähteellä, taajuuden on kuitenkin oltava 4,0 +0,0/-1,0 Hz. |
| --- | --- |

6.25.7.1.1.

Jos jokin valaisimista, jotka tuottavat peräänajovaroitusvalon ajoneuvon taakse, on varustettu hehkulankavalonlähteellä, taajuuden on kuitenkin oltava 4,0 +0,0/-1,0 Hz.

| 6.25.7.2. | Peräänajovaroitusvalon on toimittava muista valaisimista riippumatta. |
| --- | --- |

6.25.7.2.

Peräänajovaroitusvalon on toimittava muista valaisimista riippumatta.

| 6.25.7.3. | Peräänajovaroitusvalon sytyttävä ja sammuttava automaattisesti. |
| --- | --- |

6.25.7.3.

Peräänajovaroitusvalon sytyttävä ja sammuttava automaattisesti.

| 6.25.7.4. | Peräänajovaroitusvalo ei saa syttyä, jos suuntavalaisimet, hätävilkkukytkentä tai hätäjarrutuksen merkkivalot ovat kytketty toimintaan. |
| --- | --- |

6.25.7.4.

Peräänajovaroitusvalo ei saa syttyä, jos suuntavalaisimet, hätävilkkukytkentä tai hätäjarrutuksen merkkivalot ovat kytketty toimintaan.

| 6.25.7.5. | Peräänajovaroitusvalo saa syttyä vain seuraavissa olosuhteissa:







  Vr | Kytkeytymisehto |
| --- | --- | --- |
| Vr > 30 km/h | TTC ≤ 1,4 |
| Vr ≤ 30 km/h | TTC ≤ 1,4 / 30 ×Vr |

6.25.7.5.

Peräänajovaroitusvalo saa syttyä vain seuraavissa olosuhteissa:

Vr

Vr

Kytkeytymisehto

Kytkeytymisehto

Vr > 30 km/h

TTC ≤ 1,4

Vr ≤ 30 km/h

TTC ≤ 1,4 / 30 ×Vr

”Vr (suhteellinen nopeus)” on peräänajovaroitusvalomerkin antavan ajoneuvon ja sen perässä tulevan, samalla ajoradalla kulkevan ajoneuvon nopeuksien ero.

”TTC” (aika törmäykseen, time to collision) on peräänajovaroitusvalomerkin antavan ajoneuvon ja sen perässä tulevan ajoneuvon törmäykseen kuluva arvioitu aika, kun arviointiajankohdan suhteellinen nopeus säilyy vakiona.

| 6.25.7.6. | Peräänajovaroitusvalo saa olla syttyneenä enintään 3 sekuntia. |
| --- | --- |

6.25.7.6.

Peräänajovaroitusvalo saa olla syttyneenä enintään 3 sekuntia.

| 6.25.8. | Ilmaisin
  Vapaaehtoinen |
| --- | --- |

6.25.8.

Ilmaisin

Vapaaehtoinen

| 6.26. | Apuvalaisimet (E-sääntö nro 23 tai 148) |
| --- | --- |

6.26.

Apuvalaisimet (E-sääntö nro 23 tai 148)

| 6.26.1. | Asennus
  Valinnainen moottoriajoneuvoissa. |
| --- | --- |

6.26.1.

Asennus

Valinnainen moottoriajoneuvoissa.

| 6.26.2. | Lukumäärä
  Yksi tai kaksi (yksi kummallakin sivulla) |
| --- | --- |

6.26.2.

Lukumäärä

Yksi tai kaksi (yksi kummallakin sivulla)

| 6.26.3. | Sijoittelu
  Ei erityisiä vaatimuksia, mutta kohdan 6.26.9 vaatimuksia sovelletaan. |
| --- | --- |

6.26.3.

Sijoittelu

Ei erityisiä vaatimuksia, mutta kohdan 6.26.9 vaatimuksia sovelletaan.

| 6.26.4. | Sijainti
  Ei erityisiä vaatimuksia. |
| --- | --- |

6.26.4.

Sijainti

Ei erityisiä vaatimuksia.

| 6.26.5. | Geometrinen näkyvyys
  Ei erityisiä vaatimuksia. |
| --- | --- |

6.26.5.

Geometrinen näkyvyys

Ei erityisiä vaatimuksia.

| 6.26.6. | Suuntaus
  Alaspäin, kohdan 6.26.9 vaatimuksia sovelletaan. |
| --- | --- |

6.26.6.

Suuntaus

Alaspäin, kohdan 6.26.9 vaatimuksia sovelletaan.

| 6.26.7. | Sähköliitännät
  Apuvalaisimien liitäntöjen on oltava sellaiset, että ne voidaan sytyttää vain silloin, kun kaukovalaisimet tai lähivalaisimet ovat sytytettyinä.
  Apuvalaisimien on sytyttävä automaattisesti hitaita, enintään 15 km/h liikkeitä varten, jos jokin seuraavista edellytyksistä täyttyy:






  a) | ennen kuin ajoneuvo lähtee ensimmäisen kerran liikkeelle sen jälkeen, kun käyttövoimajärjestelmä on kytketty toimintaan manuaalisesti, tai |
| --- | --- | --- |

6.26.7.

Sähköliitännät

Apuvalaisimien liitäntöjen on oltava sellaiset, että ne voidaan sytyttää vain silloin, kun kaukovalaisimet tai lähivalaisimet ovat sytytettyinä.

Apuvalaisimien on sytyttävä automaattisesti hitaita, enintään 15 km/h liikkeitä varten, jos jokin seuraavista edellytyksistä täyttyy:

a)

ennen kuin ajoneuvo lähtee ensimmäisen kerran liikkeelle sen jälkeen, kun käyttövoimajärjestelmä on kytketty toimintaan manuaalisesti, tai

| b) | peruutusvaihde on kytketty tai |
| --- | --- |

b)

peruutusvaihde on kytketty tai

| c) | pysäköintitoimintoa avustava kamerajärjestelmä on toiminnassa. |
| --- | --- |

c)

pysäköintitoimintoa avustava kamerajärjestelmä on toiminnassa.

Apuvalaisimien on sammuttava automaattisesti, jos ajoneuvon nopeus eteenpäin ajettaessa ylittää 15 km/h, ja on pysyttävä sammuneina, kunnes syttymisen edellytykset täyttyvät jälleen.

| 6.26.8. | Ilmaisin
  Ei erityisiä vaatimuksia. |
| --- | --- |

6.26.8.

Ilmaisin

Ei erityisiä vaatimuksia.

| 6.26.9. | Muut vaatimukset |
| --- | --- |

6.26.9.

Muut vaatimukset

| 6.26.9.1. | Tutkimuslaitoksen on tyyppihyväksyntäviranomaista tyydyttävällä tavalla varmistettava silmämääräisesti, että näiden valaisimien näkyvä pinta ei näy suoraan tarkkailijalle, joka liikkuu sellaisella alueella, jota rajaavat ajoneuvon edessä 10 m:n etäisyydellä oleva poikittaistaso, ajoneuvon takana 10 m:n etäisyydellä oleva poikittaistaso ja kaksi pitkittäistasoa 10 m:n päässä ajoneuvon kummastakin sivusta. Näiden neljän tason on ulotuttava 1–3 m maanpinnan yläpuolelle maanpinnan suunnassa, kuten liitteessä 14 esitetään. |
| --- | --- |

6.26.9.1.

Tutkimuslaitoksen on tyyppihyväksyntäviranomaista tyydyttävällä tavalla varmistettava silmämääräisesti, että näiden valaisimien näkyvä pinta ei näy suoraan tarkkailijalle, joka liikkuu sellaisella alueella, jota rajaavat ajoneuvon edessä 10 m:n etäisyydellä oleva poikittaistaso, ajoneuvon takana 10 m:n etäisyydellä oleva poikittaistaso ja kaksi pitkittäistasoa 10 m:n päässä ajoneuvon kummastakin sivusta. Näiden neljän tason on ulotuttava 1–3 m maanpinnan yläpuolelle maanpinnan suunnassa, kuten liitteessä 14 esitetään.

| 6.26.9.2. | Kohdan 6.26.9.1 vaatimuksen täyttyminen voidaan hakijan pyynnöstä ja tutkimuslaitoksen suostumuksella varmentaa piirustuksella tai simulaatiolla, tai sen voidaan katsoa täyttyvän, jos asennus vastaa E-säännön nro 23 kohtaa 6.2.2 tai E-säännön nro 148 kohtaa 5.10.2 ja tämä on ilmoitettu ilmoituslomakkeen liitteen 1 kohdassa 9. |
| --- | --- |

6.26.9.2.

Kohdan 6.26.9.1 vaatimuksen täyttyminen voidaan hakijan pyynnöstä ja tutkimuslaitoksen suostumuksella varmentaa piirustuksella tai simulaatiolla, tai sen voidaan katsoa täyttyvän, jos asennus vastaa E-säännön nro 23 kohtaa 6.2.2 tai E-säännön nro 148 kohtaa 5.10.2 ja tämä on ilmoitettu ilmoituslomakkeen liitteen 1 kohdassa 9.

7.   AJONEUVOTYYPIN TAI VALAISIMIEN JA MERKKIVALOLAITTEIDEN ASENNUKSEN HYVÄKSYNNÄN MUUTOKSET JA LAAJENTAMINEN

| 7.1. | Ajoneuvotyyppiin tai sen valaisin- tai merkkivalolaitteiden asennukseen taikka kohdassa 3.2.2 mainittuun luetteloon mahdollisesti tehtävistä muutoksista on ilmoitettava kyseisen ajoneuvotyypin hyväksyneelle tyyppihyväksyntäviranomaiselle. Viranomainen voi tämän jälkeen |
| --- | --- |

7.1.

Ajoneuvotyyppiin tai sen valaisin- tai merkkivalolaitteiden asennukseen taikka kohdassa 3.2.2 mainittuun luetteloon mahdollisesti tehtävistä muutoksista on ilmoitettava kyseisen ajoneuvotyypin hyväksyneelle tyyppihyväksyntäviranomaiselle. Viranomainen voi tämän jälkeen

| 7.1.1. | katsoa, että tehdyillä muutoksilla ei todennäköisesti ole huomattavaa huonontavaa vaikutusta ja että ajoneuvo joka tapauksessa on edelleen vaatimusten mukainen, tai |
| --- | --- |

7.1.1.

katsoa, että tehdyillä muutoksilla ei todennäköisesti ole huomattavaa huonontavaa vaikutusta ja että ajoneuvo joka tapauksessa on edelleen vaatimusten mukainen, tai

| 7.1.2. | vaatia testien suorittamisesta vastaavalta tutkimuslaitokselta uuden testausselosteen. |
| --- | --- |

7.1.2.

vaatia testien suorittamisesta vastaavalta tutkimuslaitokselta uuden testausselosteen.

| 7.2. | Hyväksynnän laajentamisen tai epäämisen vahvistus, jossa eritellään muutokset, annetaan tiedoksi kohdan 4.3 mukaisella menettelyllä tätä sääntöä soveltaville sopimuksen sopimuspuolille. |
| --- | --- |

7.2.

Hyväksynnän laajentamisen tai epäämisen vahvistus, jossa eritellään muutokset, annetaan tiedoksi kohdan 4.3 mukaisella menettelyllä tätä sääntöä soveltaville sopimuksen sopimuspuolille.

| 7.3. | Hyväksynnän laajentamisen myöntäneen tyyppihyväksyntäviranomaisen on annettava laajentamiselle sarjanumero ja ilmoitettava siitä muille tätä sääntöä soveltaville vuoden 1958 sopimuksen sopimuspuolille tämän säännön liitteessä 1 esitetyn mallin mukaisella ilmoituslomakkeella. |
| --- | --- |

7.3.

Hyväksynnän laajentamisen myöntäneen tyyppihyväksyntäviranomaisen on annettava laajentamiselle sarjanumero ja ilmoitettava siitä muille tätä sääntöä soveltaville vuoden 1958 sopimuksen sopimuspuolille tämän säännön liitteessä 1 esitetyn mallin mukaisella ilmoituslomakkeella.

8.   TUOTANNON VAATIMUSTENMUKAISUUS

Tuotannon vaatimustenmukaisuuden testausmenettelyjen on vastattava sopimuksen lisäyksessä 2 (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.2) vahvistettuja menettelyjä, ja seuraavien vaatimusten on täytyttävä:

| 8.1. | Tämän säännön mukaisesti hyväksytyt ajoneuvot on valmistettava siten, että ne vastaavat kohdissa 5 ja 6 asetettujen vaatimusten mukaisesti hyväksyttyä tyyppiä. |
| --- | --- |

8.1.

Tämän säännön mukaisesti hyväksytyt ajoneuvot on valmistettava siten, että ne vastaavat kohdissa 5 ja 6 asetettujen vaatimusten mukaisesti hyväksyttyä tyyppiä.

| 8.2. | Hyväksynnän haltijan on |
| --- | --- |

8.2.

Hyväksynnän haltijan on

| 8.2.1. | varmistettava, että käytössä on tehokkaat ajoneuvojen laadunvalvontamenetelmät, joissa otetaan huomioon kaikki kohdissa 5 ja 6 asetettujen vaatimusten noudattamiseen liittyvät näkökohdat |
| --- | --- |

8.2.1.

varmistettava, että käytössä on tehokkaat ajoneuvojen laadunvalvontamenetelmät, joissa otetaan huomioon kaikki kohdissa 5 ja 6 asetettujen vaatimusten noudattamiseen liittyvät näkökohdat

| 8.2.2. | varmistettava, että kullekin ajoneuvotyypille suoritetaan vähintään tämän säännön liitteessä 9 määrätyt testit tai fyysiset testit, joista saadaan vastaavat tiedot. |
| --- | --- |

8.2.2.

varmistettava, että kullekin ajoneuvotyypille suoritetaan vähintään tämän säännön liitteessä 9 määrätyt testit tai fyysiset testit, joista saadaan vastaavat tiedot.

| 8.3. | Tyyppihyväksyntäviranomainen voi suorittaa kaikki tässä säännössä määrätyt testit. Testit tehdään satunnaisesti valituille näytekappaleille siten, että valmistajan toimitussitoumukset eivät kärsi. |
| --- | --- |

8.3.

Tyyppihyväksyntäviranomainen voi suorittaa kaikki tässä säännössä määrätyt testit. Testit tehdään satunnaisesti valituille näytekappaleille siten, että valmistajan toimitussitoumukset eivät kärsi.

| 8.4. | Tyyppihyväksyntäviranomaisen on pyrittävä suorittamaan tarkastus vuosittain. Tyyppihyväksyntäviranomainen voi kuitenkin harkintansa mukaan poiketa tästä, mikäli se luottaa tuotannon vaatimustenmukaisuuden valvontajärjestelyjen tehokkuuteen. Jos saadaan negatiivisia tuloksia, tyyppihyväksyntäviranomaisen on varmistettava, että kaikkiin tarpeellisiin toimiin ryhdytään tuotannon vaatimustenmukaisuuden saavuttamiseksi uudelleen mahdollisimman nopeasti. |
| --- | --- |

8.4.

Tyyppihyväksyntäviranomaisen on pyrittävä suorittamaan tarkastus vuosittain. Tyyppihyväksyntäviranomainen voi kuitenkin harkintansa mukaan poiketa tästä, mikäli se luottaa tuotannon vaatimustenmukaisuuden valvontajärjestelyjen tehokkuuteen. Jos saadaan negatiivisia tuloksia, tyyppihyväksyntäviranomaisen on varmistettava, että kaikkiin tarpeellisiin toimiin ryhdytään tuotannon vaatimustenmukaisuuden saavuttamiseksi uudelleen mahdollisimman nopeasti.

9.   SEURAAMUKSET VAATIMUSTENMUKAISUUDESTA POIKKEAVASTA TUOTANNOSTA

| 9.1. | Ajoneuvotyypille tämän säännön mukaisesti myönnetty hyväksyntä voidaan peruuttaa, jos vaatimukset eivät täyty tai jos ajoneuvo, jossa on hyväksyntämerkki, ei ole hyväksytyn tyypin mukainen. |
| --- | --- |

9.1.

Ajoneuvotyypille tämän säännön mukaisesti myönnetty hyväksyntä voidaan peruuttaa, jos vaatimukset eivät täyty tai jos ajoneuvo, jossa on hyväksyntämerkki, ei ole hyväksytyn tyypin mukainen.

| 9.2. | Jos tätä sääntöä soveltava sopimuksen sopimuspuoli peruuttaa aiemmin myöntämänsä hyväksynnän, sen on ilmoitettava siitä välittömästi muille tätä sääntöä soveltaville sopimuspuolille tämän säännön liitteessä 1 esitetyn mallin mukaisella ilmoituslomakkeella. |
| --- | --- |

9.2.

Jos tätä sääntöä soveltava sopimuksen sopimuspuoli peruuttaa aiemmin myöntämänsä hyväksynnän, sen on ilmoitettava siitä välittömästi muille tätä sääntöä soveltaville sopimuspuolille tämän säännön liitteessä 1 esitetyn mallin mukaisella ilmoituslomakkeella.

10.   TUOTANNON LOPETTAMINEN

Jos hyväksynnän haltija lopettaa kokonaan tämän säännön perusteella hyväksytyn ajoneuvotyypin valmistamisen, hyväksynnän haltijan on ilmoitettava siitä hyväksynnän myöntäneelle viranomaiselle. Ilmoituksen saatuaan viranomaisen on ilmoitettava asiasta muille tätä sääntöä soveltaville sopimuksen sopimuspuolille tämän säännön liitteessä 1 esitetyn mallin mukaisella lomakkeella.

11.   HYVÄKSYNTÄTESTEISTÄ VASTAAVIEN TUTKIMUSLAITOSTEN SEKÄ TYYPPIHYVÄKSYNTÄVIRANOMAISTEN NIMET JA OSOITTEET

Tätä sääntöä soveltavien vuoden 1958 sopimuksen sopimuspuolten on ilmoitettava Yhdistyneiden kansakuntien sihteeristölle hyväksyntätestauksesta vastaavien tutkimuslaitosten ja niiden tyyppihyväksyntäviranomaisten nimet ja osoitteet, jotka myöntävät hyväksynnän ja joille on lähetettävä ilmoitukset muissa maissa myönnetystä hyväksynnästä taikka hyväksynnän laajentamisesta, epäämisestä tai peruuttamisesta.

12.   SIIRTYMÄMÄÄRÄYKSET

| 12.1 | Yleistä |
| --- | --- |

12.1

Yleistä

| 12.1.1. | Tätä sääntöä soveltavat sopimuspuolet eivät saa uusimman muutossarjan virallisen voimaantulopäivän jälkeen kieltäytyä antamasta hyväksyntää tämän säännön perusteella, sellaisena kuin se on muutettuna tällä uusimmalla muutossarjalla. |
| --- | --- |

12.1.1.

Tätä sääntöä soveltavat sopimuspuolet eivät saa uusimman muutossarjan virallisen voimaantulopäivän jälkeen kieltäytyä antamasta hyväksyntää tämän säännön perusteella, sellaisena kuin se on muutettuna tällä uusimmalla muutossarjalla.

| 12.1.2. | Tätä sääntöä soveltavat sopimuspuolet eivät saa uusimman muutossarjan virallisen voimaantulopäivän jälkeen evätä kansallista tai alueellista tyyppihyväksyntää ajoneuvolta, joka on hyväksytty tämän säännön perusteella, sellaisena kuin se on muutettuna tällä uusimmalla muutossarjalla. |
| --- | --- |

12.1.2.

Tätä sääntöä soveltavat sopimuspuolet eivät saa uusimman muutossarjan virallisen voimaantulopäivän jälkeen evätä kansallista tai alueellista tyyppihyväksyntää ajoneuvolta, joka on hyväksytty tämän säännön perusteella, sellaisena kuin se on muutettuna tällä uusimmalla muutossarjalla.

| 12.1.3. | Tätä sääntöä soveltavien sopimuspuolten on uusimman muutossarjan virallisesta voimaantulopäivästä siihen päivään, jolloin sen soveltamisesta tulee pakollista uusien tyyppihyväksyntien osalta, edelleen myönnettävä tyyppihyväksyntä ajoneuvotyypeille, jotka vastaavat tämän säännön vaatimuksia, sellaisena kuin sääntö on muutettuna kaikilla edellisillä sovellettavilla muutossarjoilla. |
| --- | --- |

12.1.3.

Tätä sääntöä soveltavien sopimuspuolten on uusimman muutossarjan virallisesta voimaantulopäivästä siihen päivään, jolloin sen soveltamisesta tulee pakollista uusien tyyppihyväksyntien osalta, edelleen myönnettävä tyyppihyväksyntä ajoneuvotyypeille, jotka vastaavat tämän säännön vaatimuksia, sellaisena kuin sääntö on muutettuna kaikilla edellisillä sovellettavilla muutossarjoilla.

| 12.1.4. | Tämän säännön perusteella ennen uusimman muutossarjan pakollista soveltamispäivää myönnetyt hyväksynnät pysyvät voimassa rajoittamattoman ajan, ja tätä sääntöä soveltavien sopimuspuolten on tunnustettava ne, eivätkä ne saa kieltäytyä laajentamasta niitä (ellei kohdasta 12.1.6 muuta johdu). |
| --- | --- |

12.1.4.

Tämän säännön perusteella ennen uusimman muutossarjan pakollista soveltamispäivää myönnetyt hyväksynnät pysyvät voimassa rajoittamattoman ajan, ja tätä sääntöä soveltavien sopimuspuolten on tunnustettava ne, eivätkä ne saa kieltäytyä laajentamasta niitä (ellei kohdasta 12.1.6 muuta johdu).

| 12.1.5. | Jos ajoneuvo, joka on tyyppihyväksytty jonkin aikaisemman muutossarjan mukaisesti, vastaa tämän säännön vaatimuksia sellaisena kuin se on muutettuna uusimmalla muutossarjalla, hyväksynnän antaneen sopimuspuolen on ilmoitettava asiasta muille tätä sääntöä soveltaville sopimuspuolille. |
| --- | --- |

12.1.5.

Jos ajoneuvo, joka on tyyppihyväksytty jonkin aikaisemman muutossarjan mukaisesti, vastaa tämän säännön vaatimuksia sellaisena kuin se on muutettuna uusimmalla muutossarjalla, hyväksynnän antaneen sopimuspuolen on ilmoitettava asiasta muille tätä sääntöä soveltaville sopimuspuolille.

| 12.1.6. | Kohdan 12.1.4 määräyksistä riippumatta sopimuspuolet, jotka alkavat soveltaa tätä sääntöä sen jälkeen, kun uusin muutossarja on tullut voimaan, voivat kieltäytyä hyväksymästä hyväksyntiä, jotka on myönnetty tämän säännön jonkin aiemman muutossarjan perusteella. |
| --- | --- |

12.1.6.

Kohdan 12.1.4 määräyksistä riippumatta sopimuspuolet, jotka alkavat soveltaa tätä sääntöä sen jälkeen, kun uusin muutossarja on tullut voimaan, voivat kieltäytyä hyväksymästä hyväksyntiä, jotka on myönnetty tämän säännön jonkin aiemman muutossarjan perusteella.

| 12.1.7. | Kunnes Yhdistyneiden kansakuntien pääsihteerille toisin ilmoitetaan, Japani ilmoittaa, että valaisimien ja merkkivalolaitteiden asennuksen osalta sen sopimuksen velvoitteet, johon tämä sääntö on liitetty, sitovat sitä vain luokkien M1 ja N1 ajoneuvojen osalta. |
| --- | --- |

12.1.7.

Kunnes Yhdistyneiden kansakuntien pääsihteerille toisin ilmoitetaan, Japani ilmoittaa, että valaisimien ja merkkivalolaitteiden asennuksen osalta sen sopimuksen velvoitteet, johon tämä sääntö on liitetty, sitovat sitä vain luokkien M1

1

| 12.2. | Muutossarjaan 03 sovellettavat siirtymämääräykset
  Tätä sääntöä soveltavat sopimuspuolet






  a) | voivat 10. lokakuuta 2007 lähtien (12 kuukautta voimaantulopäivästä) myöntää hyväksynnän vain, jos hyväksyttäväksi esitetty ajoneuvotyyppi täyttää tämän säännön vaatimukset, sellaisena kuin se on muutettuna muutossarjalla 03 |
| --- | --- | --- |

12.2.

Muutossarjaan 03 sovellettavat siirtymämääräykset

Tätä sääntöä soveltavat sopimuspuolet

a)

voivat 10. lokakuuta 2007 lähtien (12 kuukautta voimaantulopäivästä) myöntää hyväksynnän vain, jos hyväksyttäväksi esitetty ajoneuvotyyppi täyttää tämän säännön vaatimukset, sellaisena kuin se on muutettuna muutossarjalla 03

| b) | eivät 9. lokakuuta 2009 (36 kuukautta voimaantulopäivästä) saakka saa evätä kansallista tai alueellista tyyppihyväksyntää ajoneuvolta, joka on hyväksytty jonkin tämän säännön aiemman muutossarjan perusteella |
| --- | --- |

b)

eivät 9. lokakuuta 2009 (36 kuukautta voimaantulopäivästä) saakka saa evätä kansallista tai alueellista tyyppihyväksyntää ajoneuvolta, joka on hyväksytty jonkin tämän säännön aiemman muutossarjan perusteella

| c) | voivat 10. lokakuuta 2009 lähtien (36 kuukautta voimaantulopäivästä) evätä ensimmäisen kansallisen tai alueellisen käyttöönoton luokkien N2 (enimmäismassa 7,5 tonnia), N3, O3 ja O4 ajoneuvoilta, joiden leveys on yli 2 100 mm (takamerkinnät) ja pituus yli 6 000 mm (sivumerkinnät), lukuun ottamatta puoliperävaunuja ja keskeneräisiä ajoneuvoja, jos ajoneuvot eivät täytä tämän säännön muutossarjan 03 vaatimuksia |
| --- | --- |

c)

voivat 10. lokakuuta 2009 lähtien (36 kuukautta voimaantulopäivästä) evätä ensimmäisen kansallisen tai alueellisen käyttöönoton luokkien N2 (enimmäismassa 7,5 tonnia), N3, O3 ja O4 ajoneuvoilta, joiden leveys on yli 2 100 mm (takamerkinnät) ja pituus yli 6 000 mm (sivumerkinnät), lukuun ottamatta puoliperävaunuja ja keskeneräisiä ajoneuvoja, jos ajoneuvot eivät täytä tämän säännön muutossarjan 03 vaatimuksia

2

3

3

4

| d) | kohdan 12.1.4 määräyksistä riippumatta eivät 10. lokakuuta 2011 lähtien (60 kuukautta voimaantulopäivästä) saa tunnustaa luokkien N2 (enimmäismassa 7,5 tonnia), N3, O3 ja O4 ajoneuvoille, joiden leveys on yli 2 100 mm (takamerkinnät) ja pituus yli 6 000 mm (sivumerkinnät), lukuun ottamatta puoliperävaunuja ja keskeneräisiä ajoneuvoja, tämän säännön perusteella myönnettyjä hyväksyntiä, jos hyväksyntä perustuu johonkin aiempaan muutossarjaan, joka ei enää ole voimassa |
| --- | --- |

d)

kohdan 12.1.4 määräyksistä riippumatta eivät 10. lokakuuta 2011 lähtien (60 kuukautta voimaantulopäivästä) saa tunnustaa luokkien N2 (enimmäismassa 7,5 tonnia), N3, O3 ja O4 ajoneuvoille, joiden leveys on yli 2 100 mm (takamerkinnät) ja pituus yli 6 000 mm (sivumerkinnät), lukuun ottamatta puoliperävaunuja ja keskeneräisiä ajoneuvoja, tämän säännön perusteella myönnettyjä hyväksyntiä, jos hyväksyntä perustuu johonkin aiempaan muutossarjaan, joka ei enää ole voimassa

2

3

3

4

| e) | myöntävät 12. kesäkuuta 2010 lähtien (36 kuukautta muutossarjan 03 täydennyksen 3 voimaantulosta) hyväksynnän vain, jos hyväksyttäväksi esitetty ajoneuvotyyppi vastaa tämän säännön vaatimuksia, sellaisena kuin se on muutettuna muutossarjan 03 täydennyksellä 3 |
| --- | --- |

e)

myöntävät 12. kesäkuuta 2010 lähtien (36 kuukautta muutossarjan 03 täydennyksen 3 voimaantulosta) hyväksynnän vain, jos hyväksyttäväksi esitetty ajoneuvotyyppi vastaa tämän säännön vaatimuksia, sellaisena kuin se on muutettuna muutossarjan 03 täydennyksellä 3

| f) | myöntävät 11. tammikuuta 2010 saakka (18 kuukautta muutossarjan 03 täydennyksen 4 voimaantulopäivästä) edelleen hyväksyntiä uusille ajoneuvotyypeille, jotka eivät täytä vaatimuksia, jotka koskevat etusumuvalaisimien pystysuuntausta (kohta 6.3.6.1.1) ja/tai suuntavalaisimen toiminnan ilmaisinta (kohta 6.5.8) ja/tai huomiovalaisimien sammumista (kohta 6.19.7.3) |
| --- | --- |

f)

myöntävät 11. tammikuuta 2010 saakka (18 kuukautta muutossarjan 03 täydennyksen 4 voimaantulopäivästä) edelleen hyväksyntiä uusille ajoneuvotyypeille, jotka eivät täytä vaatimuksia, jotka koskevat etusumuvalaisimien pystysuuntausta (kohta 6.3.6.1.1) ja/tai suuntavalaisimen toiminnan ilmaisinta (kohta 6.5.8) ja/tai huomiovalaisimien sammumista (kohta 6.19.7.3)

| g) | myöntävät 10. lokakuuta 2011 saakka (60 kuukautta voimaantulopäivästä) edelleen hyväksyntiä uusille ajoneuvotyypeille, jotka eivät täytä näkyvyysmerkintöjen kokonaispituutta koskevia vaatimuksia (kohta 6.21.4.1.3). (18) |
| --- | --- |

g)

myöntävät 10. lokakuuta 2011 saakka (60 kuukautta voimaantulopäivästä) edelleen hyväksyntiä uusille ajoneuvotyypeille, jotka eivät täytä näkyvyysmerkintöjen kokonaispituutta koskevia vaatimuksia (kohta 6.21.4.1.3). (18)

18

| 12.3. | Muutossarjaan 04 sovellettavat siirtymämääräykset
  Tätä sääntöä soveltavat sopimuspuolet






  a) | voivat 7. helmikuuta 2011 lähtien myöntää luokkien M1 ja N1 (30 kuukautta voimaantulopäivästä) ja 7. elokuuta 2012 lähtien muiden luokkien (48 kuukautta voimaantulopäivästä) ajoneuvoille hyväksynnän vain, jos hyväksyttäväksi esitetty ajoneuvotyyppi vastaa tämän säännön vaatimuksia, sellaisena kuin se on muutettuna muutossarjalla 04 |
| --- | --- | --- |

12.3.

Muutossarjaan 04 sovellettavat siirtymämääräykset

Tätä sääntöä soveltavat sopimuspuolet

a)

voivat 7. helmikuuta 2011 lähtien myöntää luokkien M1 ja N1 (30 kuukautta voimaantulopäivästä) ja 7. elokuuta 2012 lähtien muiden luokkien (48 kuukautta voimaantulopäivästä) ajoneuvoille hyväksynnän vain, jos hyväksyttäväksi esitetty ajoneuvotyyppi vastaa tämän säännön vaatimuksia, sellaisena kuin se on muutettuna muutossarjalla 04

1

1

| b) | myöntävät 22. heinäkuuta 2009 jälkeen (muutossarjan 04 täydennyksen 2 voimaantulopäivä) edelleen hyväksyntiä ajoneuvotyypeille, jotka eivät ole kohdan 5.2.1, sellaisena kuin se on muutettuna muutossarjan 04 täydennyksellä 2, vaatimusten mukaisia, mikäli nämä ajoneuvot on varustettu ajovalaisimilla, jotka on hyväksytty säännön nro 98 (ennen täydennystä 9) tai säännön nro 112 (ennen täydennystä 8) mukaisesti |
| --- | --- |

b)

myöntävät 22. heinäkuuta 2009 jälkeen (muutossarjan 04 täydennyksen 2 voimaantulopäivä) edelleen hyväksyntiä ajoneuvotyypeille, jotka eivät ole kohdan 5.2.1, sellaisena kuin se on muutettuna muutossarjan 04 täydennyksellä 2, vaatimusten mukaisia, mikäli nämä ajoneuvot on varustettu ajovalaisimilla, jotka on hyväksytty säännön nro 98 (ennen täydennystä 9) tai säännön nro 112 (ennen täydennystä 8) mukaisesti

| c) | myöntävät 24. lokakuuta 2012 lähtien (36 kuukautta muutossarjan 04 täydennyksen 3 voimaantulosta) hyväksynnän vain, jos hyväksyttäväksi esitetty ajoneuvotyyppi vastaa tämän säännön, sellaisena kuin se on muutettuna muutossarjan 04 täydennyksellä 3, kohdissa 3.2.7 ja 5.27–5.27.4 jännitteen rajoittamiselle asetettuja vaatimuksia |
| --- | --- |

c)

myöntävät 24. lokakuuta 2012 lähtien (36 kuukautta muutossarjan 04 täydennyksen 3 voimaantulosta) hyväksynnän vain, jos hyväksyttäväksi esitetty ajoneuvotyyppi vastaa tämän säännön, sellaisena kuin se on muutettuna muutossarjan 04 täydennyksellä 3, kohdissa 3.2.7 ja 5.27–5.27.4 jännitteen rajoittamiselle asetettuja vaatimuksia

| d) | myöntävät 7. helmikuuta 2011 saakka luokkien M1 ja N1 (30 kuukautta muutossarjan 04 täydennyksen 2 voimaantulopäivästä) ja 7. elokuuta 2012 saakka (48 kuukautta muutossarjan 04 täydennyksen 2 voimaantulopäivästä) hyväksynnän uusille ajoneuvotyypeille, jotka eivät täytä vaatimuksia, jotka koskevat etusuuntavalaisimien kanssa rakenteellisesti yhdistettyjen huomiovalaisimien sammumista (kohta 6.19.7.6). |
| --- | --- |

d)

myöntävät 7. helmikuuta 2011 saakka luokkien M1 ja N1 (30 kuukautta muutossarjan 04 täydennyksen 2 voimaantulopäivästä) ja 7. elokuuta 2012 saakka (48 kuukautta muutossarjan 04 täydennyksen 2 voimaantulopäivästä) hyväksynnän uusille ajoneuvotyypeille, jotka eivät täytä vaatimuksia, jotka koskevat etusuuntavalaisimien kanssa rakenteellisesti yhdistettyjen huomiovalaisimien sammumista (kohta 6.19.7.6).

1

1

| 12.3.1. | Edellä esitetyistä siirtymämääräyksistä riippumatta sopimuspuolet, jotka alkavat soveltaa sääntöä nro 112 7. elokuuta 2008 jälkeen (tämän säännön muutossarjan 04 voimaantulopäivä) eivät ole velvollisia myöntämään hyväksyntiä, jos hyväksyttävä ajoneuvotyyppi ei säännön nro 112 osalta vastaa tämän säännön kohtien 6.1.2 ja 6.2.2 vaatimuksia, sellaisina kuin ne ovat muutettuina tämän säännön muutossarjalla 04. |
| --- | --- |

12.3.1.

Edellä esitetyistä siirtymämääräyksistä riippumatta sopimuspuolet, jotka alkavat soveltaa sääntöä nro 112 7. elokuuta 2008 jälkeen (tämän säännön muutossarjan 04 voimaantulopäivä) eivät ole velvollisia myöntämään hyväksyntiä, jos hyväksyttävä ajoneuvotyyppi ei säännön nro 112 osalta vastaa tämän säännön kohtien 6.1.2 ja 6.2.2 vaatimuksia, sellaisina kuin ne ovat muutettuina tämän säännön muutossarjalla 04.

| 12.4. | Muutossarjaan 05 sovellettavat siirtymämääräykset
  Tätä sääntöä soveltavat sopimuspuolet






  a) | voivat 30. tammikuuta 2015 lähtien (48 kuukautta voimaantulopäivästä) myöntää hyväksynnän vain, jos hyväksyttäväksi esitetty ajoneuvotyyppi noudattaa tämän säännön vaatimuksia, sellaisena kuin se on muutettuna muutossarjalla 05 |
| --- | --- | --- |

12.4.

Muutossarjaan 05 sovellettavat siirtymämääräykset

Tätä sääntöä soveltavat sopimuspuolet

a)

voivat 30. tammikuuta 2015 lähtien (48 kuukautta voimaantulopäivästä) myöntää hyväksynnän vain, jos hyväksyttäväksi esitetty ajoneuvotyyppi noudattaa tämän säännön vaatimuksia, sellaisena kuin se on muutettuna muutossarjalla 05

| b) | myöntävät 30. heinäkuuta 2016 saakka luokkien M1 ja N1 (66 kuukautta voimaantulopäivästä) ja 30. tammikuuta 2018 saakka muiden luokkien (84 kuukautta voimaantulopäivästä) uusille ajoneuvotyypeille hyväksynnän, jos hyväksyttäväksi esitetty uusi ajoneuvotyyppi vastaa tämän säännön kohdan 6.2.7.6.1 vaatimusten asemesta ainakin yhden kohdista 6.2.7.6.2 tai 6.2.7.6.3–6.2.7.6.3.3 vaatimuksia, sellaisena kuin sääntö on muutettuna muutossarjalla 05. |
| --- | --- |

b)

myöntävät 30. heinäkuuta 2016 saakka luokkien M1 ja N1 (66 kuukautta voimaantulopäivästä) ja 30. tammikuuta 2018 saakka muiden luokkien (84 kuukautta voimaantulopäivästä) uusille ajoneuvotyypeille hyväksynnän, jos hyväksyttäväksi esitetty uusi ajoneuvotyyppi vastaa tämän säännön kohdan 6.2.7.6.1 vaatimusten asemesta ainakin yhden kohdista 6.2.7.6.2 tai 6.2.7.6.3–6.2.7.6.3.3 vaatimuksia, sellaisena kuin sääntö on muutettuna muutossarjalla 05.

1

1

| 12.5. | Muutossarjaan 06 sovellettavat siirtymämääräykset
  Tätä sääntöä soveltavat sopimuspuolet
  voivat 18. marraskuuta 2017 lähtien (60 kuukautta voimaantulopäivästä) myöntää hyväksynnän vain, jos hyväksyttäväksi esitetty ajoneuvotyyppi vastaa tämän säännön vaatimuksia, sellaisena kuin se on muutettuna muutossarjalla 06. |
| --- | --- |

12.5.

Muutossarjaan 06 sovellettavat siirtymämääräykset

Tätä sääntöä soveltavat sopimuspuolet

voivat 18. marraskuuta 2017 lähtien (60 kuukautta voimaantulopäivästä) myöntää hyväksynnän vain, jos hyväksyttäväksi esitetty ajoneuvotyyppi vastaa tämän säännön vaatimuksia, sellaisena kuin se on muutettuna muutossarjalla 06.

| 12.6. | Muutossarjaan 07 sovellettavat siirtymämääräykset |
| --- | --- |

12.6.

Muutossarjaan 07 sovellettavat siirtymämääräykset

| 12.6.1. | Tätä sääntöä soveltavat sopimuspuolet eivät muutossarjan 07 virallisen voimaantulopäivän jälkeen saa kieltäytyä myöntämästä tai hyväksymästä E-tyyppihyväksyntää tämän säännön mukaisesti, sellaisena kuin se on muutettuna muutossarjalla 07. |
| --- | --- |

12.6.1.

Tätä sääntöä soveltavat sopimuspuolet eivät muutossarjan 07 virallisen voimaantulopäivän jälkeen saa kieltäytyä myöntämästä tai hyväksymästä E-tyyppihyväksyntää tämän säännön mukaisesti, sellaisena kuin se on muutettuna muutossarjalla 07.

| 12.6.2. | Tätä sääntöä soveltavat sopimuspuolet voivat 6. heinäkuuta 2022 lähtien kieltäytyä hyväksymästä edelliseen muutossarjaan perustuvia E-tyyppihyväksyntiä, jotka on ensimmäistä kertaa myönnetty 5. heinäkuuta 2022 jälkeen. |
| --- | --- |

12.6.2.

Tätä sääntöä soveltavat sopimuspuolet voivat 6. heinäkuuta 2022 lähtien kieltäytyä hyväksymästä edelliseen muutossarjaan perustuvia E-tyyppihyväksyntiä, jotka on ensimmäistä kertaa myönnetty 5. heinäkuuta 2022 jälkeen.

| 12.6.3. | Tätä sääntöä soveltavien sopimuspuolten on 6. heinäkuuta 2024 saakka hyväksyttävä edelliseen muutossarjaan perustuvat E-tyyppihyväksynnät tai niiden laajennukset, jotka on ensimmäistä kertaa myönnetty ennen 6. heinäkuuta 2022. |
| --- | --- |

12.6.3.

Tätä sääntöä soveltavien sopimuspuolten on 6. heinäkuuta 2024 saakka hyväksyttävä edelliseen muutossarjaan perustuvat E-tyyppihyväksynnät tai niiden laajennukset, jotka on ensimmäistä kertaa myönnetty ennen 6. heinäkuuta 2022.

| 12.6.4. | Tätä sääntöä soveltavat sopimuspuolet voivat 7. heinäkuuta 2024 lähtien kieltäytyä hyväksymästä tämän säännön edelliseen muutossarjaan perustuvia E-tyyppihyväksyntiä, mukaan lukien niiden laajennuksia, jos hätäjarrutuksen merkkivaloa ei ole asennettu. |
| --- | --- |

12.6.4.

Tätä sääntöä soveltavat sopimuspuolet voivat 7. heinäkuuta 2024 lähtien kieltäytyä hyväksymästä tämän säännön edelliseen muutossarjaan perustuvia E-tyyppihyväksyntiä, mukaan lukien niiden laajennuksia, jos hätäjarrutuksen merkkivaloa ei ole asennettu.

| 12.6.5. | Edellä esitetyistä siirtymämääräyksistä riippumatta sopimuspuolilla, jotka alkavat soveltaa tätä sääntöä sen jälkeen, kun uusin muutossarja on tullut voimaan, ei ole velvollisuutta hyväksyä E-tyyppihyväksyntiä, jotka on myönnetty tämän säännön jonkin aiemman muutossarjan perusteella. |
| --- | --- |

12.6.5.

Edellä esitetyistä siirtymämääräyksistä riippumatta sopimuspuolilla, jotka alkavat soveltaa tätä sääntöä sen jälkeen, kun uusin muutossarja on tullut voimaan, ei ole velvollisuutta hyväksyä E-tyyppihyväksyntiä, jotka on myönnetty tämän säännön jonkin aiemman muutossarjan perusteella.

| 12.6.6. | Sen estämättä, mitä kohdassa 12.6.4 määrätään, tätä sääntöä soveltavien sopimuspuolten on edelleen hyväksyttävä sellaisille ajoneuvotyypeille, joita muutossarjan 07 muutokset eivät koske, säännön edellisen muutossarjan perusteella myönnetyt E-tyyppihyväksynnät. |
| --- | --- |

12.6.6.

Sen estämättä, mitä kohdassa 12.6.4 määrätään, tätä sääntöä soveltavien sopimuspuolten on edelleen hyväksyttävä sellaisille ajoneuvotyypeille, joita muutossarjan 07 muutokset eivät koske, säännön edellisen muutossarjan perusteella myönnetyt E-tyyppihyväksynnät.

| 12.6.7. | Tätä sääntöä soveltavat sopimuspuolet eivät saa kieltäytyä myöntämästä minkään tämän säännön edellisen muutossarjan mukaisia E-tyyppihyväksyntiä tai niiden laajennuksia. |
| --- | --- |

12.6.7.

Tätä sääntöä soveltavat sopimuspuolet eivät saa kieltäytyä myöntämästä minkään tämän säännön edellisen muutossarjan mukaisia E-tyyppihyväksyntiä tai niiden laajennuksia.

---

(1)  Ajoneuvojen rakennetta koskevan konsolidoidun päätöslauselman määritelmän mukaisesti (R.E.3) (ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.6, kohta 2) – www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html

1

(2)  Kun kyseessä ovat takarekisterikilven valaisinlaitteet ja luokkien 5 ja 6 suuntavalaisimet, tarkoitetaan ’valoa lähettävää pintaa’.

2

(3)  Esimerkkejä rakenteellisesti yhdistetyistä valaisimista esitetään liitteen 3 osassa 7.

3

(4)  CIE Publication 15.2, 1986, Colorimetry, the CIE 1931 standard colorimetric observer (standardihavaitsija).

4

(5)  Vuoden 1958 sopimuksen sopimuspuolten tunnusnumerot esitetään ajoneuvojen rakennetta koskevan konsolidoidun päätöslauselman (R.E.3) liitteessä 3, asiakirja ECE/TRANS/WP.29/78/Rev. 6 – www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html

5

(6)  Tätä ei sovelleta tarkoitukseen käytettäviin osiin, jotka voidaan lisätä ajovalaisimen ulkopuolelle.

6

(7)  Valaisimien lähettämän valon värikoordinaattien mittaus ei sisälly tähän sääntöön.

7

(8)  Tunnetaan myös valkoisena tai värittömänä heijastimena.

8

(9)  Tämän säännön määräykset eivät estä tätä sääntöä soveltavia sopimuspuolia sallimasta valkoisten takaosan näkyvyysmerkkien käyttämistä alueellaan.

9

(10)  Ajoneuvojen rakennetta koskevan konsolidoidun päätöslauselman määritelmän mukaisesti (R.E.3) (ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.6, kohta 2) – www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html

10

(11)  Kyseisten E-sääntöjen sopimuspuolet voivat edelleen kieltää mekaanisten puhdistuslaitteiden käytön, jos ajovalaisimet on varustettu tunnuksella PL merkityillä muovilinsseillä.

11

(12)  Ajoneuvojen rakennetta koskevan konsolidoidun päätöslauselman määritelmän mukaisesti (R.E.3) (ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.6, kohta 2) – www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html

12

(13)  Uusille ajoneuvotyypeille, jotka eivät täytä tätä vaatimusta, voidaan edelleen myöntää tyyppihyväksyntä 18 kuukauden ajan muutossarjan 03 lisäyksen 4 voimaantulosta.

13

(14)  Jos lisäyksikkönä on kaksi symmetrisesti sijoitettua valaisinyksikköä, vaakasuuntainen etäisyys voi olla 200 mm (kuvassa mitta C).

14

(15)  Liikennesuunnat on erotettu toisistaan tienrakennuksellisin keinoin tai sivusuuntainen etäisyys vastaantulevaan liikenteeseen on riittävän suuri. Tämä merkitsee sitä, että vastakkaisen liikenteen ajovalot eivät aiheuta liikaa häikäisyä.

15

(16)  Tätä määräystä ei sovelleta lähivaloon silloin, kun tuotetaan kaarrevaloa käännyttäessä oikealle oikeanpuoleisessa liikenteessä (käännyttäessä vasemmalle vasemmanpuoleisessa liikenteessä).

16

(17)  Kyseisten sääntöjen sopimuspuolet voivat edelleen kieltää mekaanisten puhdistuslaitteiden käytön, jos ajovalaisimet on varustettu tunnuksella PL merkityillä muovilinsseillä.

17

(18)  Sihteeristön huomautus: kohdan 6.21.4.1.3 osalta viitataan muutossarjaan 03, sellaisena kuin se on asiakirjassa E/ECE/324/Rev.1/Add.47/Rev.6 - E/ECE/TRANS/505/Rev.1/Add.47/Rev.6.

18

---

LIITE 1

Ilmoitus

(Enimmäiskoko: A4 (210 × 297 mm))

| (1) | Antaja | Viranomaisen nimi
  ...
  ...
  ... |
| --- | --- | --- |

Image 10

Antaja

Viranomaisen nimi

...

...

...

| Aihe: (2) ajoneuvotyypin | hyväksynnän myöntäminen
  hyväksynnän laajentaminen
  hyväksynnän epääminen
  hyväksynnän peruuttaminen
  tuotannon lopettaminen |
| --- | --- |

Aihe: (2) ajoneuvotyypin

hyväksynnän myöntäminen

hyväksynnän laajentaminen

hyväksynnän epääminen

hyväksynnän peruuttaminen

tuotannon lopettaminen

valaisimien ja merkkivalolaitteiden asennuksen osalta säännön nro 48 mukaisesti

Hyväksyntänumero: ... Laajennuksen numero: ...

| 1. | Ajoneuvon kauppanimi tai merkki: ... |
| --- | --- |
| 2. | Valmistajan ajoneuvotyypille antama nimi: ... |
| 3. | Valmistajan nimi ja osoite: ... |
| 4. | Valmistajan edustajan (jos sellainen on) nimi ja osoite: |
| 5. | Päivä, jona toimitettu hyväksyttäväksi: ... |
| 6. | Hyväksyntätestien suorittamisesta vastaava tutkimuslaitos: |
| 7. | Testausselosteen päiväys: ... |
| 8. | Testausselosteen numero: ... |
| 9. | Lyhyt kuvaus: |
| | Valaisimet ja merkkivalolaitteet ajoneuvossa |
| 9.1. | Kaukovalaisimet: | kyllä/ei2 ... |
| 9.2. | Lähivalaisimet: | kyllä/ei2 ... |
| 9.3. | Etusumuvalaisimet: | kyllä/ei2 ... |
| | Huomautukset: rakenteellisesti yhdistetty kaukovalaisimeen: kyllä/ei2 |
| 9.4. | Peruutusvalaisimet: | kyllä/ei2 ... |
| 9.5. | Etusuuntavalaisimet: | kyllä/ei2 ... |
| 9.6. | Takasuuntavalaisimet: | kyllä/ei2 ... |
| 9.7. | Sivusuuntavalaisimet: | kyllä/ei2 ... |
| 9.8. | Hätävilkkukytkentä: | kyllä/ei2 ... |
| 9.9. | Jarruvalaisimet: | kyllä/ei2 ... |
| 9.9.1. | Komponenttia koskevassa säännössä edellytetty vikaantumisilmaisin asennettu: | kyllä/ei2 ... |
| 9.10. | Takarekisterikilven |
| | valaisin: | kyllä/ei2 ... |
| 9.11. | Etuvalaisimet: | kyllä/ei2 ... |
| 9.11.1. | Komponenttia koskevassa säännössä edellytetty vikaantumisilmaisin asennettu: | kyllä/ei2 ... |
| 9.12. | Takavalaisimet: | kyllä/ei2 ... |
| 9.12.1. | Komponenttia koskevassa säännössä edellytetty vikaantumisilmaisin asennettu: | kyllä/ei2... |
| 9.13. | Takasumuvalaisimet: | kyllä/ei2 ... |
| 9.14. | Pysäköintivalaisimet: | kyllä/ei2 ... |
| 9.15. | Äärivalaisimet: | kyllä/ei2 ... |
| 9.15.1. | Komponenttia koskevassa säännössä edellytetty vikaantumisilmaisin asennettu: | kyllä/ei2 ... |
| 9.16. | Takaheijastimet, |
| | muut kuin kolmion muotoiset: | kyllä/ei2 ... |
| 9.17. | Takaheijastimet, kolmion muotoiset: | kyllä/ei2 ... |
| 9.18. | Etuheijastimet, |
| | muut kuin kolmion muotoiset: | kyllä/ei2 ... |
| 9.19. | Sivuheijastimet, |
| | muut kuin kolmion muotoiset: | kyllä/ei2 ... |
| 9.20. | Sivuvalaisimet: | kyllä/ei2 ... |
| 9.21. | Huomiovalaisimet: | kyllä/ei2 ... |
| 9.21.1. | Komponenttia koskevassa säännössä edellytetty vikaantumisilmaisin asennettu: | kyllä/ei2 ... |
| 9.22. | Mukautuva etuvalaisujärjestelmä (AFS): kyllä/ei2 |
| 9.23. | Kulmavalaisimet: | kyllä/ei2 ... |
| 9.24. | Näkyvyysmerkinnät: | takana ... | sivulla |
| 9.24.1. | Täydellinen ääriviivamerkintä: | kyllä/ei2 ... | kyllä/ei2 |
| 9.24.2. | Osittainen ääriviivamerkintä: | kyllä/ei2 ... | kyllä/ei2 |
| 9.24.3. | Linjamerkintä: | kyllä/ei2 ... | kyllä/ei2 |
| 9.24.4. | Kohdan 6.21.1.2.5 mukainen näkyvyysmerkintöjä koskeva poikkeus |
| | | takana |
| | | kyllä/ei2 |
| | | Huomautukset: ... |
| | | sivulla |
| | | kyllä/ei2 |
| | | Huomautukset: ... |
| 9.25. | Hätäjarrutuksen merkkivalo: | kyllä/ei2 ... |
| 9.26. | Apuvalaisimet: | kyllä/ei2 ... |
| 9.27. | Ulkovalaisimet: | kyllä/ei2 ... |
| 9.28. | Vastaavat valaisimet: | kyllä/ei2 ... |
| 9.29. | Suurin sallittu kuorma tavaratilassa: ... |
| 9.30. | Tähän ajoneuvoon saa asentaa valaisimia, jotka on hyväksytty käytettäväksi korvaavien LED-valonlähteiden kanssa ja varustettu korvaavilla LED-valonlähteillä: kyllä/ei2,
   (3) |
| 10. | Huomautukset: ... |
| 10.1. | Mahdolliset huomautukset liikkuvista komponenteista: ... |
| 10.2. | Näkyvän pinnan määrittämiseen käytetty menetelmä:






  a) | valaisevan pinnan raja2 tai |

1.

Ajoneuvon kauppanimi tai merkki: ...

2.

Valmistajan ajoneuvotyypille antama nimi: ...

3.

Valmistajan nimi ja osoite: ...

4.

Valmistajan edustajan (jos sellainen on) nimi ja osoite:

5.

Päivä, jona toimitettu hyväksyttäväksi: ...

6.

Hyväksyntätestien suorittamisesta vastaava tutkimuslaitos:

7.

Testausselosteen päiväys: ...

8.

Testausselosteen numero: ...

9.

Lyhyt kuvaus:

Valaisimet ja merkkivalolaitteet ajoneuvossa

9.1.

Kaukovalaisimet:

kyllä/ei2 ...

9.2.

Lähivalaisimet:

kyllä/ei2 ...

9.3.

Etusumuvalaisimet:

kyllä/ei2 ...

Huomautukset: rakenteellisesti yhdistetty kaukovalaisimeen: kyllä/ei2

9.4.

Peruutusvalaisimet:

kyllä/ei2 ...

9.5.

Etusuuntavalaisimet:

kyllä/ei2 ...

9.6.

Takasuuntavalaisimet:

kyllä/ei2 ...

9.7.

Sivusuuntavalaisimet:

kyllä/ei2 ...

9.8.

Hätävilkkukytkentä:

kyllä/ei2 ...

9.9.

Jarruvalaisimet:

kyllä/ei2 ...

9.9.1.

Komponenttia koskevassa säännössä edellytetty vikaantumisilmaisin asennettu:

kyllä/ei2 ...

9.10.

Takarekisterikilven

valaisin:

kyllä/ei2 ...

9.11.

Etuvalaisimet:

kyllä/ei2 ...

9.11.1.

Komponenttia koskevassa säännössä edellytetty vikaantumisilmaisin asennettu:

kyllä/ei2 ...

9.12.

Takavalaisimet:

kyllä/ei2 ...

9.12.1.

Komponenttia koskevassa säännössä edellytetty vikaantumisilmaisin asennettu:

kyllä/ei2...

9.13.

Takasumuvalaisimet:

kyllä/ei2 ...

9.14.

Pysäköintivalaisimet:

kyllä/ei2 ...

9.15.

Äärivalaisimet:

kyllä/ei2 ...

9.15.1.

Komponenttia koskevassa säännössä edellytetty vikaantumisilmaisin asennettu:

kyllä/ei2 ...

9.16.

Takaheijastimet,

muut kuin kolmion muotoiset:

kyllä/ei2 ...

9.17.

Takaheijastimet, kolmion muotoiset:

kyllä/ei2 ...

9.18.

Etuheijastimet,

muut kuin kolmion muotoiset:

kyllä/ei2 ...

9.19.

Sivuheijastimet,

muut kuin kolmion muotoiset:

kyllä/ei2 ...

9.20.

Sivuvalaisimet:

kyllä/ei2 ...

9.21.

Huomiovalaisimet:

kyllä/ei2 ...

9.21.1.

Komponenttia koskevassa säännössä edellytetty vikaantumisilmaisin asennettu:

kyllä/ei2 ...

9.22.

Mukautuva etuvalaisujärjestelmä (AFS): kyllä/ei2

9.23.

Kulmavalaisimet:

kyllä/ei2 ...

9.24.

Näkyvyysmerkinnät:

takana ...

sivulla

9.24.1.

Täydellinen ääriviivamerkintä:

kyllä/ei2 ...

kyllä/ei2

9.24.2.

Osittainen ääriviivamerkintä:

kyllä/ei2 ...

kyllä/ei2

9.24.3.

Linjamerkintä:

kyllä/ei2 ...

kyllä/ei2

9.24.4.

Kohdan 6.21.1.2.5 mukainen näkyvyysmerkintöjä koskeva poikkeus

takana

kyllä/ei2

Huomautukset: ...

sivulla

kyllä/ei2

Huomautukset: ...

9.25.

Hätäjarrutuksen merkkivalo:

kyllä/ei2 ...

9.26.

Apuvalaisimet:

kyllä/ei2 ...

9.27.

Ulkovalaisimet:

kyllä/ei2 ...

9.28.

Vastaavat valaisimet:

kyllä/ei2 ...

9.29.

Suurin sallittu kuorma tavaratilassa: ...

9.30.

Tähän ajoneuvoon saa asentaa valaisimia, jotka on hyväksytty käytettäväksi korvaavien LED-valonlähteiden kanssa ja varustettu korvaavilla LED-valonlähteillä: kyllä/ei2,
   (3)

10.

Huomautukset: ...

10.1.

Mahdolliset huomautukset liikkuvista komponenteista: ...

10.2.

Näkyvän pinnan määrittämiseen käytetty menetelmä:

a)

valaisevan pinnan raja2 tai

| b) | valoa lähettävän pinnan raja2 |
| --- | --- |

b)

valoa lähettävän pinnan raja2

10.3.

Muita huomautuksia (oikean- tai vasemmanpuoleisen liikenteen ajoneuvoista): ...

10.4.

AFS-järjestelmää koskevat huomautukset (tämän säännön kohtien 3.2.6 ja 6.22.7.4 mukaisesti): ...

10.5.

Näkyvyysmerkintöjen kattavuutta koskevat huomautukset, jos kattavuus on pienempi kuin tämän säännön kohdissa 6.21.4.1.2. ja 6.21.4.2.2 vaadittu vähimmäisarvo 70 prosenttia.

10.6.

Luokkien M ja N ajoneuvojen sähköliitäntöjä koskevat huomautukset (tämän säännön kohtien 3.2.7 ja 5.27 mukaisesti) ...

10.7.

Näkyvyysmerkintöjä koskevat huomautukset (tämän säännön kohtien 6.21.1.2.5 ja 6.21.4.3.1 kohdan mukaisesti) ...

10.8.

Näkyvyysmerkintöjä koskevat huomautukset (keskeneräiset tai valmiit ajoneuvot, tämän säännön kohtien 6.21.1.2.1 ja 6.21.1.2.2.1 mukaisesti): ...

keskeneräiset ajoneuvot:

kyllä/ei2

valmiit ajoneuvot:

kyllä/ei2

valmistuneet ajoneuvot:

kyllä/ei2

11.

Hyväksyntämerkin sijainti: ...

12.

Laajentamisen syyt (tapauksen mukaan): ...

13.

Hyväksyntä myönnetty/laajennettu/evätty/peruutettu2

14.

Paikka: ...

15.

Päiväys: ...

16.

Allekirjoitus: ...

17.

Seuraavat asiakirjat, joissa on edellä mainittu hyväksyntänumero, ovat pyynnöstä saatavilla: ...

---

(1)  Hyväksynnän myöntäneen/evänneen/peruuttaneen maan tunnusnumero (ks. säännössä olevat hyväksyntää koskevat määräykset).

(2)  Tarpeeton viivataan yli.

(3)  Jos kyllä, luettelo soveltuvista valaisimista

---

LIITE 2

Hyväksyntämerkit

Image 11

  Malli A

a = vähintään 8 mm

Yllä olevasta ajoneuvoon kiinnitetystä hyväksyntämerkistä käy ilmi, että kyseinen ajoneuvotyyppi on hyväksytty valaisinten ja merkkivalolaitteiden asennuksen osalta Alankomaissa (E4) E-säännön nro 48 mukaisesti, sellaisena kuin se on muutettuna muutossarjalla 07. Hyväksyntänumero osoittaa, että hyväksyntä myönnettiin E-säännön nro 48 mukaisesti, sellaisena kuin se on muutettuna muutossarjalla 07.

Image 12

  Malli B

a = vähintään 8 mm

Yllä olevasta ajoneuvoon kiinnitetystä hyväksyntämerkistä käy ilmi, että kyseinen ajoneuvotyyppi on hyväksytty Alankomaissa (E4) E-säännön nro 48 mukaisesti, sellaisena kuin se on muutettuna muutossarjalla 07, ja E-säännön nro 33 mukaisesti. (1) Hyväksyntänumerosta käy ilmi, että hyväksynnän myöntämishetkellä E-sääntöön nro 48 sisältyi muutossarja 07 ja E-sääntö nro 33 oli alkuperäisessä muodossaan.

---

(1)  Toinen numero annetaan ainoastaan esimerkkinä.

---

LIITE 3

Valaisimien pintoja, akseleita, vertailukeskipisteitä sekä geometrisen näkyvyyden kulmia koskevia esimerkkejä

Näissä esimerkeissä kuvaillaan joitakin järjestelyjä, ja niiden tarkoituksena helpottaa säännösten ymmärtämistä. Niitä ei ole tarkoitettu suunnittelua rajoittaviksi.

Kaikkia tämän liitteen esimerkkejä koskevat selitykset:

| 1. | Valaiseva pinta |
| --- | --- |

1.

Valaiseva pinta

| 2. | Vertailuakseli |
| --- | --- |

2.

Vertailuakseli

| 3. | Vertailukeskipiste |
| --- | --- |

3.

Vertailukeskipiste

| 4. | Geometrisen näkyvyyden kulma |
| --- | --- |

4.

Geometrisen näkyvyyden kulma

| 5. | Valoa lähettävä pinta |
| --- | --- |

5.

Valoa lähettävä pinta

| 6. | Valaisevaan pintaan perustuva näkyvä pinta |
| --- | --- |

6.

Valaisevaan pintaan perustuva näkyvä pinta

| 7a. | Näkyvä pinta, joka perustuu valoa lähettävään pintaan kohdan 2.10.2.a mukaisesti (ulkolinssin kanssa) |
| --- | --- |

7a.

Näkyvä pinta, joka perustuu valoa lähettävään pintaan kohdan 2.10.2.a mukaisesti (ulkolinssin kanssa)

| 7b. | Näkyvä pinta, joka perustuu valoa lähettävään pintaan kohdan 2.10.2.b mukaisesti (ilman ulkolinssiä) |
| --- | --- |

7b.

Näkyvä pinta, joka perustuu valoa lähettävään pintaan kohdan 2.10.2.b mukaisesti (ilman ulkolinssiä)

| 8. | Näkyvyyden suunta |
| --- | --- |

8.

Näkyvyyden suunta

| IO | Sisäpuolinen optinen osa |
| --- | --- |

IO

Sisäpuolinen optinen osa

| LG | Valonohjain |
| --- | --- |

LG

Valonohjain

| L | Ulkolinssi |
| --- | --- |

L

Ulkolinssi

| R | Heijastin |
| --- | --- |

R

Heijastin

| S | Valonlähde |
| --- | --- |

S

Valonlähde

| X | Ei kuulu tähän toimintoon |
| --- | --- |

X

Ei kuulu tähän toimintoon

| F1 | Toiminto 1 |
| --- | --- |

F1

Toiminto 1

| F2 | Toiminto 2 |
| --- | --- |

F2

Toiminto 2

Osa 1

Muun merkkivalolaitteen kuin heijastimen valoa lähettävä pinta

Image 13

Osa 2

Muun merkkivalolaitteen kuin heijastimen valaiseva pinta

Image 14

Osa 3

Esimerkkejä valaisevaan pintaan perustuvasta näkyvästä pinnasta geometrisen näkyvyyden eri suunnissa

Image 15

Image 16

Osa 4

Esimerkkejä valoa lähettävään pintaan perustuvasta näkyvästä pinnasta geometrisen näkyvyyden eri suunnissa

Image 17

Image 18

Osa 5

Esimerkki valaisevasta pinnasta verrattuna valoa lähettävään pintaan, kun kyseessä on ”yksitoiminen valaisin”

(Ks. tämän säännön kohdat 2.10.2 ja 2.10.3)

Esimerkkejä valonlähteestä, jossa on heijastinoptiikka ulkolinssin takana:

| Esimerkki 1 | Esimerkki 2 |
| --- | --- |
| (Ulkolinssi mukaan luettuna) | (Kuvioimaton ulkolinssi pois luettuna) |

Esimerkki 1

Esimerkki 2

Image 19

(Ulkolinssi mukaan luettuna)

Image 20

(Kuvioimaton ulkolinssi pois luettuna)

Esimerkkejä valonlähteestä, jossa on sisälinssi ulkolinssin takana:

| Esimerkki 3 | Esimerkki 4 |
| --- | --- |
| (Ulkolinssi mukaan luettuna) | (Kuvioimaton ulkolinssi pois luettuna) |

Esimerkki 3

Esimerkki 4

Image 21

(Ulkolinssi mukaan luettuna)

Image 22

(Kuvioimaton ulkolinssi pois luettuna)

Esimerkkejä valonlähteestä, jossa on heijastinoptiikka ja osittainen sisälinssi ulkolinssin takana:

| Esimerkki 5 | Esimerkki 6 |
| --- | --- |
| (Ulkolinssi mukaan luettuna) | (Kuvioimaton ulkolinssi pois luettuna) |

Esimerkki 5

Esimerkki 6

Image 23

(Ulkolinssi mukaan luettuna)

Image 24

(Kuvioimaton ulkolinssi pois luettuna)

Esimerkki ulkolinssin takana olevasta valonohjausoptiikasta:

Image 25

  Esimerkki 7

Esimerkki ulkolinssin takana olevasta valonohjaus- tai heijastinoptiikasta:

Image 26

  Esimerkki 8

Esimerkki valonlähteestä, jossa ulkolinssin takana on heijastinoptiikka sekä alue, joka ei kuulu tähän toimintoon:

Image 27

  Esimerkki 9

Osa 6

Esimerkkejä valoa lähettävän pinnan määrittämisestä verrattuna valaisevaan pintaan

(ks. tämän säännön kohdat 2.10.2 ja 2.10.3)

Huomautus: Heijastuva valo voi vaikuttaa valoa lähettävän pinnan määritykseen.

Image 28

  Esimerkki A

| | Valaiseva pinta | Ilmoitettu valoa lähettävä pinta kohdan 2.10.2 mukaisesti a) |
| --- | --- | --- |
| Reunat ovat | a ja b | c ja d |

Valaiseva pinta

Ilmoitettu valoa lähettävä pinta kohdan 2.10.2 mukaisesti a)

Reunat ovat

a ja b

c ja d

Image 29

  Esimerkki B

| | Valaiseva pinta | Ilmoitettu valoa lähettävä pinta kohdan 2.10.2 mukaisesti a) |
| --- | --- | --- |
| Reunat ovat | a ja b | c ja d |

Valaiseva pinta

Ilmoitettu valoa lähettävä pinta kohdan 2.10.2 mukaisesti a)

Reunat ovat

a ja b

c ja d

Esimerkki C

Image 30

  Esimerkki valaisevan pinnan määrittämisestä sellaisen alueen kanssa, joka ei kuulu kyseiseen toimintoon:

| | Valaiseva pinta |
| --- | --- |
| Reunat ovat | a ja b |

Valaiseva pinta

Reunat ovat

a ja b

Esimerkki D

Image 31

  Esimerkki valoa lähettävän pinnan määrittämisestä kohdan 2.10.2.a mukaisesti sellaisen alueen kanssa, joka ei kuulu kyseiseen toimintoon:

| | Ilmoitettu valoa lähettävä pinta kohdan 2.10.2 mukaisesti a) |
| --- | --- |
| Reunat ovat | c–d ja e–f |

Ilmoitettu valoa lähettävä pinta kohdan 2.10.2 mukaisesti a)

Reunat ovat

c–d ja e–f

Esimerkki E

Image 32

  Esimerkki näkyvän pinnan määrittämisestä yhdessä toimintoon kuulumattoman alueen ja kuvioimattoman ulkolinssin kanssa (kohdan 2.10.2.b mukaisesti):

| | Ilmoitettu valoa lähettävä pinta kohdan 2.10.2.b mukaisesti, esimerkki |
| --- | --- |
| Reunat ovat | c’–d’ ja e’–f’ |

Ilmoitettu valoa lähettävä pinta kohdan 2.10.2.b mukaisesti, esimerkki

Reunat ovat

c’–d’ ja e’–f’

Osa 7

Esimerkki kahden toiminnon rakenteellisen yhdistämisen määrittämisestä

Kun laitteessa on kuvioitu ulkolinssi ja väliseinämä:

Image 33

Kun laitteessa on kuvioitu ulkolinssi:

Image 34

Kun kuvioimatonta ulkolinssiä ei oteta huomioon:

Image 35

Kun kuvioimatonta ulkolinssiä ei oteta huomioon:

Image 36

Kun (kuvioitu tai kuvioimaton) ulkolinssi otetaan huomioon:

Image 37

Kun (kuvioitu tai kuvioimaton) ulkolinssi otetaan huomioon:

Image 38

Kun kuvioimatonta ulkolinssiä ei oteta huomioon, 7b on kohdan 2.10.2 mukainen näkyvä pinta eikä F1 saa olla läpinäkyvä F2:n suhteen.

Image 39

Kun kuvioimaton ulkolinssi otetaan huomioon tai sitä ei oteta huomioon:

Image 40

---

LIITE 4

Punaisen valaisimen näkyvyys eteen ja valkoisen valaisimen näkyvyys taakse

(Ks. tämän säännön kohdat 5.10.1 ja 5.10.2.)

Image 41

---

LIITE 5

Huomioon otettavat kuormitusolosuhteet määritettäessä lähivalaisimien pystysuuntaisen suuntaamisen vaihteluita

Kohdissa 6.2.6.1 ja 6.2.6.3.1 tarkoitetut akselien kuormitusolosuhteet

1.

Seuraavissa testeissä matkustajien massaksi lasketaan 75 kg henkilöä kohti.

2.

Erityyppisten ajoneuvojen kuormitusolosuhteet:

2.1.

Luokan M1 ajoneuvot: (1)

2.1.1.

Lähivalaisimien valonsädekimpun kulma määritetään seuraavissa kuormitusolosuhteissa:

2.1.1.1.

yksi henkilö kuljettajan istuimella

2.1.1.2.

kuljettaja sekä yksi matkustaja kauimpana kuljettajasta olevalla etuistuimella

2.1.1.3.

kuljettaja, yksi matkustaja kauimpana kuljettajasta olevalla etuistuimella, matkustaja kaikilla takimmaisilla istuimilla

2.1.1.4.

matkustaja kaikilla istuimilla

2.1.1.5.

matkustaja kaikilla istuimilla sekä tasaisesti jakautunut kuorma tavaratilassa siten, että taka-akseliin tai etuakseliin, jos tavaratila sijaitsee edessä, kohdistuu sallittu kuormitus. Jos ajoneuvossa on tavaratila sekä edessä että takana, kuormaa on lisättävä sopivasti jaettuna sallittujen akselikuormien aikaansaamiseksi. Jos suurin sallittu kuormitettu massa kuitenkin saavutetaan ennen sallittua yhteen akseliin kohdistuvaa kuormitusta, tavaratilojen kuormaa on rajoitettava arvoon, jolla tämä massa saavutetaan.

2.1.1.6.

Jos suurin sallittu kuormitettu massa saavutetaan ennen sallittua akseliin kohdistuvaa kuormitusta, tavaratilojen kuormaa on rajoitettava arvoon, jolla tämä massa saavutetaan.

2.1.2.

Edellä tarkoitettuja kuormitusolosuhteita määritettäessä on otettava huomioon valmistajan mahdollisesti ilmoittamat kuormitusrajoitukset.

2.2.

Lähivalaisimien valonsädekimpun kulma määritetään seuraavissa kuormitusolosuhteissa:

2.2.1.

ajoneuvo kuormaamaton ja yksi henkilö kuljettajan istuimella

2.2.2.

ajoneuvo kuormattu siten, että jokaiseen akseliin kohdistuu suurin teknisesti sallittu kuormitus tai kunnes ajoneuvon suurin sallittu massa saavutetaan kuormittamalla etu- ja taka-akseleita oikeassa suhteessa niiden suurimpiin teknisesti sallittuihin kuormituksiin, ensin saavutettavan ollessa määräävä.

2.3.

Luokan N ajoneuvot, joissa on kuormalavat:

2.3.1.

Lähivalaisimien valonsädekimpun kulma määritetään seuraavissa kuormitusolosuhteissa:

2.3.1.1.

ajoneuvo kuormaamaton ja yksi henkilö kuljettajan istuimella

2.3.1.2.

kuljettaja sekä kuorma siten jaettuna, että suurin teknisesti sallittu taka-akseliin tai taka-akseleihin kohdistuva kuormitus tai ajoneuvon suurin sallittu massa saavutetaan, ensin saavutettavan ollessa määräävä, ylittämättä etuakselin kuormitusta, joka lasketaan seuraavana summana: kuormittamattoman ajoneuvon etuakselin kuormitus plus 25 prosenttia etuakseliin kohdistuvasta suurimmasta sallitusta hyötykuormasta. Etuakseliin sovelletaan samaa menettelyä, jos kuormalava sijaitsee edessä.

2.4.

Luokan N ajoneuvot, joissa ei ole kuormalavaa:

2.4.1.

Puoliperävaunujen vetoajoneuvot:

2.4.1.1.

kuormaamaton ajoneuvo vetokytkintä kuormittamatta ja yksi henkilö kuljettajan istuimella

2.4.1.2.

yksi henkilö kuljettajan istuimella: teknisesti sallittu kuormitus kohdistuu vetokytkimeen, joka on taka-akselin korkeinta kuormitusta vastaavassa asennossa.

2.4.2.

Perävaunujen vetoajoneuvot:

2.4.2.1.

ajoneuvo kuormaamaton ja yksi henkilö kuljettajan istuimella

2.4.2.2.

yksi henkilö kuljettajan istuimella, yksi henkilö kaikilla muilla ohjaamon istuimilla.

---

(1)  Ajoneuvojen rakennetta koskevan konsolidoidun päätöslauselman määritelmän mukaisesti (R.E.3) (ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.6, kohta 2) – www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html

1

---

LIITE 6

Lähivalaisimen kaltevuuden muuttumisen mittaaminen kuormituksen funktiona

1.   SOVELTAMISALA

Tässä liitteessä määritetään menetelmä moottoriajoneuvon lähivalaisimen kaltevuuden muutoksien mittaamiseksi suhteessa sen alkuperäiseen kaltevuuteen, kun muutos aiheutuu kuormituksesta johtuvasta asennon muutoksesta.

2.   MÄÄRITELMÄT

2.1.   Alkuperäinen kaltevuus

2.1.1.   Ilmoitettu alkuperäinen kaltevuus

Ajoneuvon valmistajan erittelemä lähivalaisimen alkuperäisen kaltevuuden arvo, joka toimii vertailuarvona sallittujen vaihteluiden laskemiseksi.

2.1.2.   Mitattu alkuperäinen kaltevuus

Lähivalaisimen kaltevuuden tai ajoneuvon kulman keskiarvo, kun se mitataan ajoneuvon ollessa kyseiselle testattavalle ajoneuvoluokalle liitteessä 5 esitetyssä tilassa nro 1. Arvo toimii vertailuarvona arvioitaessa lähivalaisimen kaltevuuden muutoksia kuormituksen vaihdellessa.

2.2.   Lähivalaisimen kaltevuus

Kaltevuus voidaan määritellä seuraavasti:

| | joko milliradiaaneina ilmoitettuna kulmana ajovalaisimien vaakatason ominaispistettä kohti menevän valokeilan suunnan leikkauksen ja vaakatason välillä |
| --- | --- |

joko milliradiaaneina ilmoitettuna kulmana ajovalaisimien vaakatason ominaispistettä kohti menevän valokeilan suunnan leikkauksen ja vaakatason välillä

| | tai tämän kulman tangenttina, prosentuaalisena kaltevuutena ilmoitettuna, koska kulmat ovat pieniä (näiden pienien kulmien osalta 1 % vastaa 10:tä milliradiaania). |
| --- | --- |

tai tämän kulman tangenttina, prosentuaalisena kaltevuutena ilmoitettuna, koska kulmat ovat pieniä (näiden pienien kulmien osalta 1 % vastaa 10:tä milliradiaania).

Jos suuntaus ilmoitetaan prosentuaalisena kulmana, se voidaan laskea seuraavan kaavan avulla:

Image 42

jossa

| h1 | on edellä tarkoitetun ominaispisteen korkeus maanpinnasta millimetreinä ilmoitettuna, mitattuna ajoneuvon pituussuuntaisen keskitason kanssa kohtisuorassa olevalla pystysuuntaisella heijastuspinnalla, joka on asetettu vaakasuoran etäisyyden L päähän. |
| --- | --- |
| h2 | on vertailukeskipisteen (jota pidetään h1:ssä valitun ominaispisteen nimellisorigona) korkeus maanpinnasta. |
| L | on heijastuspinnan ja vertailukeskipisteen välinen etäisyys millimetreinä. |

h1

on edellä tarkoitetun ominaispisteen korkeus maanpinnasta millimetreinä ilmoitettuna, mitattuna ajoneuvon pituussuuntaisen keskitason kanssa kohtisuorassa olevalla pystysuuntaisella heijastuspinnalla, joka on asetettu vaakasuoran etäisyyden L päähän.

h2

on vertailukeskipisteen (jota pidetään h1:ssä valitun ominaispisteen nimellisorigona) korkeus maanpinnasta.

L

on heijastuspinnan ja vertailukeskipisteen välinen etäisyys millimetreinä.

Negatiiviset arvot merkitsevät kaltevuutta alaspäin (ks. kuva 1).

Positiiviset arvot merkitsevät kaltevuutta ylöspäin.

Image 43

  Kuva 1 Luokan M1 ajoneuvon lähivalon kaltevuus alaspäin

Huomautukset:

| 1. | Tämä piirustus esittää luokan M1 ajoneuvoa, mutta esitetty periaate soveltuu myös muiden luokkien ajoneuvoihin. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Jos ajoneuvossa ei ole ajovalaisimien tasonsäätöjärjestelmää, ajovalaisimien kaltevuuden vaihtelu on täysin samanlainen itse ajoneuvon kulman vaihtelujen kanssa. |
| --- | --- |

2.

3.   Mittausolosuhteet

| 3.1. | Jos lähivalaisinkeilan valkokankaalla oleva muoto tarkastetaan silmämääräisesti tai fotometrisellä menetelmällä, mittaus on tehtävä pimeässä ympäristössä (esim. pimeässä huoneessa), joka on riittävän suuri, jotta ajoneuvo ja valkokangas saadaan sijoitettua kuvassa 1 esitetyllä tavalla. Ajovalaisimien vertailukeskipisteiden on oltava vähintään 10 metrin etäisyydellä heijastuspinnasta. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Alustan, jolla mittaukset tehdään, on oltava mahdollisimman tasainen ja vaakasuora, jotta lähivalaisimien kaltevuuden mittauksien toistettavuus voidaan varmistaa tarkkuudella ±0,5 mrad (±0,05 %:n kaltevuus). |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Jos käytetään valkokangasta, on sen merkinnän, sijainnin ja paikan suhteessa alustaan ja ajoneuvon pituussuuntaiseen keskitasoon oltava sellainen, että toistettavuus voidaan varmistaa tarkkuudella ±0,5 mrad (±0,05 %:n kaltevuus). |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Ympäristön lämpötilan on mittauksien aikana oltava 10–30 °C. |
| --- | --- |

3.4.

4.   Ajoneuvon valmistelu

| 4.1. | Mittaukset tehdään ajoneuvolla, jolla on ajettu 1 000–10 000 km, mieluiten 5 000 km. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Renkaat täytetään täyden kuormituksen paineeseen valmistajan ohjeiden mukaisesti. Ajoneuvon on oltava täyteen tankattu (polttoaine, vesi, öljy) ja varustettu kaikilla valmistajan erittelemillä apulaitteilla ja työkaluilla. Täysi polttoaineen tankkaus tarkoittaa, että polttonestesäiliö on täytettynä vähintään 90-prosenttisesti tilavuudestaan. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Ajoneuvon seisontajarrun on oltava vapautettuna ja vaihteen vapaalla. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Ajoneuvoa on vakautettava vähintään 8 tunnin ajan kohdassa 3.4 määrätyssä lämpötilassa. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Jos käytetään fotometristä tai silmämääräistä menetelmää, on selvästi merkityn lähivalaisimien katkaisimen oltava etukäteen asennettuna testattavaan ajoneuvoon mittauksien helpottamiseksi. Tarkempien lukemien saavuttamiseksi voidaan käyttää muita menetelmiä (esim. ajovalaisimien linssien irrottaminen). |
| --- | --- |

4.5.

5.   Testausmenettely

5.1.   Yleistä

Lähivalaisimien tai ajoneuvon kulman muutoksien vaihtelut valitun menetelmän mukaisesti on mitattava erikseen ajoneuvon kummallakin puolella. Vasemman- ja oikeanpuoleisista ajovalaisimista liitteessä 5 eritellyissä kuormitusolosuhteissa saatujen tulosten on oltava kohdassa 5.5 vahvistettujen raja-arvojen sisällä. Kuormitusta on lisättävä asteittain altistamatta ajoneuvoa kohtuuttomille iskuille.

| 5.1.1. | Jos ajoneuvossa on mukautuva etuvalaisujärjestelmä (AFS), mittaukset on suoritettava niin, että AFS-järjestelmä on neutraalissa tilassa. |
| --- | --- |

5.1.1.

5.2.   Mitatun alkukaltevuuden määrittäminen

Ajoneuvo on valmisteltava kohdan 4 mukaisesti ja kuormitettava liitteen 5 mukaisesti (vastaavan ajoneuvoluokan ensimmäinen kuormitusolosuhde). Ennen jokaista mittausta on ajoneuvoa keinutettava kohdassa 5.4 tarkoitetulla tavalla. Mittaukset tehdään kolme kertaa.

| 5.2.1. | Jos yksikään kolmesta mittauksesta ei poikkea enempää kuin 2 mrad (0,2 %:n kaltevuus) tulosten aritmeettisesta keskiarvosta, tämä keskiarvo muodostaa lopullisen tuloksen. |
| --- | --- |

5.2.1.

| 5.2.2. | Jos yksikin kolmesta mittauksesta poikkeaa enemmän kuin 2 mrad (0,2 %:n kaltevuus) tulosten aritmeettisesta keskiarvosta, tehdään 10 lisämittausta, joiden aritmeettinen keskiarvo muodostaa lopullisen tuloksen. |
| --- | --- |

5.2.2.

5.3.   Mittausmenetelmät

Kulman vaihteluiden mittaamiseen voidaan käyttää mitä tahansa menetelmää, jolla lukemien tarkkuus on ±0,2 mrad (±0,02 %:n kaltevuus).

5.4.   Ajoneuvon käsittely kaikissa kuormitusolosuhteissa

Ajoneuvon pyöräntuenta ja kaikki muut osat, jotka todennäköisesti vaikuttavat lähivalaisimen kaltevuuteen, on aktivoitava jäljempänä määritellyn menetelmän mukaisesti.

Tutkimuslaitokset ja valmistajat voivat kuitenkin yhdessä esittää muita menetelmiä (joko kokeellisia tai laskelmiin perustuvia), erityisesti jos testi aiheuttaa erityisiä ongelmia. Näiden laskelmien on oltava selvästi päteviä.

5.4.1.   Luokan M1 ajoneuvot, joissa on tavanomainen pyöräntuenta

Ajoneuvon seistessä mittauspaikalla ja tarvittaessa pyörien levätessä liikkuvilla korokkeilla (joita on käytettävä, jos niiden pois jättäminen johtaisi jousitusliikkeen rajoittumiseen mittaustuloksiin todennäköisesti vaikuttavalla tavalla) keinutetaan ajoneuvoa yhtäjaksoisesti vähintään kolme täydellistä sykliä, joissa kaikissa ensin ajoneuvon etuosa ja sitten takaosa painetaan alas.

Keinutusjakson on päätyttävä syklin loppuun. Ennen mittauksia ajoneuvon on lopetettava keinuntansa itsestään. Liikkuvien korokkeiden sijasta sama tulos voidaan saavuttaa liikuttamalla ajoneuvoa taakse- ja eteenpäin vähintään yhden täyden pyörän kierroksen verran.

5.4.2.   Luokkien M2, M3 ja N ajoneuvot, joissa on tavanomainen pyöräntuenta

| 5.4.2.1. | Jos luokan M1 ajoneuvoille tarkoitettu kohdassa 5.4.1 tarkoitettu käsittelymenetelmä ei ole mahdollinen, voidaan käyttää kohdassa 5.4.2.2 tai 5.4.2.3 kuvattua menetelmää. |
| --- | --- |

5.4.2.1.

| 5.4.2.2. | Ajoneuvon seistessä mittauspaikalla ja pyörien ollessa alustalla sitä keinutetaan vaihtelemalla kuormitusta tilapäisesti. |
| --- | --- |

5.4.2.2.

| 5.4.2.3. | Ajoneuvon seistessä mittauspaikalla ja pyörien ollessa alustalla aktivoidaan ajoneuvon pyöräntuenta ja kaikki muut osat, jotka voivat vaikuttaa lähivalaisimen kaltevuuteen, käyttämällä värähtelijää. Tämä voi olla tärisevä lava, jonka päällä pyörät ovat. |
| --- | --- |

5.4.2.3.

5.4.3.   Ajoneuvot, joissa ei ole tavanomaista pyöräntuentaa ja joiden käyttövoimajärjestelmän on oltava käynnissä

Ennen mittausten tekemistä odotetaan, että ajoneuvo saavuttaa lopullisen asentonsa moottorin käydessä.

5.5.   Mittaukset

Lähivalaisimien kaltevuuden vaihtelu on arvioitava kaikkien eri kuormitusolosuhteiden osalta suhteessa alkuperäiseen kaltevuuteen, joka määritetään kohdan 5.2 mukaisesti.

Jos ajoneuvo on varustettu käsikäyttöisellä ajovalaisimien tasonsäätöjärjestelmällä, järjestelmä on säädettävä ajoneuvon valmistajan kyseiselle kuormitusolosuhteelle määrittämään asentoon (liitteen 5 mukaisesti).

| 5.5.1. | Ensin tehdään yksi mittaus kaikissa kuormitusolosuhteissa. Vaatimukset katsotaan täytetyiksi, jos kaikissa kuormitusolosuhteissa kulman vaihtelu on laskettujen raja-arvojen sisällä (esim. ilmoitetun alkuperäisen kaltevuuden ja hyväksymisen edellytyksenä olevien pienimmän ja suurimman raja-arvon välillä) toleranssilla 4 mrad (0,4 %:n kaltevuus). |
| --- | --- |

5.5.1.

| 5.5.2. | Jos mitkään mittaustulokset eivät ole kohdassa 5.5.1 ilmoitetun toleranssin rajoissa tai jos ne ylittävät raja-arvot, on tehtävä kolme lisämittausta kuormitusolosuhteissa, jotka vastaavat näitä tuloksia kohdan 5.5.3 mukaisesti. |
| --- | --- |

5.5.2.

| 5.5.3. | Kaikissa edellä tarkoitetuissa kuormitusolosuhteissa: |
| --- | --- |

5.5.3.

| 5.5.3.1. | Jos yksikään kolmesta mittauksesta ei poikkea enempää kuin 2 mrad (0,2 %:n kaltevuus) tulosten aritmeettisesta keskiarvosta, tämä keskiarvo muodostaa lopullisen tuloksen. |
| --- | --- |

5.5.3.1.

| 5.5.3.2. | Jos yksikin kolmesta mittauksesta poikkeaa enemmän kuin 2 mrad (0,2 %:n kaltevuus) tulosten aritmeettisesta keskiarvosta, tehdään 10 lisämittausta, joiden aritmeettinen keskiarvo muodostaa lopullisen tuloksen. |
| --- | --- |

5.5.3.2.

| 5.5.3.3. | Jos ajoneuvossa on automaattinen ajovalaisimien tasonsäätöjärjestelmä, jossa on hystereesisilmukka, on keskimääräisiä tuloksia hystereesisilmukan huipusta ja alaosasta pidettävä merkitsevinä arvoina.
  Kaikki nämä mittaukset on tehtävä kohtien 5.5.3.1 ja 5.5.3.2 mukaisesti. |
| --- | --- |

5.5.3.3.

Kaikki nämä mittaukset on tehtävä kohtien 5.5.3.1 ja 5.5.3.2 mukaisesti.

| 5.5.4. | Vaatimukset katsotaan täytetyiksi, jos kaikissa kuormitusolosuhteissa kohdan 5.2 mukaisesti määritetyn mitatun alkukaltevuuden ja jokaisen kuormitusolosuhteen aikana mitatun kaltevuuden vaihtelu on pienempi kuin kohdassa 5.5.1 lasketut arvot (ilman toleranssia). |
| --- | --- |

5.5.4.

| 5.5.5. | Jos ainoastaan yksi laskettu suurimman ja pienimmän vaihtelun raja-arvo ylittyy, valmistaja saa valita eri arvon ilmoitetulle alkukaltevuudelle hyväksynnälle määrättyjen raja-arvojen puitteissa. |
| --- | --- |

5.5.5.

---

LIITE 7

Tämän säännön kohdassa 6.2.6.1.1 tarkoitetun lähivalaisimien valorajan ja kohdassa 6.3.6.1.2 tarkoitetun etusumuvalaisimen valorajan alaspäin suuntautuvan kaltevuuden merkitseminen

Esimerkki 1

Tunnuksen koko ja yksityiskohdat ovat valmistajan harkittavissa.

Image 44

Esimerkki 2

Tunnuksen koko ja yksityiskohdat ovat valmistajan harkittavissa.

Image 45

---

LIITE 8

Tämän säännön kohdassa 6.2.6.2.2 tarkoitettujen ajovalaisimien tasonsäätölaitteiden hallintalaitteet

1.   Vaatimukset

| 1.1. | Lähivalaisimen kallistus alaspäin on aina toteutettava jollakin seuraavista tavoista:






  a) | liikuttamalla hallintalaitetta alaspäin tai vasemmalle |
| --- | --- | --- |

1.1.

a)

liikuttamalla hallintalaitetta alaspäin tai vasemmalle

| b) | kiertämällä hallintalaitetta vastapäivään |
| --- | --- |

b)

kiertämällä hallintalaitetta vastapäivään

| c) | painamalla hallintalaitetta (painonappijärjestelmä). |
| --- | --- |

c)

painamalla hallintalaitetta (painonappijärjestelmä).

Jos valokeilan säätämiseen käytetään useita painikkeita, on sen painikkeen, joka aiheuttaa suurimman kaltevuuden alaspäin, sijaittava muiden lähivalaisinasentopainikkeiden vasemmalla puolella tai alapuolella.

Kiertyvän hallintalaitteen, joka on asennettu reuna ulospäin tai siten, että ainoastaan reuna on näkyvissä, on noudatettava a- tai c-tyyppisten hallintalaitteiden toimintaperiaatteita.

| 1.1.1. | Tässä hallintalaitteessa on oltava tunnukset, jotka osoittavat selvästi lähivalaisimien kaltevuutta ylös- ja alaspäin tarkoittavat liikkeet. |
| --- | --- |

1.1.1.

| 1.2. | 0-asento vastaa alkukaltevuutta tämän säännön kohdan 6.2.6.1.1 mukaisesti. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | 0-asennon, jonka tämän säännön 6.2.6.2.2 kohdan mukaisesti on oltava ”pysäytysasento”, ei välttämättä tarvitse olla säätöalueen lopussa. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Hallintalaitteessa käytetyt merkit on selitettävä käyttäjän käsikirjassa. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Hallintalaitteiden tunnistamiseen saa käyttää ainoastaan seuraavia tunnuksia:





  Voidaan käyttää myös tunnuksia, joissa on viisi viivaa neljän sijasta.




  Esimerkki 1








  Esimerkki 2








  Esimerkki 3 |
| --- | --- |

1.5.

Image 46

Voidaan käyttää myös tunnuksia, joissa on viisi viivaa neljän sijasta.

Image 47

  Esimerkki 1

Image 48

  Esimerkki 2

Image 49

  Esimerkki 3

---

LIITE 9

Tuotannon vaatimustenmukaisuuden valvonta

1.   TESTIT

1.1.   Valaisimien sijainti

Tämän säännön kohdassa 2.1.6 määritelty valaisimien sijainti on tarkastettava leveys-, korkeus- ja pituussuunnassa tämän säännön kohdissa 2.10.2, 2.10.3, 2.10.4, 2.3.3 ja 5.4 vahvistettujen yleisten vaatimusten mukaisesti.

Etäisyyksille mitattujen arvojen on oltava sellaiset, että valaisimeen sovellettavat erilliset vaatimukset täyttyvät.

1.2.   Valaisimien näkyvyys

| 1.2.1. | Geometrisen näkyvyyden kulmat on tarkastettava tämän säännön kohdan 2.10.7 mukaisesti.
  Kulmille mitattujen arvojen on oltava sellaiset, että kuhunkin valaisimeen sovellettavat erilliset vaatimukset täyttyvät. Kulmien raja-arvoille hyväksytään kuitenkin kohdassa 5.3 merkkivalolaitteiden asentamista varten sallittua ±3°:n vaihtelua vastaava toleranssi. |
| --- | --- |

1.2.1.

Kulmille mitattujen arvojen on oltava sellaiset, että kuhunkin valaisimeen sovellettavat erilliset vaatimukset täyttyvät. Kulmien raja-arvoille hyväksytään kuitenkin kohdassa 5.3 merkkivalolaitteiden asentamista varten sallittua ±3°:n vaihtelua vastaava toleranssi.

| 1.2.2. | Punaisen valon näkyvyys eteen ja valkoisen valon näkyvyys taakse on tarkastettava tämän säännön kohdan 5.10 mukaisesti. |
| --- | --- |

1.2.2.

1.3.   Lähivalaisimien ja luokan F3 etusumuvalaisimien suuntaaminen eteenpäin

1.3.1.   Alkukaltevuus alaspäin

Lähivalaisimien ja luokan F3 etusumuvalaisimien valorajan alkukaltevuus alaspäin on asetettava kilvessä ilmoitettuun arvoon liitteen 7 mukaisesti.

Vaihtoehtoisesti valmistajan on asetettava alkusuuntaus muuhun kuin kilvessä ilmoitettuun arvoon, jos sitä voidaan pitää hyväksyttyä tyyppiä vastaavana liitteen 6 ja erityisesti kohdan 4.1 mukaisessa testausmenettelyssä.

1.3.2.   Kaltevuuden vaihtelu eri kuormilla

Lähivalon alaspäisen kaltevuuden vaihtelun on oltava tässä kohdassa määrättyjen kuormitusolosuhteiden funktiona

| 0,2–2,8 prosenttia | kun ajovalaisimen asennuskorkeus h < 0,8 |
| --- | --- |
| 0,2–2,8 prosenttia | kun ajovalaisimen asennuskorkeus on 0,8 < h ≤ 1,0 tai |
| 0,7–3,3 prosenttia | (valmistajan hyväksynnän yhteydessä valitseman suuntausalueen mukaisesti) |
| 0,7–3,3 prosenttia | kun ajovalaisimen asennuskorkeus on 1,0 < h ≤ 1,2 m |
| 1,2–3,8 prosenttia | kun ajovalaisimen asennuskorkeus h > 1,2 m. |

0,2–2,8 prosenttia

kun ajovalaisimen asennuskorkeus h < 0,8

0,2–2,8 prosenttia

kun ajovalaisimen asennuskorkeus on 0,8 < h ≤ 1,0 tai

0,7–3,3 prosenttia

(valmistajan hyväksynnän yhteydessä valitseman suuntausalueen mukaisesti)

0,7–3,3 prosenttia

kun ajovalaisimen asennuskorkeus on 1,0 < h ≤ 1,2 m

1,2–3,8 prosenttia

kun ajovalaisimen asennuskorkeus h > 1,2 m.

Kun kyseessä on luokan F3 etusumuvalaisin, jonka valonlähteiden yhteenlaskettu nimellisvalovirta on suurempi kuin 2 000 luumenia, alaspäin suuntautuvan kaltevuuden vaihtelun tässä kohdassa määriteltyjen kuormitusolosuhteiden funktiona on oltava seuraavissa rajoissa:

| 0,7–3,3 prosenttia | kun etusumuvalaisimen asennuskorkeus h ≤ 0,8 m |
| --- | --- |
| 1,2–3,8 prosenttia | kun etusumuvalaisimen asennuskorkeus h > 0,8 m. |

0,7–3,3 prosenttia

kun etusumuvalaisimen asennuskorkeus h ≤ 0,8 m

1,2–3,8 prosenttia

kun etusumuvalaisimen asennuskorkeus h > 0,8 m.

Käytettävien kuormitusolosuhteiden on oltava seuraavat kaikkien vastaavasti säädettyjen järjestelmien osalta tämän säännön liitteen 5 mukaisesti.

| 1.3.2.1. | Luokan M1 ajoneuvot: | kohta 2.1.1.1 |
| --- | --- | --- |

1.3.2.1.

kohta 2.1.1.1

| | kohta 2.1.1.6 ottaen huomioon |
| --- | --- |

kohta 2.1.1.6 ottaen huomioon

| | kohta 2.1.2 |
| --- | --- |

kohta 2.1.2

| 1.3.2.2. | Luokkien M2 ja M3 ajoneuvot | kohta 2.2.1 |
| --- | --- | --- |

1.3.2.2.

kohta 2.2.1

| | kohta 2.2.2 |
| --- | --- |

kohta 2.2.2

| 1.3.2.3. | Luokan N ajoneuvot, joissa on kuormalavat: | kohta 2.3.1.1 |
| --- | --- | --- |

1.3.2.3.

kohta 2.3.1.1

| | kohta 2.3.1.2 |
| --- | --- |

kohta 2.3.1.2

| 1.3.2.4. | Luokan N ajoneuvot, joissa ei ole kuormalavoja: |
| --- | --- |

1.3.2.4.

| 1.3.2.4.1. | Puoliperävaunujen vetoajoneuvot: | kohta 2.4.1.1 |
| --- | --- | --- |

1.3.2.4.1.

kohta 2.4.1.1

| | kohta 2.4.1.2 |
| --- | --- |

kohta 2.4.1.2

| 1.3.2.4.2. | Perävaunujen vetoajoneuvot: | kohta 2.4.2.1 |
| --- | --- | --- |

1.3.2.4.2.

kohta 2.4.2.1

| | kohta 2.4.2.2 |
| --- | --- |

kohta 2.4.2.2

1.4.   Sähköliitännät ja ilmaisimet

Sähköliitännät tarkastetaan sytyttämällä kaikki ajoneuvon sähköjärjestelmään kuuluvat valaisimet.

Valaisimien ja ilmaisimien on toimittava tämän säännön kohdissa 5.11–5.14 vahvistettujen määräysten sekä kuhunkin valaisimeen sovellettavien erillisten vaatimusten mukaisesti.

1.5.   Valovoimat

1.5.1.   Kaukovalaisimet

Kaukovalaisimien suurin kokonaisvoimakkuus on tarkastettava tämän säännön kohdassa 6.1.9.2 kuvatulla menettelyllä. Saadun arvon on oltava sellainen, että tämän säännön kohdan 6.1.9.1 vaatimus täyttyy.

1.6.   Valaisimien asennus, lukumäärä, väri, sijoittelu ja tapauksen mukaan luokka on vahvistettava valaisimien ja niiden merkkien silmämääräisellä tarkastuksella.

Niiden on oltava sellaiset, että kohdissa 5.15 ja 5.16 vahvistetut vaatimukset sekä kuhunkin valaisimeen sovellettavat erilliset vaatimukset täyttyvät.

---

LIITE 10

Varattu

---

LIITE 11

Näkyvyysmerkintöjen näkyvyys ajoneuvon eteen, taakse ja sivulle

(Ks. tämän säännön kohta 6.21.5.)

Image 50

  Kuva 1a takana

Image 51

  Kuva 1b Edessä (vain perävaunut)

Image 52

  Kuva 2 sivulla

---

LIITE 12

Testiajo

1.   Kaukovalaisimien automaattisäätöön sovellettavat testiajovaatimukset

| 1.1. | Testiajo on tehtävä selkeällä säällä (1) ja puhtain valaisimin. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Testireitillä on ajettava osuuksia, joilla vallitsevat seuraavassa taulukossa 1 kuvatut liikenneolosuhteet, tietyypin mukaisella nopeudella:

  Taulukko 1










  Testiosuus | Liikenneolosuhteet | Tietyyppi |
| --- | --- | --- | --- |
| Kaupunkialue | Monikaistainen tie, esim. moottoritie | Maantie |
| Nopeus | 50 ± 10 km/h | 100 ± 20 km/h | 80 ± 20 km/h |
| Keskimääräinen osuus koko testireitistä | 10 % | 20 % | 70 % |
| A | Yksittäisiä vastaantulevia tai edellä ajavia ajoneuvoja tiheydellä, jonka ansiosta kaukovalo syttyy ja sammuu | | X | X |
| B | Yhdistettyjä tilanteita, joissa vastaantulevia ja edellä ajavia ajoneuvoja tiheydellä, jonka ansiosta kaukovalo syttyy ja sammuu | | X | X |
| C | Aktiivisia ja passiivisia ohitustilanteita tiheydellä, jonka ansiosta kaukovalo syttyy ja sammuu | | X | X |
| D | Vastaantuleva polkupyörä (ks. kohta 6.1.9.3.1.2). | | | X |
| E | Yhdistettyjä tilanteita, joissa vastaantulevia ja edellä ajavia ajoneuvoja | X | | |

1.2.

Taulukko 1

Testiosuus

Liikenneolosuhteet

Tietyyppi

Kaupunkialue

Monikaistainen tie, esim. moottoritie

Maantie

Nopeus

50 ± 10 km/h

100 ± 20 km/h

80 ± 20 km/h

Keskimääräinen osuus koko testireitistä

10 %

20 %

70 %

A

Yksittäisiä vastaantulevia tai edellä ajavia ajoneuvoja tiheydellä, jonka ansiosta kaukovalo syttyy ja sammuu

X

X

B

Yhdistettyjä tilanteita, joissa vastaantulevia ja edellä ajavia ajoneuvoja tiheydellä, jonka ansiosta kaukovalo syttyy ja sammuu

X

X

C

Aktiivisia ja passiivisia ohitustilanteita tiheydellä, jonka ansiosta kaukovalo syttyy ja sammuu

X

X

D

Vastaantuleva polkupyörä (ks. kohta 6.1.9.3.1.2).

X

E

Yhdistettyjä tilanteita, joissa vastaantulevia ja edellä ajavia ajoneuvoja

X

| 1.3. | Kaupunkiajossa on oltava valaistuja ja valaisemattomia tieosuuksia. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Maantieajossa on oltava kaksikaistaisia ja vähintään nelikaistaisia osuuksia, risteyksiä, ylä- tai alamäkiä, notkelmia ja mutkia. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Monikaistaisilla teillä (kuten moottoriteillä) ja maanteillä on oltava vähintään 600 metrin mittaisia tasaisia osuuksia. Lisäksi niillä on oltava mutkia vasemmalle ja oikealle. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Myös vilkas liikenne on otettava huomioon. |
| --- | --- |

1.6.

2.   Mukautuviin kaukovalaisimiin sovellettavat testiajovaatimukset

| 2.1. | Testiajo on tehtävä selkeällä säällä (2) ja puhtain valaisimin. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Testireitillä on ajettava osuuksia, joilla vallitsevat seuraavassa taulukossa 2 kuvatut liikenneolosuhteet, tietyypin mukaisella nopeudella:

  Taulukko 2










  Testiosuus | Liikenneolosuhteet | Tietyyppi |
| --- | --- | --- | --- |
| Kaupunkialue | Monikaistainen tie, esim. moottoritie | Maantie |
| Nopeus | 50 ± 10 km/h | 100 ± 20 km/h | 80 ± 20 km/h |
| Keskimääräinen osuus koko testireitistä | 10 % | 20 % | 70 % |
| A | Yksittäisiä vastaantulevia tai edellä ajavia ajoneuvoja tiheydellä, johon kaukovalon mukautin reagoi mukautumisen osoittamiseksi | | X | X |
| B | Yhdistettyjä tilanteita, joissa vastaantulevia ja edellä ajavia ajoneuvoja tiheydellä, johon kaukovalon mukautin reagoi mukautumisen osoittamiseksi | | X | X |
| C | Aktiivisia ja passiivisia ohitustilanteita tiheydellä, johon kaukovalon mukautin reagoi mukautumisen osoittamiseksi | | X | X |
| D | Vastaantuleva polkupyörä (ks. kohta 6.22.9.3.1.2). | | | X |
| E | Yhdistettyjä tilanteita, joissa vastaantulevia ja edellä ajavia ajoneuvoja | X | | |

2.2.

Taulukko 2

Testiosuus

Liikenneolosuhteet

Tietyyppi

Kaupunkialue

Monikaistainen tie, esim. moottoritie

Maantie

Nopeus

50 ± 10 km/h

100 ± 20 km/h

80 ± 20 km/h

Keskimääräinen osuus koko testireitistä

10 %

20 %

70 %

A

Yksittäisiä vastaantulevia tai edellä ajavia ajoneuvoja tiheydellä, johon kaukovalon mukautin reagoi mukautumisen osoittamiseksi

X

X

B

Yhdistettyjä tilanteita, joissa vastaantulevia ja edellä ajavia ajoneuvoja tiheydellä, johon kaukovalon mukautin reagoi mukautumisen osoittamiseksi

X

X

C

Aktiivisia ja passiivisia ohitustilanteita tiheydellä, johon kaukovalon mukautin reagoi mukautumisen osoittamiseksi

X

X

D

Vastaantuleva polkupyörä (ks. kohta 6.22.9.3.1.2).

X

E

Yhdistettyjä tilanteita, joissa vastaantulevia ja edellä ajavia ajoneuvoja

X

| 2.3. | Kaupunkiajossa on oltava valaistuja ja valaisemattomia tieosuuksia. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Maantieajossa on oltava kaksikaistaisia ja vähintään nelikaistaisia osuuksia, risteyksiä, ylä- tai alamäkiä, notkelmia ja mutkia. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Monikaistaisilla teillä ja maanteillä on oltava vähintään 600 metrin mittaisia tasaisia osuuksia. Lisäksi niillä on oltava mutkia vasemmalle ja oikealle. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Myös vilkas liikenne on otettava huomioon. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Edellä olevan taulukon testiosuuksilla A ja B testin suorittajien on arvioitava ja kirjattava mukautumistoiminnon hyväksyttävyys suhteessa vastaantuleviin ja edellä kulkeviin tienkäyttäjiin. Tätä varten sijoitetaan testaaja testattavaan ajoneuvoon sekä vastaantuleviin ja edellä ajaviin ajoneuvoihin. |
| --- | --- |

2.7.

---

(1)  Hyvä näkyvyys (teknisesti mitattu näkyvyys [meteorological optical range] MOR > 2 000 m määritetty seuraavan mukaisesti: WMO, Guide to Meteorological Instruments and Methods of Observation, Sixth Edition, ISBN 92-63-16008-2, kohdat 1.9.1–1.9.11, Geneve 1996).

(2)  Hyvä näkyvyys (teknisesti mitattu näkyvyys [meteorological optical range] MOR > 2 000 m määritetty seuraavan mukaisesti: WMO, Guide to Meteorological Instruments and Methods of Observation, Sixth Edition, ISBN 92-63-16008-2, kohdat 1.9.1–1.9.11, Geneve 1996).

---

LIITE 13

Lähivalaisimien automaattisen kytkeytymisen ehdot

| Lähivalaisimien automaattisen kytkeytymisen ehdot (1) |
| --- |
| Ympäristön valoisuus ajoneuvon ulkopuolella  (2) | Lähivalaisimet | Vasteaika |
| alle 1 000 luksia | päällä | enintään 2 sekuntia |
| 1 000 –7 000 luksia | valmistajan valinnan mukaan | valmistajan valinnan mukaan |
| yli 7 000 luksia | pois päältä | yli 5 sekuntia mutta enintään 300 sekuntia |

Lähivalaisimien automaattisen kytkeytymisen ehdot (1)

Ympäristön valoisuus ajoneuvon ulkopuolella  (2)

Lähivalaisimet

Vasteaika

alle 1 000 luksia

päällä

enintään 2 sekuntia

1 000 –7 000 luksia

valmistajan valinnan mukaan

valmistajan valinnan mukaan

yli 7 000 luksia

pois päältä

yli 5 sekuntia mutta enintään 300 sekuntia

---

(1)  Hakijan on osoitettava näiden vaatimusten täyttyminen simulaatiolla tai muulla tyyppihyväksyntäviranomaisen hyväksymällä tavalla.

(2)  Valaistusvoimakkuus on mitattava vaakasuoralla pinnalla käyttäen kosinikorjattua anturia, joka on samalla korkeudella kuin ajoneuvossa oleva anturi. Valmistaja voi osoittaa tämän asiakirjoilla tai muulla tyyppihyväksyntäviranomaisen hyväksymällä tavalla.

---

LIITE 14

Havainnointialue kohti apu- ja ulkovalaisinten näkyvää pintaa

Havainnointialueet

Piirustuksessa esitetään alue yhdeltä sivulta. Muut alueet sijaitsevat ajoneuvon edessä, takana ja toisella sivulla.

Image 53

.Alueiden rajat

Image 54

---

LIITE 15

Gonio(foto)metrijärjestelmä tämän säännön kohdassa 2.10.9 määriteltyjä fotometrisiä mittauksia varten

Image 55

---

| 30.9.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 347/123 |
| --- | --- | --- | --- |

30.9.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 347/123

---

Vain alkuperäiset UNECE:n tekstit ovat kansainvälisen julkisoikeuden mukaan sitovia. Tämän säännön asema ja voimaantulopäivä on hyvä tarkastaa UNECE:n asiakirjan TRANS/WP.29/343 viimeisimmästä versiosta. Asiakirja saatavana osoitteessa http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html

E-sääntö nro 148 – Moottoriajoneuvoihin ja niiden perävaunuihin tarkoitettujen merkkivalolaitteiden (-valaisimien) hyväksyntää koskevat yhdenmukaiset vaatimukset [2021/1719]

Sisältää kaiken voimassa olevan tekstin seuraaviin asti:

Sisältää kaiken voimassa olevan tekstin seuraaviin asti:

Täydennys 3 säännön alkuperäiseen versioon – Voimaantulopäivä: 30. syyskuuta 2021

Tämä asiakirja on ainoastaan dokumentointitarkoituksiin. Todistusvoimaiset, oikeudellisesti sitovat tekstit ovat seuraavat:

| — | ECE/TRANS/WP.29/2018/157 |
| --- | --- |

—

ECE/TRANS/WP.29/2018/157

| — | ECE/TRANS/WP.29/2019/81 |
| --- | --- |

—

ECE/TRANS/WP.29/2019/81

| — | ECE/TRANS/WP.29/2020/32 ja |
| --- | --- |

—

ECE/TRANS/WP.29/2020/32 ja

| — | ECE/TRANS/WP.29/2021/45 |
| --- | --- |

—

ECE/TRANS/WP.29/2021/45

SISÄLLYS

SÄÄNTÖ

| 1. | Soveltamisala |
| --- | --- |

1.

| 2. | Määritelmät |
| --- | --- |

2.

| 3. | Hallinnolliset määräykset |
| --- | --- |

3.

| 4. | Yleiset tekniset vaatimukset |
| --- | --- |

4.

| 5. | Valaisinkohtaiset tekniset vaatimukset |
| --- | --- |

5.

| 6. | Siirtymämääräykset |
| --- | --- |

6.

LIITTEET

| 1 | Ilmoitus |
| --- | --- |

1

| 2 | Valon jakautuminen vaaka- ja pystysuunnassa |
| --- | --- |

2

| 3 | Valon vakiojakaumat |
| --- | --- |

3

| 4 | Tuotannon vaatimustenmukaisuuden valvontamenettelyjä koskevat vähimmäisvaatimukset |
| --- | --- |

4

| 5 | Tarkastajan suorittamaa näytteenottoa koskevat vähimmäisvaatimukset |
| --- | --- |

5

| 6 | Takasumuvalaisimien ja huomiovalaisimien lämmönkestävyystesti |
| --- | --- |

6

| 7 | Hyväksyntämerkit |
| --- | --- |

7

JOHDANTO

JOHDANTO

Tässä säännössä yhdistetään E-sääntöjen nro 4, 6, 7, 23, 38, 50, 77, 87 ja 91 määräykset yhdeksi säännöksi. Se on tulosta ajoneuvoja koskevien sääntöjen yhdenmukaistamista käsittelevän maailmanfoorumin (WP.29) päätöksestä yksinkertaistaa valaisimia ja merkkivaloja koskevia sääntöjä Euroopan unionin ja Japanin alkuperäisen ehdotuksen pohjalta.

Tämän säännön tavoitteena on selkeyttää, vakiinnuttaa ja yksinkertaistaa E-sääntöjen nro 4, 6, 7, 23, 38, 50, 77, 87 ja 91 vaatimuksia sekä valmistautua siirtymään suorituskykyyn perustuviin vaatimuksiin vähentämällä sääntöjen määrää toimituksellisin keinoin muuttamatta tämän säännön voimaantulopäivään mennessä jo voimassa olevia yksityiskohtaisia teknisiä vaatimuksia.

Vaikka tämä sääntö poikkeaa perinteisestä lähestymistavasta – jossa kuhunkin valaisimeen sovelletaan erillistä sääntöä – kokoamalla kaikki merkkivalolaitteet yhteen sääntöön, tämä yksinkertaistettu sääntö sisältää kaikki määräykset ja toimii nykyisen muutossarjoihin, siirtymämääräyksiin ja täydennyksiin perustuvan rakenteen mukaisesti. Tämän säännön uuteen muutossarjaan liittyvät siirtymämääräykset määritetään kunkin laitteen osalta, johon niitä sovelletaan. Sääntö sisältää myös luettelon muutossarjaan liittyvistä laitteista ja niihin sovellettavista muutosindekseistä.

Kaikkien vuoden 1958 sopimuksen sopimuspuolten odotetaan hyväksyvän tämän säännön ja antavan yksityiskohtaisen selvityksen, jos ne eivät voi hyväksyä tiettyjä valaisimia. Nämä päätökset kirjataan asiakirjaan ECE/TRANS/WP.29/343, josta käy ilmi liitteenä olevien sääntöjen ja muutosten tilanne.

Hyväksyntämerkintöjä koskevien vaatimusten osalta tämä sääntö sisältää sellaisen yksilöllisen tunnisteen käyttöä koskevat vaatimukset, jonka avulla pääsee tutustumaan UNECE:n (vuoden 1958 sopimuksen liitteen 5 mukaisesti) perustamaan suojattuun internettietokantaan, joka sisältää kaikki tyyppihyväksyntäasiakirjat. Yksilöllistä tunnistetta käytettäessä valaisimissa ei edellytetä tavanomaisia tyyppihyväksyntämerkintöjä (E-merkintä). Jos yksilöllisen tunnisteen käyttö ei ole teknisesti mahdollista (esim. jos pääsyä UNECE:n internettietokantaan ei voida turvata tai tietokanta ei ole toiminnassa), on käytettävä tavanomaisia tyyppihyväksyntämerkintöjä, kunnes yksilöllisen tunnisteen käyttö on mahdollista.

1.   SOVELTAMISALA

Tätä sääntöä sovelletaan seuraaviin valaisimiin:

Takarekisterikilven valaisimet

Suuntavalaisimet

Etu- ja takavalaisimet

Jarruvalaisimet

Äärivalaisimet

Peruutusvalaisimet

Apuvalaisimet

Takasumuvalaisimet

Pysäköintivalaisimet

Huomiovalaisimet

Sivuvalaisimet

2.   MÄÄRITELMÄT

Tässä säännössä sovelletaan seuraavia määritelmiä:

| 2.1. | Kaikki määritelmät, jotka on annettu E-säännön nro 48 viimeisimmässä muutossarjassa, joka on voimassa tyyppihyväksynnän hakemishetkellä, ellei tässä säännössä tai asianomaisissa valaisimien asentamista koskevissa E-säännöissä nro 53, 74 ja 86 toisin määrätä. |
| --- | --- |

2.1.

Kaikki määritelmät, jotka on annettu E-säännön nro 48 viimeisimmässä muutossarjassa, joka on voimassa tyyppihyväksynnän hakemishetkellä, ellei tässä säännössä tai asianomaisissa valaisimien asentamista koskevissa E-säännöissä nro 53, 74 ja 86 toisin määrätä.

| 2.2. | ’Erityyppisillä valaisimilla’
  tarkoitetaan valaisimia, jotka eroavat toisistaan seuraavien olennaisten seikkojen osalta:






  a) | kauppanimi tai tavaramerkki:






  i) | valaisimia, joilla on sama kauppanimi tai tavaramerkki, mutta jotka ovat eri valmistajien valmistamia, pidetään tyypiltään toisistaan eriävinä |
| --- | --- | --- | --- |

2.2.

’Erityyppisillä valaisimilla’
  tarkoitetaan valaisimia, jotka eroavat toisistaan seuraavien olennaisten seikkojen osalta:

’Erityyppisillä valaisimilla’

a)

kauppanimi tai tavaramerkki:

i)

valaisimia, joilla on sama kauppanimi tai tavaramerkki, mutta jotka ovat eri valmistajien valmistamia, pidetään tyypiltään toisistaan eriävinä

| ii) | saman valmistajan valaisimien, jotka eroavat toisistaan ainoastaan kauppanimeltään tai tavaramerkiltään, katsotaan olevan samaa tyyppiä |
| --- | --- |

ii)

saman valmistajan valaisimien, jotka eroavat toisistaan ainoastaan kauppanimeltään tai tavaramerkiltään, katsotaan olevan samaa tyyppiä

| b) | optisen järjestelmän ominaisuudet (voimakkuus, valon jakautumiskulmat, sellaisten komponenttien sisällyttäminen tai poistaminen, jotka voivat käytön aikana muuttaa optisia ominaisuuksia esim. heijastumisen, taittumisen, absorboitumisen ja/tai vääristymisen takia) |
| --- | --- |

b)

optisen järjestelmän ominaisuudet (voimakkuus, valon jakautumiskulmat, sellaisten komponenttien sisällyttäminen tai poistaminen, jotka voivat käytön aikana muuttaa optisia ominaisuuksia esim. heijastumisen, taittumisen, absorboitumisen ja/tai vääristymisen takia)

| c) | käytettyjen valonlähteiden luokka tai luokat ja/tai valonlähdemoduulien tunnistuskoodit |
| --- | --- |

c)

käytettyjen valonlähteiden luokka tai luokat ja/tai valonlähdemoduulien tunnistuskoodit

| d) | mahdollinen lamppuluokka |
| --- | --- |

d)

mahdollinen lamppuluokka

| e) | mahdollinen valovoiman säädin |
| --- | --- |

e)

mahdollinen valovoiman säädin

| f) | mahdollinen valonlähteiden perättäinen aktivointi. |
| --- | --- |

f)

mahdollinen valonlähteiden perättäinen aktivointi.

Suuntavalaisimet, jotka voidaan aktivoida eri toimintatiloissa (perättäisissä tai muissa toimintatiloissa) muuttamatta valaisimen optisia ominaisuuksia, eivät kuitenkaan ole
  ’erityyppisiä suuntavalaisimia’
  .

’erityyppisiä suuntavalaisimia’

Valonlähteen tai suodattimen värin muuttuminen ei muuta tyyppiä.

Korvaavien LED-valonlähteiden käyttö ei muuta tyyppiä. Sovelletaan kuitenkin kohtaa 4.7.7.

3.   HALLINNOLLISET MÄÄRÄYKSET

3.1.   Hyväksynnän hakeminen

| 3.1.1. | Hyväksyntää hakee kauppanimen tai tavaramerkin haltija tai tämän asianmukaisesti valtuuttama edustaja. |
| --- | --- |

3.1.1.

Hyväksyntää hakee kauppanimen tai tavaramerkin haltija tai tämän asianmukaisesti valtuuttama edustaja.

| 3.1.2. | Hakemukseen on liitettävä seuraavat:






  3.1.2.1. | Piirustukset, jotka ovat riittävän yksityiskohtaiset tyypin ja tarvittaessa lamppuluokan yksilöimiseksi ja joista käyvät ilmi:






  a) | geometrisesti ne kohdat, joihin valaisin voidaan asentaa ajoneuvossa (ja takalasissa, jos kyseessä ovat luokan S3 tai S4 jarruvalaisimet) |
| --- | --- | --- | --- |

3.1.2.

Hakemukseen on liitettävä seuraavat:

3.1.2.1.

Piirustukset, jotka ovat riittävän yksityiskohtaiset tyypin ja tarvittaessa lamppuluokan yksilöimiseksi ja joista käyvät ilmi:

a)

geometrisesti ne kohdat, joihin valaisin voidaan asentaa ajoneuvossa (ja takalasissa, jos kyseessä ovat luokan S3 tai S4 jarruvalaisimet)

| b) | havaintoakseli, jota käytetään vertailuakselina testeissä (vaakakulma H = 0°, pystykulma V = 0°), ja kyseisissä testeissä vertailukeskipisteenä käytettävä piste |
| --- | --- |

b)

havaintoakseli, jota käytetään vertailuakselina testeissä (vaakakulma H = 0°, pystykulma V = 0°), ja kyseisissä testeissä vertailukeskipisteenä käytettävä piste

| c) | toimintojen näkyvän pinnan raja |
| --- | --- |

c)

toimintojen näkyvän pinnan raja

| d) | kohdan 3.3.2 mukaisen hyväksyntämerkin tai yksilöllisen tunnisteen sijainti ja järjestely |
| --- | --- |

d)

kohdan 3.3.2 mukaisen hyväksyntämerkin tai yksilöllisen tunnisteen sijainti ja järjestely

| e) | jos kyseessä ovat LED-moduulit, myös moduulien tunnistuskoodeille varattu tila |
| --- | --- |

e)

jos kyseessä ovat LED-moduulit, myös moduulien tunnistuskoodeille varattu tila

| f) | jos kyseessä on toiminnallisesti integroitu valaisinjärjestelmä, asianomaiset vaatimukset täyttävä toiminnallisesti integroitu valaisin tai valaisimien yhdistelmä. |
| --- | --- |

f)

jos kyseessä on toiminnallisesti integroitu valaisinjärjestelmä, asianomaiset vaatimukset täyttävä toiminnallisesti integroitu valaisin tai valaisimien yhdistelmä.

| 3.1.2.2. | Lyhyt tekninen kuvaus, jossa ilmoitetaan varsinkin seuraavat tiedot (paitsi jos kyseessä on valaisin, jonka valonlähde ei ole vaihdettava):






  a) | käytettävien hehkulankavalonlähteiden luokka; hehkulankavalonlähteen luokan on oltava jokin sääntöön nro 37 sisältyvistä luokista |
| --- | --- | --- |

3.1.2.2.

Lyhyt tekninen kuvaus, jossa ilmoitetaan varsinkin seuraavat tiedot (paitsi jos kyseessä on valaisin, jonka valonlähde ei ole vaihdettava):

a)

käytettävien hehkulankavalonlähteiden luokka; hehkulankavalonlähteen luokan on oltava jokin sääntöön nro 37 sisältyvistä luokista

| b) | käytettävien LED-valonlähteiden luokka; LED-valonlähteen luokan on oltava jokin sääntöön nro 128 sisältyvistä luokista |
| --- | --- |

b)

käytettävien LED-valonlähteiden luokka; LED-valonlähteen luokan on oltava jokin sääntöön nro 128 sisältyvistä luokista

| c) | valonlähdemoduulin tunnistuskoodi |
| --- | --- |

c)

valonlähdemoduulin tunnistuskoodi

| d) | jos hakijan toivomuksesta valaisin on hyväksyttävä myös yhdessä säännön nro 128 mukaisten korvaavien LED-valonlähteiden kanssa, tämä on mainittava kuvauksessa |
| --- | --- |

d)

jos hakijan toivomuksesta valaisin on hyväksyttävä myös yhdessä säännön nro 128 mukaisten korvaavien LED-valonlähteiden kanssa, tämä on mainittava kuvauksessa

| e) | jos kyseessä on luokan S3 tai S4 jarruvalaisin, joka on tarkoitettu asennettavaksi ajoneuvon sisäpuolelle, tekniseen kuvaukseen on sisällytettävä takalasin tai -lasien optisten ominaisuuksien erittely (läpäisy, väri, kulma jne.). |
| --- | --- |

e)

jos kyseessä on luokan S3 tai S4 jarruvalaisin, joka on tarkoitettu asennettavaksi ajoneuvon sisäpuolelle, tekniseen kuvaukseen on sisällytettävä takalasin tai -lasien optisten ominaisuuksien erittely (läpäisy, väri, kulma jne.).

| 3.1.2.3. | Jos valaisintyyppi kuitenkin eroaa jo hyväksytystä tyypistä vain kauppanimeltään tai tavaramerkiltään, seuraavien liittäminen hakemukseen riittää:






  3.1.2.3.1. | valmistajan ilmoitus siitä, että tyyppi on samanlainen (kauppanimeä tai tavaramerkkiä lukuun ottamatta) aiemmin hyväksytyn tyypin kanssa ja että se on saman valmistajan valmistama; aiemman tyypin hyväksyntänumero on mainittava |
| --- | --- | --- |

3.1.2.3.

Jos valaisintyyppi kuitenkin eroaa jo hyväksytystä tyypistä vain kauppanimeltään tai tavaramerkiltään, seuraavien liittäminen hakemukseen riittää:

3.1.2.3.1.

valmistajan ilmoitus siitä, että tyyppi on samanlainen (kauppanimeä tai tavaramerkkiä lukuun ottamatta) aiemmin hyväksytyn tyypin kanssa ja että se on saman valmistajan valmistama; aiemman tyypin hyväksyntänumero on mainittava

| 3.1.2.3.2. | kaksi näytekappaletta, joissa on uusi kauppanimi tai tavaramerkki, tai vastaava asiakirja-aineisto. |
| --- | --- |

3.1.2.3.2.

kaksi näytekappaletta, joissa on uusi kauppanimi tai tavaramerkki, tai vastaava asiakirja-aineisto.

| 3.1.2.4. | Kun kyseessä on valovoimaltaan vaihtuva valaisin, lyhyt kuvaus valovoiman säätimestä, järjestelykaavio ja kaksi voimakkuustasoa aikaansaavan järjestelmän ominaisuuksien erittely. |
| --- | --- |

3.1.2.4.

Kun kyseessä on valovoimaltaan vaihtuva valaisin, lyhyt kuvaus valovoiman säätimestä, järjestelykaavio ja kaksi voimakkuustasoa aikaansaavan järjestelmän ominaisuuksien erittely.

| 3.1.2.5. | Jos kyseessä ovat ei-vaihdettavat hehkulankavalonlähteet tai valonlähdemoduulit, jotka on varustettu ei-vaihdettavilla hehkulankavalonlähteillä, kohdan 3.5.3 mukaiset asiakirjat soveltuvin osin. |
| --- | --- |

3.1.2.5.

Jos kyseessä ovat ei-vaihdettavat hehkulankavalonlähteet tai valonlähdemoduulit, jotka on varustettu ei-vaihdettavilla hehkulankavalonlähteillä, kohdan 3.5.3 mukaiset asiakirjat soveltuvin osin.

| 3.1.2.6. | Hakijan harkinnan mukaan kuvauksessa voidaan ilmoittaa, voidaanko valaisin asentaa ajoneuvoon eri vertailuakselin kallistuskulmissa ajoneuvon vertailutasoihin ja maahan nähden tai voidaanko sitä kiertää vertailuakselinsa ympäri. Nämä erilaiset asennustavat on mainittava ilmoituslomakkeessa. |
| --- | --- |

3.1.2.6.

Hakijan harkinnan mukaan kuvauksessa voidaan ilmoittaa, voidaanko valaisin asentaa ajoneuvoon eri vertailuakselin kallistuskulmissa ajoneuvon vertailutasoihin ja maahan nähden tai voidaanko sitä kiertää vertailuakselinsa ympäri. Nämä erilaiset asennustavat on mainittava ilmoituslomakkeessa.

| 3.1.2.7. | Seuraavat näytekappaleet, ellei kyseessä olevasta valaisimesta muuta määrätä:






  a) | Kaksi valaisimen täydellistä näytekappaletta.
  Jos hyväksyntää haetaan valaisimille, jotka eivät ole identtisiä vaan symmetrisiä ja toinen valaisin voidaan asentaa vasemmalle ja toinen oikealle puolelle, toimitetut kaksi näytekappaletta voivat olla identtisiä ja asennettavissa vain ajoneuvon oikealle tai vasemmalle puolelle. |
| --- | --- | --- |

3.1.2.7.

Seuraavat näytekappaleet, ellei kyseessä olevasta valaisimesta muuta määrätä:

a)

Kaksi valaisimen täydellistä näytekappaletta.

Jos hyväksyntää haetaan valaisimille, jotka eivät ole identtisiä vaan symmetrisiä ja toinen valaisin voidaan asentaa vasemmalle ja toinen oikealle puolelle, toimitetut kaksi näytekappaletta voivat olla identtisiä ja asennettavissa vain ajoneuvon oikealle tai vasemmalle puolelle.

| b) | Valovoimaltaan vaihtuvan valaisimen osalta näytekappale valovoiman säätimestä tai samat signaalit tuottavasta generaattorista. |
| --- | --- |

b)

Valovoimaltaan vaihtuvan valaisimen osalta näytekappale valovoiman säätimestä tai samat signaalit tuottavasta generaattorista.

| 3.1.2.8. | Jos kyseessä on luokan S3 tai S4 jarruvalaisin, joka on tarkoitettu asennettavaksi ajoneuvon sisäpuolelle, hakemukseen on liitettävä lasinäyte (tai lasinäytteet, jos mahdollisuuksia on useita), jonka (joiden) optiset ominaisuudet vastaavat todellisen takalasin ominaisuuksia. |
| --- | --- |

3.1.2.8.

Jos kyseessä on luokan S3 tai S4 jarruvalaisin, joka on tarkoitettu asennettavaksi ajoneuvon sisäpuolelle, hakemukseen on liitettävä lasinäyte (tai lasinäytteet, jos mahdollisuuksia on useita), jonka (joiden) optiset ominaisuudet vastaavat todellisen takalasin ominaisuuksia.

3.2.   Hyväksyntä

| 3.2.1. | Kullakin kohdassa 1 luetellulla valaisimella on oltava erillinen hyväksyntä. |
| --- | --- |

3.2.1.

Kullakin kohdassa 1 luetellulla valaisimella on oltava erillinen hyväksyntä.

| 3.2.2. | Jos kaksi tai useampia valaisimia kuuluu samaan ryhmitettyyn, yhdistettyyn tai rakenteellisesti yhdistettyyn yksikköön, hyväksyntä voidaan myöntää vain jos kukin näistä valaisimista täyttää tämän tai jonkin muun säännön määräykset. Tällaisessa ryhmitetyssä, yhdistetyssä tai rakenteellisesti yhdistetyssä yksikössä ei saa olla valaisimia, jotka eivät ole minkään säännön määräysten mukaisia. |
| --- | --- |

3.2.2.

Jos kaksi tai useampia valaisimia kuuluu samaan ryhmitettyyn, yhdistettyyn tai rakenteellisesti yhdistettyyn yksikköön, hyväksyntä voidaan myöntää vain jos kukin näistä valaisimista täyttää tämän tai jonkin muun säännön määräykset. Tällaisessa ryhmitetyssä, yhdistetyssä tai rakenteellisesti yhdistetyssä yksikössä ei saa olla valaisimia, jotka eivät ole minkään säännön määräysten mukaisia.

| 3.2.3. | Jos kohdan 3.1 mukaisesti hyväksyttäväksi toimitettujen valaisimien tyyppi täyttää tämän säännön vaatimukset, hyväksyntä myönnetään. Toiminnallisesti integroidun valaisinjärjestelmän kaikki laitteet jättää tyyppihyväksyttäväksi sama hakija. |
| --- | --- |

3.2.3.

Jos kohdan 3.1 mukaisesti hyväksyttäväksi toimitettujen valaisimien tyyppi täyttää tämän säännön vaatimukset, hyväksyntä myönnetään. Toiminnallisesti integroidun valaisinjärjestelmän kaikki laitteet jättää tyyppihyväksyttäväksi sama hakija.

| 3.2.3.1. | Tätä sääntöä soveltaville vuoden 1958 sopimuksen sopimuspuolille on ilmoitettava tähän sääntöön perustuvasta valaisintyypin hyväksynnästä tai hyväksynnän laajentamisesta, epäämisestä tai peruuttamisesta taikka valaisintyypin tuotannon lopettamisesta tämän säännön liitteessä 1 esitetyn mallin mukaisella lomakkeella. |
| --- | --- |

3.2.3.1.

Tätä sääntöä soveltaville vuoden 1958 sopimuksen sopimuspuolille on ilmoitettava tähän sääntöön perustuvasta valaisintyypin hyväksynnästä tai hyväksynnän laajentamisesta, epäämisestä tai peruuttamisesta taikka valaisintyypin tuotannon lopettamisesta tämän säännön liitteessä 1 esitetyn mallin mukaisella lomakkeella.

| 3.2.3.2. | Kullekin hyväksytylle valaisintyypille on annettava hyväksyntänumero, joka on ilmoitettava kunkin valaisimen osalta liitteen 1 mukaisessa ilmoituslomakkeessa.
  Sopimuspuoli voi antaa saman hyväksyntänumeron merkkivalolaitteille tai -järjestelmille, jotka sisältävät useita valaisimia, mutta se ei saa antaa samaa numeroa toiselle valaisintyypille, jolla on sama toiminto. |
| --- | --- |

3.2.3.2.

Kullekin hyväksytylle valaisintyypille on annettava hyväksyntänumero, joka on ilmoitettava kunkin valaisimen osalta liitteen 1 mukaisessa ilmoituslomakkeessa.

Sopimuspuoli voi antaa saman hyväksyntänumeron merkkivalolaitteille tai -järjestelmille, jotka sisältävät useita valaisimia, mutta se ei saa antaa samaa numeroa toiselle valaisintyypille, jolla on sama toiminto.

| 3.2.4. | Tunnukset, joilla yksilöidään merkkivalolaite (toiminto), jolle on myönnetty tyyppihyväksyntä

  Taulukko 1


  Tunnusten luettelo

  (täydellinen luettelo on liitteessä 1 ”Ilmoitus”)







  Valaisin (toiminto) | Tunnus | Kohta |
| --- | --- | --- | --- |
| Huomiovalaisin | RL | 5.4. |
| Etusuuntavalaisin, joka asennetaan vähintään 20 mm:n etäisyydelle lähivalaisimesta tai etusumuvalaisimesta | 1a | 5.6. |
| Etusuuntavalaisin, joka asennetaan mille tahansa etäisyydelle lähivalaisimesta tai etusumuvalaisimesta | 1b | 5.6. |
| Etusuuntavalaisin, joka asennetaan vähintään 40 mm:n etäisyydelle lähivalaisimesta tai etusumuvalaisimesta | 1 | 5.6. |
| Luokan L ajoneuvon etuosan suuntavalaisimet, joita käytetään vähintään 75 mm:n etäisyydellä lähivalaisimesta | 11 | 5.6. |
| Luokan L ajoneuvon etuosan suuntavalaisimet, joita käytetään vähintään 40 mm:n etäisyydellä lähivalaisimesta | 11a | 5.6. |
| Luokan L ajoneuvon etuosan suuntavalaisimet, joita käytetään vähintään 20 mm:n etäisyydellä lähivalaisimesta | 11b | 5.6. |
| Luokan L ajoneuvon etuosan suuntavalaisimet, joita käytetään millä tahansa etäisyydellä lähivalaisimesta | 11c | 5.6. |
| Etuäärivalaisin | AM | 5.1. |
| Luokan L ajoneuvon etuvalaisin | MA | 5.1. |
| Etuvalaisin | A | 5.1. |
| Apuvalaisin | ML | 5.10. |
| Pysäköintivalaisin (eteenpäin ja taaksepäin suunnattu) | 77R | 5.3. |
| Takasuuntavalaisin (vakiovalovoima) | 2a | 5.6. |
| Takasuuntavalaisin (vaihtuva valovoima) | 2b | 5.6. |
| Luokan L ajoneuvon takasuuntavalaisin | 12 | 5.6. |
| Takaäärivalaisin (vakiovalovoima) | RM1 | 5.2. |
| Takaäärivalaisin (vaihtuva valovoima) | RM2 | 5.2. |
| Takasumuvalaisin (vakiovalovoima) | F1 | 5.9. |
| Takasumuvalaisin (vaihtuva valovoima) | F2 | 5.9. |
| Luokan L ajoneuvon takavalaisin | MR | 5.2. |
| Takavalaisin (vakiovalovoima) | R1 | 5.2. |
| Takavalaisin (vaihtuva valovoima) | R2 | 5.2. |
| Takarekisterikilven valaisin | L | 5.11. |
| Luokan L ajoneuvon takarekisterikilven valaisin | LM1 | 5.11. |
| Peruutusvalaisin (huomautus: kirjaimet A ja R voivat olla yhdistettyinä) | AR | 5.8. |
| Luokan M1 ajoneuvojen ja enintään 6 000 mm:n pituisten luokkien N1, M2 ja M3 ajoneuvojen sivusuuntavalaisin | 5 | 5.6. |
| Luokkien N2 ja N3 ajoneuvojen ja enintään 6 000 mm:n pituisten luokkien N1, M2 ja M3 ajoneuvojen sivusuuntavalaisin | 6 | 5.6. |
| Kaikkien ajoneuvoluokkien sivuvalaisin | SM1 | 5.7. |
| Luokan M1 ajoneuvojen sivuvalaisin | SM2 | 5.7. |
| Jarruvalaisin (keskelle ylös asennettu) (vakiovalovoima) | S3 | 5.5. |
| Jarruvalaisin (keskelle ylös asennettu) (vaihtuva valovoima) | S4 | 5.5. |
| Luokan L ajoneuvon jarruvalaisin | MS | 5.5. |
| Jarruvalaisin (vakiovalovoima) | S1 | 5.5. |
| Jarruvalaisin (vaihtuva valovoima) | S2 | 5.5. |

3.2.4.

Tunnukset, joilla yksilöidään merkkivalolaite (toiminto), jolle on myönnetty tyyppihyväksyntä

Taulukko 1

Taulukko 1

Tunnusten luettelo

Tunnusten luettelo

(täydellinen luettelo on liitteessä 1 ”Ilmoitus”)

Valaisin (toiminto)

Tunnus

Kohta

Huomiovalaisin

RL

5.4.

Etusuuntavalaisin, joka asennetaan vähintään 20 mm:n etäisyydelle lähivalaisimesta tai etusumuvalaisimesta

1a

5.6.

Etusuuntavalaisin, joka asennetaan mille tahansa etäisyydelle lähivalaisimesta tai etusumuvalaisimesta

1b

5.6.

Etusuuntavalaisin, joka asennetaan vähintään 40 mm:n etäisyydelle lähivalaisimesta tai etusumuvalaisimesta

1

5.6.

Luokan L ajoneuvon etuosan suuntavalaisimet, joita käytetään vähintään 75 mm:n etäisyydellä lähivalaisimesta

11

5.6.

Luokan L ajoneuvon etuosan suuntavalaisimet, joita käytetään vähintään 40 mm:n etäisyydellä lähivalaisimesta

11a

5.6.

Luokan L ajoneuvon etuosan suuntavalaisimet, joita käytetään vähintään 20 mm:n etäisyydellä lähivalaisimesta

11b

5.6.

Luokan L ajoneuvon etuosan suuntavalaisimet, joita käytetään millä tahansa etäisyydellä lähivalaisimesta

11c

5.6.

Etuäärivalaisin

AM

5.1.

Luokan L ajoneuvon etuvalaisin

MA

5.1.

Etuvalaisin

A

5.1.

Apuvalaisin

ML

5.10.

Pysäköintivalaisin (eteenpäin ja taaksepäin suunnattu)

77R

5.3.

Takasuuntavalaisin (vakiovalovoima)

2a

5.6.

Takasuuntavalaisin (vaihtuva valovoima)

2b

5.6.

Luokan L ajoneuvon takasuuntavalaisin

12

5.6.

Takaäärivalaisin (vakiovalovoima)

RM1

5.2.

Takaäärivalaisin (vaihtuva valovoima)

RM2

5.2.

Takasumuvalaisin (vakiovalovoima)

F1

5.9.

Takasumuvalaisin (vaihtuva valovoima)

F2

5.9.

Luokan L ajoneuvon takavalaisin

MR

5.2.

Takavalaisin (vakiovalovoima)

R1

5.2.

Takavalaisin (vaihtuva valovoima)

R2

5.2.

Takarekisterikilven valaisin

L

5.11.

Luokan L ajoneuvon takarekisterikilven valaisin

LM1

5.11.

Peruutusvalaisin (huomautus: kirjaimet A ja R voivat olla yhdistettyinä)

AR

5.8.

Luokan M1 ajoneuvojen ja enintään 6 000 mm:n pituisten luokkien N1, M2 ja M3 ajoneuvojen sivusuuntavalaisin

1

1

2

3

5

5.6.

Luokkien N2 ja N3 ajoneuvojen ja enintään 6 000 mm:n pituisten luokkien N1, M2 ja M3 ajoneuvojen sivusuuntavalaisin

2

3

1

2

3

6

5.6.

Kaikkien ajoneuvoluokkien sivuvalaisin

SM1

5.7.

Luokan M1 ajoneuvojen sivuvalaisin

1

SM2

5.7.

Jarruvalaisin (keskelle ylös asennettu) (vakiovalovoima)

S3

5.5.

Jarruvalaisin (keskelle ylös asennettu) (vaihtuva valovoima)

S4

5.5.

Luokan L ajoneuvon jarruvalaisin

MS

5.5.

Jarruvalaisin (vakiovalovoima)

S1

5.5.

Jarruvalaisin (vaihtuva valovoima)

S2

5.5.

Liitteen 7 osassa 1 olevan arvon a on oltava vähintään 5 mm.

| 3.2.5. | Kuhunkin muutossarjaan liittyvään laitteeseen sovellettavat muutosindeksit ovat seuraavat (ks. myös kohta 6.1.1):

  Taulukko 2


  Muutossarja ja muutosindeksi









  Säännön muutossarja | 00 | | |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Toiminto (valaisin) | Tietyn toiminnon (valaisimen) muutosindeksi |
| Huomiovalaisin | 0 | | |
| Etusuuntavalaisin | 0 | | |
| Etusuuntavalaisin (luokan L ajoneuvo) | 0 | | |
| Etuäärivalaisin | 0 | | |
| Etuvalaisin | 0 | | |
| Etuvalaisin (luokan L ajoneuvo) | 0 | | |
| Apuvalaisin | 0 | | |
| Pysäköintivalaisin | 0 | | |
| Takasuuntavalaisin | 0 | | |
| Takasuuntavalaisin (luokan L ajoneuvo) | 0 | | |
| Takaäärivalaisin | 0 | | |
| Takasumuvalaisin | 0 | | |
| Takavalaisin | 0 | | |
| Takavalaisin (luokan L ajoneuvo) | 0 | | |
| Takarekisterikilven valaisin | 0 | | |
| Takarekisterikilven valaisin (luokan L ajoneuvo) | 0 | | |
| Peruutusvalaisin | 0 | | |
| Sivusuuntavalaisin | 0 | | |
| Sivuvalaisin | 0 | | |
| Jarruvalaisin | 0 | | |
| Jarruvalaisin (luokan L ajoneuvo) | 0 | | |
| Jarruvalaisin (keskelle ylös asennettu) | 0 | | |

3.2.5.

Kuhunkin muutossarjaan liittyvään laitteeseen sovellettavat muutosindeksit ovat seuraavat (ks. myös kohta 6.1.1):

Taulukko 2

Taulukko 2

Muutossarja ja muutosindeksi

Muutossarja ja muutosindeksi

Säännön muutossarja

00

Toiminto (valaisin)

Tietyn toiminnon (valaisimen) muutosindeksi

Huomiovalaisin

0

Etusuuntavalaisin

0

Etusuuntavalaisin (luokan L ajoneuvo)

0

Etuäärivalaisin

0

Etuvalaisin

0

Etuvalaisin (luokan L ajoneuvo)

0

Apuvalaisin

0

Pysäköintivalaisin

0

Takasuuntavalaisin

0

Takasuuntavalaisin (luokan L ajoneuvo)

0

Takaäärivalaisin

0

Takasumuvalaisin

0

Takavalaisin

0

Takavalaisin (luokan L ajoneuvo)

0

Takarekisterikilven valaisin

0

Takarekisterikilven valaisin (luokan L ajoneuvo)

0

Peruutusvalaisin

0

Sivusuuntavalaisin

0

Sivuvalaisin

0

Jarruvalaisin

0

Jarruvalaisin (luokan L ajoneuvo)

0

Jarruvalaisin (keskelle ylös asennettu)

0

3.3.   Hyväksyntämerkki

3.3.1.   Yleiset määräykset

| 3.3.1.1. | Kussakin hyväksyttyyn tyyppiin kuuluvassa laitteessa on oltava riittävän suuri tila vuoden 1958 sopimuksessa tarkoitetulle yksilölliselle tunnisteelle (UI) ja muille kohdissa 3.3.4.2–3.3.4.6 määritellyille merkinnöille tai, jos se ei ole teknisesti mahdollista, hyväksyntämerkille lisätunnuksineen sekä kohdissa 3.3.4.2–3.3.4.6 määritellyille muille merkinnöille. |
| --- | --- |

3.3.1.1.

Kussakin hyväksyttyyn tyyppiin kuuluvassa laitteessa on oltava riittävän suuri tila vuoden 1958 sopimuksessa tarkoitetulle yksilölliselle tunnisteelle (UI) ja muille kohdissa 3.3.4.2–3.3.4.6 määritellyille merkinnöille tai, jos se ei ole teknisesti mahdollista, hyväksyntämerkille lisätunnuksineen sekä kohdissa 3.3.4.2–3.3.4.6 määritellyille muille merkinnöille.

| 3.3.1.2. | Liitteessä 7 on esimerkkejä merkintöjen järjestelystä. |
| --- | --- |

3.3.1.2.

Liitteessä 7 on esimerkkejä merkintöjen järjestelystä.

3.3.2.   Hyväksyntämerkki muodostuu seuraavista osista:

| 3.3.2.1. | E-kirjain ja hyväksynnän myöntäneen maan tunnusnumero, jotka ovat ympyrän sisällä |
| --- | --- |

3.3.2.1.

E-kirjain ja hyväksynnän myöntäneen maan tunnusnumero, jotka ovat ympyrän sisällä

| 3.3.2.2. | Kohdassa 3.2.3.2 tarkoitettu hyväksyntänumero |
| --- | --- |

3.3.2.2.

Kohdassa 3.2.3.2 tarkoitettu hyväksyntänumero

| 3.3.2.3. | Kohdassa 3.2.4 tarkoitetut merkkivalolaitteiden tunnukset |
| --- | --- |

3.3.2.3.

Kohdassa 3.2.4 tarkoitetut merkkivalolaitteiden tunnukset

| 3.3.2.4. | Tämän säännön numero, jota seuraa R-kirjain ja kaksi numeroa, jotka ilmoittavat hyväksynnän myöntämishetkellä voimassa olevan muutossarjan. |
| --- | --- |

3.3.2.4.

Tämän säännön numero, jota seuraa R-kirjain ja kaksi numeroa, jotka ilmoittavat hyväksynnän myöntämishetkellä voimassa olevan muutossarjan.

| 3.3.2.5. | Seuraavat lisätunnukset:






  3.3.2.5.1. | Valaisimissa, joita ei voida asentaa kummalle tahansa puolelle ajoneuvoa, valaisimen asennuspaikan osoittava vaakasuuntainen nuoli.






  3.3.2.5.1.1. | Nuoli on suunnattava ulospäin ajoneuvosta seuraavissa tapauksissa:






  a) | luokkien 1, 1a, 1b, 2a, 2b, 11, 11a, 11b, 11c ja 12 suuntavalaisimet |
| --- | --- | --- | --- | --- |

3.3.2.5.

Seuraavat lisätunnukset:

3.3.2.5.1.

Valaisimissa, joita ei voida asentaa kummalle tahansa puolelle ajoneuvoa, valaisimen asennuspaikan osoittava vaakasuuntainen nuoli.

3.3.2.5.1.1.

Nuoli on suunnattava ulospäin ajoneuvosta seuraavissa tapauksissa:

a)

luokkien 1, 1a, 1b, 2a, 2b, 11, 11a, 11b, 11c ja 12 suuntavalaisimet

| b) | etu- tai takavalaisimet, etu- tai takaäärivalaisimet |
| --- | --- |

b)

etu- tai takavalaisimet, etu- tai takaäärivalaisimet

| c) | peruutusvalaisimet, jos kahden peruutusvalaisimen valon jakautuminen on rajoitettu. |
| --- | --- |

c)

peruutusvalaisimet, jos kahden peruutusvalaisimen valon jakautuminen on rajoitettu.

| 3.3.2.5.1.2. | Nuoli on suunnattava ajoneuvon keulaa kohti, kun kyseessä ovat luokkien 5 ja 6 suuntavalaisimet ja yhdistetyt pysäköintivalaisimet. |
| --- | --- |

3.3.2.5.1.2.

Nuoli on suunnattava ajoneuvon keulaa kohti, kun kyseessä ovat luokkien 5 ja 6 suuntavalaisimet ja yhdistetyt pysäköintivalaisimet.

| 3.3.2.5.1.3. | Jos kyseessä on luokan 6 suuntavalaisin, siihen on merkittävä kirjain R tai L, joilla tarkoitetaan ajoneuvon oikeaa (R) tai vasenta (L) puolta. |
| --- | --- |

3.3.2.5.1.3.

Jos kyseessä on luokan 6 suuntavalaisin, siihen on merkittävä kirjain R tai L, joilla tarkoitetaan ajoneuvon oikeaa (R) tai vasenta (L) puolta.

| 3.3.2.5.2. | Kohdassa 3.2.4 mainitun tunnuksen oikealle puolelle soveltuvin osin:






  a) | lisäkirjain D valaisimiin, joita voidaan käyttää osana kahden erillisen valaisimen yhdistelmää; |
| --- | --- | --- |

3.3.2.5.2.

Kohdassa 3.2.4 mainitun tunnuksen oikealle puolelle soveltuvin osin:

a)

lisäkirjain D valaisimiin, joita voidaan käyttää osana kahden erillisen valaisimen yhdistelmää;

| b) | lisäkirjain Y laitteisiin, joita voidaan käyttää osana toiminnallisesti integroitua valaisinjärjestelmää. |
| --- | --- |

b)

lisäkirjain Y laitteisiin, joita voidaan käyttää osana toiminnallisesti integroitua valaisinjärjestelmää.

| 3.3.2.5.3. | Valaisimissa, joissa valon jakautuminen on rajoitettu (ks. liitteen 3 kohta 1.3), on oltava vaakasuoralta janalta lähtevä, alaspäin osoittava pystysuuntainen nuoli. |
| --- | --- |

3.3.2.5.3.

Valaisimissa, joissa valon jakautuminen on rajoitettu (ks. liitteen 3 kohta 1.3), on oltava vaakasuoralta janalta lähtevä, alaspäin osoittava pystysuuntainen nuoli.

| 3.3.2.5.4. | Hyväksyntänumero on sijoitettava kohdassa 3.3.2.1 tarkoitetun ympyrän lähelle. |
| --- | --- |

3.3.2.5.4.

Hyväksyntänumero on sijoitettava kohdassa 3.3.2.1 tarkoitetun ympyrän lähelle.

3.3.3.   Hyväksyntämerkintä voidaan korvata yksilöllisellä tunnisteella (unique identifier, UI), jos se on saatavilla. Yksilöllisen tunnisteen on oltava seuraavassa esimerkissä esitetyn mallin mukainen:

Image 56

a ≥ 8 mm

Edellä esitetty valaisimeen merkitty yksilöllinen tunniste osoittaa, että kyseinen tyyppi on hyväksytty ja että kyseistä tyyppihyväksyntää koskevat tiedot ovat saatavilla UNECE:n suojatussa internettietokannassa käyttämällä yksilöllistä tunnistetta 270650.

3.3.4.   Merkintävaatimukset

Hyväksyttäväksi toimitettavien valaisimien on täytettävä seuraavat vaatimukset:

| 3.3.4.1. | Valaisimessa on oltava riittävän suuri tila hyväksyntämerkintää tai yksilöllistä tunnistetta varten.






  3.3.4.1.1. | Hyväksyntämerkinnän tai yksilöllisen tunnisteen sekä mahdollisesti käytettävien korvaavien LED-valonlähteiden luokan tai luokkien on joka tapauksessa oltava näkyvillä, kun valaisin on asennettu ajoneuvoon tai kun avataan jokin liikkuva osa, kuten konepelti, tavaratilan luukku tai ovi. |
| --- | --- | --- |

3.3.4.1.

Valaisimessa on oltava riittävän suuri tila hyväksyntämerkintää tai yksilöllistä tunnistetta varten.

3.3.4.1.1.

Hyväksyntämerkinnän tai yksilöllisen tunnisteen sekä mahdollisesti käytettävien korvaavien LED-valonlähteiden luokan tai luokkien on joka tapauksessa oltava näkyvillä, kun valaisin on asennettu ajoneuvoon tai kun avataan jokin liikkuva osa, kuten konepelti, tavaratilan luukku tai ovi.

| 3.3.4.1.2. | Hyväksyntämerkintä voidaan sijoittaa valaisimen sisä- tai ulkopuoliseen osaan (joko läpinäkyvään tai läpinäkymättömään), jota ei voi irrottaa valaisimen valoa säteilevästä läpinäkyvästä osasta. |
| --- | --- |

3.3.4.1.2.

Hyväksyntämerkintä voidaan sijoittaa valaisimen sisä- tai ulkopuoliseen osaan (joko läpinäkyvään tai läpinäkymättömään), jota ei voi irrottaa valaisimen valoa säteilevästä läpinäkyvästä osasta.

| 3.3.4.2. | Valaisimessa on oltava hakijan kauppanimi tai tavaramerkki. Merkinnän on oltava selvästi luettavissa ja pysyvä. |
| --- | --- |

3.3.4.2.

Valaisimessa on oltava hakijan kauppanimi tai tavaramerkki. Merkinnän on oltava selvästi luettavissa ja pysyvä.

| 3.3.4.3. | Ei-vaihdettavilla valonlähteillä varustettuja valaisimia lukuun ottamatta valaisimissa on oltava selvästi luettavissa oleva ja pysyvä merkintä, josta käyvät ilmi






  a) | käytettävien valonlähteiden luokka; jos valaisin on hyväksytty korvaavilla LED-valonlähteillä toimivana, myös korvaavien LED-valonlähteiden luokka (luokat) ja/tai |
| --- | --- | --- |

3.3.4.3.

Ei-vaihdettavilla valonlähteillä varustettuja valaisimia lukuun ottamatta valaisimissa on oltava selvästi luettavissa oleva ja pysyvä merkintä, josta käyvät ilmi

a)

käytettävien valonlähteiden luokka; jos valaisin on hyväksytty korvaavilla LED-valonlähteillä toimivana, myös korvaavien LED-valonlähteiden luokka (luokat) ja/tai

| b) | valonlähdemoduulin tunnistuskoodi |
| --- | --- |

b)

valonlähdemoduulin tunnistuskoodi

| 3.3.4.4. | Kun kyseessä ovat valaisimet, joissa on






  a) | elektroninen valonlähteen ohjauslaite tai |
| --- | --- | --- |

3.3.4.4.

Kun kyseessä ovat valaisimet, joissa on

a)

elektroninen valonlähteen ohjauslaite tai

| b) | valovoiman säädin ja/tai |
| --- | --- |

b)

valovoiman säädin ja/tai

| c) | sekundaarinen toimintatila ja/tai |
| --- | --- |

c)

sekundaarinen toimintatila ja/tai

| d) | ei-vaihdettavat valonlähteet ja/tai |
| --- | --- |

d)

ei-vaihdettavat valonlähteet ja/tai

| e) | valonlähdemoduulit, |
| --- | --- |

e)

valonlähdemoduulit,

valaisimessa on oltava nimellisjännitettä tai jännitealuetta koskeva merkintä.

| 3.3.4.5. | Valonlähdemoduuleilla varustettujen valaisimien valonlähdemoduuleissa on oltava seuraavat merkinnät:






  a) | hakijan kauppanimi tai tavaramerkki; |
| --- | --- | --- |

3.3.4.5.

Valonlähdemoduuleilla varustettujen valaisimien valonlähdemoduuleissa on oltava seuraavat merkinnät:

a)

hakijan kauppanimi tai tavaramerkki;

| b) | moduulin tunnistuskoodi, joka koostuu kirjaimista MD (lyhenteenä sanasta ”moduuli”) ja hyväksyntämerkistä ilman kohdassa 3.3.2 tarkoitettua ympyrää tai kohdassa 3.3.3 tarkoitettua yksilöllisen tunnisteen (UI) merkinnässä olevaa typistettyä ympyrää.
  Jos käytetään useita erilaisia valonlähdemoduuleja, hyväksyntämerkin jälkeen on merkittävä lisätunnukset tai -merkit.
  Hyväksyntämerkin tai yksilöllisen tunnisteen ei tarvitse olla sama kuin siinä valaisimessa, jossa moduulia käytetään, mutta molempien merkintöjen on oltava saman hakijan; |
| --- | --- |

b)

moduulin tunnistuskoodi, joka koostuu kirjaimista MD (lyhenteenä sanasta ”moduuli”) ja hyväksyntämerkistä ilman kohdassa 3.3.2 tarkoitettua ympyrää tai kohdassa 3.3.3 tarkoitettua yksilöllisen tunnisteen (UI) merkinnässä olevaa typistettyä ympyrää.

Jos käytetään useita erilaisia valonlähdemoduuleja, hyväksyntämerkin jälkeen on merkittävä lisätunnukset tai -merkit.

Hyväksyntämerkin tai yksilöllisen tunnisteen ei tarvitse olla sama kuin siinä valaisimessa, jossa moduulia käytetään, mutta molempien merkintöjen on oltava saman hakijan;

| c) | nimellisjännite tai jännitealue. |
| --- | --- |

c)

nimellisjännite tai jännitealue.

| 3.3.4.6. | Elektroniseen valonlähteen ohjauslaitteeseen tai valovoiman säätimeen, joka on osa valaisinta mutta joka ei kuulu valaisimen runkoon, on merkittävä valmistajan nimi ja tunnistusnumero. |
| --- | --- |

3.3.4.6.

Elektroniseen valonlähteen ohjauslaitteeseen tai valovoiman säätimeen, joka on osa valaisinta mutta joka ei kuulu valaisimen runkoon, on merkittävä valmistajan nimi ja tunnistusnumero.

| 3.3.4.7. | Kohtien 3.3.4.2–3.3.4.6 mukaiset merkinnät on kiinnitettävä valaisimeen pysyvällä ja selvästi luettavalla tavalla, mutta niiden ei tarvitse täyttää kohdan 3.3.4.1.1 vaatimuksia. |
| --- | --- |

3.3.4.7.

Kohtien 3.3.4.2–3.3.4.6 mukaiset merkinnät on kiinnitettävä valaisimeen pysyvällä ja selvästi luettavalla tavalla, mutta niiden ei tarvitse täyttää kohdan 3.3.4.1.1 vaatimuksia.

3.3.5.   Ryhmitetyt, yhdistetyt ja rakenteellisesti yhdistetyt valaisimet

| 3.3.5.1. | Jos ryhmitetyt, yhdistetyt tai rakenteellisesti yhdistetyt valaisimet täyttävät usean E-säännön vaatimukset, niihin voidaan kiinnittää yksi hyväksyntämerkki tai yksilöllinen tunniste. Hyväksyntämerkki koostuu E-kirjaimesta ja hyväksynnän myöntäneen maan tunnusnumerosta, jotka ovat ympyrän sisällä, ja hyväksyntänumerosta. Tämä hyväksyntämerkki tai yksilöllinen tunniste voidaan sijoittaa mihin tahansa kohtaan ryhmitetyssä, yhdistetyssä tai rakenteellisesti yhdistetyssä valaisimessa seuraavin edellytyksin:






  3.3.5.1.1. | merkintä näkyy, kun valaisimet on asennettu paikoilleen |
| --- | --- | --- |

3.3.5.1.

Jos ryhmitetyt, yhdistetyt tai rakenteellisesti yhdistetyt valaisimet täyttävät usean E-säännön vaatimukset, niihin voidaan kiinnittää yksi hyväksyntämerkki tai yksilöllinen tunniste. Hyväksyntämerkki koostuu E-kirjaimesta ja hyväksynnän myöntäneen maan tunnusnumerosta, jotka ovat ympyrän sisällä, ja hyväksyntänumerosta. Tämä hyväksyntämerkki tai yksilöllinen tunniste voidaan sijoittaa mihin tahansa kohtaan ryhmitetyssä, yhdistetyssä tai rakenteellisesti yhdistetyssä valaisimessa seuraavin edellytyksin:

3.3.5.1.1.

merkintä näkyy, kun valaisimet on asennettu paikoilleen

| 3.3.5.1.2. | ryhmitetystä, yhdistetystä tai rakenteellisesti yhdistetystä valaisimesta ei voida poistaa valoa lähettävää osaa poistamatta samalla hyväksyntämerkkiä. |
| --- | --- |

3.3.5.1.2.

ryhmitetystä, yhdistetystä tai rakenteellisesti yhdistetystä valaisimesta ei voida poistaa valoa lähettävää osaa poistamatta samalla hyväksyntämerkkiä.

| 3.3.5.2. | Yhden hyväksyntämerkin osien koko ei saa olla pienempi kuin vähimmäiskoko, joka vahvistetaan pienimmälle yksittäiselle merkille säännössä, jonka perusteella hyväksyntä on myönnetty. |
| --- | --- |

3.3.5.2.

Yhden hyväksyntämerkin osien koko ei saa olla pienempi kuin vähimmäiskoko, joka vahvistetaan pienimmälle yksittäiselle merkille säännössä, jonka perusteella hyväksyntä on myönnetty.

| 3.3.5.3. | Liitteessä 7 on esimerkkejä ryhmitettyjen, yhdistettyjen tai rakenteellisesti yhdistettyjen ajovalaisimien hyväksyntämerkeistä edellä mainittujen lisätunnusten kanssa. |
| --- | --- |

3.3.5.3.

Liitteessä 7 on esimerkkejä ryhmitettyjen, yhdistettyjen tai rakenteellisesti yhdistettyjen ajovalaisimien hyväksyntämerkeistä edellä mainittujen lisätunnusten kanssa.

| 3.3.5.4. | Kun kyseessä on valaisin, joka on rakenteellisesti yhdistetty muihin valaisimiin ja jonka linssiä voidaan käyttää myös muuntyyppisissä laitteissa, sovelletaan kohdan 3.3.5 vaatimuksia. |
| --- | --- |

3.3.5.4.

Kun kyseessä on valaisin, joka on rakenteellisesti yhdistetty muihin valaisimiin ja jonka linssiä voidaan käyttää myös muuntyyppisissä laitteissa, sovelletaan kohdan 3.3.5 vaatimuksia.

3.4.   Moottoriajoneuvojen ja niiden perävaunujen valaisintyypin muutokset ja hyväksynnän laajentaminen

| 3.4.1. | Valaisintyyppiin mahdollisesti tehtävistä muutoksista on ilmoitettava tyyppihyväksyntäviranomaiselle, joka on hyväksynyt kyseisen tyypin. Tämän jälkeen viranomainen voi joko






  3.4.1.1. | katsoa, ettei tehdyillä muutoksilla todennäköisesti ole merkittävää kielteistä vaikutusta ja että ajoneuvo joka tapauksessa edelleen täyttää vaatimukset, tai |
| --- | --- | --- |

3.4.1.

Valaisintyyppiin mahdollisesti tehtävistä muutoksista on ilmoitettava tyyppihyväksyntäviranomaiselle, joka on hyväksynyt kyseisen tyypin. Tämän jälkeen viranomainen voi joko

3.4.1.1.

katsoa, ettei tehdyillä muutoksilla todennäköisesti ole merkittävää kielteistä vaikutusta ja että ajoneuvo joka tapauksessa edelleen täyttää vaatimukset, tai

| 3.4.1.2. | vaatia testien suorittamisesta vastaavalta tutkimuslaitokselta uuden testausselosteen. |
| --- | --- |

3.4.1.2.

vaatia testien suorittamisesta vastaavalta tutkimuslaitokselta uuden testausselosteen.

| 3.4.2. | Hyväksynnän vahvistaminen tai epääminen, jossa eritellään muutokset, annetaan tiedoksi kohdan 3.2.3.1 mukaisella menettelyllä tätä sääntöä soveltaville vuoden 1958 sopimuksen sopimuspuolille. |
| --- | --- |

3.4.2.

Hyväksynnän vahvistaminen tai epääminen, jossa eritellään muutokset, annetaan tiedoksi kohdan 3.2.3.1 mukaisella menettelyllä tätä sääntöä soveltaville vuoden 1958 sopimuksen sopimuspuolille.

| 3.4.3. | Hyväksynnän laajentamisen myöntäneen tyyppihyväksyntäviranomaisen on annettava laajentamiselle sarjanumero ja ilmoitettava siitä muille hyväksynnän myöntämisen perustana olevaa E-sääntöä soveltaville vuoden 1958 sopimuksen sopimuspuolille tämän säännön liitteessä 1 esitetyn mallin mukaisella ilmoituslomakkeella. |
| --- | --- |

3.4.3.

Hyväksynnän laajentamisen myöntäneen tyyppihyväksyntäviranomaisen on annettava laajentamiselle sarjanumero ja ilmoitettava siitä muille hyväksynnän myöntämisen perustana olevaa E-sääntöä soveltaville vuoden 1958 sopimuksen sopimuspuolille tämän säännön liitteessä 1 esitetyn mallin mukaisella ilmoituslomakkeella.

3.5.   Tuotannon vaatimustenmukaisuus

Tuotannon vaatimustenmukaisuuden testausmenettelyjen on oltava vuoden 1958 sopimuksen liitteessä 1 (E/ECE/TRANS/505/Rev.3) vahvistettujen menettelyjen ja seuraavien vaatimusten mukaisia:

| 3.5.1. | Valaisimet on valmistettava siten, että ne vastaavat tämän säännön perusteella hyväksyttyä tyyppiä. Kohdissa 4 ja 5 asetettujen vaatimusten täyttyminen on tarkastettava seuraavasti:






  3.5.1.1. | Liitteessä 4 asetettuja tuotannon vaatimustenmukaisuuden valvontaa koskevia vähimmäisvaatimuksia on noudatettava.






  3.5.1.1.1 | Kun kyseessä on huomiovalaisin, jonka enimmäisvalovoima ei ole suurempi kuin 700 cd, kuten liitteessä 1 täsmennetään, liitteessä 4 esitettyjä tuotannon vaatimustenmukaisuuden testausmenettelyjä toteutettaessa valovoima saa olla enintään 700 cd. |
| --- | --- | --- | --- |

3.5.1.

Valaisimet on valmistettava siten, että ne vastaavat tämän säännön perusteella hyväksyttyä tyyppiä. Kohdissa 4 ja 5 asetettujen vaatimusten täyttyminen on tarkastettava seuraavasti:

3.5.1.1.

Liitteessä 4 asetettuja tuotannon vaatimustenmukaisuuden valvontaa koskevia vähimmäisvaatimuksia on noudatettava.

3.5.1.1.1

Kun kyseessä on huomiovalaisin, jonka enimmäisvalovoima ei ole suurempi kuin 700 cd, kuten liitteessä 1 täsmennetään, liitteessä 4 esitettyjä tuotannon vaatimustenmukaisuuden testausmenettelyjä toteutettaessa valovoima saa olla enintään 700 cd.

| 3.5.1.2. | Liitteessä 5 asetettuja tarkastajan suorittamaa näytteenottoa koskevia vähimmäisvaatimuksia on noudatettava. |
| --- | --- |

3.5.1.2.

Liitteessä 5 asetettuja tarkastajan suorittamaa näytteenottoa koskevia vähimmäisvaatimuksia on noudatettava.

| 3.5.2. | Tyyppihyväksynnän myöntänyt viranomainen voi milloin tahansa tarkastaa kussakin tuotantolaitoksessa sovellettavat vaatimustenmukaisuuden valvontamenetelmät. Näiden tarkastusten tavanomainen tiheys on kerran kahdessa vuodessa. |
| --- | --- |

3.5.2.

Tyyppihyväksynnän myöntänyt viranomainen voi milloin tahansa tarkastaa kussakin tuotantolaitoksessa sovellettavat vaatimustenmukaisuuden valvontamenetelmät. Näiden tarkastusten tavanomainen tiheys on kerran kahdessa vuodessa.

| 3.5.3. | Kun kyseessä ovat ei-vaihdettavat hehkulankavalonlähteet tai valonlähdemoduulit, jotka on varustettu ei-vaihdettavilla hehkulankavalonlähteillä, hakijan on liitettävä tyyppihyväksyntäasiakirjoihin tyyppihyväksyntäviranomaisen hyväksyttävissä oleva seloste, joka osoittaa, että kyseiset ei-vaihdettavat hehkulankavalonlähteet ovat standardin IEC 60809 kolmannen painoksen kohdassa 4.11 vahvistettujen vaatimusten mukaisia. |
| --- | --- |

3.5.3.

Kun kyseessä ovat ei-vaihdettavat hehkulankavalonlähteet tai valonlähdemoduulit, jotka on varustettu ei-vaihdettavilla hehkulankavalonlähteillä, hakijan on liitettävä tyyppihyväksyntäasiakirjoihin tyyppihyväksyntäviranomaisen hyväksyttävissä oleva seloste, joka osoittaa, että kyseiset ei-vaihdettavat hehkulankavalonlähteet ovat standardin IEC 60809 kolmannen painoksen kohdassa 4.11 vahvistettujen vaatimusten mukaisia.

| 3.5.4. | Testaus korvaavilla LED-valonlähteillä ei kuulu tuotannon vaatimustenmukaisuuden valvontaan. |
| --- | --- |

3.5.4.

Testaus korvaavilla LED-valonlähteillä ei kuulu tuotannon vaatimustenmukaisuuden valvontaan.

3.6.   Seuraamukset vaatimustenmukaisuudesta poikkeavasta tuotannosta

| 3.6.1. | Myönnetty hyväksyntä voidaan peruuttaa, jos tämän säännön vaatimukset eivät täyty. |
| --- | --- |

3.6.1.

Myönnetty hyväksyntä voidaan peruuttaa, jos tämän säännön vaatimukset eivät täyty.

| 3.6.2. | Jos tätä sääntöä soveltava vuoden 1958 sopimuksen sopimuspuoli peruuttaa aiemmin myöntämänsä hyväksynnän, sen on viipymättä ilmoitettava tästä muille tätä sääntöä soveltaville sopimuksen sopimuspuolille liitteessä 1 esitetyn mallin mukaisella ilmoituslomakkeella. |
| --- | --- |

3.6.2.

Jos tätä sääntöä soveltava vuoden 1958 sopimuksen sopimuspuoli peruuttaa aiemmin myöntämänsä hyväksynnän, sen on viipymättä ilmoitettava tästä muille tätä sääntöä soveltaville sopimuksen sopimuspuolille liitteessä 1 esitetyn mallin mukaisella ilmoituslomakkeella.

3.7.   Tuotannon lopettaminen

Jos hyväksynnän haltija lopettaa kokonaan tämän säännön perusteella hyväksytyn valaisimen valmistamisen, hyväksynnän haltijan on ilmoitettava tästä hyväksynnän myöntäneelle viranomaiselle. Ilmoituksen saatuaan viranomaisen on ilmoitettava asiasta muille tätä sääntöä soveltaville vuoden 1958 sopimuksen sopimuspuolille liitteessä 1 esitetyn mallin mukaisella ilmoituslomakkeella.

3.8.   Hyväksyntätesteistä vastaavien tutkimuslaitosten sekä tyyppihyväksyntäviranomaisen nimet ja osoitteet

Tätä sääntöä soveltavien vuoden 1958 sopimuksen sopimuspuolten on ilmoitettava Yhdistyneiden kansakuntien sihteeristölle hyväksyntätestauksesta vastaavien tutkimuslaitosten ja niiden tyyppihyväksyntäviranomaisten nimet ja osoitteet, jotka myöntävät hyväksynnän ja joille on lähetettävä ilmoitukset muissa maissa annetusta hyväksynnästä tai hyväksynnän laajentamisesta, epäämisestä tai peruuttamisesta taikka tuotannon lopettamisesta.

3.9.   Äärivalaisimien ja pysäköintivalaisimien värejä ja erityislaitteita koskevat huomautukset

Vuoden 1958 sopimuksen, johon tämän sääntö on liitetty, sopimuspuolet voivat mainitun sopimuksen 3 artiklan estämättä kieltää tiettyjen tässä säännössä sallittujen värien käytön rekisteröimiinsä ajoneuvoihin asennetuissa valaisimissa tai kieltää kaikissa tai joissakin ajoneuvoluokissa rekisteröimistään ajoneuvoista jarruvalaisimet, joissa on ainoastaan vakiovalovoima.

4.   YLEISET TEKNISET VAATIMUKSET

Jokaisen hyväksyttäväksi toimitetun valaisimen on täytettävä tämän säännön kohdissa 4 ja 5 esitetyt vaatimukset.

| 4.1. | Tähän sääntöön sovelletaan E-säännön nro 48, 53, 74 tai 86 jaksoon 5 ”Yleiset vaatimukset” ja jaksoon 6 ”Valaisinkohtaiset vaatimukset” ja niissä mainittuihin liitteisiin sisältyviä vaatimuksia sekä valaisimen tyyppihyväksynnän hakemishetkellä voimassa olevien muutossarjojen vaatimuksia.
  On noudatettava kutakin valaisinta ja ajoneuvoluokkaa, johon valaisin on tarkoitus asentaa, koskevia vaatimuksia, kun niiden noudattamisen tarkistaminen valaisimen tyyppihyväksynnän hetkellä on toteutettavissa. |
| --- | --- |

4.1.

Tähän sääntöön sovelletaan E-säännön nro 48, 53, 74 tai 86 jaksoon 5 ”Yleiset vaatimukset” ja jaksoon 6 ”Valaisinkohtaiset vaatimukset” ja niissä mainittuihin liitteisiin sisältyviä vaatimuksia sekä valaisimen tyyppihyväksynnän hakemishetkellä voimassa olevien muutossarjojen vaatimuksia.

On noudatettava kutakin valaisinta ja ajoneuvoluokkaa, johon valaisin on tarkoitus asentaa, koskevia vaatimuksia, kun niiden noudattamisen tarkistaminen valaisimen tyyppihyväksynnän hetkellä on toteutettavissa.

| 4.2. | Valaisimet on suunniteltava ja valmistettava siten, että ne toimivat tyydyttävästi tavanomaisissa käyttöolosuhteissa ja säilyttävät tässä säännössä tarkoitetut ominaisuudet huolimatta käytön aikana niihin mahdollisesti kohdistuvasta tärinästä. |
| --- | --- |

4.2.

Valaisimet on suunniteltava ja valmistettava siten, että ne toimivat tyydyttävästi tavanomaisissa käyttöolosuhteissa ja säilyttävät tässä säännössä tarkoitetut ominaisuudet huolimatta käytön aikana niihin mahdollisesti kohdistuvasta tärinästä.

| 4.3. | Valonlähteet:






  4.3.1. | Vaihdettavat valonlähteet






  4.3.1.1. | Valaisimessa saa olla ainoastaan E-säännön nro 37 ja/tai 128 perusteella hyväksyttyjä valonlähteitä, mikäli käyttöä ei rajoiteta säännössä nro 37 ja sen muutossarjoissa, jotka ovat voimassa tyyppihyväksynnän hakemishetkellä, tai säännössä nro 128 ja sen muutossarjoissa, jotka ovat voimassa tyyppihyväksynnän hakemishetkellä. |
| --- | --- | --- | --- |

4.3.

Valonlähteet:

4.3.1.

Vaihdettavat valonlähteet

4.3.1.1.

Valaisimessa saa olla ainoastaan E-säännön nro 37 ja/tai 128 perusteella hyväksyttyjä valonlähteitä, mikäli käyttöä ei rajoiteta säännössä nro 37 ja sen muutossarjoissa, jotka ovat voimassa tyyppihyväksynnän hakemishetkellä, tai säännössä nro 128 ja sen muutossarjoissa, jotka ovat voimassa tyyppihyväksynnän hakemishetkellä.

| 4.3.1.2. | Jos valonlähdeluokat tai -tyypit on rajoitettu käytettäviksi sellaisten käytössä olevien ajoneuvojen valaisimissa, jotka on alun perin varustettu tällaisilla valaisimilla, valaisimen tyyppihyväksynnän hakijan on ilmoitettava, että valaisin on tarkoitettu asennettavaksi ainoastaan kyseisiin ajoneuvoihin. Tämä on mainittava liitteessä 1 olevassa ilmoituslomakkeessa. |
| --- | --- |

4.3.1.2.

Jos valonlähdeluokat tai -tyypit on rajoitettu käytettäviksi sellaisten käytössä olevien ajoneuvojen valaisimissa, jotka on alun perin varustettu tällaisilla valaisimilla, valaisimen tyyppihyväksynnän hakijan on ilmoitettava, että valaisin on tarkoitettu asennettavaksi ainoastaan kyseisiin ajoneuvoihin. Tämä on mainittava liitteessä 1 olevassa ilmoituslomakkeessa.

| 4.3.1.3. | Valaisimen rakenteen on oltava sellainen, että valonlähteet voi asentaa ainoastaan oikeaan asentoon. |
| --- | --- |

4.3.1.3.

Valaisimen rakenteen on oltava sellainen, että valonlähteet voi asentaa ainoastaan oikeaan asentoon.

| 4.3.1.4. | Valonlähteen kannan on oltava IEC:n julkaisussa 60061 määriteltyjen ominaisuuksien mukainen. Tässä yhteydessä sovelletaan tietolomaketta, joka koskee kyseisessä valonlähdeluokassa käytettävää kantaa.
  Jos on määrätty myös tietty korvaavien LED-valonlähteiden luokka, voidaan vaihtoehtoisesti käyttää kyseisten korvaavien LED-valonlähteiden luokan kantaa koskevaa tietolomaketta. |
| --- | --- |

4.3.1.4.

Valonlähteen kannan on oltava IEC:n julkaisussa 60061 määriteltyjen ominaisuuksien mukainen. Tässä yhteydessä sovelletaan tietolomaketta, joka koskee kyseisessä valonlähdeluokassa käytettävää kantaa.

Jos on määrätty myös tietty korvaavien LED-valonlähteiden luokka, voidaan vaihtoehtoisesti käyttää kyseisten korvaavien LED-valonlähteiden luokan kantaa koskevaa tietolomaketta.

| 4.3.2. | Valonlähdemoduuleihin sovelletaan seuraavia vaatimuksia:






  4.3.2.1. | Valonlähdemoduulien rakenteen on oltava sellainen, että






  a) | jokaisen valonlähdemoduulin voi asentaa vain määrättyyn eli oikeaan asentoon ja poistaa vain työkaluja käyttämällä |
| --- | --- | --- | --- |

4.3.2.

Valonlähdemoduuleihin sovelletaan seuraavia vaatimuksia:

4.3.2.1.

Valonlähdemoduulien rakenteen on oltava sellainen, että

a)

jokaisen valonlähdemoduulin voi asentaa vain määrättyyn eli oikeaan asentoon ja poistaa vain työkaluja käyttämällä

| b) | jos valaisimen kotelossa on useampia valonlähdemoduuleita, erityyppisillä ominaisuuksilla varustettuja valonlähdemoduuleita ei voi vaihtaa keskenään valaisimen kotelon sisällä. |
| --- | --- |

b)

jos valaisimen kotelossa on useampia valonlähdemoduuleita, erityyppisillä ominaisuuksilla varustettuja valonlähdemoduuleita ei voi vaihtaa keskenään valaisimen kotelon sisällä.

| 4.3.2.2. | Valonlähdemoduulien on oltava asiattomalta käsittelyltä suojattuja. |
| --- | --- |

4.3.2.2.

Valonlähdemoduulien on oltava asiattomalta käsittelyltä suojattuja.

| 4.3.2.3. | Valonlähdemoduulin on oltava mekaaniselta rakenteeltaan sellainen, että sitä ei voida työkaluja käyttämällä tai ilman työkaluja vaihtaa mihinkään toiseen hyväksyttyyn vaihdettavaan valonlähteeseen. |
| --- | --- |

4.3.2.3.

Valonlähdemoduulin on oltava mekaaniselta rakenteeltaan sellainen, että sitä ei voida työkaluja käyttämällä tai ilman työkaluja vaihtaa mihinkään toiseen hyväksyttyyn vaihdettavaan valonlähteeseen.

| 4.3.2.4. | Kun kyseessä ovat ei-vaihdettavat hehkulankavalonlähteet tai valonlähdemoduulit, jotka on varustettu ei-vaihdettavilla hehkulankavalonlähteillä, hakijan on liitettävä tyyppihyväksyntäasiakirjoihin tyyppihyväksyntäviranomaisen hyväksyttävissä oleva seloste, joka osoittaa, että kyseiset ei-vaihdettavat hehkulankavalonlähteet ovat standardin IEC 60809 kolmannen painoksen kohdassa 4.11 vahvistettujen vaatimusten mukaisia. |
| --- | --- |

4.3.2.4.

Kun kyseessä ovat ei-vaihdettavat hehkulankavalonlähteet tai valonlähdemoduulit, jotka on varustettu ei-vaihdettavilla hehkulankavalonlähteillä, hakijan on liitettävä tyyppihyväksyntäasiakirjoihin tyyppihyväksyntäviranomaisen hyväksyttävissä oleva seloste, joka osoittaa, että kyseiset ei-vaihdettavat hehkulankavalonlähteet ovat standardin IEC 60809 kolmannen painoksen kohdassa 4.11 vahvistettujen vaatimusten mukaisia.

4.4.   Erilliset valaisimet ja toiminnallisesti integroidut valaisimet

| 4.4.1. | Tunnuksella D merkittynä valaisimena tyyppihyväksyttävää kahden erillisen valaisimen kokoonpanoa voidaan käyttää etu- ja takavalaisimena lukuun ottamatta luokkia MA ja MR, jarruvalaisimena lukuun ottamatta luokkaa MS, etu- ja takaäärivalaisimena sekä suuntavalaisimena lukuun ottamatta luokkia 11, 11a, 11b, 11c ja 12. |
| --- | --- |

4.4.1.

Tunnuksella D merkittynä valaisimena tyyppihyväksyttävää kahden erillisen valaisimen kokoonpanoa voidaan käyttää etu- ja takavalaisimena lukuun ottamatta luokkia MA ja MR, jarruvalaisimena lukuun ottamatta luokkaa MS, etu- ja takaäärivalaisimena sekä suuntavalaisimena lukuun ottamatta luokkia 11, 11a, 11b, 11c ja 12.

| 4.4.2. | Tunnuksella Y merkittyinä valaisimina tyyppihyväksyttävää toiminnallisesti integroitua valaisinjärjestelmää voidaan käyttää etu- ja takavalaisimena, jarruvalaisimena, etu- ja takaäärivalaisimena, huomiovalaisimena sekä luokkien 1, 1a, 1b, 2a ja 2b suuntavalaisimena. |
| --- | --- |

4.4.2.

Tunnuksella Y merkittyinä valaisimina tyyppihyväksyttävää toiminnallisesti integroitua valaisinjärjestelmää voidaan käyttää etu- ja takavalaisimena, jarruvalaisimena, etu- ja takaäärivalaisimena, huomiovalaisimena sekä luokkien 1, 1a, 1b, 2a ja 2b suuntavalaisimena.

4.5.   Yksittäiset valaisimet taikka ryhmitetyt, yhdistetyt tai rakenteellisesti toisiinsa yhdistetyt valaisimet

| 4.5.1. | Valaisimet, jotka on hyväksytty etu- tai takavalaisimina, katsotaan hyväksytyiksi myös äärivalaisimina. |
| --- | --- |

4.5.1.

Valaisimet, jotka on hyväksytty etu- tai takavalaisimina, katsotaan hyväksytyiksi myös äärivalaisimina.

| 4.5.2. | Ryhmitettyjä tai yhdistettyjä taikka rakenteellisesti yhdistettyjä etu- ja takavalaisimia voidaan käyttää myös äärivalaisimina. |
| --- | --- |

4.5.2.

Ryhmitettyjä tai yhdistettyjä taikka rakenteellisesti yhdistettyjä etu- ja takavalaisimia voidaan käyttää myös äärivalaisimina.

| 4.5.3. | Etu- ja takavalaisimet tai huomiovalaisimet, jotka on rakenteellisesti yhdistetty toiseen, yhteistä valonlähdettä käyttävään toimintoon ja jotka on suunniteltu toimimaan pysyvästi sellaisen lisäjärjestelmän kanssa, jolla säädellään lähetetyn valon voimakkuutta, ovat sallittuja. |
| --- | --- |

4.5.3.

Etu- ja takavalaisimet tai huomiovalaisimet, jotka on rakenteellisesti yhdistetty toiseen, yhteistä valonlähdettä käyttävään toimintoon ja jotka on suunniteltu toimimaan pysyvästi sellaisen lisäjärjestelmän kanssa, jolla säädellään lähetetyn valon voimakkuutta, ovat sallittuja.

| 4.5.4. | Jos kyseessä on kuitenkin takavalaisin, joka on rakenteellisesti yhdistetty jarruvalaisimeen, valaisimen on joko






  a) | oltava osa useiden valonlähteiden kokonaisuutta tai |
| --- | --- | --- |

4.5.4.

Jos kyseessä on kuitenkin takavalaisin, joka on rakenteellisesti yhdistetty jarruvalaisimeen, valaisimen on joko

a)

oltava osa useiden valonlähteiden kokonaisuutta tai

| b) | oltava tarkoitettu käytettäväksi ajoneuvossa, joka on varustettu mainittua toimintoa koskevalla vianvalvontajärjestelmällä. |
| --- | --- |

b)

oltava tarkoitettu käytettäväksi ajoneuvossa, joka on varustettu mainittua toimintoa koskevalla vianvalvontajärjestelmällä.

Kummassakin tapauksessa ilmoitusasiakirjaan on tehtävä tätä koskeva maininta.

| 4.5.5. | Jos etuvalaisimeen sisältyy yksi tai useampia infrapunasäteilyn lähteitä, tätä etuvalaisinta koskevien fotometristen ja värivaatimusten on täytyttävä riippumatta siitä, ovatko infrapunasäteilyn lähteet toiminnassa. |
| --- | --- |

4.5.5.

Jos etuvalaisimeen sisältyy yksi tai useampia infrapunasäteilyn lähteitä, tätä etuvalaisinta koskevien fotometristen ja värivaatimusten on täytyttävä riippumatta siitä, ovatko infrapunasäteilyn lähteet toiminnassa.

4.6.   Vikaantumistapauksia koskevat vaatimukset

4.6.1.   Useamman kuin yhden valonlähteen sisältävän yksittäisen valaisimen vioittuminen

| 4.6.1.1. | Useamman kuin yhden valonlähteen sisältävässä yksittäisessä valaisimessa pidetään yhtenä valonlähteenä valonlähteiden ryhmää, joka on kytketty siten, että yhden valonlähteen vioittumisen vuoksi kaikki lähteet lopettavat valon lähettämisen. |
| --- | --- |

4.6.1.1.

Useamman kuin yhden valonlähteen sisältävässä yksittäisessä valaisimessa pidetään yhtenä valonlähteenä valonlähteiden ryhmää, joka on kytketty siten, että yhden valonlähteen vioittumisen vuoksi kaikki lähteet lopettavat valon lähettämisen.

| 4.6.1.2. | Jos mikä tahansa useamman kuin yhden valonlähteen sisältämän yksittäisen valaisimen valonlähteistä vioittuu, sovelletaan vähintään yhtä seuraavista määräyksistä:






  a) | valon voimakkuus vastaa liitteen 3 asianomaisessa valonjakautumistaulukossa vaadittua vähimmäisvoimakkuutta, ja kun kaikki valonlähteet ovat toiminnassa, enimmäisvoimakkuudet eivät saa ylittyä; tai |
| --- | --- | --- |

4.6.1.2.

Jos mikä tahansa useamman kuin yhden valonlähteen sisältämän yksittäisen valaisimen valonlähteistä vioittuu, sovelletaan vähintään yhtä seuraavista määräyksistä:

a)

valon voimakkuus vastaa liitteen 3 asianomaisessa valonjakautumistaulukossa vaadittua vähimmäisvoimakkuutta, ja kun kaikki valonlähteet ovat toiminnassa, enimmäisvoimakkuudet eivät saa ylittyä; tai

| b) | järjestelmä tuottaa E-säännön nro 48 kohdissa 6.4.8, 6.7.8, 6.9.8, 6.10.8, 6.11.8, 6.12.8, 6.13.8 ja 6.18.8 tarkoitetun vikaantumisesta ilmoittavan ilmaisimen aktivoimiseen tarkoitetun signaalin, jos valovoima vertailuakselilla on vähintään 50 prosenttia vaaditusta vähimmäisvoimakkuudesta. Tässä tapauksessa ilmoituslomakkeessa on maininta, jonka mukaan valaisin on tarkoitettu käytettäväksi ainoastaan ajoneuvossa, jossa on vikaantumisesta ilmoittava ilmaisin. |
| --- | --- |

b)

järjestelmä tuottaa E-säännön nro 48 kohdissa 6.4.8, 6.7.8, 6.9.8, 6.10.8, 6.11.8, 6.12.8, 6.13.8 ja 6.18.8 tarkoitetun vikaantumisesta ilmoittavan ilmaisimen aktivoimiseen tarkoitetun signaalin, jos valovoima vertailuakselilla on vähintään 50 prosenttia vaaditusta vähimmäisvoimakkuudesta. Tässä tapauksessa ilmoituslomakkeessa on maininta, jonka mukaan valaisin on tarkoitettu käytettäväksi ainoastaan ajoneuvossa, jossa on vikaantumisesta ilmoittava ilmaisin.

| 4.6.1.3. | Kohdan 4.6.1.2 vaatimuksia ei sovelleta huomiovalaisimiin, joiden on täytettävä kohdan 5.4.4 vaatimukset.
  Kohdan 4.6.1.1 vaatimuksia kuitenkin sovelletaan edelleen. |
| --- | --- |

4.6.1.3.

Kohdan 4.6.1.2 vaatimuksia ei sovelleta huomiovalaisimiin, joiden on täytettävä kohdan 5.4.4 vaatimukset.

Kohdan 4.6.1.1 vaatimuksia kuitenkin sovelletaan edelleen.

| 4.6.1.4. | Kohdan 4.6.1.2 vaatimuksia ei sovelleta suuntavalaisimiin. Luokkien 1, 1a, 1b, 2a ja 2b suuntavalaisimien on täytettävä kohdan 5.6.3 vaatimukset.
  Kohdan 4.6.1.1 vaatimuksia kuitenkin sovelletaan edelleen. |
| --- | --- |

4.6.1.4.

Kohdan 4.6.1.2 vaatimuksia ei sovelleta suuntavalaisimiin. Luokkien 1, 1a, 1b, 2a ja 2b suuntavalaisimien on täytettävä kohdan 5.6.3 vaatimukset.

Kohdan 4.6.1.1 vaatimuksia kuitenkin sovelletaan edelleen.

| 4.6.1.5. | Kohdan 4.6.1.2 vaatimuksia ei sovelleta rekisterikilpien valaisimiin.
  Kohdan 4.6.1.1 vaatimuksia kuitenkin sovelletaan edelleen. |
| --- | --- |

4.6.1.5.

Kohdan 4.6.1.2 vaatimuksia ei sovelleta rekisterikilpien valaisimiin.

Kohdan 4.6.1.1 vaatimuksia kuitenkin sovelletaan edelleen.

| 4.6.1.6. | Kohdan 4.6.1.2 alakohdan b vaatimuksia ei sovelleta luokan L ajoneuvojen jarruvalaisimiin ja etu- ja takavalaisimiin.
  Kohdan 4.6.1.1 ja kohdan 4.6.1.2 alakohdan a vaatimuksia kuitenkin sovelletaan edelleen. |
| --- | --- |

4.6.1.6.

Kohdan 4.6.1.2 alakohdan b vaatimuksia ei sovelleta luokan L ajoneuvojen jarruvalaisimiin ja etu- ja takavalaisimiin.

Kohdan 4.6.1.1 ja kohdan 4.6.1.2 alakohdan a vaatimuksia kuitenkin sovelletaan edelleen.

4.6.2.   Jos seuraavien valaisimien valovoiman säädin vioittuu:

| a) | luokan R2 takavalaisin, joka tuottaa suurempaa valon voimakkuutta kuin luokan R1 enimmäisarvo, |
| --- | --- |

a)

luokan R2 takavalaisin, joka tuottaa suurempaa valon voimakkuutta kuin luokan R1 enimmäisarvo,

| b) | luokan RM2 takaäärivalaisin, joka tuottaa suurempaa valon voimakkuutta kuin luokan RM1 enimmäisarvo, |
| --- | --- |

b)

luokan RM2 takaäärivalaisin, joka tuottaa suurempaa valon voimakkuutta kuin luokan RM1 enimmäisarvo,

| c) | luokan S2 jarruvalaisin, joka tuottaa suurempaa valon voimakkuutta kuin luokan S1 enimmäisarvo, |
| --- | --- |

c)

luokan S2 jarruvalaisin, joka tuottaa suurempaa valon voimakkuutta kuin luokan S1 enimmäisarvo,

| d) | luokan S4 jarruvalaisin, joka tuottaa suurempaa valon voimakkuutta kuin luokan S3 enimmäisarvo, |
| --- | --- |

d)

luokan S4 jarruvalaisin, joka tuottaa suurempaa valon voimakkuutta kuin luokan S3 enimmäisarvo,

| e) | luokan 2b suuntavalaisin, joka tuottaa suurempaa valon voimakkuutta kuin luokan 2a enimmäisarvo, |
| --- | --- |

e)

luokan 2b suuntavalaisin, joka tuottaa suurempaa valon voimakkuutta kuin luokan 2a enimmäisarvo,

| f) | luokan F2 takasumuvalaisin, joka tuottaa suurempaa valon voimakkuutta kuin luokan F1 enimmäisarvo, |
| --- | --- |

f)

luokan F2 takasumuvalaisin, joka tuottaa suurempaa valon voimakkuutta kuin luokan F1 enimmäisarvo,

niin kyseisen luokan vakiovalovoimaa koskevien vaatimusten on täytyttävä automaattisesti.

4.7.   Testausolosuhteet

| 4.7.1. | Kaikki mittaukset – sekä fotometriset että kolorimetriset – on tehtävä seuraavasti:






  4.7.1.1. | Kun kyseessä on vaihdettavan valonlähteen sisältävä valaisin, jota ei ole varustettu elektronisella valonlähteen ohjauslaitteella tai valovoiman säätimellä, mittaukset tehdään laitteessa mainittuun luokkaan kuuluvalla värittömällä tai värillisellä standardivalonlähteellä niin, että syötettävä jännite on






  a) | hehkulankavalonlähteitä käytettäessä jännite, joka tuottaa kyseiselle hehkulankavalonlähteen luokalle asetettuja vaatimuksia vastaavan vertailuvalovirran; |
| --- | --- | --- | --- |

4.7.1.

Kaikki mittaukset – sekä fotometriset että kolorimetriset – on tehtävä seuraavasti:

4.7.1.1.

Kun kyseessä on vaihdettavan valonlähteen sisältävä valaisin, jota ei ole varustettu elektronisella valonlähteen ohjauslaitteella tai valovoiman säätimellä, mittaukset tehdään laitteessa mainittuun luokkaan kuuluvalla värittömällä tai värillisellä standardivalonlähteellä niin, että syötettävä jännite on

a)

hehkulankavalonlähteitä käytettäessä jännite, joka tuottaa kyseiselle hehkulankavalonlähteen luokalle asetettuja vaatimuksia vastaavan vertailuvalovirran;

| b) | LED-valonlähteitä käytettäessä 6,75 V, 13,5 V tai 28,0 V. Saatu valovirta-arvo on korjattava. Korjauskerroin on nimellisvalovirran ja käytettävällä jännitteellä (6,75 V, 13,5 V tai 28,0 V) mitatun valovirran arvon suhde. |
| --- | --- |

b)

LED-valonlähteitä käytettäessä 6,75 V, 13,5 V tai 28,0 V. Saatu valovirta-arvo on korjattava. Korjauskerroin on nimellisvalovirran ja käytettävällä jännitteellä (6,75 V, 13,5 V tai 28,0 V) mitatun valovirran arvon suhde.

| 4.7.1.2. | Jos kyseessä on valonlähde, joka toimii ajoneuvon syöttöjännitteestä riippumatta ja täysin järjestelmän itsensä säätämänä, tai jos valonlähdettä käyttää erityinen virtalähde, valonlähteen tulonapoihin on syötettävä hakijan ilmoittamaa testijännitettä tai järjestelmän tai virtalähteen tulonapoihin on syötettävä jännitettä 6,75 V, 13,5 V tai 28,0 V. Testilaboratorio voi vaatia valmistajaa toimittamaan sille kyseisen virtalähteen. |
| --- | --- |

4.7.1.2.

Jos kyseessä on valonlähde, joka toimii ajoneuvon syöttöjännitteestä riippumatta ja täysin järjestelmän itsensä säätämänä, tai jos valonlähdettä käyttää erityinen virtalähde, valonlähteen tulonapoihin on syötettävä hakijan ilmoittamaa testijännitettä tai järjestelmän tai virtalähteen tulonapoihin on syötettävä jännitettä 6,75 V, 13,5 V tai 28,0 V. Testilaboratorio voi vaatia valmistajaa toimittamaan sille kyseisen virtalähteen.

| 4.7.1.3. | Kun kyseessä on valaisin, jonka valonlähde ei ole vaihdettava (hehkulankavalonlähteet ja muut), valonlähteiden on oltava valaisimessa.






  4.7.1.3.1. | Jos valaisimet toimivat suoraan ajoneuvon jännitteellä, kaikki ei-vaihdettavilla valonlähteillä varustettuja valaisimia koskevat mittaukset on tehtävä 6,75 voltin, 13,5 voltin tai 28,0 voltin jännitteellä tai hakijan ilmoittamalla jännitteellä ajoneuvon muut virransyöttöjärjestelmät huomioon otettuina. |
| --- | --- | --- |

4.7.1.3.

Kun kyseessä on valaisin, jonka valonlähde ei ole vaihdettava (hehkulankavalonlähteet ja muut), valonlähteiden on oltava valaisimessa.

4.7.1.3.1.

Jos valaisimet toimivat suoraan ajoneuvon jännitteellä, kaikki ei-vaihdettavilla valonlähteillä varustettuja valaisimia koskevat mittaukset on tehtävä 6,75 voltin, 13,5 voltin tai 28,0 voltin jännitteellä tai hakijan ilmoittamalla jännitteellä ajoneuvon muut virransyöttöjärjestelmät huomioon otettuina.

| 4.7.1.3.2. | Jos valonlähde toimii ajoneuvon syöttöjännitteestä riippumatta ja täysin järjestelmän itsensä säätämänä, tai jos valonlähdettä käyttää erityinen virtalähde, järjestelmän tai virtalähteen tulonapoihin on syötettävä kohdassa 4.7.1.3.1 määrättyä testijännitettä. Testilaboratorio voi vaatia valmistajaa toimittamaan sille kyseisen virtalähteen. |
| --- | --- |

4.7.1.3.2.

Jos valonlähde toimii ajoneuvon syöttöjännitteestä riippumatta ja täysin järjestelmän itsensä säätämänä, tai jos valonlähdettä käyttää erityinen virtalähde, järjestelmän tai virtalähteen tulonapoihin on syötettävä kohdassa 4.7.1.3.1 määrättyä testijännitettä. Testilaboratorio voi vaatia valmistajaa toimittamaan sille kyseisen virtalähteen.

| 4.7.1.4. | Kun kyseessä on valaisimen osana olevaa elektronista valonlähteen ohjauslaitetta tai valovoiman säädintä käyttävä järjestelmä, mittaukset tehdään syöttäen lampun tulonapoihin valmistajan ilmoittamaa jännitettä tai, jos sitä ei ole ilmoitettu, jännitettä 6,75 V, 13,5 V tai 28,0 V. |
| --- | --- |

4.7.1.4.

Kun kyseessä on valaisimen osana olevaa elektronista valonlähteen ohjauslaitetta tai valovoiman säädintä käyttävä järjestelmä, mittaukset tehdään syöttäen lampun tulonapoihin valmistajan ilmoittamaa jännitettä tai, jos sitä ei ole ilmoitettu, jännitettä 6,75 V, 13,5 V tai 28,0 V.

| 4.7.1.5. | Kun kyseessä on järjestelmä, jossa käytetään elektronista valonlähteen ohjauslaitetta tai valovoiman säädintä, joka ei ole osa valaisinta, mittaukset tehdään syöttäen lampun tulonapoihin valmistajan ilmoittamaa jännitettä. |
| --- | --- |

4.7.1.5.

Kun kyseessä on järjestelmä, jossa käytetään elektronista valonlähteen ohjauslaitetta tai valovoiman säädintä, joka ei ole osa valaisinta, mittaukset tehdään syöttäen lampun tulonapoihin valmistajan ilmoittamaa jännitettä.

| 4.7.2. | Kun kyseessä ovat valonlähteet, joissa on valovoiman säädin vaihtuvan valovoiman aikaansaamiseksi, fotometriset mittaukset tehdään kuitenkin hakijan toimittaman kuvauksen mukaisesti. |
| --- | --- |

4.7.2.

Kun kyseessä ovat valonlähteet, joissa on valovoiman säädin vaihtuvan valovoiman aikaansaamiseksi, fotometriset mittaukset tehdään kuitenkin hakijan toimittaman kuvauksen mukaisesti.

| 4.7.3. | Testauslaboratorion on vaadittava valmistajaa toimittamaan elektroninen valonlähteen ohjauslaite tai valovoiman säädin, jota tarvitaan valonlähteen ja käytettävien toimintojen virransyöttöä varten. |
| --- | --- |

4.7.3.

Testauslaboratorion on vaadittava valmistajaa toimittamaan elektroninen valonlähteen ohjauslaite tai valovoiman säädin, jota tarvitaan valonlähteen ja käytettävien toimintojen virransyöttöä varten.

| 4.7.4. | Valaisimeen syötettävä jännite on ilmoitettava liitteen 1 mukaisessa ilmoituslomakkeessa. |
| --- | --- |

4.7.4.

Valaisimeen syötettävä jännite on ilmoitettava liitteen 1 mukaisessa ilmoituslomakkeessa.

| 4.7.5. | Näkyvän pinnan rajat merkkivalolaitteen vertailuakselin suunnassa on määritettävä. Jos kyseessä on luokan 5 tai 6 suuntavalaisin, on kuitenkin määritettävä valoa säteilevän pinnan rajat. Tätä vaatimusta ei sovelleta takarekisterikilven valaisimiin. |
| --- | --- |

4.7.5.

Näkyvän pinnan rajat merkkivalolaitteen vertailuakselin suunnassa on määritettävä. Jos kyseessä on luokan 5 tai 6 suuntavalaisin, on kuitenkin määritettävä valoa säteilevän pinnan rajat. Tätä vaatimusta ei sovelleta takarekisterikilven valaisimiin.

| 4.7.6. | Jos kyseessä on luokan S3 tai S4 jarruvalaisin, joka on tarkoitettu asennettavaksi ajoneuvon sisäpuolelle, on toimitettu lasinäyte (tai lasinäytteet, jos mahdollisuuksia on useita, ks. kohta 3.1.2.8) asetettava testattavan valaisimen eteen geometrisiin asemiin, jotka on kuvattu hakemuksen piirustuksissa (ks. kohta 3.1.2.2). |
| --- | --- |

4.7.6.

Jos kyseessä on luokan S3 tai S4 jarruvalaisin, joka on tarkoitettu asennettavaksi ajoneuvon sisäpuolelle, on toimitettu lasinäyte (tai lasinäytteet, jos mahdollisuuksia on useita, ks. kohta 3.1.2.8) asetettava testattavan valaisimen eteen geometrisiin asemiin, jotka on kuvattu hakemuksen piirustuksissa (ks. kohta 3.1.2.2).

| 4.7.7. | Jos valaisin on hakijan harkinnan mukaan hyväksyttävä myös korvaavien LED-valonlähteiden kanssa, kaikki fotometriset ja kolorimetriset mittaukset on toistettava käyttäen määrättyjä korvaavia LED-valonlähteitä. |
| --- | --- |

4.7.7.

Jos valaisin on hakijan harkinnan mukaan hyväksyttävä myös korvaavien LED-valonlähteiden kanssa, kaikki fotometriset ja kolorimetriset mittaukset on toistettava käyttäen määrättyjä korvaavia LED-valonlähteitä.

4.8.   Fotometriset mittaukset

4.8.1.   Mittausvaatimukset

| 4.8.1.1. | Fotometristen mittausten aikana hajaheijastukset on estettävä tarkoituksenmukaisella rajauksella. |
| --- | --- |

4.8.1.1.

Fotometristen mittausten aikana hajaheijastukset on estettävä tarkoituksenmukaisella rajauksella.

| 4.8.1.2. | Mittausten tulosten kyseenalaistamisen varalta mittaukset on suoritettava siten, että seuraavat vaatimukset täyttyvät:






  4.8.1.2.1. | Mittausetäisyyden on oltava sellainen, että voidaan soveltaa etäisyyden käänteistä neliöjuurilakia. |
| --- | --- | --- |

4.8.1.2.

Mittausten tulosten kyseenalaistamisen varalta mittaukset on suoritettava siten, että seuraavat vaatimukset täyttyvät:

4.8.1.2.1.

Mittausetäisyyden on oltava sellainen, että voidaan soveltaa etäisyyden käänteistä neliöjuurilakia.

| 4.8.1.2.2. | Mittauslaitteen on oltava sellainen, että vastaanottimen avauskulma valaisimen vertailukeskipisteestä katsottuna on välillä 10 asteminuuttia ja 1 aste. |
| --- | --- |

4.8.1.2.2.

Mittauslaitteen on oltava sellainen, että vastaanottimen avauskulma valaisimen vertailukeskipisteestä katsottuna on välillä 10 asteminuuttia ja 1 aste.

| 4.8.1.2.3. | Tietyn havaintosuunnan voimakkuutta koskeva vaatimus katsotaan täytetyksi, jos vaatimus täyttyy suunnassa, joka poikkeaa enintään asteen neljäsosan havaintosuunnasta. |
| --- | --- |

4.8.1.2.3.

Tietyn havaintosuunnan voimakkuutta koskeva vaatimus katsotaan täytetyksi, jos vaatimus täyttyy suunnassa, joka poikkeaa enintään asteen neljäsosan havaintosuunnasta.

| 4.8.1.3. | Jos valaisin voidaan asentaa ajoneuvoon useampaan kuin yhteen kohtaan tai tietylle alueelle, fotometriset mittaukset on suoritettava jokaisessa kohdassa tai valmistajan määrittelemän vertailuakselin alueen ääripisteissä. |
| --- | --- |

4.8.1.3.

Jos valaisin voidaan asentaa ajoneuvoon useampaan kuin yhteen kohtaan tai tietylle alueelle, fotometriset mittaukset on suoritettava jokaisessa kohdassa tai valmistajan määrittelemän vertailuakselin alueen ääripisteissä.

4.8.2.   Mittausmenetelmät

| 4.8.2.1. | Fotometrisen tehon tarkastus tehdään kohdan 4.7 asianomaisen alakohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

4.8.2.1.

Fotometrisen tehon tarkastus tehdään kohdan 4.7 asianomaisen alakohdan mukaisesti.

| 4.8.2.2. | Vaihdettavat valonlähteet: | Jos valaisimet on varustettu 6,75 V:n, 13,5 V:n tai 28,0 V:n valonlähteillä, niiden tuottamat valovoima-arvot on korjattava. Vaihdettavien hehkulankavalonlähteiden osalta korjauskerroin on vertailuvalovirran ja käytettävällä jännitteellä (6,75 V, 13,5 V tai 28,0 V) mitatun valovirran keskiarvon välinen suhde. |
| --- | --- | --- |

4.8.2.2.

Vaihdettavat valonlähteet:

Jos valaisimet on varustettu 6,75 V:n, 13,5 V:n tai 28,0 V:n valonlähteillä, niiden tuottamat valovoima-arvot on korjattava. Vaihdettavien hehkulankavalonlähteiden osalta korjauskerroin on vertailuvalovirran ja käytettävällä jännitteellä (6,75 V, 13,5 V tai 28,0 V) mitatun valovirran keskiarvon välinen suhde.

| | LED-valonlähteiden osalta korjauskerroin on nimellisvalovirran ja käytettävällä jännitteellä (6,75 V, 13,5 V tai 28,0 V) mitatun valovirran keskiarvon välinen suhde. |
| --- | --- |

LED-valonlähteiden osalta korjauskerroin on nimellisvalovirran ja käytettävällä jännitteellä (6,75 V, 13,5 V tai 28,0 V) mitatun valovirran keskiarvon välinen suhde.

| | Käytettävän valonlähteen todelliset valovirrat eivät saa poiketa enempää kuin ±5 prosenttia keskiarvosta. Vaihtoehtoisesti ja pelkästään hehkulankavalolähteiden tapauksessa voidaan käyttää vakiohehkulankavalonlähdettä kussakin yksittäisessä asennossa sen vertailuvalovirralla ja laskea kunkin asennon yksittäiset mittaukset yhteen. |
| --- | --- |

Käytettävän valonlähteen todelliset valovirrat eivät saa poiketa enempää kuin ±5 prosenttia keskiarvosta. Vaihtoehtoisesti ja pelkästään hehkulankavalolähteiden tapauksessa voidaan käyttää vakiohehkulankavalonlähdettä kussakin yksittäisessä asennossa sen vertailuvalovirralla ja laskea kunkin asennon yksittäiset mittaukset yhteen.

| 4.8.2.3. | Muut kuin hehkulankavalonlähteellä varustetut valaisimet |
| --- | --- |

4.8.2.3.

Muut kuin hehkulankavalonlähteellä varustetut valaisimet

| 4.8.2.3.1. | Peruutusvalaisimien ja apuvalaisimien osalta yhden minuutin ja 10 minuutin toiminnan jälkeen mitattujen valovoima-arvojen on oltava vähimmäis- ja enimmäisarvojen mukaisia. Yhden minuutin ja 10 minuutin toiminnan jälkeinen valovoiman jakauma lasketaan valovoiman jakaumasta, joka on mitattu sen jälkeen, kun fotometrinen stabiilius on saavutettu, soveltamalla kuhunkin testauspisteeseen pisteessä HV mitattujen valovoima-arvojen suhdetta






  a) | yhden minuutin toiminnan jälkeen, |
| --- | --- | --- |

4.8.2.3.1.

Peruutusvalaisimien ja apuvalaisimien osalta yhden minuutin ja 10 minuutin toiminnan jälkeen mitattujen valovoima-arvojen on oltava vähimmäis- ja enimmäisarvojen mukaisia. Yhden minuutin ja 10 minuutin toiminnan jälkeinen valovoiman jakauma lasketaan valovoiman jakaumasta, joka on mitattu sen jälkeen, kun fotometrinen stabiilius on saavutettu, soveltamalla kuhunkin testauspisteeseen pisteessä HV mitattujen valovoima-arvojen suhdetta

a)

yhden minuutin toiminnan jälkeen,

| b) | 10 minuutin toiminnan jälkeen sekä |
| --- | --- |

b)

10 minuutin toiminnan jälkeen sekä

| c) | sen jälkeen, kun fotometrinen stabiilius on saavutettu. |
| --- | --- |

c)

sen jälkeen, kun fotometrinen stabiilius on saavutettu.

| 4.8.2.3.2. | Kaikkien muiden valaisimien osalta yhden minuutin ja 30 minuutin toiminnan jälkeen mitattujen valovoima-arvojen on oltava vähimmäis- ja enimmäisarvojen mukaisia.
  Suuntavalaisimia on käytettävä vilkkutoiminnolla (f = 1,5 Hz, hyötyaikakerroin 50 prosenttia).
  Yhden minuutin toiminnan jälkeinen valovoiman jakauma voidaan laskea 30 minuutin toiminnan jälkeisestä valovoiman jakaumasta soveltamalla kuhunkin testauspisteeseen yhden minuutin ja 30 minuutin toiminnan jälkeen pisteessä HV mitattujen valovoima-arvojen suhdetta. |
| --- | --- |

4.8.2.3.2.

Kaikkien muiden valaisimien osalta yhden minuutin ja 30 minuutin toiminnan jälkeen mitattujen valovoima-arvojen on oltava vähimmäis- ja enimmäisarvojen mukaisia.

Suuntavalaisimia on käytettävä vilkkutoiminnolla (f = 1,5 Hz, hyötyaikakerroin 50 prosenttia).

Yhden minuutin toiminnan jälkeinen valovoiman jakauma voidaan laskea 30 minuutin toiminnan jälkeisestä valovoiman jakaumasta soveltamalla kuhunkin testauspisteeseen yhden minuutin ja 30 minuutin toiminnan jälkeen pisteessä HV mitattujen valovoima-arvojen suhdetta.

| 4.8.3. | Ellei toisin määrätä, kummankin merkkivalolaitteen säteilemän valon voimakkuuden on vertailuakselin ulkopuolella ja liitteen 2 kaavioissa määritellyillä kulma-alueilla täytettävä seuraavat vaatimukset: |
| --- | --- |

4.8.3.

Ellei toisin määrätä, kummankin merkkivalolaitteen säteilemän valon voimakkuuden on vertailuakselin ulkopuolella ja liitteen 2 kaavioissa määritellyillä kulma-alueilla täytettävä seuraavat vaatimukset:

| 4.8.3.1. | Valon voimakkuuden on kussakin liitteen 3 asianmukaisessa valonjakautumistaulukossa määriteltyjä pisteitä vastaavassa suunnassa oltava vähintään kullekin toiminnolle kyseisessä taulukossa määritelty vähimmäisarvo kerrottuna prosenttiarvolla, joka on määritelty kyseiselle suunnalle mainitussa taulukossa. |
| --- | --- |

4.8.3.1.

Valon voimakkuuden on kussakin liitteen 3 asianmukaisessa valonjakautumistaulukossa määriteltyjä pisteitä vastaavassa suunnassa oltava vähintään kullekin toiminnolle kyseisessä taulukossa määritelty vähimmäisarvo kerrottuna prosenttiarvolla, joka on määritelty kyseiselle suunnalle mainitussa taulukossa.

| 4.8.3.2. | Voimakkuus ei saa ylittää merkkivalolaitteen missään näkymissuunnassa enimmäisarvoa, joka on määritelty kutakin toimintoa koskevassa taulukossa. |
| --- | --- |

4.8.3.2.

Voimakkuus ei saa ylittää merkkivalolaitteen missään näkymissuunnassa enimmäisarvoa, joka on määritelty kutakin toimintoa koskevassa taulukossa.

| 4.8.4. | Kun kahden tunnuksella D tyyppihyväksyttävän, toiminnoltaan samanlaisen valaisimen asennelma katsotaan yhdeksi valaisimeksi, sen on oltava niiden vaatimusten mukainen, jotka koskevat |
| --- | --- |

4.8.4.

Kun kahden tunnuksella D tyyppihyväksyttävän, toiminnoltaan samanlaisen valaisimen asennelma katsotaan yhdeksi valaisimeksi, sen on oltava niiden vaatimusten mukainen, jotka koskevat

| a) | enimmäisvoimakkuutta, jos kaikki valaisimet ovat toiminnassa, |
| --- | --- |

a)

enimmäisvoimakkuutta, jos kaikki valaisimet ovat toiminnassa,

| b) | vähimmäisvoimakkuutta, jos yksi valaisin on vioittunut. |
| --- | --- |

b)

vähimmäisvoimakkuutta, jos yksi valaisin on vioittunut.

| 4.8.5. | Toiminnallisesti integroidun valaisinjärjestelmän on oltava vaatimusten mukainen, kun kaikki sen toiminnallisesti integroidut valaisimet ovat toiminnassa samanaikaisesti. |
| --- | --- |

4.8.5.

Toiminnallisesti integroidun valaisinjärjestelmän on oltava vaatimusten mukainen, kun kaikki sen toiminnallisesti integroidut valaisimet ovat toiminnassa samanaikaisesti.

Kuitenkin

| a) | jos takavalaisintoiminnon tuottava toiminnallisesti integroitu valaisinjärjestelmä kuitenkin on asennettu osittain kiinteään komponenttiin ja osittain liikkuvaan komponenttiin, hakijan ilmoittamien toiminnallisesti integroitujen valaisimien on täytettävä geometristä näkyvyyttä ulospäin koskevat sekä kolorimetriset ja fotometriset vaatimukset kaikissa liikkuvien komponenttien kiinteissä asennoissa. Tässä tapauksessa geometristä näkyvyyttä sisäänpäin koskevan vaatimuksen katsotaan täyttyvän, jos kyseiset toiminnallisesti integroidut valaisimet ovat liikuteltavan osan kaikissa kiinteissä asennoissa niiden fotometristen arvojen mukaiset, joita sovelletaan laitteen hyväksyntään valon jakautumisen osalta; |
| --- | --- |

a)

jos takavalaisintoiminnon tuottava toiminnallisesti integroitu valaisinjärjestelmä kuitenkin on asennettu osittain kiinteään komponenttiin ja osittain liikkuvaan komponenttiin, hakijan ilmoittamien toiminnallisesti integroitujen valaisimien on täytettävä geometristä näkyvyyttä ulospäin koskevat sekä kolorimetriset ja fotometriset vaatimukset kaikissa liikkuvien komponenttien kiinteissä asennoissa. Tässä tapauksessa geometristä näkyvyyttä sisäänpäin koskevan vaatimuksen katsotaan täyttyvän, jos kyseiset toiminnallisesti integroidut valaisimet ovat liikuteltavan osan kaikissa kiinteissä asennoissa niiden fotometristen arvojen mukaiset, joita sovelletaan laitteen hyväksyntään valon jakautumisen osalta;

| b) | jos takasuuntavalotoiminnon tuottava toiminnallisesti integroitu valaisinjärjestelmä on asennettu osittain kiinteään komponenttiin ja osittain liikkuvaan komponenttiin, hakijan ilmoittamien toiminnallisesti integroitujen valaisimien on täytettävä geometristä näkyvyyttä koskevat sekä kolorimetriset ja fotometriset vaatimukset kaikissa liikkuvien komponenttien kiinteissä asennoissa. Edellä sanottua ei sovelleta toiminnallisesti integroituihin suuntavalaisimiin, jotka on tarkoitettu asennettaviksi sellaisiin ajoneuvoihin, joissa geometristä näkyvyyskulmaa koskevien vaatimusten täyttämiseksi aktivoidaan lisävalaisimia, kun liikkuva komponentti on jossakin kiinteässä avoimessa asennossa. Edellytyksenä on, että kyseiset lisävalaisimet täyttävät kaikki asentoa koskevat sekä fotometriset ja kolorimetriset vaatimukset, joita sovelletaan liikkuvaan komponenttiin asennettuihin suuntavalaisimiin. |
| --- | --- |

b)

jos takasuuntavalotoiminnon tuottava toiminnallisesti integroitu valaisinjärjestelmä on asennettu osittain kiinteään komponenttiin ja osittain liikkuvaan komponenttiin, hakijan ilmoittamien toiminnallisesti integroitujen valaisimien on täytettävä geometristä näkyvyyttä koskevat sekä kolorimetriset ja fotometriset vaatimukset kaikissa liikkuvien komponenttien kiinteissä asennoissa. Edellä sanottua ei sovelleta toiminnallisesti integroituihin suuntavalaisimiin, jotka on tarkoitettu asennettaviksi sellaisiin ajoneuvoihin, joissa geometristä näkyvyyskulmaa koskevien vaatimusten täyttämiseksi aktivoidaan lisävalaisimia, kun liikkuva komponentti on jossakin kiinteässä avoimessa asennossa. Edellytyksenä on, että kyseiset lisävalaisimet täyttävät kaikki asentoa koskevat sekä fotometriset ja kolorimetriset vaatimukset, joita sovelletaan liikkuvaan komponenttiin asennettuihin suuntavalaisimiin.

| 4.8.6. | Liitteen 3 asianomaisten kohtien vaatimukset voimakkuuden paikallisista vaihteluista on otettava huomioon. |
| --- | --- |

4.8.6.

Liitteen 3 asianomaisten kohtien vaatimukset voimakkuuden paikallisista vaihteluista on otettava huomioon.

| 4.8.7. | Ellei toisin määrätä, voimakkuudet on mitattava valonlähteen palaessa yhtäjaksoisesti ja, mikäli valaisimet lähettävät punaista valoa, värillisessä valossa. |
| --- | --- |

4.8.7.

Ellei toisin määrätä, voimakkuudet on mitattava valonlähteen palaessa yhtäjaksoisesti ja, mikäli valaisimet lähettävät punaista valoa, värillisessä valossa.

| 4.8.8. | Kun kyseessä ovat luokkien R2, RM2, S2, S4, F2 ja 2b valaisimet, aika, joka kuluu valonlähteiden kytkemisestä toimintaan valovoiman yltämiseen 90 prosenttiin kohdan 5 mukaisesti mitatusta arvosta vertailuakselilta mitattaessa, on mitattava valaisimen tuottamilla valovoiman ääritasoilla. Pienimmän valovoiman saavuttamiseen kuluva aika ei saa olla pitempi kuin suurimman valovoiman saavuttamiseen kuluva aika. |
| --- | --- |

4.8.8.

Kun kyseessä ovat luokkien R2, RM2, S2, S4, F2 ja 2b valaisimet, aika, joka kuluu valonlähteiden kytkemisestä toimintaan valovoiman yltämiseen 90 prosenttiin kohdan 5 mukaisesti mitatusta arvosta vertailuakselilta mitattaessa, on mitattava valaisimen tuottamilla valovoiman ääritasoilla. Pienimmän valovoiman saavuttamiseen kuluva aika ei saa olla pitempi kuin suurimman valovoiman saavuttamiseen kuluva aika.

| 4.8.9. | Valovoiman säädin ei saa tuottaa signaaleja, jotka aiheuttaisivat sen, että valovoima |
| --- | --- |

4.8.9.

Valovoiman säädin ei saa tuottaa signaaleja, jotka aiheuttaisivat sen, että valovoima

| 4.8.9.1. | on kohdassa 5 täsmennetyn vaihteluvälin ulkopuolella tai |
| --- | --- |

4.8.9.1.

on kohdassa 5 täsmennetyn vaihteluvälin ulkopuolella tai

| 4.8.9.2. | ylittää kohdassa 5 kyseiselle valaisimelle täsmennetyn vakiovalovoiman enimmäisarvon |
| --- | --- |

4.8.9.2.

ylittää kohdassa 5 kyseiselle valaisimelle täsmennetyn vakiovalovoiman enimmäisarvon

| a) | yökäyttöolosuhteissa niiden valaisimien osalta, joissa on kaksi tehotasoa (päiväkäyttö ja yökäyttö), |
| --- | --- |

a)

yökäyttöolosuhteissa niiden valaisimien osalta, joissa on kaksi tehotasoa (päiväkäyttö ja yökäyttö),

| b) | standardiolosuhteissa (1) muiden valaisimien osalta. |
| --- | --- |

b)

standardiolosuhteissa (1) muiden valaisimien osalta.

1

| 4.8.10. | Liitteessä 3 annetaan yksityiskohtaiset tiedot käytettävistä mittausmenetelmistä. |
| --- | --- |

4.8.10.

Liitteessä 3 annetaan yksityiskohtaiset tiedot käytettävistä mittausmenetelmistä.

| 4.8.11. | Jos takavalaisin tai takaäärivalaisin on rakenteellisesti yhdistetty vakiovalovoimaa tai vaihtuvaa valovoimaa tuottavaan jarruvalaisimeen, näiden kahden yhtaikaa sytytetyn valaisimen ja takavalaisimen tai äärivalaisimen erikseen mitatun todellisen valovoiman välisen suhteen on oltava vähintään 5:1 alueella, jota rajoittavat valonjakautumistaulukon pisteiden ±5° V kautta kulkevat vaakasuorat viivat sekä pisteiden ±10° H kautta kulkevat pystysuorat viivat. |
| --- | --- |

4.8.11.

Jos takavalaisin tai takaäärivalaisin on rakenteellisesti yhdistetty vakiovalovoimaa tai vaihtuvaa valovoimaa tuottavaan jarruvalaisimeen, näiden kahden yhtaikaa sytytetyn valaisimen ja takavalaisimen tai äärivalaisimen erikseen mitatun todellisen valovoiman välisen suhteen on oltava vähintään 5:1 alueella, jota rajoittavat valonjakautumistaulukon pisteiden ±5° V kautta kulkevat vaakasuorat viivat sekä pisteiden ±10° H kautta kulkevat pystysuorat viivat.

Jos kahdesta rakenteellisesti yhdistetystä valaisimesta toinen taikka kumpikin sisältää useamman kuin yhden valonlähteen ja valaisinta pidetään yhtenä valaisimena, tarkastellaan arvoja, jotka saadaan, kun kaikki valonlähteet ovat toiminnassa.

4.9.   Säteilevän valon väri

Säteilevän valon väri on mitattava liitteen 3 asianomaisessa kohdassa määritetyn valonjakautumiskaavion alueella. Näiden kolorimetristen ominaisuuksien tarkastamisessa on sovellettava kohdassa 4.7 kuvattua testimenettelyä. Kyseisen alueen ulkopuolella väri ei saa vaihdella jyrkästi.

Ei-vaihdettavilla valonlähteillä varustettujen valaisimien kolorimetriset ominaisuudet on kuitenkin tarkistettava valonlähteiden ollessa paikoillaan valaisimessa kohdan 4.7 asianomaisen alakohdan mukaisesti.

5.   VALAISINKOHTAISET TEKNISET VAATIMUKSET

5.1   Etuvalaisimia (tunnukset A, MA) ja etuäärivalaisimia (tunnus AM) koskevat tekniset vaatimukset

| 5.1.1. | Kummankin toimitetun valaisimen säteilemän valon on täytettävä taulukon 3 vaatimukset.

  Taulukko 3


  Etuvalaisimien ja etuäärivalaisimien valovoima | Vähimmäisvalovoima (cd) pisteessä HV | Enimmäisvalovoima (cd) kaikissa suunnissa käytettäessä |
| --- | --- | --- | --- |
| yksittäisenä valaisimena | tunnuksella D merkittynä valaisimena (ks. kohta 3.3.2.5.2) |
| Etuvalaisimet ja etuäärivalaisin, A tai AM | 4 | 140 | 70 |
| Etuvalaisimet (moottoripyörä), MA | 4 | 140 | ei sovelleta |
| Ajovalaisimeen tai etusumuvalaisimeen rakenteellisesti yhdistetyt etuvalaisimet, A | 4 | 140 | ei sovelleta |

5.1.1.

Kummankin toimitetun valaisimen säteilemän valon on täytettävä taulukon 3 vaatimukset.

Taulukko 3

Taulukko 3

Etuvalaisimien ja etuäärivalaisimien valovoima

Etuvalaisimien ja etuäärivalaisimien valovoima

Vähimmäisvalovoima (cd) pisteessä HV

Enimmäisvalovoima (cd) kaikissa suunnissa käytettäessä

yksittäisenä valaisimena

tunnuksella D merkittynä valaisimena (ks. kohta 3.3.2.5.2)

Etuvalaisimet ja etuäärivalaisin, A tai AM

4

140

70

Etuvalaisimet (moottoripyörä), MA

4

140

ei sovelleta

Ajovalaisimeen tai etusumuvalaisimeen rakenteellisesti yhdistetyt etuvalaisimet, A

4

140

ei sovelleta

| 5.1.2. | Kunkin valaisimen säteilemän valon voimakkuuden on vertailuakselin ulkopuolella ja liitteen 2 osan A kaavioissa määritellyillä kulma-alueilla oltava kussakin liitteen 3 kohdassa 2 olevassa valonjakautumistaulukossa määriteltyjä pisteitä vastaavassa suunnassa vähintään kohdassa 5.1.1 määritelty vähimmäisarvo kerrottuna prosenttiarvolla, joka on määritelty kullekin suunnalle kyseisessä taulukossa. |
| --- | --- |

5.1.2.

Kunkin valaisimen säteilemän valon voimakkuuden on vertailuakselin ulkopuolella ja liitteen 2 osan A kaavioissa määritellyillä kulma-alueilla oltava kussakin liitteen 3 kohdassa 2 olevassa valonjakautumistaulukossa määriteltyjä pisteitä vastaavassa suunnassa vähintään kohdassa 5.1.1 määritelty vähimmäisarvo kerrottuna prosenttiarvolla, joka on määritelty kullekin suunnalle kyseisessä taulukossa.

| 5.1.3. | Säteilevän valon voimakkuuden on kaikkialla liitteen 2 osan A kaavioissa määriteltyjen kenttien koko alueella oltava vähintään 0,05 cd etuvalaisimien ja etuäärivalaisimien osalta. |
| --- | --- |

5.1.3.

Säteilevän valon voimakkuuden on kaikkialla liitteen 2 osan A kaavioissa määriteltyjen kenttien koko alueella oltava vähintään 0,05 cd etuvalaisimien ja etuäärivalaisimien osalta.

| 5.1.4. | Säteilevän valon on oltava väriltään valkoista, mutta tunnuksella ”MA” merkityn valaisimen tapauksessa se voi olla ruskeankeltainen. |
| --- | --- |

5.1.4.

Säteilevän valon on oltava väriltään valkoista, mutta tunnuksella ”MA” merkityn valaisimen tapauksessa se voi olla ruskeankeltainen.

5.2.   Takavalaisimia (tunnukset R1, R2, MR) ja takaäärivalaisimia (tunnukset RM1, RM2) koskevat tekniset vaatimukset

| 5.2.1. | Kummankin toimitetun valaisimen säteilemän valon on täytettävä taulukon 4 vaatimukset.

  Taulukko 4


  Takavalaisimien ja takaäärivalaisimien valovoima | Vähimmäisvalovoima (cd) pisteessä HV | Enimmäisvalovoima (cd) kaikissa suunnissa käytettäessä |
| --- | --- | --- | --- |
| yksittäisenä valaisimena | tunnuksella D merkittynä valaisimena (ks. kohta 3.3.2.5.2) |
| Takavalaisimet, takaäärivalaisin | | | |
| R1 tai RM1 (vakiovalovoima) | 4 | 17 | 8,5 |
| MR | 4 | 17 | ei sovelleta |
| R2 tai RM2 (vaihtuva valovoima) | 4 | 42 | 21 |

5.2.1.

Kummankin toimitetun valaisimen säteilemän valon on täytettävä taulukon 4 vaatimukset.

Taulukko 4

Taulukko 4

Takavalaisimien ja takaäärivalaisimien valovoima

Takavalaisimien ja takaäärivalaisimien valovoima

Vähimmäisvalovoima (cd) pisteessä HV

Enimmäisvalovoima (cd) kaikissa suunnissa käytettäessä

yksittäisenä valaisimena

tunnuksella D merkittynä valaisimena (ks. kohta 3.3.2.5.2)

Takavalaisimet, takaäärivalaisin

R1 tai RM1 (vakiovalovoima)

4

17

8,5

MR

4

17

ei sovelleta

R2 tai RM2 (vaihtuva valovoima)

4

42

21

| 5.2.2. | Kunkin valaisimen säteilemän valon voimakkuuden on vertailuakselin ulkopuolella ja liitteen 2 osan A kaavioissa määritellyillä kulma-alueilla oltava kussakin liitteen 3 kohdassa 2 olevassa valonjakautumistaulukossa määriteltyjä pisteitä vastaavassa suunnassa vähintään kohdassa 5.2.1 määritelty vähimmäisarvo kerrottuna prosenttiarvolla, joka on määritelty kullekin suunnalle kyseisessä taulukossa. |
| --- | --- |

5.2.2.

Kunkin valaisimen säteilemän valon voimakkuuden on vertailuakselin ulkopuolella ja liitteen 2 osan A kaavioissa määritellyillä kulma-alueilla oltava kussakin liitteen 3 kohdassa 2 olevassa valonjakautumistaulukossa määriteltyjä pisteitä vastaavassa suunnassa vähintään kohdassa 5.2.1 määritelty vähimmäisarvo kerrottuna prosenttiarvolla, joka on määritelty kullekin suunnalle kyseisessä taulukossa.

| 5.2.3. | 60 kandelan valovoima on kuitenkin sallittu takavalaisimille, jotka on rakenteellisesti yhdistetty jarruvalaisimiin, sellaisen tason alapuolella, joka muodostaa 5°:n kulman vaakasuoran tason kanssa ja siitä alaspäin. |
| --- | --- |

5.2.3.

60 kandelan valovoima on kuitenkin sallittu takavalaisimille, jotka on rakenteellisesti yhdistetty jarruvalaisimiin, sellaisen tason alapuolella, joka muodostaa 5°:n kulman vaakasuoran tason kanssa ja siitä alaspäin.

| 5.2.4. | Säteilevän valon voimakkuuden on kaikkialla liitteen 2 osan A kaavioissa määriteltyjen kenttien koko alueella oltava vähintään 0,05 cd takavalaisimien ja takaäärivalaisimien osalta. |
| --- | --- |

5.2.4.

Säteilevän valon voimakkuuden on kaikkialla liitteen 2 osan A kaavioissa määriteltyjen kenttien koko alueella oltava vähintään 0,05 cd takavalaisimien ja takaäärivalaisimien osalta.

| 5.2.5. | Säteilevän valon on oltava väriltään valkoista.
  Tätä vaatimusta sovelletaan myös seuraavien valaisimien tuottaman vaihtuvan valovoiman tasoihin:






  a) | luokan R2 takavalaisimet, |
| --- | --- | --- |

5.2.5.

Säteilevän valon on oltava väriltään valkoista.

Tätä vaatimusta sovelletaan myös seuraavien valaisimien tuottaman vaihtuvan valovoiman tasoihin:

a)

luokan R2 takavalaisimet,

| b) | luokan RM2 takaäärivalaisimet. |
| --- | --- |

b)

luokan RM2 takaäärivalaisimet.

5.3.   Pysäköintivalaisimia (tunnus 77R) koskevat tekniset vaatimukset

| 5.3.1. | Kummankin toimitetun valaisimen säteilemän valon on täytettävä taulukon 5 vaatimukset.

  Taulukko 5


  Pysäköintivalaisimien valovoima | Vähimmäisvalovoima (cd) pisteessä HV | Enimmäisvalovoima (cd) kaikissa suunnissa |
| --- | --- | --- | --- |
| Eteenpäin suunnatut pysäköintivalaisimet | 2 | 60 |
| Taaksepäin suunnatut pysäköintivalaisimet | 2 | 30 |

5.3.1.

Kummankin toimitetun valaisimen säteilemän valon on täytettävä taulukon 5 vaatimukset.

Taulukko 5

Taulukko 5

Pysäköintivalaisimien valovoima

Pysäköintivalaisimien valovoima

Vähimmäisvalovoima (cd) pisteessä HV

Enimmäisvalovoima (cd) kaikissa suunnissa

Eteenpäin suunnatut pysäköintivalaisimet

2

60

Taaksepäin suunnatut pysäköintivalaisimet

2

30

| 5.3.2. | 60 kandelan valovoima on kuitenkin sallittu taaksepäin suunnatuille pysäköintivalaisimille, jotka on rakenteellisesti yhdistetty jarruvalaisimiin, sellaisen tason alapuolella, joka muodostaa 5°:n kulman vaakasuoran tason kanssa ja siitä alaspäin. |
| --- | --- |

5.3.2.

60 kandelan valovoima on kuitenkin sallittu taaksepäin suunnatuille pysäköintivalaisimille, jotka on rakenteellisesti yhdistetty jarruvalaisimiin, sellaisen tason alapuolella, joka muodostaa 5°:n kulman vaakasuoran tason kanssa ja siitä alaspäin.

| 5.3.3. | Kunkin valaisimen säteilemän valon voimakkuuden on vertailuakselin ulkopuolella ja liitteen 2 osan A kaavioissa määritellyillä kulma-alueilla oltava kussakin liitteen 3 kohdassa 2 olevassa valonjakautumistaulukossa määriteltyjä pisteitä vastaavassa suunnassa vähintään kohdassa 5.3.1 määritelty vähimmäisarvo kerrottuna prosenttiarvolla, joka on määritelty kullekin suunnalle kyseisessä taulukossa. |
| --- | --- |

5.3.3.

Kunkin valaisimen säteilemän valon voimakkuuden on vertailuakselin ulkopuolella ja liitteen 2 osan A kaavioissa määritellyillä kulma-alueilla oltava kussakin liitteen 3 kohdassa 2 olevassa valonjakautumistaulukossa määriteltyjä pisteitä vastaavassa suunnassa vähintään kohdassa 5.3.1 määritelty vähimmäisarvo kerrottuna prosenttiarvolla, joka on määritelty kullekin suunnalle kyseisessä taulukossa.

| 5.3.4. | Säteilevän valon voimakkuuden on kaikkialla liitteen 2 osan B kaavioissa määriteltyjen kenttien koko alueella oltava vähintään 0,05 cd etu- ja takapysäköintivalaisimien osalta. |
| --- | --- |

5.3.4.

Säteilevän valon voimakkuuden on kaikkialla liitteen 2 osan B kaavioissa määriteltyjen kenttien koko alueella oltava vähintään 0,05 cd etu- ja takapysäköintivalaisimien osalta.

| 5.3.5. | Säteilevän valon on oltava






  a) | eteenpäin suunnatuissa pysäköintivalaisimissa väriltään valkoista, |
| --- | --- | --- |

5.3.5.

Säteilevän valon on oltava

a)

eteenpäin suunnatuissa pysäköintivalaisimissa väriltään valkoista,

| b) | taaksepäin suunnatuissa pysäköintivalaisimissa väriltään punaista, |
| --- | --- |

b)

taaksepäin suunnatuissa pysäköintivalaisimissa väriltään punaista,

| c) | sivulle suunnatuissa pysäköintivalaisimissa väriltään ruskeankeltaista. |
| --- | --- |

c)

sivulle suunnatuissa pysäköintivalaisimissa väriltään ruskeankeltaista.

5.4.   Huomiovalaisimia (tunnus RL) koskevat tekniset vaatimukset

| 5.4.1. | Kummankin toimitetun valaisimen säteilemän valon on täytettävä taulukon 6 vaatimukset. |
| --- | --- |

5.4.1.

Kummankin toimitetun valaisimen säteilemän valon on täytettävä taulukon 6 vaatimukset.

Taulukko 6

Taulukko 6

Huomiovalaisimien valovoima

Huomiovalaisimien valovoima

| | Vähimmäisvalovoima (cd) pisteessä HV | Enimmäisvalovoima (cd) kaikissa suunnissa |
| --- | --- | --- |
| Huomiovalaisimet | 400 | 1 200 |

Vähimmäisvalovoima (cd) pisteessä HV

Enimmäisvalovoima (cd) kaikissa suunnissa

Huomiovalaisimet

400

1 200

| 5.4.2. | Kunkin valaisimen säteilemän valon voimakkuuden on vertailuakselin ulkopuolella oltava kussakin liitteen 3 kohdassa 2 olevassa valonjakautumistaulukossa määriteltyjä pisteitä vastaavassa suunnassa vähintään kohdassa 5.4.1 määritelty vähimmäisarvo kerrottuna prosenttiarvolla, joka on määritelty kullekin suunnalle kyseisessä taulukossa. |
| --- | --- |

5.4.2.

Kunkin valaisimen säteilemän valon voimakkuuden on vertailuakselin ulkopuolella oltava kussakin liitteen 3 kohdassa 2 olevassa valonjakautumistaulukossa määriteltyjä pisteitä vastaavassa suunnassa vähintään kohdassa 5.4.1 määritelty vähimmäisarvo kerrottuna prosenttiarvolla, joka on määritelty kullekin suunnalle kyseisessä taulukossa.

| 5.4.3. | Säteilevän valon voimakkuuden on lisäksi oltava vähintään 1,0 cd liitteen 2 osassa A määritellyn kentän koko alueella. |
| --- | --- |

5.4.3.

Säteilevän valon voimakkuuden on lisäksi oltava vähintään 1,0 cd liitteen 2 osassa A määritellyn kentän koko alueella.

5.4.4.   Valonlähteen vikaantuminen

| 5.4.4.1. | Jos huomiovalaisin sisältää useamman kuin yhden valonlähteen, huomiovalaisimen on täytettävä vaadittu vähimmäisvoimakkuus eikä enimmäisvoimakkuus saa ylittyä kaikkien valonlähteiden ollessa toiminnassa. |
| --- | --- |

5.4.4.1.

Jos huomiovalaisin sisältää useamman kuin yhden valonlähteen, huomiovalaisimen on täytettävä vaadittu vähimmäisvoimakkuus eikä enimmäisvoimakkuus saa ylittyä kaikkien valonlähteiden ollessa toiminnassa.

| 5.4.4.2. | Jos mikä tahansa useamman kuin yhden valonlähteen sisältämän yksittäisen valaisimen valonlähteistä vioittuu, sovelletaan yhtä seuraavista määräyksistä:






  a) | valon voimakkuuden on liitteen 3 kohdassa 2.2 määritellyissä valon jakautumisen vakiopisteissä oltava vähintään 80 prosenttia vaaditusta vähimmäisvoimakkuudesta; tai |
| --- | --- | --- |

5.4.4.2.

Jos mikä tahansa useamman kuin yhden valonlähteen sisältämän yksittäisen valaisimen valonlähteistä vioittuu, sovelletaan yhtä seuraavista määräyksistä:

a)

valon voimakkuuden on liitteen 3 kohdassa 2.2 määritellyissä valon jakautumisen vakiopisteissä oltava vähintään 80 prosenttia vaaditusta vähimmäisvoimakkuudesta; tai

| b) | valon voimakkuuden on oltava vertailuakselilla vähintään 50 prosenttia vaaditusta vähimmäisvoimakkuudesta, edellyttäen että ilmoituslomakkeessa on maininta, jonka mukaan valaisin on tarkoitettu käytettäväksi ainoastaan ajoneuvossa, johon on asennettu toiminnan ilmaisin. |
| --- | --- |

b)

valon voimakkuuden on oltava vertailuakselilla vähintään 50 prosenttia vaaditusta vähimmäisvoimakkuudesta, edellyttäen että ilmoituslomakkeessa on maininta, jonka mukaan valaisin on tarkoitettu käytettäväksi ainoastaan ajoneuvossa, johon on asennettu toiminnan ilmaisin.

| 5.4.5. | Säteilevän valon on oltava väriltään valkoista. |
| --- | --- |

5.4.5.

Säteilevän valon on oltava väriltään valkoista.

| 5.4.6. | Näkyvän pinnan vähimmäisala huomiovalaisimen vertailuakselin suunnassa on 25 cm2 ja enimmäisala 200 cm2. |
| --- | --- |

5.4.6.

Näkyvän pinnan vähimmäisala huomiovalaisimen vertailuakselin suunnassa on 25 cm2

2

| 5.4.7. | Huomiovalolle on tehtävä liitteen 6 mukainen lämmönkestävyystesti. |
| --- | --- |

5.4.7.

Huomiovalolle on tehtävä liitteen 6 mukainen lämmönkestävyystesti.

5.5   Jarruvalaisimia (tunnukset S1, S2, S3, S4, MS) koskevat tekniset vaatimukset

| 5.5.1. | Kummankin toimitetun valaisimen säteilemän valon on täytettävä taulukon 7 vaatimukset.

  Taulukko 7


  Jarruvalaisimien valovoima









  Jarruvalaisinluokka | Vähimmäisvalovoima (cd) pisteessä HV | Enimmäisvalovoima (cd) kaikissa suunnissa käytettäessä |
| --- | --- | --- | --- |
| yksittäisenä valaisimena | tunnuksella D merkittynä valaisimena (ks. kohta 3.3.2.5.2) |
| S1 (vakiovalovoima) | 60 | 260 | 130 |
| S2 (vaihtuva valovoima) | 60 | 730 | 365 |
| S3 (vakiovalovoima) | 25 | 110 | 55 |
| S4 (vaihtuva valovoima) | 25 | 160 | 80 |
| MS (vakiovalovoima) | 40 | 260 | ei sovelleta |

5.5.1.

Kummankin toimitetun valaisimen säteilemän valon on täytettävä taulukon 7 vaatimukset.

Taulukko 7

Taulukko 7

Jarruvalaisimien valovoima

Jarruvalaisimien valovoima

Jarruvalaisinluokka

Vähimmäisvalovoima (cd) pisteessä HV

Enimmäisvalovoima (cd) kaikissa suunnissa käytettäessä

yksittäisenä valaisimena

tunnuksella D merkittynä valaisimena (ks. kohta 3.3.2.5.2)

S1 (vakiovalovoima)

60

260

130

S2 (vaihtuva valovoima)

60

730

365

S3 (vakiovalovoima)

25

110

55

S4 (vaihtuva valovoima)

25

160

80

MS (vakiovalovoima)

40

260

ei sovelleta

| 5.5.2. | Kunkin valaisimen säteilemän valon voimakkuuden on vertailuakselin ulkopuolella oltava kussakin liitteen 3 kohdassa 2 olevassa valonjakautumistaulukossa määriteltyjä pisteitä vastaavassa suunnassa vähintään kohdassa 5.5.1 määritelty vähimmäisarvo kerrottuna prosenttiarvolla, joka on määritelty kullekin suunnalle kyseisessä taulukossa. |
| --- | --- |

5.5.2.

Kunkin valaisimen säteilemän valon voimakkuuden on vertailuakselin ulkopuolella oltava kussakin liitteen 3 kohdassa 2 olevassa valonjakautumistaulukossa määriteltyjä pisteitä vastaavassa suunnassa vähintään kohdassa 5.5.1 määritelty vähimmäisarvo kerrottuna prosenttiarvolla, joka on määritelty kullekin suunnalle kyseisessä taulukossa.

| 5.5.3. | Säteilevän valon voimakkuuden on kaikkialla liitteen 2 osan A kaavioissa määriteltyjen kenttien koko alueella oltava vähintään 0,3 cd luokkien S1, S3 ja MS osalta ja päivällä luokkien S2 ja S4 osalta. Voimakkuuden on oltava vähintään 0,07 cd luokkien S2 ja S4 valaisimien osalta yöllä. |
| --- | --- |

5.5.3.

Säteilevän valon voimakkuuden on kaikkialla liitteen 2 osan A kaavioissa määriteltyjen kenttien koko alueella oltava vähintään 0,3 cd luokkien S1, S3 ja MS osalta ja päivällä luokkien S2 ja S4 osalta. Voimakkuuden on oltava vähintään 0,07 cd luokkien S2 ja S4 valaisimien osalta yöllä.

| 5.5.4. | Säteilevän valon on oltava väriltään punaista.
  Kun kyseessä on luokan S3 tai S4 jarruvalaisin, joka on tarkoitettu asennettavaksi ajoneuvon sisäpuolelle, kolorimetriset ominaisuudet on tarkastettava valaisimen ja takalasien tai lasinäytteiden huonoimmilla mahdollisilla yhdistelmillä.
  Näitä vaatimuksia sovelletaan myös luokkien S2 ja S4 jarruvalaisimien tuottaman vaihtuvan valovoiman tasoihin. |
| --- | --- |

5.5.4.

Säteilevän valon on oltava väriltään punaista.

Kun kyseessä on luokan S3 tai S4 jarruvalaisin, joka on tarkoitettu asennettavaksi ajoneuvon sisäpuolelle, kolorimetriset ominaisuudet on tarkastettava valaisimen ja takalasien tai lasinäytteiden huonoimmilla mahdollisilla yhdistelmillä.

Näitä vaatimuksia sovelletaan myös luokkien S2 ja S4 jarruvalaisimien tuottaman vaihtuvan valovoiman tasoihin.

5.6.   Suuntavalaisimia (tunnukset 1, 1a, 1b, 2a, 2b, 5, 6, 11, 11a, 11b, 11c, 12) koskevat tekniset vaatimukset

| 5.6.1. | Kummankin toimitetun valaisimen säteilemän valon on täytettävä taulukon 8 vaatimukset, ja valovoimaa koskevien vähimmäisvaatimusten on täytyttävä |
| --- | --- |

5.6.1.

Kummankin toimitetun valaisimen säteilemän valon on täytettävä taulukon 8 vaatimukset, ja valovoimaa koskevien vähimmäisvaatimusten on täytyttävä

| a) | luokkien 1, 1a, 1b, 2a, 2b, 11, 11a, 11b, 11c ja 12 suuntavalaisimien osalta vertailuakselilla tai |
| --- | --- |

a)

luokkien 1, 1a, 1b, 2a, 2b, 11, 11a, 11b, 11c ja 12 suuntavalaisimien osalta vertailuakselilla tai

| b) | luokkien 5 ja 6 suuntavalaisimien osalta suunnassa A liitteen 2 mukaisesti.

  Taulukko 8


  Suuntavalaisimien valovoima









  Suuntavalaisinluokka | Vähimmäisvalovoima (cd) | Enimmäisvalovoima (cd) kaikissa suunnissa käytettäessä |
| --- | --- | --- | --- |
| yksittäisenä valaisimena | tunnuksella D merkittynä valaisimena (ks. kohta 3.3.2.5.2) |
| 1 | 175 | 1 000 | 500 |
| 1a | 250 | 1 200 | 600 |
| 1b | 400 | 1 200 | 600 |
| 2a (vakiovalovoima) | 50 | 500 | 250 |
| 2b (vaihtuva valovoima) | 50 | 1 000 | 500 |
| 5 | 0,6 | 280 | 140 |
| 6 | 50 | 280 | 140 |
| 11 | 90 | 1 000 | ei sovelleta |
| 11a | 175 | 1 000 | ei sovelleta |
| 11b | 250 | 1 200 | ei sovelleta |
| 11c | 400 | 1 200 | ei sovelleta |
| 12 | 50 | 500 | ei sovelleta |

b)

luokkien 5 ja 6 suuntavalaisimien osalta suunnassa A liitteen 2 mukaisesti.

Taulukko 8

Taulukko 8

Suuntavalaisimien valovoima

Suuntavalaisimien valovoima

Suuntavalaisinluokka

Vähimmäisvalovoima (cd)

Enimmäisvalovoima (cd) kaikissa suunnissa käytettäessä

yksittäisenä valaisimena

tunnuksella D merkittynä valaisimena (ks. kohta 3.3.2.5.2)

1

175

1 000

500

1a

250

1 200

600

1b

400

1 200

600

2a (vakiovalovoima)

50

500

250

2b (vaihtuva valovoima)

50

1 000

500

5

0,6

280

140

6

50

280

140

11

90

1 000

ei sovelleta

11a

175

1 000

ei sovelleta

11b

250

1 200

ei sovelleta

11c

400

1 200

ei sovelleta

12

50

500

ei sovelleta

| 5.6.2. | Kunkin valaisimen säteilemän valon voimakkuuden on vertailuakselin ulkopuolella oltava |
| --- | --- |

5.6.2.

Kunkin valaisimen säteilemän valon voimakkuuden on vertailuakselin ulkopuolella oltava

| (a) | luokkien 1, 1a, 1b, 2a, 2b, 11, 11a, 11b, 11c ja 12 osalta liitteen 3 kohdassa 2.1 tai |
| --- | --- |

(a)

luokkien 1, 1a, 1b, 2a, 2b, 11, 11a, 11b, 11c ja 12 osalta liitteen 3 kohdassa 2.1 tai

| (b) | luokan 6 osalta liitteen 3 kohdassa 2.4 |
| --- | --- |

(b)

luokan 6 osalta liitteen 3 kohdassa 2.4

esitetyssä valonjakautumistaulukossa määriteltyjä pisteitä vastaavassa suunnassa vähintään kohdassa 5.6.1 määritelty vähimmäisarvo kerrottuna prosenttiarvolla, joka on määritelty kullekin suunnalle kyseisessä taulukossa.

5.6.3.   Vikaantumistapauksia koskevat vaatimukset

Järjestelmän on tuotettava signaali, joka aktivoi luokkien 1, 1a, 1b, 2a ja 2b suuntavalaisimien osalta E-säännön nro 48 kohdassa 6.5.8 tai E-säännön nro 53 kohdassa 6.3.8 tarkoitetun ilmaisimen, jos (sen estämättä, mitä kohdassa 4.6 määrätään)

| a) | jokin valonlähde on vioittunut tai |
| --- | --- |

a)

jokin valonlähde on vioittunut tai

| b) | vain kahta valonlähdettä käyttävän valaisimen valon voimakkuus vertailuakselilla on pienempi kuin 50 % vähimmäisvoimakkuudesta tai |
| --- | --- |

b)

vain kahta valonlähdettä käyttävän valaisimen valon voimakkuus vertailuakselilla on pienempi kuin 50 % vähimmäisvoimakkuudesta tai

| c) | yhden tai useamman valonlähteen vioittumisen vuoksi valon voimakkuus jossakin alla mainitussa, liitteen 3 kohdan 2.1 mukaisessa suunnassa on pienempi kuin vaadittu vähimmäisvoimakkuus:






  i) | H = 0°, V = 0° |
| --- | --- | --- |

c)

yhden tai useamman valonlähteen vioittumisen vuoksi valon voimakkuus jossakin alla mainitussa, liitteen 3 kohdan 2.1 mukaisessa suunnassa on pienempi kuin vaadittu vähimmäisvoimakkuus:

i)

H = 0°, V = 0°

| ii) | H = 20° ajoneuvosta ulospäin, V = +5° |
| --- | --- |

ii)

H = 20° ajoneuvosta ulospäin, V = +5°

| iii) | H = 10° sisäänpäin, V = 0°. |
| --- | --- |

iii)

H = 10° sisäänpäin, V = 0°.

5.6.4.   Testausmenettely:

Kohdissa 4.8.3 ja 4.8.3.1 määrätystä poiketen luokan 5 suuntavalaisimien taaksepäin lähettämään valoon sovelletaan 0,6 cd:n vähimmäisarvoa kaikkialla liitteen 2 osassa A määritellyillä alueilla.

| 5.6.5. | Säteilevän valon voimakkuuden on kaikkialla liitteen 2 osan A kaavioissa määritellyillä alueilla oltava vähintään 0,7 cd luokan 1b valaisimien osalta sekä vähintään 0,3 cd luokkien 1, 1a, 2a, 11, 11a, 11b, 11c ja 12 valaisimien osalta ja luokan 2b valaisimien osalta päivällä. Valon voimakkuuden on oltava vähintään 0,07 cd luokan 2b valaisimien osalta yöllä. |
| --- | --- |

5.6.5.

Säteilevän valon voimakkuuden on kaikkialla liitteen 2 osan A kaavioissa määritellyillä alueilla oltava vähintään 0,7 cd luokan 1b valaisimien osalta sekä vähintään 0,3 cd luokkien 1, 1a, 2a, 11, 11a, 11b, 11c ja 12 valaisimien osalta ja luokan 2b valaisimien osalta päivällä. Valon voimakkuuden on oltava vähintään 0,07 cd luokan 2b valaisimien osalta yöllä.

| 5.6.6. | Voimakkuudet on yleisesti mitattava valonlähteiden palaessa yhtäjaksoisesti. |
| --- | --- |

5.6.6.

Voimakkuudet on yleisesti mitattava valonlähteiden palaessa yhtäjaksoisesti.

Mittaukset voidaan kuitenkin tehdä vilkkuvalotoiminnolla, jos se on tarpeen valaisimen rakenteen vuoksi (esim. käytettäessä LED-valonlähteitä) tai ylikuumenemisen välttämiseksi.

| (a) | Mittaus on tehtävä niin, että kytkentätaajuus f = 1,5 ± 0,5 Hz ja pulssin pituus yli 0,3 s valovoiman ollessa 95 % huippuarvosta. Muissa tapauksissa on kytkettävä kohdan 4.7.1 vaatimusten mukainen jännite niin, että nousuaika ja laskuaika ovat alle 0,01 s. Ylitystä ei sallita. |
| --- | --- |

(a)

Mittaus on tehtävä niin, että kytkentätaajuus f = 1,5 ± 0,5 Hz ja pulssin pituus yli 0,3 s valovoiman ollessa 95 % huippuarvosta. Muissa tapauksissa on kytkettävä kohdan 4.7.1 vaatimusten mukainen jännite niin, että nousuaika ja laskuaika ovat alle 0,01 s. Ylitystä ei sallita.

| (b) | Jos mittaus suoritetaan vilkkutoiminnolla, ilmoitetaan suurin valovoima. |
| --- | --- |

(b)

Jos mittaus suoritetaan vilkkutoiminnolla, ilmoitetaan suurin valovoima.

| 5.6.7. | Kun kyseessä ovat luokan 2b valaisimet, aika, joka kuluu siitä, kun valonlähteet kytketään toimintaan siihen, kun valovoima yltää 90 prosenttiin kohdan 5.6.2 mukaisesti mitatusta arvosta vertailuakselilta mitattaessa, on mitattava suuntavalaisimen tuottamilla valovoiman ääritasoilla. Pienimmän valovoiman saavuttamiseen kuluva aika ei saa olla pitempi kuin suurimman valovoiman saavuttamiseen kuluva aika. |
| --- | --- |

5.6.7.

Kun kyseessä ovat luokan 2b valaisimet, aika, joka kuluu siitä, kun valonlähteet kytketään toimintaan siihen, kun valovoima yltää 90 prosenttiin kohdan 5.6.2 mukaisesti mitatusta arvosta vertailuakselilta mitattaessa, on mitattava suuntavalaisimen tuottamilla valovoiman ääritasoilla. Pienimmän valovoiman saavuttamiseen kuluva aika ei saa olla pitempi kuin suurimman valovoiman saavuttamiseen kuluva aika.

| 5.6.8. | Valovoiman säädin ei saa tuottaa signaaleja, jotka aiheuttaisivat sen, että valovoima on kohdassa 5.6.1 täsmennetyn vaihteluvälin ulkopuolella ja ylittää kohdassa 5.6.1 luokalle 2a annetun enimmäisarvon |
| --- | --- |

5.6.8.

Valovoiman säädin ei saa tuottaa signaaleja, jotka aiheuttaisivat sen, että valovoima on kohdassa 5.6.1 täsmennetyn vaihteluvälin ulkopuolella ja ylittää kohdassa 5.6.1 luokalle 2a annetun enimmäisarvon

| a) | yökäyttöolosuhteissa niiden valaisimien osalta, joissa on kaksi tehotasoa (päiväkäyttö ja yökäyttö), |
| --- | --- |

a)

yökäyttöolosuhteissa niiden valaisimien osalta, joissa on kaksi tehotasoa (päiväkäyttö ja yökäyttö),

| b) | valmistajan ilmoittamissa standardiolosuhteissa (2) muiden valaisimien osalta. |
| --- | --- |

b)

valmistajan ilmoittamissa standardiolosuhteissa (2) muiden valaisimien osalta.

2

| 5.6.9. | Säteilevän valon on oltava väriltään ruskeankeltaista. Tätä vaatimusta sovelletaan myös luokan 2b takasuuntavalaisimien tuottaman vaihtuvan valovoiman tasoihin. |
| --- | --- |

5.6.9.

Säteilevän valon on oltava väriltään ruskeankeltaista. Tätä vaatimusta sovelletaan myös luokan 2b takasuuntavalaisimien tuottaman vaihtuvan valovoiman tasoihin.

| 5.6.10. | For any direction indicator lamp except those equipped with filament light source(s), the luminous intensities measured after one minute and after 30 minutes of operation in flashing mode (f = 1,5 Hz, duty factor 50 per cent), shall comply with the minimum and maximum requirements. The luminous intensity distribution after one minute of operation can be calculated by applying at each test point the ratio of luminous intensity measured in HV after one minute and after 30 minutes of operation as above described. |
| --- | --- |

5.6.10.

For any direction indicator lamp except those equipped with filament light source(s), the luminous intensities measured after one minute and after 30 minutes of operation in flashing mode (f = 1,5 Hz, duty factor 50 per cent), shall comply with the minimum and maximum requirements. The luminous intensity distribution after one minute of operation can be calculated by applying at each test point the ratio of luminous intensity measured in HV after one minute and after 30 minutes of operation as above described.

| 5.6.11. | Kun kyseessä on luokan 1, 1a, 1b, 2a, 2b, 11, 11a, 11b, 11c tai 12 suuntavalaisin, vilkkutoiminto voidaan tuottaa valaisimien valonlähteiden perättäisen aktivoinnin kautta, jos seuraavat edellytykset täyttyvät: |
| --- | --- |

5.6.11.

Kun kyseessä on luokan 1, 1a, 1b, 2a, 2b, 11, 11a, 11b, 11c tai 12 suuntavalaisin, vilkkutoiminto voidaan tuottaa valaisimien valonlähteiden perättäisen aktivoinnin kautta, jos seuraavat edellytykset täyttyvät:

| a) | Aktivoiduttuaan kukin valonlähde palaa PÄÄLLÄ-syklin loppuun saakka. |
| --- | --- |

a)

Aktivoiduttuaan kukin valonlähde palaa PÄÄLLÄ-syklin loppuun saakka.

| b) | Valonlähteiden aktivoituminen tuottaa signaalin, joka etenee yhdenmukaisesti valoa säteilevän pinnan sisäreunasta sen ulkoreunaa kohden. |
| --- | --- |

b)

Valonlähteiden aktivoituminen tuottaa signaalin, joka etenee yhdenmukaisesti valoa säteilevän pinnan sisäreunasta sen ulkoreunaa kohden.

| c) | Tuotetun signaalin on oltava jatkuva, eikä siinä saa esiintyä pystysuuntaisia heilahteluja (esim. enintään yksi suunnanmuutos pystyakselilla). Perättäin aktivoituvan suuntavalaisimen valoa lähettävän pinnan kahden vierekkäisen tai toisiaan sivuavan erillisen osan välinen etäisyys saa olla enintään 50 mm mitattuna kohtisuorasti vertailuakseliin nähden E-säännön nro 48 kohdassa 5.7.2, E-säännön nro 86 kohdassa 5.7.2 tai E-säännön nro 53 kohdassa 5.6.2 määriteltyjen arvojen sijasta. Tällaiset signaalin katkokset eivät saa aiheuttaa päällekkäisyyttä eri osien välisellä pystyakselilla ajoneuvon sisäosasta sen ulkoreunaa kohden, eikä niitä saa käyttää muihin valaisu- tai merkkivalotoimintoihin. |
| --- | --- |

c)

Tuotetun signaalin on oltava jatkuva, eikä siinä saa esiintyä pystysuuntaisia heilahteluja (esim. enintään yksi suunnanmuutos pystyakselilla). Perättäin aktivoituvan suuntavalaisimen valoa lähettävän pinnan kahden vierekkäisen tai toisiaan sivuavan erillisen osan välinen etäisyys saa olla enintään 50 mm mitattuna kohtisuorasti vertailuakseliin nähden E-säännön nro 48 kohdassa 5.7.2, E-säännön nro 86 kohdassa 5.7.2 tai E-säännön nro 53 kohdassa 5.6.2 määriteltyjen arvojen sijasta. Tällaiset signaalin katkokset eivät saa aiheuttaa päällekkäisyyttä eri osien välisellä pystyakselilla ajoneuvon sisäosasta sen ulkoreunaa kohden, eikä niitä saa käyttää muihin valaisu- tai merkkivalotoimintoihin.

| d) | Vaihtelu päättyy viimeistään 200 ms:n kuluttua PÄÄLLÄ-syklin alkamisesta. |
| --- | --- |

d)

Vaihtelu päättyy viimeistään 200 ms:n kuluttua PÄÄLLÄ-syklin alkamisesta.

| e) | Suuntavalaisimen valoa säteilevien pintojen ortogonaalista projektiota vertailuakselin suunnassa ympäröi suorakaide tasolla, joka on kohtisuorassa vertailuakseliin nähden ja jonka pidemmät sivut ovat yhdensuuntaisia H-tason kanssa. Vaaka- ja pystysuuntaisten sivujen suhteen on oltava vähintään 1,7. |
| --- | --- |

e)

Suuntavalaisimen valoa säteilevien pintojen ortogonaalista projektiota vertailuakselin suunnassa ympäröi suorakaide tasolla, joka on kohtisuorassa vertailuakseliin nähden ja jonka pidemmät sivut ovat yhdensuuntaisia H-tason kanssa. Vaaka- ja pystysuuntaisten sivujen suhteen on oltava vähintään 1,7.

Edellä mainittujen edellytysten täyttyminen on verifioitava vilkkutoiminnon aikana.

5.7.   Sivuvalaisimia (tunnukset SM1, SM2) koskevat tekniset vaatimukset

| 5.7.1. | Kummankin toimitetun valaisimen säteilemän valon on täytettävä taulukon 9 vaatimukset.

  Taulukko 9


  Sivuvalaisimien valovoima









  Sivuvalaisinluokka | SM1 | SM2 |
| --- | --- | --- | --- |
| Vähimmäisvoimakkuus | Vertailuakselilla | 4,0 cd | 0,6 cd |
| Määritetyn kulma-alueen sisällä, joka on muu kuin edellä | 0,6 cd | 0,6 cd |
| Enimmäisvoimakkuus | Määritetyn kulma-alueen sisällä | 25,0 cd | 25,0 cd |
| Kulma-alue | Vaakasuunnassa | ±45° | ±30° |
| Pystysuunnassa | ±10° | ±10° |

5.7.1.

Kummankin toimitetun valaisimen säteilemän valon on täytettävä taulukon 9 vaatimukset.

Taulukko 9

Taulukko 9

Sivuvalaisimien valovoima

Sivuvalaisimien valovoima

Sivuvalaisinluokka

SM1

SM2

Vähimmäisvoimakkuus

Vertailuakselilla

4,0 cd

0,6 cd

Määritetyn kulma-alueen sisällä, joka on muu kuin edellä

0,6 cd

0,6 cd

Enimmäisvoimakkuus

Määritetyn kulma-alueen sisällä

25,0 cd

25,0 cd

Kulma-alue

Vaakasuunnassa

±45°

±30°

Pystysuunnassa

±10°

±10°

Tämän lisäksi punaisen sivuvalaisimen enimmäisvoimakkuus on 0,25 cd vaakasuunnassa alueella 60°–90° ja pystysuunnassa ajoneuvon etuosan suuntaan alueella ±20°.

| 5.7.2. | Vertailuakselin ulkopuolella ja liitteen 2 osan C kaavioissa määritellyissä kulmissa kummankaan toimitetun sivuvalaisimen lähettämän valon voimakkuus






  (a) | ei saa missään liitteen 3 kohdassa 2.7 valon voimakkuuden jakautumistaulukossa määriteltyjä pisteitä vastaavassa suunnassa olla pienempi kuin kohdassa 5.7.1 määritelty vähimmäisarvo kerrottuna prosenttiarvolla, joka on määritelty kullekin suunnalle kyseisessä taulukossa, |
| --- | --- | --- |

5.7.2.

Vertailuakselin ulkopuolella ja liitteen 2 osan C kaavioissa määritellyissä kulmissa kummankaan toimitetun sivuvalaisimen lähettämän valon voimakkuus

(a)

ei saa missään liitteen 3 kohdassa 2.7 valon voimakkuuden jakautumistaulukossa määriteltyjä pisteitä vastaavassa suunnassa olla pienempi kuin kohdassa 5.7.1 määritelty vähimmäisarvo kerrottuna prosenttiarvolla, joka on määritelty kullekin suunnalle kyseisessä taulukossa,

| (b) | ei saa ylittää kohdassa 5.7.1 määriteltyä enimmäisarvoa sivuvalaisimen missään näkymissuunnassa. |
| --- | --- |

(b)

ei saa ylittää kohdassa 5.7.1 määriteltyä enimmäisarvoa sivuvalaisimen missään näkymissuunnassa.

| 5.7.3. | Luokkien SM1 ja SM2 sivuvalaisimien osalta voi olla riittävää tarkastaa ainoastaan viisi testistä vastaavan tyyppihyväksyntäviranomaisen valitsemaa kohtaa. |
| --- | --- |

5.7.3.

Luokkien SM1 ja SM2 sivuvalaisimien osalta voi olla riittävää tarkastaa ainoastaan viisi testistä vastaavan tyyppihyväksyntäviranomaisen valitsemaa kohtaa.

| 5.7.4. | Säteilevän valon on oltava väriltään ruskeankeltaista. Se voi kuitenkin olla punaista, jos takimmainen sivuvalaisin on ryhmitetty tai yhdistetty tai rakenteellisesti yhdistetty takavalaisimeen, takaäärivalaisimeen, takasumuvalaisimeen tai jarruvalaisimeen tai jos se on ryhmitetty takaheijastimen kanssa tai sillä on yhteinen osa takaheijastimen valoa lähettävän pinnan kanssa. |
| --- | --- |

5.7.4.

Säteilevän valon on oltava väriltään ruskeankeltaista. Se voi kuitenkin olla punaista, jos takimmainen sivuvalaisin on ryhmitetty tai yhdistetty tai rakenteellisesti yhdistetty takavalaisimeen, takaäärivalaisimeen, takasumuvalaisimeen tai jarruvalaisimeen tai jos se on ryhmitetty takaheijastimen kanssa tai sillä on yhteinen osa takaheijastimen valoa lähettävän pinnan kanssa.

5.8.   Peruutusvalaisimia (tunnus AR) koskevat tekniset vaatimukset

| 5.8.1. | Kummankin toimitetun valaisimen säteilemän valon on täytettävä taulukon 10 vaatimukset.

  Taulukko 10


  Peruutusvalaisimien valovoima | Vähimmäisvalovoima (cd) pisteessä HV | Enimmäisvalovoima (cd) kaikissa suunnissa |
| --- | --- | --- | --- |
| vaakatasossa tai sen yläpuolella | vaakatason alapuolella tasoon 5° D asti | tason 5° D alapuolella |
| Peruutusvalaisimet | 80 | 300 | 600 | 8 000 |

5.8.1.

Kummankin toimitetun valaisimen säteilemän valon on täytettävä taulukon 10 vaatimukset.

Taulukko 10

Taulukko 10

Peruutusvalaisimien valovoima

Peruutusvalaisimien valovoima

Vähimmäisvalovoima (cd) pisteessä HV

Enimmäisvalovoima (cd) kaikissa suunnissa

vaakatasossa tai sen yläpuolella

vaakatason alapuolella tasoon 5° D asti

tason 5° D alapuolella

Peruutusvalaisimet

80

300

600

8 000

| 5.8.2. | Muihin liitteen 3 kohdassa 2.5 esitettyihin mittaussuuntiin valovoimat eivät saa alittaa kyseisessä liitteessä määriteltyjä vähimmäisarvoja.
  Jos peruutusvalaisin on tarkoitettu asennettavaksi ajoneuvoon ainoastaan laiteparina, fotometrinen voimakkuus voidaan tarkastaa ainoastaan enintään 30° kulmassa sisäänpäin. Tällöin fotometrisen arvon on oltava vähintään 25 kandelaa.
  Tämä ehto on tuotava selkeästi esille hyväksyntähakemuksessa ja siihen liittyvissä asiakirjoissa (ks. kohta 3.1).
  Kun hyväksyntä myönnetään edellä tarkoitetulla ehdolla, ilmoituslomakkeen kohdassa 9.1.3 on lisäksi ilmoitettava, että laite voidaan asentaa ainoastaan laiteparina (ks. liite 1). |
| --- | --- |

5.8.2.

Muihin liitteen 3 kohdassa 2.5 esitettyihin mittaussuuntiin valovoimat eivät saa alittaa kyseisessä liitteessä määriteltyjä vähimmäisarvoja.

Jos peruutusvalaisin on tarkoitettu asennettavaksi ajoneuvoon ainoastaan laiteparina, fotometrinen voimakkuus voidaan tarkastaa ainoastaan enintään 30° kulmassa sisäänpäin. Tällöin fotometrisen arvon on oltava vähintään 25 kandelaa.

Tämä ehto on tuotava selkeästi esille hyväksyntähakemuksessa ja siihen liittyvissä asiakirjoissa (ks. kohta 3.1).

Kun hyväksyntä myönnetään edellä tarkoitetulla ehdolla, ilmoituslomakkeen kohdassa 9.1.3 on lisäksi ilmoitettava, että laite voidaan asentaa ainoastaan laiteparina (ks. liite 1).

| 5.8.3 | Säteilevän valon on oltava väriltään valkoista. |
| --- | --- |

5.8.3

Säteilevän valon on oltava väriltään valkoista.

5.9   Takasumuvalaisimia (tunnukset F1, F2) koskevat tekniset vaatimukset

| 5.9.1. | Kummankin toimitetun valaisimen säteilemän valon on täytettävä taulukon 11 vaatimukset.

  Taulukko 11


  Takasumuvalaisimien valovoima








  Takasumuvalaisimen luokka | Vähimmäisvalovoima (cd) akseleilla HH ja VV | Enimmäisvalovoima (cd) kaikissa suunnissa |
| --- | --- | --- | --- |
| F1 (vakiovalovoima) | 150 | 300 |
| F2 (vaihtuva valovoima) | 150 | 840 |

5.9.1.

Kummankin toimitetun valaisimen säteilemän valon on täytettävä taulukon 11 vaatimukset.

Taulukko 11

Taulukko 11

Takasumuvalaisimien valovoima

Takasumuvalaisimien valovoima

Takasumuvalaisimen luokka

Vähimmäisvalovoima (cd) akseleilla HH ja VV

Enimmäisvalovoima (cd) kaikissa suunnissa

F1 (vakiovalovoima)

150

300

F2 (vaihtuva valovoima)

150

840

| 5.9.2. | Valon vähimmäisvoimakkuus kaikissa muissa valon jakautumisen vakiopisteissä määritellään liitteen 3 kohdassa 2.6. |
| --- | --- |

5.9.2.

Valon vähimmäisvoimakkuus kaikissa muissa valon jakautumisen vakiopisteissä määritellään liitteen 3 kohdassa 2.6.

| 5.9.3. | Valovoiman säädin ei saa tuottaa signaaleja, jotka aiheuttaisivat sen, että valovoima on kohdassa 5.9.1 täsmennetyn vaihteluvälin ulkopuolella ja ylittää kohdassa 5.9.1 luokalle F1 täsmennetyn enimmäisarvon






  a) | yökäyttöolosuhteissa niiden valaisimien osalta, joissa on kaksi tehotasoa (päiväkäyttö ja yökäyttö), |
| --- | --- | --- |

5.9.3.

Valovoiman säädin ei saa tuottaa signaaleja, jotka aiheuttaisivat sen, että valovoima on kohdassa 5.9.1 täsmennetyn vaihteluvälin ulkopuolella ja ylittää kohdassa 5.9.1 luokalle F1 täsmennetyn enimmäisarvon

a)

yökäyttöolosuhteissa niiden valaisimien osalta, joissa on kaksi tehotasoa (päiväkäyttö ja yökäyttö),

| b) | standardiolosuhteissa (3) muiden valaisimien osalta. |
| --- | --- |

b)

standardiolosuhteissa (3) muiden valaisimien osalta.

3

| 5.9.4. | Näkyvä pinta vertailuakselin suunnassa saa olla enintään 140 cm2. |
| --- | --- |

5.9.4.

Näkyvä pinta vertailuakselin suunnassa saa olla enintään 140 cm2

| 5.9.5. | Säteilevän valon on oltava väriltään punaista. |
| --- | --- |

5.9.5.

Säteilevän valon on oltava väriltään punaista.

| 5.9.6. | Takasumuvalolle on tehtävä liitteen 6 mukainen testi. |
| --- | --- |

5.9.6.

Takasumuvalolle on tehtävä liitteen 6 mukainen testi.

5.10.   Apuvalaisimia (tunnus ML) koskevat tekniset vaatimukset

| 5.10.1. | Säteilevän valon voimakkuus kaikissa suunnissa, joihin valo näkyy, saa olla enintään 500 cd, kun valaisin on asennettuna mihin tahansa hakijan määrittämään asennuspaikkaan. |
| --- | --- |

5.10.1.

Säteilevän valon voimakkuus kaikissa suunnissa, joihin valo näkyy, saa olla enintään 500 cd, kun valaisin on asennettuna mihin tahansa hakijan määrittämään asennuspaikkaan.

| 5.10.2. | Valaisimen on oltava rakenteeltaan sellainen, että valo, joka säteilee suoraan ajoneuvon sivulle, eteen tai taakse, on seuraavassa määritellyn kulma-alueen sisällä enintään 0,5 cd:






  a) | Pystysuuntainen vähimmäiskulma φmin (asteina) on
  φmin = arctan (1-asennuskorkeus)/10, jossa asennuskorkeus ilmoitetaan metreinä. |
| --- | --- | --- |

5.10.2.

Valaisimen on oltava rakenteeltaan sellainen, että valo, joka säteilee suoraan ajoneuvon sivulle, eteen tai taakse, on seuraavassa määritellyn kulma-alueen sisällä enintään 0,5 cd:

a)

Pystysuuntainen vähimmäiskulma φmin (asteina) on

min

φmin = arctan (1-asennuskorkeus)/10, jossa asennuskorkeus ilmoitetaan metreinä.

min

| b) | Pystysuuntainen enimmäiskulma φmax (asteina) on
  φmax = φmin + 11,3 |
| --- | --- |

b)

Pystysuuntainen enimmäiskulma φmax (asteina) on

max

φmax = φmin + 11,3

max

min

Mittaus tehdään +90 ja –90 asteen välisellä vaakakulma-alueella suhteessa linjaan, joka leikkaa vertailuakselin ja joka on kohtisuorassa ajoneuvon pystysuuntaiseen pitkittäistasoon nähden.

Mittausetäisyyden on oltava vähintään 3,0 metriä.

| 5.10.3. | Säteilevän valon on oltava väriltään valkoista. |
| --- | --- |

5.10.3.

Säteilevän valon on oltava väriltään valkoista.

5.11.   Takarekisterikilven valaisimia (tunnukset L ja LM1) koskevat tekniset vaatimukset

| 5.11.1. | Takarekisterikilpiä valaisevien luokkien 1a, 1b, 1c, 2a ja 2b laitteiden on oltava rakenteeltaan sellaisia, että koko rekisterikilven pinta on näkyvissä liitteen 2 osassa D määritellyissä kulmissa. |
| --- | --- |

5.11.1.

Takarekisterikilpiä valaisevien luokkien 1a, 1b, 1c, 2a ja 2b laitteiden on oltava rakenteeltaan sellaisia, että koko rekisterikilven pinta on näkyvissä liitteen 2 osassa D määritellyissä kulmissa.

5.11.2.   Mittausmenettely

Luminanssimittaukset suoritetaan diffuusilla värittömällä pinnalla, jonka hajaheijastuskerroin tunnetaan (4). Diffuusin värittömän pinnan on oltava samansuuruinen kuin rekisterikilpi tai yhden mittauspisteen ylittävä mitta. Sen keskusta on asetettava mittauspisteiden asemien keskelle.

4

Diffuusit värittömät pinnat on asetettava rekisterikilven paikalle 2 mm kilven kiinnitystasosta ulospäin.

Luminanssimittaukset suoritetaan liitteen 3 kohdassa 3 esitetyissä pisteissä kohtisuoraan diffuusiin värittömään pintaan 5 asteen toleranssilla kuhunkin suuntaan. Kukin mittauspiste muodostaa pyöreän alueen, jonka halkaisija on 25 mm. Mitattu luminanssiarvo korjataan hajaheijastuskertoimella 1,0.

5.11.3.   Fotometriset ominaisuudet

Jokaisessa liitteen 3 kohdassa 3 esitetyssä mittauspisteessä luminanssin B on oltava vähintään

| (a) | 2,5 cd/m2 luokkien 1a, 1b, 1c, 2a ja 2b osalta |
| --- | --- |

(a)

2,5 cd/m2 luokkien 1a, 1b, 1c, 2a ja 2b osalta

2

| (b) | 2,0 cd/m2 luokkien 1 ja 2 osalta. |
| --- | --- |

(b)

2,0 cd/m2 luokkien 1 ja 2 osalta.

2

Arvojen B1 ja B2 välinen luminanssigradientti, mitattuna mistä tahansa edellä tarkoitetuista mittauspisteistä valituista kahdesta pisteestä 1 ja 2, saa olla enintään 2 × Bo/cm, missä Bo on eri pisteissä mitattu pienin valotiheys, joka on:

1

2

Image 57

| 5.11.4. | Säteilevän valon on oltava riittävän väritöntä, jotta se ei muuta olennaisesti rekisterikilven väriä. |
| --- | --- |

5.11.4.

Säteilevän valon on oltava riittävän väritöntä, jotta se ei muuta olennaisesti rekisterikilven väriä.

5.11.5.   Valon tulokulma

Valaisinlaitteen valmistajan on määrättävä paikka tai paikkoja taikka alue, johon laite on asennettava rekisterikilvelle tarkoitettuun tilaan nähden. Kun valaisin on sijoitettu johonkin valmistajan määrittämistä paikoista, rekisterikilven pintaan tulevan valon tulokulma ei saa olla missään valaistavan pinnan kohdassa suurempi kuin 82 astetta. Tämä tulokulma mitataan laitteen valaisevan pinnan uloimmasta reunasta, joka on kauimpana kilven pinnasta. Jos valaisinlaitteita on useita, edellä tarkoitettu vaatimus koskee ainoastaan sitä kilven osaa, jonka kyseisen laitteen on tarkoitus valaista.

Jos laitteen valaisevan pinnan yksi ulkoreuna on samansuuntainen rekisterikilven pinnan kanssa, laitteen kauimpana rekisterikilvestä olevan valaisevan pinnan etäisin kohta on valaisevan pinnan keskipiste, joka on kilven suuntainen ja kauimpana kilven pinnasta.

Laite on suunniteltava niin, ettei se lähetä lainkaan valoa suoraan taaksepäin, lukuun ottamatta punaista valoa, jos laite on yhdistetty tai ryhmitetty takavalaisimen kanssa.

6.   SIIRTYMÄMÄÄRÄYKSET

6.1   Yleistä

| 6.1.1. | Tätä sääntöä soveltavien sopimuspuolten on edelleen hyväksyttävä valaisimien (toimintojen) E-tyyppihyväksynnät, jotka perustuvat mihin tahansa tämän säännön aiempaan muutossarjaan ja joihin viimeisimmän muutossarjan aiheuttamat muutokset eivät vaikuta.
  Tämän todentamiseksi asianomaiseen valaisimeen (toimintoon) sovellettava muutosindeksi ei saa poiketa viimeisimmässä muutossarjassa ilmoitetusta muutosindeksistä. |
| --- | --- |

6.1.1.

Tätä sääntöä soveltavien sopimuspuolten on edelleen hyväksyttävä valaisimien (toimintojen) E-tyyppihyväksynnät, jotka perustuvat mihin tahansa tämän säännön aiempaan muutossarjaan ja joihin viimeisimmän muutossarjan aiheuttamat muutokset eivät vaikuta.

Tämän todentamiseksi asianomaiseen valaisimeen (toimintoon) sovellettava muutosindeksi ei saa poiketa viimeisimmässä muutossarjassa ilmoitetusta muutosindeksistä.

| 6.1.2. | Tätä sääntöä soveltavat sopimuspuolet eivät saa evätä laajennuksia E-tyyppihyväksyntiin, jotka on myönnetty jonkin tämän säännön edellisen muutossarjan mukaisesti. |
| --- | --- |

6.1.2.

Tätä sääntöä soveltavat sopimuspuolet eivät saa evätä laajennuksia E-tyyppihyväksyntiin, jotka on myönnetty jonkin tämän säännön edellisen muutossarjan mukaisesti.

---

(1)  Hyvä näkyvyys (teknisesti mitattu näkyvyys [meteorological optical range] MOR > 2 000 m määritetty seuraavan mukaisesti: WMO, Guide to Meteorological Instruments and Methods of Observation, Sixth Edition, ISBN: 92-63-16008-2, kohdat 1.9.1–1.9.11, Geneve 1996) ja puhdas linssi.

1

(2)  Hyvä näkyvyys (teknisesti mitattu näkyvyys [meteorological optical range] MOR > 2 000 m määritetty seuraavan mukaisesti: WMO, Guide to Meteorological Instruments and Methods of Observation, Sixth Edition, ISBN: 92-63-16008-2, kohdat 1.9.1–1.9.11, Geneve 1996) ja puhdas linssi.

2

(3)  Hyvä näkyvyys (teknisesti mitattu näkyvyys [meteorological optical range] MOR > 2 000 m määritetty seuraavan mukaisesti: WMO, Guide to Meteorological Instruments and Methods of Observation, Sixth Edition, ISBN: 92-63-16008-2, kohdat 1.9.1–1.9.11, Geneve 1996) ja puhdas linssi.

3

(4)  CIE:n julkaisu nro 17-1970, kohta 45-20-040.

4

---

Liite 1

Ilmoitus

(Enimmäiskoko: A4 (210 x 297 mm))

| (1) | Antaja: | Viranomaisen nimi:
  ...
  ...
  ...
  ... |
| --- | --- | --- |
| Aihe: Valaisintyypin: (2) | hyväksynnän myöntäminen
  hyväksynnän laajentaminen
  hyväksynnän epääminen
  hyväksynnän peruuttaminen
  tuotannon lopettaminen |
| E-säännön nro 148 mukaisesti. |
| Valaisin: (2) | Takarekisterikilven valaisin
  Suuntavalaisin
  Jarruvalaisin
  Etu- tai takavalaisin
  Äärivalaisin
  Peruutusvalaisin
  Apuvalaisin
  Takasumuvalaisin
  Pysäköintivalaisin
  Huomiovalaisin
  Sivuvalaisin |
| Valaisinluokka: | | Muutosindeksi: | |
| Hyväksynnän numero: | | Yksilöllinen tunniste (UI) (tapauksen mukaan) | |

Image 58

Antaja:

Viranomaisen nimi:

...

...

...

...

Aihe: Valaisintyypin: (2)

hyväksynnän myöntäminen

hyväksynnän laajentaminen

hyväksynnän epääminen

hyväksynnän peruuttaminen

tuotannon lopettaminen

E-säännön nro 148 mukaisesti.

Valaisin: (2)

Takarekisterikilven valaisin

Suuntavalaisin

Jarruvalaisin

Etu- tai takavalaisin

Äärivalaisin

Peruutusvalaisin

Apuvalaisin

Takasumuvalaisin

Pysäköintivalaisin

Huomiovalaisin

Sivuvalaisin

Valaisinluokka:

Muutosindeksi:

Hyväksynnän numero:

Yksilöllinen tunniste (UI) (tapauksen mukaan)

1.

Valaisimen kauppanimi tai tavaramerkki: ...

2.

Valmistajan valaisintyypille antama nimi: ...

3.

Valmistajan nimi ja osoite: ...

4.

Valmistajan edustajan (jos sellainen on) nimi ja osoite: ...

5.

Päivä, jona hyväksyntähakemus on esitetty: ...

6.

Hyväksyntätesteistä vastaava tutkimuslaitos: ...

7.

Tutkimuslaitoksen antaman selosteen päivämäärä: ...

8.

Tutkimuslaitoksen antaman testausselosteen numero: ...

9.

Lyhyt kuvaus:

9.1.

Asianomaisen valaisimen mukaan:

9.1.1.

Asennuksen geometriset olosuhteet (laitteen asennuspaikka tai -paikat ja kallistus tai kallistukset suhteessa rekisterikilven viemään tilaan ja/tai tämän tilan eri kallistuksiin): ...

9.1.2.

Valonlähteiden perättäinen aktivointi: kyllä/ei2

9.1.3.

Valaisin voidaan asentaa ajoneuvoon vain osana valaisinparia: kyllä/ei2

9.1.4.

Enimmäisasennuskorkeus: ...

9.1.5.

Enimmäisvalovoima on enintään 700 cd: kyllä/ei

9.2.

| | Asennettavaksi joko sisä- tai ulkopuolelle tai kumpaankin2 |
| --- | --- |

Asennettavaksi joko sisä- tai ulkopuolelle tai kumpaankin2

| | Säteilevän valon väri: punainen/valkoinen/ruskeankeltainen/väritön2 |
| --- | --- |

Säteilevän valon väri: punainen/valkoinen/ruskeankeltainen/väritön2

| | Valonlähteiden lukumäärä, luokka ja tyyppi: ... |
| --- | --- |

Valonlähteiden lukumäärä, luokka ja tyyppi: ...

| | Valaisimen hyväksyntä käsittää korvaavien LED-valonlähteiden käytön: kyllä/ei |
| --- | --- |

Valaisimen hyväksyntä käsittää korvaavien LED-valonlähteiden käytön: kyllä/ei

| | Jos kyllä, ilmoitetaan korvaavien LED-valonlähteiden luokka: ... |
| --- | --- |

Jos kyllä, ilmoitetaan korvaavien LED-valonlähteiden luokka: ...

| | Jännite ja teho: ... |
| --- | --- |

Jännite ja teho: ...

| | Valonlähdemoduuli: kyllä/ei2 |
| --- | --- |

Valonlähdemoduuli: kyllä/ei2

| | Valonlähdemoduulin tunnistuskoodi: ... |
| --- | --- |

Valonlähdemoduulin tunnistuskoodi: ...

| | Asennettavaksi enintään 750 mm maanpinnan yläpuolelle (tapauksen mukaan): kyllä/ei ... |
| --- | --- |

Asennettavaksi enintään 750 mm maanpinnan yläpuolelle (tapauksen mukaan): kyllä/ei ...

| | Asennusta koskevat geometriset vaatimukset ja niiden mahdolliset variaatiot: ... |
| --- | --- |

Asennusta koskevat geometriset vaatimukset ja niiden mahdolliset variaatiot: ...

| | Elektroninen valonlähteen ohjauslaite / valovoiman säädin:






  a) | osana valaisinta: kyllä/ei2 |
| --- | --- | --- |

Elektroninen valonlähteen ohjauslaite / valovoiman säädin:

a)

osana valaisinta: kyllä/ei2

| b) | ei osana valaisinta: kyllä/ei2 |
| --- | --- |

b)

ei osana valaisinta: kyllä/ei2

Elektronisen valonlähteen ohjauslaitteen / valovoiman säätimen tuottama syöttöjännite tai -jännitteet: ...

Elektronisen valonlähteen ohjauslaitteen / valovoiman säätimen valmistaja ja tunnistusnumero (kun valonlähde on osa valaisinta mutta ei kuulu valaisimen runkoon): ...

Vaihtuva valovoima (tapauksen mukaan): kyllä/ei2

Toiminnallisesti integroidun valaisinjärjestelmän osana olevan valaisimen toiminnot (tapauksen mukaan): ...

9.3.

Etuvalaisin2, takavalaisin2, jarruvalaisin2, äärivalaisin2, huomiovalaisin2 on tarkoitettu käytettäväksi ainoastaan ajoneuvossa, jossa on vikaantumisesta ilmoittava ilmaisin: kyllä/ei2

10.

Hyväksyntämerkin sijainti: ...

11.

Laajentamisen syyt (tapauksen mukaan): ...

12.

Hyväksyntä myönnetty/laajennettu/evätty/peruutettu2: ...

13.

Hyväksyntä myönnetty ainoastaan jo käytössä olevissa ajoneuvoissa käytettäväksi tarkoitetuille laitteille: kyllä/ei 2

14.

Paikka: ...

15.

Päiväys: ...

16.

Allekirjoitus: ...

17.

...

...

...

...

...

---

(1)  Hyväksynnän myöntäneen, laajentaneen, evänneen tai peruuttaneen maan tunnusnumero (ks. säännössä olevat hyväksyntää koskevat määräykset).

1

(2)  Tarpeeton viivataan yli.

2

---

LIITE 2

Valon jakautuminen vaaka- ja pystysuunnassa

Esitetyt kulmat soveltuvat ajoneuvon oikealle puolelle asennettaviksi tarkoitettuja valaisimia varten.

OSA A:

Etu- ja takavalaisimet, äärivalaisimet, jarruvalaisimet, etu- ja takasuuntavalaisimet, huomiovalaisimet sekä etu- ja takapysäköintivalaisimet

Image 59

  Kuvat A2-I: Valon jakautuminen vaaka- ja pystysuunnassa

Image 60

Taulukko A2-1

Valon jakautuminen vaaka- ja pystysuunnassa

| Valaisin | Vähimmäisvaakakulmat
  (sisälle/ulos) | Vähimmäispystykulmat
  (ylös/alas) | Lisätiedot |
| --- | --- | --- | --- |
| Etusuuntavalaisin (1, 1a, 1b) | 45° / 80°
  20° / 80° (1) | 15° / 15°
  15° / 5° (2) | - |
| Etusuuntavalaisin (2a, 2b) | 45° / 80°
  20° / 80° (1) | 15° / 15°
  15° / 5° (2)

  5° / 15° (3) | - |
| Etusuuntavalaisin (11, 11a, 11b, 11c)
  Takasuuntavalaisin (12) | 20° / 80° | 15° / 15°
  15° / 5° (2) | - |
| Etuvalaisin, yksittäinen (MA)
  Takavalaisin, yksittäinen (MR) | 80° / 80° | 15° / 10°
  15° / 5° (2) | - |
| Etuvalaisin, pari (MA) | 20° / 80° | 15° / 10°
  15° / 5° (2) | - |
| Takavalaisin, pari (MR) | 20° / 80° | 15° / 10°
  15° / 5° (2) | - |
| Jarruvalaisin, yksittäinen (MS) | 45° / 45° | 15° / 10°
  15° / 5° (2) | - |
| Jarruvalaisin, pari (MS) | 0°/45° | 15° / 10°
  15° / 5° (2) | - |
| Etuvalaisin (A)
  Takavalaisin (R, R1, R2) | 45° / 80°
  20° / 80° (1) | 15° / 15°
  15° / 5° (2)

  5° / 15° (3) | - |
| Etupysäköintivalaisin (77R)
  Takapysäköintivalaisin (77R) | 0° / 45° | 15° / 15°
  15° / 5° (2) | - |
| Etuäärivalaisin (AM)
  Takaäärivalaisin (RM1, RM2) | 0° / 80° | 15° / 15°
  15° / 5° (2)

  5° / 15° (3) | - |
| Jarruvalaisin (S1, S2) | 45° / 45°
  20° / 45° (1) | 15° / 15°
  15° / 5° (2)

  5° / 15° (3) | - |
| Korkealle asennettu jarruvalaisin (S3, S4) | 10° / 10° | 10° / 5° | - |
| Huomiovalaisimet (RL) | 20° / 20° | 10° / 5° | - |

Valaisin

Vähimmäisvaakakulmat

(sisälle/ulos)

Vähimmäispystykulmat

(ylös/alas)

Lisätiedot

Etusuuntavalaisin (1, 1a, 1b)

45° / 80°

20° / 80° (1)

15° / 15°

15° / 5° (2)

-

Etusuuntavalaisin (2a, 2b)

45° / 80°

20° / 80° (1)

15° / 15°

15° / 5° (2)

5° / 15° (3)

-

Etusuuntavalaisin (11, 11a, 11b, 11c)

Takasuuntavalaisin (12)

20° / 80°

15° / 15°

15° / 5° (2)

-

Etuvalaisin, yksittäinen (MA)

Takavalaisin, yksittäinen (MR)

80° / 80°

15° / 10°

15° / 5° (2)

-

Etuvalaisin, pari (MA)

20° / 80°

15° / 10°

15° / 5° (2)

-

Takavalaisin, pari (MR)

20° / 80°

15° / 10°

15° / 5° (2)

-

Jarruvalaisin, yksittäinen (MS)

45° / 45°

15° / 10°

15° / 5° (2)

-

Jarruvalaisin, pari (MS)

0°/45°

15° / 10°

15° / 5° (2)

-

Etuvalaisin (A)

Takavalaisin (R, R1, R2)

45° / 80°

20° / 80° (1)

15° / 15°

15° / 5° (2)

5° / 15° (3)

-

Etupysäköintivalaisin (77R)

Takapysäköintivalaisin (77R)

0° / 45°

15° / 15°

15° / 5° (2)

-

Etuäärivalaisin (AM)

Takaäärivalaisin (RM1, RM2)

0° / 80°

15° / 15°

15° / 5° (2)

5° / 15° (3)

-

Jarruvalaisin (S1, S2)

45° / 45°

20° / 45° (1)

15° / 15°

15° / 5° (2)

5° / 15° (3)

-

Korkealle asennettu jarruvalaisin (S3, S4)

10° / 10°

10° / 5°

-

Huomiovalaisimet (RL)

20° / 20°

10° / 5°

-

Osa B:

Sivusuuntavalaisimet ja sivupysäköintivalaisimet
   (4)

Image 61

  Kuvat A2-II: Valon jakautuminen vaaka- ja pystysuunnassa

Image 62

Taulukko A2-2

Valon jakautuminen vaaka- ja pystysuunnassa

| Valaisin | Vaakakulmat
  (A/B) | Vähimmäispystykulmat
  (ylös/alas) | Lisätiedot |
| --- | --- | --- | --- |
| Sivusuuntavalaisimet (5) | 5° / 55° | 15° / 15°
  15° / 5°2 | Vaakakulmia sovelletaan suuntaan A |
| Sivusuuntavalaisimet (6) | 5° / 55° | 30° / 5° |
| Sivupysäköintivalaisimet4 | 0° / 45° | 15° / 15°
  15° / 5°2 | Vaakakulmia sovelletaan eteen ja taakse? |

Valaisin

Vaakakulmat

(A/B)

Vähimmäispystykulmat

(ylös/alas)

Lisätiedot

Sivusuuntavalaisimet (5)

5° / 55°

15° / 15°

15° / 5°2

Vaakakulmia sovelletaan suuntaan A

Sivusuuntavalaisimet (6)

5° / 55°

30° / 5°

Sivupysäköintivalaisimet4

0° / 45°

15° / 15°

15° / 5°2

Vaakakulmia sovelletaan eteen ja taakse?

Osa C:

Sivuvalaisimet

Image 63

  Kuvat A2-III: Valon jakautuminen vaaka- ja pystysuunnassa

Image 64

Taulukko A2-3

Valon jakautuminen vaaka- ja pystysuunnassa

| Valaisin | Vähimmäisvaakakulmat
  (A/B) | Vähimmäispystykulmat
  (ylös/alas) | Lisätiedot |
| --- | --- | --- | --- |
| Sivuvalaisin (SM1) | 45° / 45° | 10° / 10°
  10° / 5°2 | |
| Sivuvalaisin (SM2) | 30° / 30° | 10° / 10°
  10° / 5°2 | |

Valaisin

Vähimmäisvaakakulmat

(A/B)

Vähimmäispystykulmat

(ylös/alas)

Lisätiedot

Sivuvalaisin (SM1)

45° / 45°

10° / 10°

10° / 5°2

Sivuvalaisin (SM2)

30° / 30°

10° / 10°

10° / 5°2

Osa D

Takarekisterikilven valaisin, näkyvyysalue

Image 65

  Kuvat A2-IV: Valon jakautuminen vaaka- ja pystysuunnassa

Image 66

Taulukko A2-4

Valon jakautuminen vaaka- ja pystysuunnassa

| 1. | Edellä esitetyt näkyvyysalueen kulmat liittyvät ainoastaan valaisinlaitteen ja rekisterikilven tilan sijaintiin suhteessa toisiinsa. |
| --- | --- |

1.

Edellä esitetyt näkyvyysalueen kulmat liittyvät ainoastaan valaisinlaitteen ja rekisterikilven tilan sijaintiin suhteessa toisiinsa.

| 2. | Ajoneuvoon asennetun rekisterikilven näkyvyysalueeseen sovelletaan kansallisia sääntöjä. |
| --- | --- |

2.

Ajoneuvoon asennetun rekisterikilven näkyvyysalueeseen sovelletaan kansallisia sääntöjä.

| 3. | Esitetyissä kulmissa on otettu huomioon valaisinlaitteen aiheuttama osittainen peittyminen. Niitä on noudatettava suunnissa, joissa peittymistä esiintyy eniten. Valaisinlaitteiden on oltava sellaisia, että osittain peittyviä alueita on mahdollisimman vähän. |
| --- | --- |

3.

Esitetyissä kulmissa on otettu huomioon valaisinlaitteen aiheuttama osittainen peittyminen. Niitä on noudatettava suunnissa, joissa peittymistä esiintyy eniten. Valaisinlaitteiden on oltava sellaisia, että osittain peittyviä alueita on mahdollisimman vähän.

---

(1)  Pienennetyt kulmat, joita käytetään ainoastaan H-tason alapuolella valaisimissa, jotka on asennettu siten, että niiden H-taso on alle 750 mm:n korkeudella.

(2)  Valaisimille, jotka on tarkoitus asentaa siten, että valaisimen H-taso on alle 750 mm:n asennuskorkeudella.

(3)  Valinnaisille valaisimille, jotka on tarkoitus asentaa siten, että valaisimen H-taso on yli 2 100 mm:n asennuskorkeudella.

(4)  Sivupysäköintivalaisimet ovat eteen- ja taaksepäin suunnattujen pysäköintivalaisimien yhdistelmä.

---

LIITE 3

Valon vakiojakaumat

1.   Ellei toisin määrätä:

| 1.1. | Suunta H = 0° ja V = 0° vastaa vertailuakselia (ajoneuvossa se on vaakasuora, yhdensuuntainen ajoneuvon pituussuuntaisen tason keskiviivan kanssa ja suunnattu vaadittuun näkyvyyden suuntaan). Se kulkee vertailukeskipisteen kautta. Ellei toisin määrätä, kuvissa A3-I–A3-XV esitetyt arvot antavat eri mittaussuunnille vähimmäisvoimakkuudet prosentteina vaadituista vähimmäisvoimakkuuksista. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Valokuvion on ruudukkona esitetyllä valonjakautumisalueella oltava lähes yhdenmukainen, ts. valon voimakkuuden on kaikkien ruudukon viivojen muodostamien alueen osien suunnassa täytettävä vähintään alin vähimmäisarvoista, jotka on ilmoitettu kyseistä suuntaa rajaavilla viivoilla prosentteina.
  Kuitenkin jos peruutusvalaisimen silmämääräisessä tarkastuksessa näyttää esiintyvän huomattavia voimakkuuden paikallisia vaihteluita, on tarkastettava, että mikään kahden yllä tarkoitetun mittaussuunnan välillä mitattu voimakkuus ei ole pienempi kuin 50 prosenttia pienemmästä näille kahdelle mittaussuunnalle annetusta vähimmäisvoimakkuudesta. |
| --- | --- |

1.2.

Kuitenkin jos peruutusvalaisimen silmämääräisessä tarkastuksessa näyttää esiintyvän huomattavia voimakkuuden paikallisia vaihteluita, on tarkastettava, että mikään kahden yllä tarkoitetun mittaussuunnan välillä mitattu voimakkuus ei ole pienempi kuin 50 prosenttia pienemmästä näille kahdelle mittaussuunnalle annetusta vähimmäisvoimakkuudesta.

| 1.3. | Jos jokin seuraavista valaisimista kuitenkin on tarkoitettu asennettavaksi enintään 750 mm:n korkeudelle maanpinnasta (käyttäen valmistajan määrittämää H-tasoa), fotometrinen voimakkuus tarkastetaan vain 5 asteen kulmaan saakka alaspäin:






  a) | etu- ja takasuuntavalaisimet |
| --- | --- | --- |

1.3.

a)

etu- ja takasuuntavalaisimet

| b) | etu- ja takavalaisimet |
| --- | --- |

b)

etu- ja takavalaisimet

| c) | etu- ja takaäärivalaisimet |
| --- | --- |

c)

etu- ja takaäärivalaisimet

| d) | pysäköintivalaisimet |
| --- | --- |

d)

pysäköintivalaisimet

| e) | luokkien S1, S2 ja MS jarruvalaisimet |
| --- | --- |

e)

luokkien S1, S2 ja MS jarruvalaisimet

| f) | sivuvalaisimet. |
| --- | --- |

f)

sivuvalaisimet.

2.   Valon vakiojakauma

| 2.1. | Etu- ja takavalaisimien, pysäköintivalaisimien, etu- ja takaäärivalaisimien, jarruvalaisimien (S1, S2 ja MS) sekä luokkien 1, 1a, 1b, 2a, 2b, 11, 11a, 11b, 11c ja 12 suuntavalaisimien valon vakiojakauma |
| --- | --- |

2.1.

Esitetyt arvot osoittavat eri mittaussuuntien vähimmäisvoimakkuudet prosentteina vaadituista vähimmäisvoimakkuuksista (ks. taulukot 3, 4, 5, 7 ja 8).

Image 67

  Kuva A3-I: Etu- ja takavalaisimien sekä pysäköinti-, ääri-, jarru- ja suuntavalaisimien valon vakiojakauma

2.2.   Huomiovalaisimien valon vakiojakauma

Esitetyt arvot osoittavat eri mittaussuuntien vähimmäisvoimakkuudet prosentteina vaaditusta vähimmäisvoimakkuudesta (ks. taulukko 6).

Image 68

  Kuva A3-II Huomiovalaisimien valon jakautuminen

2.3.   Luokkien S3 ja S4 jarruvalojen valon vakiojakauma

Esitetyt arvot osoittavat eri mittaussuuntien vähimmäisvoimakkuudet prosentteina vaaditusta vähimmäisvoimakkuudesta (ks. taulukko 7).

Image 69

  Kuva A3-III Luokkien S3 ja S4 jarruvalojen valon jakautuminen

2.4.   Luokan 6 suuntavalaisimien valon vakiojakauma

Vertailuakseli, H = 5° ja V = 0°, vastaa liitteessä 2 kuvattua suuntaa A.

Esitetyt arvot osoittavat eri mittaussuuntien vähimmäisvoimakkuudet prosentteina vaaditusta vähimmäisvoimakkuudesta (ks. taulukko 8).

Image 70

  Kuva A3-IV Luokan 6 suuntavalaisimien valon jakautuminen

(ulospäin ajoneuvosta)

2.5.   Peruutusvalaisimien valon vakiojakauma

Mittauskohdat ilmoitettuina asteina vertailuakselista ja säteilevän valon vähimmäisvoimakkuuksien arvot

Image 71

  Kuva A3-V Peruutusvalaisimien valon jakautuminen

Kuvan A3-V arvot on ilmaistu kandeloina (cd).

Suunnat H = 0° ja V = 0° vastaavat vertailuakselia. Ajoneuvossa ne ovat vaakasuorassa ja yhdensuuntaiset ajoneuvon pituussuuntaisen keskitason kanssa ja suunnatut vaadittuun näkyvyyssuuntaan. Ne kulkevat vertailukeskipisteen kautta. Kuvassa A3-V esitetyt arvot osoittavat eri mittaussuuntien vähimmäisvoimakkuudet kandeloina (cd).

2.6.   Takasumuvalaisimien valon vakiojakauma

Image 72

  Kuva A3-VI Takasumuvalaisimien valon jakautuminen

Jos valaisimen silmämääräisessä tarkastuksessa havaitaan merkittäviä paikallisia voimakkuuden vaihteluita, on tarkastuksella varmistettava, että akselien ulkopuolella mikään mittauksen äärisuuntien määrittämän vinoneliön alueella mitattu voimakkuus ei ole pienempi kuin 75 kandelaa (ks. yllä oleva kuva).

2.7.   Sivuvalaisimien valon vakiojakauma

2.7.1.   Luokan SM1 sivuvalaisimet

Image 73

  Kuva A3-VII Luokan SM1 sivuvalaisimien valon jakautuminen

Vähimmäisarvot: 0,6 cd kaikissa muissa kohdissa paitsi vertailuakselilla, jossa se on 4,0 cd.

Enimmäisarvot: 25,0 cd kaikissa kohdissa.

2.7.2.   Luokan SM2 sivuvalaisimet

Image 74

  Kuva A3-VIII Luokan SM2 sivuvalaisimien valon jakautuminen

Vähimmäisarvot: 0,6 cd kaikissa kohdissa.

Enimmäisarvot: 25,0 cd kaikissa kohdissa.

2.7.3.   Luokkien SM1 ja SM2 sivuvalaisimet

Luokkien SM1 ja SM2 sivuvalaisimien osalta voi olla riittävää tarkastaa ainoastaan viisi testistä vastaavan tyyppihyväksyntäviranomaisen valitsemaa kohtaa.

3.   Takarekisterikilven valaisimien mittauspisteet (ks. kohta 5.11.3)

3.1.   Luokka 1a – korkea rekisterikilpi (340 x 240 mm)

Image 75

  Kuva A3-IX Mittauspisteet, kun rekisterikilven koko on 340 x 240 mm

3.2.   Luokka 1b – leveä rekisterikilpi (520 x 120 mm)

Image 76

  Kuva A3-X Mittauspisteet, kun rekisterikilven koko on 520 x 120 mm

3.3.   Luokka 1c – maa- tai metsätaloudessa käytettävien traktorien rekisterikilpi (255 × 165 mm)

Image 77

  Kuva A3-XI Mittauspisteet, kun rekisterikilven koko on 255 x 165 mm

3.4.   Luokka 2a – pieni rekisterikilpi (330 x 165 mm)

Image 78

  Kuva A3-XII Mittauspisteet, kun rekisterikilven koko on 330 x 165 mm

3.5.   Luokka 2b – leveä rekisterikilpi (440 x 220 mm)

Image 79

  Kuva A3-XIII Mittauspisteet, kun rekisterikilven koko on 440 x 220 mm

| Huomautus: | Kahden rekisterikilven tai ajoneuvon kaikkien rekisterikilpien valaisuun tarkoitettujen laitteiden kohdalla käytettävät mittauspisteet saadaan yhdistämällä yllä olevat vastaavat piirustukset valmistajan merkin mukaan; jos kaksi mittauspistettä kuitenkin on alle 30 mm:n päässä toisistaan, vain toista käytetään. |
| --- | --- |

Huomautus:

3.6.   Luokka 1 (240 x 130 mm) – luokan L ajoneuvoihin

Image 80

  Kuva A3-XIV Mittauspisteet, kun rekisterikilven koko on 240 x 130 mm

3.7.   Luokka 2 (280 x 200 mm) – luokan L ajoneuvoihin

Image 81

  Kuva A3-XV Mittauspisteet, kun rekisterikilven koko on 280 x 200 mm

---

LIITE 4

Tuotannon vaatimustenmukaisuuden valvontamenettelyjä koskevat vähimmäisvaatimukset

1.   Yleistä

| 1.1. | Mekaanista ja geometrista vaatimustenmukaisuutta koskevat tämän säännön määräykset katsotaan täytetyiksi, jos eroavuudet eivät ylitä väistämättömiä valmistuspoikkeamia tämän säännön vaatimusten rajoissa. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Sarjatuotantona valmistettujen valaisimien vaatimustenmukaisuutta ei aseteta kyseenalaiseksi fotometristen ominaisuuksien osalta, jos minkä tahansa sattumanvaraisesti tämän säännön kohdan 4.7 mukaisesti valitun valaisimen fotometrisiä ominaisuuksia testattaessa |
| --- | --- |

1.2.

| 1.2.1. | Mikään mitattu arvo ei saa poiketa negatiivisesti yli 20 prosentilla tässä säännössä määritellyistä arvoista.
  Mitattujen arvojen enimmäispoikkeamien on kaikkialla liitteissä 2 ja 3 määritellyillä alueilla vaadittujen vähimmäisarvojen osalta vastattava taulukossa A4-1 esitettyjä arvoja:

  Taulukko A4-1


  Tuotannon vaatimustenmukaisuutta koskevat 20 ja 30 prosentin arvot








  Vaadittu pienin arvo | Vastaavuus 20 % | Vastaavuus 30 % |
| --- | --- | --- | --- |
| cd | cd | cd |
| 0,7 | 0,5 | 0,3 |
| 0,6 | 0,4 | 0,2 |
| 0,3 | 0,2 | 0,1 |
| 0,07 | 0,05 | 0,03 |
| 0,05 | 0,03 | 0,02 |

1.2.1.

Mitattujen arvojen enimmäispoikkeamien on kaikkialla liitteissä 2 ja 3 määritellyillä alueilla vaadittujen vähimmäisarvojen osalta vastattava taulukossa A4-1 esitettyjä arvoja:

Taulukko A4-1

Tuotannon vaatimustenmukaisuutta koskevat 20 ja 30 prosentin arvot

Vaadittu pienin arvo

Vastaavuus 20 %

Vastaavuus 30 %

cd

cd

cd

0,7

0,5

0,3

0,6

0,4

0,2

0,3

0,2

0,1

0,07

0,05

0,03

0,05

0,03

0,02

| 1.2.1.1. | Takarekisterikilven valaisimien osalta:
  Luminanssigradientin osalta kielteisen poikkeaman on oltava:

  Taulukko A4-2


  Tuotannon vaatimustenmukaisuutta koskevat 20 ja 30 prosentin arvot, takarekisterikilven valaisimet








  Kielteinen poikkeama |
| --- | --- |
| 2,5 x Bo/cm | joka vastaa | 20:tä prosenttia |
| 3,0 x Bo/cm | joka vastaa | 30:tä prosenttia |

1.2.1.1.

Luminanssigradientin osalta kielteisen poikkeaman on oltava:

Taulukko A4-2

Tuotannon vaatimustenmukaisuutta koskevat 20 ja 30 prosentin arvot, takarekisterikilven valaisimet

Kielteinen poikkeama

2,5 x Bo/cm

joka vastaa

20:tä prosenttia

3,0 x Bo/cm

joka vastaa

30:tä prosenttia

| 1.2.2. | Jos kyseessä on valaisin, jonka valonlähde on vaihdettava, ja jos edellä tarkoitetun testin tulokset eivät täytä vaatimuksia, valaisimille suoritettavat testit on toistettava käyttäen toista vakiovalonlähdettä. |
| --- | --- |

1.2.2.

| 1.3. | Värikoordinaatteja koskevien vaatimusten on täytyttävä tämän säännön kohdan 4.7 mukaisissa testeissä. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Jos kyseessä ovat ei-vaihdettavat hehkulankavalonlähteet tai valonlähdemoduulit, jotka on varustettu ei-vaihdettavilla hehkulankavalonlähteillä, kunkin tuotannon vaatimustenmukaisuuden tarkastuksen yhteydessä |
| --- | --- |

1.4.

| 1.4.1. | tyyppihyväksynnän haltijan on osoitettava niiden käyttö tavanomaisessa tuotannossa ja osoitettava, että ei-vaihdettavat hehkulankavalonlähteet ovat tunnistettavissa tyyppihyväksyntäasiakirjoissa ilmoitetulla tavalla, |
| --- | --- |

1.4.1.

| 1.4.2. | jos on epäilyksiä siitä, ovatko ei-vaihdettavat hehkulankavalonlähteet käyttöikävaatimusten mukaisia ja/tai, jos kyseessä ovat väripinnoitetut hehkulankavalonlähteet, värinkestävyysvaatimusten mukaisia, kuten standardin IEC 60809 painoksen 3 kohdassa 4.11 täsmennetään, vaatimustenmukaisuus on tarkastettava standardin IEC 60809 painoksen 3 kohdan 4.11 mukaisesti. |
| --- | --- |

1.4.2.

2.   Valmistajan suorittamaa vaatimustenmukaisuuden tarkastusta koskevat vähimmäisvaatimukset

Tyyppihyväksynnän haltijan on suoritettava kullekin valaisintyypille asianmukaisin väliajoin ainakin seuraavassa esitetyt testit. Testit on suoritettava tämän säännön määräysten mukaisesti.

Jos näytekappale ei täytä kyseisen testityypin vaatimuksia, on otettava lisää näytekappaleita ja testattava ne. Valmistajan on toteutettava toimenpiteitä kyseisen tuotannon vaatimustenmukaisuuden varmistamiseksi.

2.1.   Testien luonne

Tässä säännössä esitetyt vaatimustenmukaisuustestit koskevat fotometrisiä ja kolorimetrisiä ominaisuuksia.

2.2.   Testausmenetelmät

| 2.2.1. | Testit on yleisesti suoritettava tässä säännössä esitettyjen menetelmien mukaisesti. |
| --- | --- |

2.2.1.

| 2.2.2. | Valmistajan suorittamassa vaatimustenmukaisuustestissä voidaan käyttää tässä säännössä esitettyjä menetelmiä vastaavia menetelmiä tyyppihyväksyntätesteistä vastaavan toimivaltaisen viranomaisen suostumuksella. Valmistajan vastuulla on osoittaa, että käytetyt menetelmät vastaavat tässä säännössä esitettyjä menetelmiä. |
| --- | --- |

2.2.2.

| 2.2.3. | Kohtien 2.2.1 ja 2.2.2 soveltaminen edellyttää testilaitteen säännöllistä kalibrointia ja testilaitteen vastaavuutta toimivaltaisen viranomaisen suorittamien mittauksien kanssa. |
| --- | --- |

2.2.3.

| 2.2.4. | Vertailumenetelminä on käytettävä kaikissa tapauksissa tämän säännön vertailumenetelmiä, erityisesti hallinnollisen tarkastuksen ja näytteenoton tarkoituksia varten. |
| --- | --- |

2.2.4.

2.3.   Näytteenotto

Valaisinnäytteet on valittava sattumanvaraisesti yhdenmukaisen erän tuotannosta. Yhdenmukaisella erällä tarkoitetaan samaa tyyppiä edustavien valaisimien sarjaa, joka on määritetty valmistajan tuotantomenetelmien mukaisesti.

Arvioinnin on yleensä kohdistuttava yksittäisten tehtaiden sarjatuotantoon. Valmistaja voi kuitenkin yhdistää useista eri tehtaista saadut samaa järjestelmätyyppiä koskevat tiedot, jos tehtaissa sovelletaan samoja laatuperusteita ja samaa laadunhallintaa.

2.4.   Mitatut ja kirjatut fotometriset ja kolorimetriset ominaisuudet

Valaisimien näytekappaleista on tehtävä fotometrisiä mittauksia, joilla määritetään vähimmäisarvot liitteessä 3 lueteltujen pisteiden kohdalla ja vaaditut värikoordinaatit.

2.5.   Hyväksyttävyysperusteet

Valmistajan vastuulla on laatia testituloksista tilastollinen tutkimus ja määrittää toimivaltaisen viranomaisen suostumuksella hyväksyttävyysperusteet tuotteilleen, jotta tuotteiden vaatimustenmukaisuuden tarkastukselle tämän säännön kohdassa 3.5.1 asetetut vaatimukset täyttyvät.

Hyväksyttävyysperusteiden on oltava sellaiset, että 95 prosentin luotettavuustasolla liitteen 5 mukaisesti suoritetun pistokokeen läpäisemisen vähimmäistodennäköisyys on 0,95.

---

LIITE 5

Tarkastajan suorittamaa näytteenottoa koskevat vähimmäisvaatimukset

1.   Yleiset määräykset

| 1.1. | Mekaanista ja geometrista vaatimustenmukaisuutta koskevat tämän säännön määräykset katsotaan täytetyiksi, jos eroavuudet eivät ylitä väistämättömiä valmistuspoikkeamia. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Sarjatuotantona valmistettujen valaisimien vaatimustenmukaisuutta ei aseteta kyseenalaiseksi fotometristen ominaisuuksien osalta, jos minkä tahansa sattumanvaraisesti tämän säännön kohdan 4.7 mukaisesti valitun valaisimen fotometrisiä ominaisuuksia testattaessa






  a) | yksikään mitatuista arvoista ei poikkea liitteen 4 kohdassa 1.2.1 määritetyistä arvoista. |
| --- | --- | --- |

1.2.

a)

yksikään mitatuista arvoista ei poikkea liitteen 4 kohdassa 1.2.1 määritetyistä arvoista.

| b) | Jos kyseessä on valaisin, jonka valonlähde on vaihdettava, ja jos edellä tarkoitetun testin tulokset eivät täytä vaatimuksia, valaisimille suoritettavat testit on toistettava käyttäen toista vakiovalonlähdettä. |
| --- | --- |

b)

Jos kyseessä on valaisin, jonka valonlähde on vaihdettava, ja jos edellä tarkoitetun testin tulokset eivät täytä vaatimuksia, valaisimille suoritettavat testit on toistettava käyttäen toista vakiovalonlähdettä.

| 1.3. | Valaisimia, joissa on selviä vikoja, ei oteta huomioon. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Värikoordinaatteja koskevien vaatimusten on täytyttävä tämän säännön kohdan 4.7 mukaisissa testeissä. |
| --- | --- |

1.4.

2.   Ensimmäinen näytteenotto

Valitaan sattumanvaraisesti neljä valaisinta. Ensimmäinen kahden valaisimen näyte merkitään A:ksi ja toinen B:ksi.

| 2.1. | Sarjatuotantona valmistettujen valaisimien vaatimustenmukaisuutta ei aseteta kyseenalaiseksi, jos näytteiden A ja B (kaikki neljä valaisinta) minkä tahansa yksittäisen näytekappaleen mitattujen arvojen poikkeama on enintään 20 prosenttia.
  Jos näytteen A kummankaan valaisimen mitattujen arvojen poikkeama ei ole suurempi kuin 0 prosenttia, mittaus voidaan lopettaa. |
| --- | --- |

2.1.

Jos näytteen A kummankaan valaisimen mitattujen arvojen poikkeama ei ole suurempi kuin 0 prosenttia, mittaus voidaan lopettaa.

| 2.2. | Sarjatuotantona valmistettujen valaisimien vaatimustenmukaisuus asetetaan kyseenalaiseksi, jos vähintään yhden näytteeseen A tai B kuuluvan yksittäisen näytekappaleen mitattujen arvojen poikkeama on suurempi kuin 20 prosenttia.
  Valmistajaa kehotetaan saattamaan tuotantonsa vaatimusten mukaiseksi, ja kohdan 3 mukainen näytteenotto on suoritettava uudelleen kahden kuukauden kuluessa ilmoituksen antamisesta. Tutkimuslaitoksen on säilytettävä näytteet A ja B, kunnes tuotannon vaatimustenmukaisuuden koko arviointiprosessi on saatu päätökseen. |
| --- | --- |

2.2.

Valmistajaa kehotetaan saattamaan tuotantonsa vaatimusten mukaiseksi, ja kohdan 3 mukainen näytteenotto on suoritettava uudelleen kahden kuukauden kuluessa ilmoituksen antamisesta. Tutkimuslaitoksen on säilytettävä näytteet A ja B, kunnes tuotannon vaatimustenmukaisuuden koko arviointiprosessi on saatu päätökseen.

3.   Toinen näytteenotto

Neljän valaisimen näyte valitaan sattumanvaraisesti valaisimista, jotka on valmistettu sen jälkeen, kun valmistaja on saattanut tuotantonsa vaatimusten mukaiseksi. Ensimmäinen kahden valaisimen näyte merkitään C:ksi ja toinen D:ksi.

| 3.1. | Sarjatuotantona valmistettujen valaisimien vaatimustenmukaisuutta ei aseteta kyseenalaiseksi, jos näytteiden C ja D (kaikki neljä valaisinta) minkä tahansa yksittäisen näytekappaleen mitattujen arvojen poikkeama on enintään 20 prosenttia.
  Jos näytteen C kummankaan valaisimen mitattujen arvojen poikkeama ei ole suurempi kuin 0 prosenttia, mittaus voidaan lopettaa. |
| --- | --- |

3.1.

Jos näytteen C kummankaan valaisimen mitattujen arvojen poikkeama ei ole suurempi kuin 0 prosenttia, mittaus voidaan lopettaa.

| 3.2. | Sarjatuotantona valmistettujen valaisimien vaatimustenmukaisuus asetetaan kyseenalaiseksi, jos vähintään yhden näytteeseen C tai D kuuluvan yksittäisen näytekappaleen mitattujen arvojen poikkeama on






  3.2.1. | yli 20 prosenttia, mutta kaikkien näihin näytteisiin kuuluvien yksittäisten näytekappaleiden mitattujen arvojen poikkeama on enintään 30 prosenttia.
  Valmistajaa kehotetaan uudelleen saattamaan tuotantonsa vaatimusten mukaiseksi.
  Kohdan 4 mukainen kolmas näytteenotto on suoritettava kahden kuukauden kuluessa ilmoituksen antamisesta. Tutkimuslaitoksen on säilytettävä näytteet C ja D, kunnes tuotannon vaatimustenmukaisuuden koko arviointiprosessi on saatu päätökseen. |
| --- | --- | --- |

3.2.

3.2.1.

Valmistajaa kehotetaan uudelleen saattamaan tuotantonsa vaatimusten mukaiseksi.

Kohdan 4 mukainen kolmas näytteenotto on suoritettava kahden kuukauden kuluessa ilmoituksen antamisesta. Tutkimuslaitoksen on säilytettävä näytteet C ja D, kunnes tuotannon vaatimustenmukaisuuden koko arviointiprosessi on saatu päätökseen.

| 3.2.2. | Yhden näytteeseen C tai D kuuluvan yksittäisen näytekappaleen mitattujen arvojen poikkeama on yli 30 prosenttia. Tällöin hyväksyntä peruutetaan ja sovelletaan kohtaa 5. |
| --- | --- |

3.2.2.

4.   Kolmas näytteenotto

Neljän valaisimen näyte valitaan sattumanvaraisesti valaisimista, jotka on valmistettu sen jälkeen, kun valmistaja on saattanut tuotantonsa vaatimusten mukaiseksi. Ensimmäinen kahden valaisimen näyte merkitään E:ksi ja toinen F:ksi.

| 4.1. | Sarjatuotantona valmistettujen valaisimien vaatimustenmukaisuutta ei aseteta kyseenalaiseksi, jos näytteiden E ja F (kaikki neljä valaisinta) minkä tahansa yksittäisen näytekappaleen mitattujen arvojen poikkeama on enintään 20 prosenttia. Jos näytteen E kummankaan valaisimen mitattujen arvojen poikkeama ei ole suurempi kuin 0 prosenttia, mittaus voidaan lopettaa. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Sarjatuotantona valmistettujen valaisimien vaatimustenmukaisuus asetetaan kyseenalaiseksi, jos vähintään yhden näytteeseen E tai F kuuluvan yksittäisen näytekappaleen mitattujen arvojen poikkeama on suurempi kuin 20 prosenttia. Tällöin hyväksyntä peruutetaan ja sovelletaan kohtaa 5. |
| --- | --- |

4.2.

5.   Hyväksynnän peruuttaminen

Kuten kohdissa 4.1 ja 4.2 edellytetään, hyväksyntä peruutetaan tämän säännön kohdan 3.6 mukaisesti.

---

LIITE 6

Takasumuvalaisimien ja huomiovalaisimien lämmönkestävyystesti

1.

Valaisimelle on tehtävä 20 minuutin lämpenemisajan jälkeen tunnin kestävä jatkuvan toiminnan testi. Ympäristön lämpötilan on oltava 23 °C ± 5 °C. Käytettävän valonlähteen on oltava valaisimelle määrätyn luokan valonlähde, ja siinä käytettävän sähköjännitteen on oltava sellainen, että se antaa määritellyn keskimääräisen tehon vastaavalla testausjännitteellä. Ei-vaihdettavilla valonlähteillä (hehkulankavalonlähteet ja muut) varustettujen valaisimien osalta testi on kuitenkin tehtävä valonlähteiden ollessa paikoillaan valaisimessa tämän säännön kohdan 5.4.1 mukaisesti.

2.

Jos vain suurin teho on määritelty, jännitettä säädetään niin, että saatava teho on 90 prosenttia määritellystä tehosta. Edellä tarkoitettu keskimääräinen tai suurin teho valitaan aina siltä jännitealueelta (6, 12 tai 24 V), jolla se saavuttaa suurimman arvonsa. Jos valaisin on varustettu ei-vaihdettavilla valonlähteillä, testausolosuhteiden on oltava tämän säännön kohdan 5.9.1 mukaiset.

2.1.

Niiden valonlähteiden osalta, jotka toimivat elektronisella ohjauslaitteella vaihtuvan valovoiman aikaansaamiseksi, testaus on suoritettava määrätyissä olosuhteissa vähintään 90 prosentilla suurimmasta valovoimasta.

3.

Kun valaisin on vakautettu ympäröivään lämpötilaan, siinä ei saa esiintyä näkyvää vääristymää, muodonmuutosta, rikkoutumaa tai värin muuttumista. Epävarmoissa tapauksissa mitataan valon voimakkuus tämän säännön kohdan 5 mukaisesti. Tässä mittauksessa saatujen arvojen on yllettävä vähintään 90 prosenttiin arvoista, jotka saatiin ennen kuin samalle laitteelle tehtiin lämmönkestävyystesti.

---

LIITE 7

Hyväksyntämerkit

Seuraavat hyväksyntämerkit annetaan ainoastaan esimerkkeinä, ja kaikki muut tämän säännön kohdan 3.3 mukaisesti järjestetyt merkit ovat hyväksyttäviä.

1.   Yksittäisen merkkivalolaitteen hyväksyntämerkki

| Kuva A7-I Merkintäesimerkki 1




  a = ks. tämän säännön kohta 3.2.4. | Vasemmalla esitetyllä hyväksyntämerkillä varustettu valaisin on Alankomaissa (E4) tämän säännön (148R) mukaisesti hyväksyntänumerolla 221 hyväksytty etuvalaisin.
  148R:n jälkeen tuleva numero 00 osoittaa, että hyväksyntä myönnettiin tämän säännön alkuperäisen version vaatimusten mukaisesti. Vaakasuora nuoli osoittaa ajoneuvon (lähimmän) ulkosivun. Vaakasuoralta janalta lähtevä, alaspäin osoittava pystysuora nuoli ilmaisee, että kyseisessä valaisimessa valon jakautuminen on rajoitettu (pystysuoraan alaspäin ja/tai vaakasuoraan H-tason alapuolelle). |
| --- | --- |
| Kuva A7-II Merkintäesimerkki 2 | Vasemmalla esitetyllä hyväksyntämerkillä varustettu valaisin on etuvalaisimen (A) ja muovilinssillä (PL) varustetun etusumuvalaisimen (F3) yhdistelmä, joka on hyväksytty Ranskassa (E2) tämän säännön (148R) ja tienvalaisulaitteita koskevan E-säännön (149R) mukaisesti hyväksyntänumerolla 3223.
  148R:n ja 149R:n jälkeen tuleva numero 00 osoittaa, että hyväksyntä myönnettiin kyseisen säännön alkuperäisen version vaatimusten mukaisesti. |

Image 82

  Kuva A7-I Merkintäesimerkki 1

a = ks. tämän säännön kohta 3.2.4.

Vasemmalla esitetyllä hyväksyntämerkillä varustettu valaisin on Alankomaissa (E4) tämän säännön (148R) mukaisesti hyväksyntänumerolla 221 hyväksytty etuvalaisin.

148R:n jälkeen tuleva numero 00 osoittaa, että hyväksyntä myönnettiin tämän säännön alkuperäisen version vaatimusten mukaisesti. Vaakasuora nuoli osoittaa ajoneuvon (lähimmän) ulkosivun. Vaakasuoralta janalta lähtevä, alaspäin osoittava pystysuora nuoli ilmaisee, että kyseisessä valaisimessa valon jakautuminen on rajoitettu (pystysuoraan alaspäin ja/tai vaakasuoraan H-tason alapuolelle).

Image 83

  Kuva A7-II Merkintäesimerkki 2

Vasemmalla esitetyllä hyväksyntämerkillä varustettu valaisin on etuvalaisimen (A) ja muovilinssillä (PL) varustetun etusumuvalaisimen (F3) yhdistelmä, joka on hyväksytty Ranskassa (E2) tämän säännön (148R) ja tienvalaisulaitteita koskevan E-säännön (149R) mukaisesti hyväksyntänumerolla 3223.

148R:n ja 149R:n jälkeen tuleva numero 00 osoittaa, että hyväksyntä myönnettiin kyseisen säännön alkuperäisen version vaatimusten mukaisesti.

2.   Ryhmitettyjen, yhdistettyjen tai rakenteellisesti yhdistettyjen valaisimien hyväksyntämerkki

| Huomautus: | Pysty- ja vaakasuorat viivat esittävät kaavamaisesti merkkivalolaitteen muotoa. Ne eivät ole osa hyväksyntämerkkiä. |
| --- | --- |

Huomautus:

Image 84

  Kuva A7-III Merkintäesimerkki 3

Nämä esimerkit tyyppihyväksyntämerkistä edustavat kahta mahdollista valaisimen merkintäratkaisua, kun kaksi tai useampia valaisimia kuuluu samaan ryhmitettyjen, yhdistettyjen tai rakenteellisesti yhdistettyjen valaisimien kokonaisuuteen.

Ne osoittavat, että valaisin on hyväksytty Alankomaissa (E4) tyyppihyväksyntänumerolla 3333 ja että siihen kuuluu

| a) | luokan 1A heijastin; |
| --- | --- |

a)

luokan 1A heijastin;

| b) | vaihtuvaa valovoimaa tuottava takasuuntavalaisin (luokka 2b). Vaakasuuntainen nuoli osoittaa, mihin laite, joka voidaan asentaa vain ajoneuvon toiselle puolelle, on asennettava |
| --- | --- |

b)

vaihtuvaa valovoimaa tuottava takasuuntavalaisin (luokka 2b). Vaakasuuntainen nuoli osoittaa, mihin laite, joka voidaan asentaa vain ajoneuvon toiselle puolelle, on asennettava

| c) | vaihtuvaa valovoimaa tuottava takavalaisin (R2). Vaakasuuntainen nuoli osoittaa ajoneuvon sen puolen, jolla fotometriset vaatimukset täyttyvät kulmaan 80° H asti; |
| --- | --- |

c)

vaihtuvaa valovoimaa tuottava takavalaisin (R2). Vaakasuuntainen nuoli osoittaa ajoneuvon sen puolen, jolla fotometriset vaatimukset täyttyvät kulmaan 80° H asti;

| d) | vaihtuvaa valovoimaa tuottava takasumuvalaisin (F2); |
| --- | --- |

d)

vaihtuvaa valovoimaa tuottava takasumuvalaisin (F2);

| e) | peruutusvalaisin (AR); |
| --- | --- |

e)

peruutusvalaisin (AR);

| f) | vaihtuvaa valovoimaa tuottava jarruvalaisin (S2). |
| --- | --- |

f)

vaihtuvaa valovoimaa tuottava jarruvalaisin (S2).

Kaikki nämä valaisimet (toiminnot) on hyväksytty tämän säännön (148R) alkuperäisen version mukaisesti, kuten 148R:n jälkeen tuleva numero 00 osoittaa.

3.   Sellaisen valaisimen hyväksyntämerkki, jonka linssi on tarkoitettu käytettäväksi erityyppisissä valaisimissa

Image 85

  Kuva A7-IV

Tämä esimerkki vastaa sellaisen linssin merkintää, joka on tarkoitettu käytettäväksi erityyppisissä merkkivalolaitteissa. Hyväksyntämerkit osoittavat, että kyseessä olevalle valaisimelle on annettu hyväksyntä Espanjassa (E9) hyväksyntänumerolla 1432 ja että se voi sisältää kaikki luetellut eri toiminnot.

Valaisimen päärunkoon merkitään vain voimassa oleva hyväksyntämerkki.

4.   Valonlähdemoduulien tunnistuskoodi

Image 86

  Kuva A7-V Valonlähdemoduulin merkintä

Yllä olevalla tunnistuskoodilla merkitty valonlähdemoduuli on hyväksytty yhdessä Italiassa (E3) hyväksyntänumerolla 17325 hyväksytyn valaisimen kanssa.

---

| 30.9.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 347/173 |
| --- | --- | --- | --- |

30.9.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 347/173

---

Vain alkuperäiset UNECE:n tekstit ovat kansainvälisen julkisoikeuden mukaan sitovia. Tämän säännön asema ja voimaantulopäivä on hyvä tarkastaa UNECE:n asiakirjan TRANS/WP.29/343 viimeisimmästä versiosta. Asiakirja saatavana osoitteessa: http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html

E-sääntö nro 149 - Moottoriajoneuvojen tienvalaisulaitteiden (valaisimien) ja -järjestelmien hyväksyntää koskevat yhdenmukaiset vaatimukset [2021/1720]

Sisältää kaiken voimassa olevan tekstin seuraaviin asti:

Sisältää kaiken voimassa olevan tekstin seuraaviin asti:

Täydennys 3 säännön alkuperäiseen versioon – Voimaantulopäivä: 30. syyskuuta 2021

Tämä asiakirja on ainoastaan dokumentointitarkoituksiin. Todistusvoimaiset, oikeudellisesti sitovat tekstit ovat seuraavat:

| — | ECE/TRANS/WP.29/2018/158/Rev.1 |
| --- | --- |

—

ECE/TRANS/WP.29/2018/158/Rev.1

| — | ECE/TRANS/WP.29/2019/82 |
| --- | --- |

—

ECE/TRANS/WP.29/2019/82

| — | ECE/TRANS/WP.29/2019/125 |
| --- | --- |

—

ECE/TRANS/WP.29/2019/125

| — | ECE/TRANS/WP.29/2020/33 ja |
| --- | --- |

—

ECE/TRANS/WP.29/2020/33 ja

| — | ECE/TRANS/WP.29/2021/46 |
| --- | --- |

—

ECE/TRANS/WP.29/2021/46

SISÄLLYS

SÄÄNTÖ

| 1. | Soveltamisala |
| --- | --- |

1.

| 2. | Määritelmät |
| --- | --- |

2.

| 3. | Hallinnolliset määräykset |
| --- | --- |

3.

| 4. | Yleiset tekniset vaatimukset |
| --- | --- |

4.

| 5. | Erityiset tekniset vaatimukset |
| --- | --- |

5.

| 6. | Siirtymämääräykset |
| --- | --- |

6.

LIITTEET

| 1 | Ilmoitus |
| --- | --- |

1

| 2 | Tuotannon vaatimustenmukaisuuden valvontamenettelyjä koskevat vähimmäisvaatimukset |
| --- | --- |

2

| 3 | Tarkastajan suorittamaa näytteenottoa koskevat vähimmäisvaatimukset |
| --- | --- |

3

| 4 | Pallokoordinaatiston mittausjärjestelmä ja testipisteiden sijainnit |
| --- | --- |

4

| 5 | Suuntausmenettely, epäsymmetristä lähivaloa tuottavien ajonvalaisimien valorajan todentaminen laitteiden avulla |
| --- | --- |

5

| 6 | Symmetristä lähivaloa tuottavien ajonvalaisimien ja etusumuvalaisimien vaakasuuntaisen valorajan määrittely ja terävyys sekä suuntausmenettely |
| --- | --- |

6

| 7 | Toiminnassa olevien tienvalaisulaitteiden (kulmavalaisimia lukuun ottamatta) fotometristen ominaisuuksien vakauden testaus |
| --- | --- |

7

Lisäys 1 - Fotometristen ominaisuuksien vakauden testauksessa käytettävät toimintajaksot

Lisäys 2 - Testit likaisen ajovalaisimen testausta varten

| 8 | Muovilinsseillä varustettuja tienvalaisulaitteita (kulmavalaisimia lukuun ottamatta) koskevat vaatimukset - linssi- tai materiaalinäytteiden testaus |
| --- | --- |

8

Lisäys 1 - Materiaalitestien aikajärjestys

Lisäys 2 - Valon hajonnan ja läpäisevyyden mittausmenettely

Lisäys 3 - Suihkutustestausmenetelmä

Lisäys 4 - Teipin pysyvyystesti

| 9 | LED-moduuleja ja tienvalaisulaitteita (kulmavalaisimia lukuun ottamatta), mukaan lukien LED-moduulit ja/tai LED-valonlähteet, koskevat vaatimukset |
| --- | --- |

9

| 10 | Yleisesitys pääasiallisesta lähivalosta ja valon tuottamiseen osallistuvista toiminnoista ja näitä vastaavista valonlähdevalinnoista |
| --- | --- |

10

| 11 | Vertailukeskipiste |
| --- | --- |

11

| 12 | Jännitemerkinnät |
| --- | --- |

12

| 13 | Hyväksyntämerkit |
| --- | --- |

13

| 14 | Erittelylomakkeet |
| --- | --- |

14

JOHDANTO

JOHDANTO

Tässä säännössä yhdistetään E-sääntöjen nro 19, 98, 112, 113, 119 ja 123 määräykset yhdeksi säännöksi. Se on tulosta valaistusta ja merkkivalolaitteita koskevien E-sääntöjen yksinkertaistamisesta tehdystä päätöksestä, jonka WP.29 teki Euroopan unionin ja Japanin alkuperäisen ehdotuksen pohjalta.

Tämän säännön tavoitteena on selkeyttää, yhtenäistää ja yksinkertaistaa E-sääntöjen nro 19, 98, 112, 113, 119 ja 123 vaatimuksia ja valmistautua tulevaan siirtymiseen suorituskykyyn perustuviin vaatimuksiin. Tämä toteutetaan vähentämällä sääntöjen määrää toimituksellisella menettelyllä, tekemättä kuitenkaan muutoksia jo voimassa oleviin yksityiskohtaisiin teknisiin vaatimuksiin, jotka pysyvät voimassa tämän säännön voimaantuloon saakka.

Vaikka kaikkien tienvalaisulaitteiden yhdistäminen yhteen sääntöön poikkeaa perinteisestä menettelytavasta, jossa kutakin laitetta varten annetaan erillinen sääntö, tämä yksinkertaistettu sääntö sisältää kaikki voimassa olevat määräykset ja on nykyisten muutossarjojen, niiden siirtymämääräysten ja täydennysten mukainen. Tämän säännön uuteen muutossarjaan liittyvät siirtymämääräykset määritellään soveltuvin osin kunkin laitteen osalta ja niihin sisältyy myös luettelo muutossarjaan liittyvistä laitteista ja niihin sovellettavista muutosindekseistä.

Kaikkien vuoden 1958 sopimuksen sopimuspuolten odotetaan hyväksyvän tämän säännön, ja niiden on annettava yksityiskohtainen selvitys siinä tapauksessa, että ne eivät pysty ottamaan käyttöön tiettyjä laitteita koskevia vaatimuksia. Nämä päätökset kirjataan asiakirjaan ECE/TRANS/WP.29/343, johon kirjataan liitteenä olevien sääntöjen ja muutosten tilanne.

Tyyppihyväksyntämerkkejä koskevien vaatimusten osalta tämä sääntö sisältää yksilöllisen tunnisteen käyttöä koskevat vaatimukset, ja sen edellytyksenä (vuoden 1958 sopimuksen liitteen 5 mukaisesti (1)) on pääsy UNECE:n suojattuun internettietokantaan, jossa säilytetään kaikki tyyppihyväksyntäasiakirjat. Kun käytetään yksilöllistä tunnistetta, laitteissa ei tarvitse olla tavanomaista tyyppihyväksyntämerkkiä (E-merkintä). Jos yksilöllistä tunnistetta ei ole teknisistä syistä mahdollista käyttää (esim. jos ei voida käyttää suojattua pääsyä UNECE:n internettietokantaan tai jos UNECE:n suojattu internettietokanta ei ole toiminnassa), on käytettävä tavanomaisia tyyppihyväksyntämerkkejä, kunnes yksilöllistä tunnistetta voidaan käyttää.

1

1.   SOVELTAMISALA

Tätä sääntöä sovelletaan seuraaviin tienvalaisulaitteisiin:

luokkien L, M, N ja T ajoneuvojen kaukovalon ja/tai epäsymmetrisen lähivalon aikaansaavat ajovalaisimet;

luokkien M ja N ajoneuvojen mukautuvat etuvalaisujärjestelmät (AFS);

luokkien L ja T ajoneuvojen kaukovalon ja/tai symmetrisen lähivalon aikaansaavat ajovalaisimet;

luokkien L3, L4, L5, L7, M, N ja T ajoneuvojen etusumuvalaisimet;

3

4

5

7

luokkien M, N, O ja T ajoneuvojen kulmavalaisimet.

2.   MÄÄRITELMÄT

Tässä säännössä sovelletaan seuraavia määritelmiä:

| 2.1 | Tässä säännössä sovelletaan kaikkia määritelmiä, jotka on annettu E-säännön nro 48 viimeisimmässä muutossarjassa, joka on voimassa tyyppihyväksynnän hakemishetkellä, ellei tässä säännössä tai asennusta koskevissa E-säännöissä nro 53, 74 ja 86 toisin mainita. |
| --- | --- |

2.1

Tässä säännössä sovelletaan kaikkia määritelmiä, jotka on annettu E-säännön nro 48 viimeisimmässä muutossarjassa, joka on voimassa tyyppihyväksynnän hakemishetkellä, ellei tässä säännössä tai asennusta koskevissa E-säännöissä nro 53, 74 ja 86 toisin mainita.

| 2.2 | ”Erityyppisillä tienvalaisulaitteilla” tarkoitetaan tienvalaisulaitteita, jotka eroavat toisistaan seuraavilta olennaisilta osin: |
| --- | --- |

2.2

”Erityyppisillä tienvalaisulaitteilla” tarkoitetaan tienvalaisulaitteita, jotka eroavat toisistaan seuraavilta olennaisilta osin:

| 2.2.1 | kauppanimi tai tavaramerkki:






  a) | valaisimia, joilla on sama kauppanimi tai tavaramerkki, mutta jotka ovat eri valmistajien valmistamia, pidetään tyypiltään toisistaan eriävinä; |
| --- | --- | --- |

2.2.1

kauppanimi tai tavaramerkki:

a)

valaisimia, joilla on sama kauppanimi tai tavaramerkki, mutta jotka ovat eri valmistajien valmistamia, pidetään tyypiltään toisistaan eriävinä;

| b) | saman valmistajan valaisimien, jotka eroavat toisistaan ainoastaan kauppanimeltään tai tavaramerkiltään, katsotaan olevan samaa tyyppiä; |
| --- | --- |

b)

saman valmistajan valaisimien, jotka eroavat toisistaan ainoastaan kauppanimeltään tai tavaramerkiltään, katsotaan olevan samaa tyyppiä;

| 2.2.2 | optisen järjestelmän ominaisuudet; |
| --- | --- |

2.2.2

optisen järjestelmän ominaisuudet;

| 2.2.3 | sellaisten osien sisältyminen tai puuttuminen, jotka voivat muuttaa optisia ominaisuuksia heijastumisen, taittumisen, absorboitumisen ja/tai käytön aikana tapahtuvan muodonmuutoksen vuoksi; |
| --- | --- |

2.2.3

sellaisten osien sisältyminen tai puuttuminen, jotka voivat muuttaa optisia ominaisuuksia heijastumisen, taittumisen, absorboitumisen ja/tai käytön aikana tapahtuvan muodonmuutoksen vuoksi;

| 2.2.4 | soveltuvuus vasemman- tai oikeanpuoleiseen liikenteeseen tai molempiin; |
| --- | --- |

2.2.4

soveltuvuus vasemman- tai oikeanpuoleiseen liikenteeseen tai molempiin;

| 2.2.5 | ajovalaisimien osalta: valokeilan laji (kaukovalo, ajovalo tai molemmat); |
| --- | --- |

2.2.5

ajovalaisimien osalta: valokeilan laji (kaukovalo, ajovalo tai molemmat);

| 2.2.6 | AFS-järjestelmän osalta: valaisutoiminto tai -toiminnot, niiden toimintamuoto tai -muodot ja tuotetut valaisuluokat; |
| --- | --- |

2.2.6

AFS-järjestelmän osalta: valaisutoiminto tai -toiminnot, niiden toimintamuoto tai -muodot ja tuotetut valaisuluokat;

| 2.2.7 | AFS-järjestelmän osalta: järjestelmän hallintasignaalin tai -signaalien ominaisuus tai ominaisuudet; |
| --- | --- |

2.2.7

AFS-järjestelmän osalta: järjestelmän hallintasignaalin tai -signaalien ominaisuus tai ominaisuudet;

| 2.2.8 | käytettyjen valolähteiden luokka ja/tai LED-moduulin tunnuskoodi. |
| --- | --- |

2.2.8

käytettyjen valolähteiden luokka ja/tai LED-moduulin tunnuskoodi.

| 2.2.9 | Ajoneuvon vasemmalle puolelle asennettavaksi tarkoitetun ja sitä vastaavan oikealle puolelle tarkoitetun laitteen katsotaan kuitenkin olevan samaa tyyppiä. |
| --- | --- |

2.2.9

Ajoneuvon vasemmalle puolelle asennettavaksi tarkoitetun ja sitä vastaavan oikealle puolelle tarkoitetun laitteen katsotaan kuitenkin olevan samaa tyyppiä.

3.   HALLINNOLLISET MÄÄRÄYKSET

| 3.1 | Hyväksynnän hakeminen |
| --- | --- |

3.1

Hyväksynnän hakeminen

| 3.1.1 | Kauppanimen tai tavaramerkin omistajan tai tämän valtuutetun edustajan on haettava tyyppihyväksyntää. |
| --- | --- |

3.1.1

Kauppanimen tai tavaramerkin omistajan tai tämän valtuutetun edustajan on haettava tyyppihyväksyntää.

| 3.1.2 | Hakemukseen on liitettävä seuraavat asiakirjat (kolmena kappaleena) ja näytteet: |
| --- | --- |

3.1.2

Hakemukseen on liitettävä seuraavat asiakirjat (kolmena kappaleena) ja näytteet:

| 3.1.2.1 | piirustukset, jotka ovat riittävän yksityiskohtaiset valaisimen tyypin ja tarvittaessa luokan yksilöimiseksi ja joista käy ilmi






  a) | geometrisesti asennot, joihin valaisin tai valaisimet ja/tai valaisinyksiköt voidaan asentaa ajoneuvossa suhteessa maahan ja ajoneuvon pituussuuntaiseen keskitasoon, |
| --- | --- | --- |

3.1.2.1

piirustukset, jotka ovat riittävän yksityiskohtaiset valaisimen tyypin ja tarvittaessa luokan yksilöimiseksi ja joista käy ilmi

a)

geometrisesti asennot, joihin valaisin tai valaisimet ja/tai valaisinyksiköt voidaan asentaa ajoneuvossa suhteessa maahan ja ajoneuvon pituussuuntaiseen keskitasoon,

| b) | havaintoakseli, jota käytetään vertailuakselina testeissä (vaakakulma H = 0°, pystykulma V = 0°) tai valaisinyksiköiden tapauksessa kunkin valaisimen läpileikkaus pystysuunnassa (akselia myöten) ja edestä samoin kuin optisten ominaisuuksien tärkeimmät yksityiskohdat, erityisesti viiteakselit sekä testeissä vertailukeskipisteenä käytettävä piste, |
| --- | --- |

b)

havaintoakseli, jota käytetään vertailuakselina testeissä (vaakakulma H = 0°, pystykulma V = 0°) tai valaisinyksiköiden tapauksessa kunkin valaisimen läpileikkaus pystysuunnassa (akselia myöten) ja edestä samoin kuin optisten ominaisuuksien tärkeimmät yksityiskohdat, erityisesti viiteakselit sekä testeissä vertailukeskipisteenä käytettävä piste,

| c) | toimintojen näkyvän pinnan raja, |
| --- | --- |

c)

toimintojen näkyvän pinnan raja,

| d) | hyväksyntämerkin tai yksilöllisen tunnisteen sijainti ja asettelu, |
| --- | --- |

d)

hyväksyntämerkin tai yksilöllisen tunnisteen sijainti ja asettelu,

| e) | LED-moduulien tapauksessa myös moduulien tunnuskoodeille varatut tilat, |
| --- | --- |

e)

LED-moduulien tapauksessa myös moduulien tunnuskoodeille varatut tilat,

| f) | ajovalaisin edestä päin siten, että linssin mahdollisen urituksen yksityiskohdat näkyvät, sekä mahdollisten linssien poikkileikkaus ja kaikki optiset ominaisuudet; |
| --- | --- |

f)

ajovalaisin edestä päin siten, että linssin mahdollisen urituksen yksityiskohdat näkyvät, sekä mahdollisten linssien poikkileikkaus ja kaikki optiset ominaisuudet;

| 3.1.3 | lyhyt tekninen kuvaus, josta käy ilmi erityisesti seuraavat:






  a) | jos valaisimissa on vaihdettavat valonlähteet, käytettävien valonlähteiden luokka tai luokat. Valonlähteiden luokan on oltava jokin E-säännön nro 37, 99 tai 128 mukaisista luokista, |
| --- | --- | --- |

3.1.3

lyhyt tekninen kuvaus, josta käy ilmi erityisesti seuraavat:

a)

jos valaisimissa on vaihdettavat valonlähteet, käytettävien valonlähteiden luokka tai luokat. Valonlähteiden luokan on oltava jokin E-säännön nro 37, 99 tai 128 mukaisista luokista,

| b) | jos valaisimissa on vaihdettavat valonlähdemoduulit, valonlähdemoduulin tunnuskoodi, |
| --- | --- |

b)

jos valaisimissa on vaihdettavat valonlähdemoduulit, valonlähdemoduulin tunnuskoodi,

| c) | virransyöttö- ja säätölaitteiden merkki ja tyyppi, jos nämä eivät ole asennusyksikön osa, |
| --- | --- |

c)

virransyöttö- ja säätölaitteiden merkki ja tyyppi, jos nämä eivät ole asennusyksikön osa,

| d) | jos laite (valaisin) on varustettu säädettävällä heijastimella, valaisimen kiinnitysasennot suhteessa maahan ja ajoneuvon pituussuuntaiseen keskitasoon. |
| --- | --- |

d)

jos laite (valaisin) on varustettu säädettävällä heijastimella, valaisimen kiinnitysasennot suhteessa maahan ja ajoneuvon pituussuuntaiseen keskitasoon.

| 3.1.3.1 | Ajovalaisimen osalta on käytävä ilmi,






  a) | onko ajovalaisin tarkoitettu tuottamaan sekä lähivaloa että kaukovaloa vai ainoastaan toista näistä, |
| --- | --- | --- |

3.1.3.1

Ajovalaisimen osalta on käytävä ilmi,

a)

onko ajovalaisin tarkoitettu tuottamaan sekä lähivaloa että kaukovaloa vai ainoastaan toista näistä,

| b) | jos ajovalaisin on tarkoitettu tuottamaan lähivaloa, onko valaisin suunniteltu sekä vasemman- että oikeanpuoleista liikennettä vai vain jompaakumpaa varten, |
| --- | --- |

b)

jos ajovalaisin on tarkoitettu tuottamaan lähivaloa, onko valaisin suunniteltu sekä vasemman- että oikeanpuoleista liikennettä vai vain jompaakumpaa varten,

| c) | mihin luokkaan ajovalaisin kuuluu; |
| --- | --- |

c)

mihin luokkaan ajovalaisin kuuluu;

| d) | LED-moduuleita käytettäessä on toimitettava






  i) | lyhyt tekninen kuvaus LED-moduuleista, |
| --- | --- | --- |

d)

LED-moduuleita käytettäessä on toimitettava

i)

lyhyt tekninen kuvaus LED-moduuleista,

| ii) | piirustus, josta käyvät ilmi mitat, sähköiset ja fotometriset perusominaisuudet sekä nimellisvalovirta ja kunkin LED-moduulin osalta ilmoitus siitä, onko se vaihdettavissa, |
| --- | --- |

ii)

piirustus, josta käyvät ilmi mitat, sähköiset ja fotometriset perusominaisuudet sekä nimellisvalovirta ja kunkin LED-moduulin osalta ilmoitus siitä, onko se vaihdettavissa,

| iii) | elektronisen valonlähteen säätölaitteen tapauksessa tiedot hyväksyntätesteissä tarvittavasta sähköisestä liitännästä; |
| --- | --- |

iii)

elektronisen valonlähteen säätölaitteen tapauksessa tiedot hyväksyntätesteissä tarvittavasta sähköisestä liitännästä;

| 3.1.3.2 | AFS-järjestelmän osalta on käytävä ilmi






  a) | järjestelmän tuottama valaisutoiminto sekä sen eri toimintamuodot, (2) |
| --- | --- | --- |

3.1.3.2

AFS-järjestelmän osalta on käytävä ilmi

a)

järjestelmän tuottama valaisutoiminto sekä sen eri toimintamuodot, (2)

2

| b) | toistensa toimintaan vaikuttavat valaisinyksiköt (1) ja signaalit (3) sekä niiden toiminnan tekniset ominaisuudet, |
| --- | --- |

b)

toistensa toimintaan vaikuttavat valaisinyksiköt (1) ja signaalit (3) sekä niiden toiminnan tekniset ominaisuudet,

1

3

| c) | mahdollisten kääntyvien ajovalojen luokat (1), |
| --- | --- |

c)

mahdollisten kääntyvien ajovalojen luokat (1),

1

| d) | mahdolliset luokan E lähivaloja koskevien määräysten soveltamiseen vaikuttavat lisätiedot tämän säännön kohdassa 5.3.2 olevan taulukon 14 mukaisesti, |
| --- | --- |

d)

mahdolliset luokan E lähivaloja koskevien määräysten soveltamiseen vaikuttavat lisätiedot tämän säännön kohdassa 5.3.2 olevan taulukon 14 mukaisesti,

| e) | mahdolliset luokan W lähivaloihin sovellettavat määräykset tämän säännön kohdan 5.3.2 mukaisesti, |
| --- | --- |

e)

mahdolliset luokan W lähivaloihin sovellettavat määräykset tämän säännön kohdan 5.3.2 mukaisesti,

| f) | valaisinyksiköt (2), jotka tuottavat yhden tai useamman lähivalojen valorajan tai vaikuttavat valorajan muodostumiseen, |
| --- | --- |

f)

valaisinyksiköt (2), jotka tuottavat yhden tai useamman lähivalojen valorajan tai vaikuttavat valorajan muodostumiseen,

2

| g) | tämän säännön kohdan 5.3.5.1 määräysten mukaiset tiedot (1) E-säännön nro 48 kohdan 6.22 osalta, |
| --- | --- |

g)

tämän säännön kohdan 5.3.5.1 määräysten mukaiset tiedot (1) E-säännön nro 48 kohdan 6.22 osalta,

1

| h) | tämän säännön kohdan 5.3.2.8.1 mukaisen lähivalojen vähimmäisvalaistuksen tuottavat valaisinyksiköt, |
| --- | --- |

h)

tämän säännön kohdan 5.3.2.8.1 mukaisen lähivalojen vähimmäisvalaistuksen tuottavat valaisinyksiköt,

| i) | testejä varten tarvittavat asennus- ja säätövaatimukset, |
| --- | --- |

i)

testejä varten tarvittavat asennus- ja säätövaatimukset,

| j) | muut merkitykselliset tiedot, |
| --- | --- |

j)

muut merkitykselliset tiedot,

| k) | LED-moduulien osalta on toimitettava






  i) | lyhyt tekninen kuvaus LED-moduuleista, |
| --- | --- | --- |

k)

LED-moduulien osalta on toimitettava

i)

lyhyt tekninen kuvaus LED-moduuleista,

| ii) | piirustus, josta käyvät ilmi mitat, sähköiset ja fotometriset perusominaisuudet sekä nimellisvalovirta ja kunkin LED-moduulin osalta ilmoitus siitä, onko se vaihdettavissa, |
| --- | --- |

ii)

piirustus, josta käyvät ilmi mitat, sähköiset ja fotometriset perusominaisuudet sekä nimellisvalovirta ja kunkin LED-moduulin osalta ilmoitus siitä, onko se vaihdettavissa,

| iii) | elektronisen valonlähteen säätölaitteen tapauksessa tiedot hyväksyntätesteissä tarvittavasta sähköisestä liitännästä, |
| --- | --- |

iii)

elektronisen valonlähteen säätölaitteen tapauksessa tiedot hyväksyntätesteissä tarvittavasta sähköisestä liitännästä,

| l) | muiden yhdellä tai useammalla valaisimella toteutettavien etuvalaisu- tai etuosan merkkivalotoimintojen osalta siitä riippumatta, onko valaisimet ryhmitetty, yhdistetty tai rakenteellisesti yhdistetty hyväksyntähakemuksen kohteena olevan järjestelmän valaisinyksiköihin; kyseisten valaisimien tunnistamiseen riittävät tiedot ja maininta säännöistä, joiden mukaista (erillistä) hyväksyntää valaisimille haetaan; |
| --- | --- |

l)

muiden yhdellä tai useammalla valaisimella toteutettavien etuvalaisu- tai etuosan merkkivalotoimintojen osalta siitä riippumatta, onko valaisimet ryhmitetty, yhdistetty tai rakenteellisesti yhdistetty hyväksyntähakemuksen kohteena olevan järjestelmän valaisinyksiköihin; kyseisten valaisimien tunnistamiseen riittävät tiedot ja maininta säännöistä, joiden mukaista (erillistä) hyväksyntää valaisimille haetaan;

| 3.1.3.3 | kaukovalojen mukautumisen tapauksessa tieto siitä, mitkä valaisinyksiköt (2) tuottavat kaukovalojen ja anturijärjestelmän asteittaisen mukautumisen tai vaikuttavat siihen sekä niiden toiminnan tekniset ominaisuudet; |
| --- | --- |

3.1.3.3

kaukovalojen mukautumisen tapauksessa tieto siitä, mitkä valaisinyksiköt (2

| 3.1.3.3.1 | turvajärjestely sellaisena kuin se on määritelty ajoneuvon asiakirjoissa, joiden on täytettävä seuraavat tyyppihyväksyntätesteistä vastaavan tutkimuslaitoksen asettamat vaatimukset:






  a) | annettava tiedot teknisistä mittaustuloksista, jotta järjestelmä voidaan todeta jäljempänä olevan 4.11.2.1 ja 5.3.2.5.4 kohdan mukaiseksi, ja |
| --- | --- | --- |

3.1.3.3.1

turvajärjestely sellaisena kuin se on määritelty ajoneuvon asiakirjoissa, joiden on täytettävä seuraavat tyyppihyväksyntätesteistä vastaavan tutkimuslaitoksen asettamat vaatimukset:

a)

annettava tiedot teknisistä mittaustuloksista, jotta järjestelmä voidaan todeta jäljempänä olevan 4.11.2.1 ja 5.3.2.5.4 kohdan mukaiseksi, ja

| b) | annettava kohdan 5.3.2.6 mukaista tarkistamista koskevat ohjeet, ja/tai |
| --- | --- |

b)

annettava kohdan 5.3.2.6 mukaista tarkistamista koskevat ohjeet, ja/tai

| c) | asetettava saataville asiakirjat, jotka osoittavat järjestelmän toimivuuden siltä osin kuin on kyse kohdan 3.1.3.3.1 a-alakohdan mukaisesti määriteltyjen järjestelyjen riittävästä luotettavuudesta ja turvallisesta toiminnasta, esimerkiksi vika- ja vaikutusanalyysi (Failure Mode and Effect Analysis – FMEA), vikapuuanalyysi (Fault Tree Analysis – FTA) tai vastaava järjestelmän turvallisuutta selvittävä menettely, |
| --- | --- |

c)

asetettava saataville asiakirjat, jotka osoittavat järjestelmän toimivuuden siltä osin kuin on kyse kohdan 3.1.3.3.1 a-alakohdan mukaisesti määriteltyjen järjestelyjen riittävästä luotettavuudesta ja turvallisesta toiminnasta, esimerkiksi vika- ja vaikutusanalyysi (Failure Mode and Effect Analysis – FMEA), vikapuuanalyysi (Fault Tree Analysis – FTA) tai vastaava järjestelmän turvallisuutta selvittävä menettely,

| 3.1.3.4 | ellei toisin määrätä, kaksi näytettä, yksi ajoneuvon vasemmalle ja yksi oikealle puolelle asennettavaksi tarkoitetusta valaisimesta; |
| --- | --- |

3.1.3.4

ellei toisin määrätä, kaksi näytettä, yksi ajoneuvon vasemmalle ja yksi oikealle puolelle asennettavaksi tarkoitetusta valaisimesta;

| 3.1.3.5 | näytteet muovista, josta linssit on valmistettu kaikista valaisimista, joissa on muoviset ulkolinssit, kulmavalaisimia lukuun ottamatta (ks. liite 8); |
| --- | --- |

3.1.3.5

näytteet muovista, josta linssit on valmistettu kaikista valaisimista, joissa on muoviset ulkolinssit, kulmavalaisimia lukuun ottamatta (ks. liite 8);

| 3.1.3.6 | AFS-järjestelmän tapauksessa yksi hyväksyntähakemuksen kohteena olevaa järjestelmää edustava näytesarja, johon sisältyvät asennuslaitteet, virransyöttö- ja säätölaitteet sekä mahdolliset signaaligeneraattorit; |
| --- | --- |

3.1.3.6

AFS-järjestelmän tapauksessa yksi hyväksyntähakemuksen kohteena olevaa järjestelmää edustava näytesarja, johon sisältyvät asennuslaitteet, virransyöttö- ja säätölaitteet sekä mahdolliset signaaligeneraattorit;

| 3.1.3.7 | jos valaisimen typpi eroaa jo hyväksytystä tyypistä vain kauppanimeltään tai tavaramerkiltään, riittää, että hakemuksen kanssa toimitetaan seuraavat: |
| --- | --- |

3.1.3.7

jos valaisimen typpi eroaa jo hyväksytystä tyypistä vain kauppanimeltään tai tavaramerkiltään, riittää, että hakemuksen kanssa toimitetaan seuraavat:

| 3.1.3.7.1 | valaisimen valmistajan ilmoitus siitä, että toimitettu tyyppi on täysin samanlainen (kauppanimeä tai tavaramerkkiä lukuun ottamatta) ja saman valmistajan valmistama kuin jo hyväksytty tyyppi, josta ilmoitetaan sen yksilöivä hyväksyntänumero, |
| --- | --- |

3.1.3.7.1

valaisimen valmistajan ilmoitus siitä, että toimitettu tyyppi on täysin samanlainen (kauppanimeä tai tavaramerkkiä lukuun ottamatta) ja saman valmistajan valmistama kuin jo hyväksytty tyyppi, josta ilmoitetaan sen yksilöivä hyväksyntänumero,

| 3.1.3.7.2 | kaksi näytekappaletta, joissa on uusi kauppanimi tai tavaramerkki, tai vastaava asiakirja-aineisto. |
| --- | --- |

3.1.3.7.2

kaksi näytekappaletta, joissa on uusi kauppanimi tai tavaramerkki, tai vastaava asiakirja-aineisto.

| 3.2 | Hyväksyntä |
| --- | --- |

3.2

Hyväksyntä

| 3.2.1 | Jos kohdan 3.1 mukaisesti hyväksyttäväksi toimitetut laitteet täyttävät tämän säännön vaatimukset, hyväksyntä myönnetään. |
| --- | --- |

3.2.1

Jos kohdan 3.1 mukaisesti hyväksyttäväksi toimitetut laitteet täyttävät tämän säännön vaatimukset, hyväksyntä myönnetään.

| 3.2.2 | Kullekin hyväksytylle tyypille on annettava hyväksyntänumero, joka on merkittävä laitteeseen kohdan 3.3 vaatimusten mukaisesti. Sama sopimuspuoli ei saa antaa samaa numeroa toiselle tämän säännön soveltamisalaan kuuluvalle laitetyypille. |
| --- | --- |

3.2.2

Kullekin hyväksytylle tyypille on annettava hyväksyntänumero, joka on merkittävä laitteeseen kohdan 3.3 vaatimusten mukaisesti. Sama sopimuspuoli ei saa antaa samaa numeroa toiselle tämän säännön soveltamisalaan kuuluvalle laitetyypille.

| 3.2.3 | Tätä sääntöä soveltaville vuoden 1958 sopimuksen sopimuspuolille on ilmoitettava tähän sääntöön perustuvan laitteen hyväksynnästä tai hyväksynnän laajentamisesta tai epäämisestä tai hyväksynnän peruuttamisesta tämän säännön liitteessä 1 esitetyn mallin mukaisella lomakkeella. |
| --- | --- |

3.2.3

Tätä sääntöä soveltaville vuoden 1958 sopimuksen sopimuspuolille on ilmoitettava tähän sääntöön perustuvan laitteen hyväksynnästä tai hyväksynnän laajentamisesta tai epäämisestä tai hyväksynnän peruuttamisesta tämän säännön liitteessä 1 esitetyn mallin mukaisella lomakkeella.

| 3.2.4 | Jos hyväksyntää haetaan AFS-järjestelmälle, jota ei ole tarkoitettu katettavaksi tietyntyyppisen ajoneuvon tyyppihyväksynnällä E-säännön nro 48 mukaisesti, |
| --- | --- |

3.2.4

Jos hyväksyntää haetaan AFS-järjestelmälle, jota ei ole tarkoitettu katettavaksi tietyntyyppisen ajoneuvon tyyppihyväksynnällä E-säännön nro 48 mukaisesti,

| 3.2.4.1 | hakijan on esitettävä riittävät asiakirjat, jotka osoittavat, että järjestelmä voi asianmukaisesti asennettuna täyttää E-säännön nro 48 kohdan 6.22 määräykset, |
| --- | --- |

3.2.4.1

hakijan on esitettävä riittävät asiakirjat, jotka osoittavat, että järjestelmä voi asianmukaisesti asennettuna täyttää E-säännön nro 48 kohdan 6.22 määräykset,

| 3.2.4.2 | ja järjestelmä on tällöin hyväksyttävä E-säännön nro 10 mukaisesti. |
| --- | --- |

3.2.4.2

ja järjestelmä on tällöin hyväksyttävä E-säännön nro 10 mukaisesti.

| 3.2.4.3 | Yksilöivät tunnukset tienvalaistustoiminnolle, jolle tyyppihyväksyntä on myönnetty.

  Taulukko 1


  Luettelo tunnuksista/yhdistelmistä (täydellinen luettelo on liitteessä 1 ”Viestintä”)







  Valaisin (toiminto) | Tunnus |
| --- | --- | --- |
| Luokan A kaukovalaisin | R |
| Luokan A lähivalaisin (epäsymmetrinen) | C |
| Luokan B kaukovalaisin | HR |
| Luokan B lähivalaisin (epäsymmetrinen) | HC |
| Luokan D kaukovalaisin (kaasupurkausvalonlähde (GDL)) | DR |
| Luokan D lähivalaisin (kaasupurkausvalonlähde, epäsymmetrinen) | DC |
| Mukautuva etuvalaisujärjestelmä (AFS): peruslähivalo | XC (4) |
| Mukautuva etuvalaisujärjestelmä (AFS): automaattinen kaukovalo | XCE (5) |
| Mukautuva etuvalaisujärjestelmä (AFS): kaupunkilähivalo | XCV (4) |
| Mukautuva etuvalaisujärjestelmä (AFS): huonon sään lähivalo | XCW (4) |
| Mukautuva etuvalaisujärjestelmä (AFS): kaukovalo: | XR (4) |
| Luokan AS lähivalaisin (symmetrinen) | C-AS |
| Luokan BS lähivalaisin (symmetrinen) | C-BS |
| Luokan CS lähivalaisin (symmetrinen) | WC-CS |
| Luokan DS lähivalaisin (symmetrinen) | WC-DS |
| Luokan ES lähivalaisin (kaasupurkausvalonlähde, symmetrinen) | WC-ES |
| Luokan BS kaukovalaisin | R-BS |
| Luokan CS kaukovalaisin | WR-CS |
| Luokan DS kaukovalaisin | WR-DS |
| Luokan ES kaukovalaisin (kaasupurkausvalonlähde) | WR-ES |
| Luokan F3 etusumuvalaisin | F3 |
| Kulmavalaisin | K |

3.2.4.3

Yksilöivät tunnukset tienvalaistustoiminnolle, jolle tyyppihyväksyntä on myönnetty.

Taulukko 1

Taulukko 1

Luettelo tunnuksista/yhdistelmistä (täydellinen luettelo on liitteessä 1 ”Viestintä”)

Luettelo tunnuksista/yhdistelmistä (täydellinen luettelo on liitteessä 1 ”Viestintä”)

Valaisin (toiminto)

Tunnus

Luokan A kaukovalaisin

R

Luokan A lähivalaisin (epäsymmetrinen)

C

Luokan B kaukovalaisin

HR

Luokan B lähivalaisin (epäsymmetrinen)

HC

Luokan D kaukovalaisin (kaasupurkausvalonlähde (GDL))

DR

Luokan D lähivalaisin (kaasupurkausvalonlähde, epäsymmetrinen)

DC

Mukautuva etuvalaisujärjestelmä (AFS): peruslähivalo

XC (4)

4

Mukautuva etuvalaisujärjestelmä (AFS): automaattinen kaukovalo

XCE (5)

5

Mukautuva etuvalaisujärjestelmä (AFS): kaupunkilähivalo

XCV (4)

4

Mukautuva etuvalaisujärjestelmä (AFS): huonon sään lähivalo

XCW (4)

4

Mukautuva etuvalaisujärjestelmä (AFS): kaukovalo:

XR (4)

4

Luokan AS lähivalaisin (symmetrinen)

C-AS

Luokan BS lähivalaisin (symmetrinen)

C-BS

Luokan CS lähivalaisin (symmetrinen)

WC-CS

Luokan DS lähivalaisin (symmetrinen)

WC-DS

Luokan ES lähivalaisin (kaasupurkausvalonlähde, symmetrinen)

WC-ES

Luokan BS kaukovalaisin

R-BS

Luokan CS kaukovalaisin

WR-CS

Luokan DS kaukovalaisin

WR-DS

Luokan ES kaukovalaisin (kaasupurkausvalonlähde)

WR-ES

Luokan F3 etusumuvalaisin

F3

Kulmavalaisin

K

Liitteen 13 kohdassa 1 olevan mitan a on oltava vähintään 5 mm etusumuvalaisimien ja kulmavalaisimien osalta ja kaikkien muiden laitteiden tapauksessa vähintään 5 mm muovilinssien osalta ja vähintään 8 mm lasilinssien osalta.

| 3.2.4.4 | Kuhunkin muutossarjaan liittyviin laitteisiin sovellettavat muutosindeksit ovat seuraavat (ks. myös kohta 6.1.1):

  Taulukko 2


  Muutossarja ja muutosindeksi









  Säännön muutossarja | 00 | | |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Toiminto (valaisin) | Muutosindeksi erityiselle toiminnolle (valaisin) |
| Luokan A kaukovalaisin | 0 | | |
| Luokan A lähivalaisin (epäsymmetrinen) | 0 | | |
| Luokan B kaukovalaisin | 0 | | |
| Luokan B lähivalaisin (epäsymmetrinen) | 0 | | |
| Luokan D kaukovalaisin (kaasupurkausvalonlähde) | 0 | | |
| Luokan D lähivalaisin (kaasupurkausvalonlähde, epäsymmetrinen) | 0 | | |
| Mukautuva etuvalaisujärjestelmä (AFS): peruslähivalo | 0 | | |
| Mukautuva etuvalaisujärjestelmä (AFS): automaattinen kaukovalo | 0 | | |
| Mukautuva etuvalaisujärjestelmä (AFS): kaupunkilähivalo | 0 | | |
| Mukautuva etuvalaisujärjestelmä (AFS): huonon sään lähivalo | 0 | | |
| Mukautuva etuvalaisujärjestelmä (AFS): kaukovalo: | 0 | | |
| Luokan AS lähivalaisin (symmetrinen) | 0 | | |
| Luokan BS lähivalaisin (symmetrinen) | 0 | | |
| Luokan CS lähivalaisin (symmetrinen) | 0 | | |
| Luokan DS lähivalaisin (symmetrinen) | 0 | | |
| Luokan ES lähivalaisin (kaasupurkausvalonlähde, symmetrinen) | 0 | | |
| Luokan BS kaukovalaisin | 0 | | |
| Luokan CS kaukovalaisin | 0 | | |
| Luokan DS kaukovalaisin | 0 | | |
| Luokan ES kaukovalaisin (kaasupurkausvalonlähde) | 0 | | |
| Luokan F3 etusumuvalaisin | 0 | | |
| Kulmavalaisin | 0 | | |

3.2.4.4

Kuhunkin muutossarjaan liittyviin laitteisiin sovellettavat muutosindeksit ovat seuraavat (ks. myös kohta 6.1.1):

Taulukko 2

Taulukko 2

Muutossarja ja muutosindeksi

Muutossarja ja muutosindeksi

Säännön muutossarja

00

Toiminto (valaisin)

Muutosindeksi erityiselle toiminnolle (valaisin)

Luokan A kaukovalaisin

0

Luokan A lähivalaisin (epäsymmetrinen)

0

Luokan B kaukovalaisin

0

Luokan B lähivalaisin (epäsymmetrinen)

0

Luokan D kaukovalaisin (kaasupurkausvalonlähde)

0

Luokan D lähivalaisin (kaasupurkausvalonlähde, epäsymmetrinen)

0

Mukautuva etuvalaisujärjestelmä (AFS): peruslähivalo

0

Mukautuva etuvalaisujärjestelmä (AFS): automaattinen kaukovalo

0

Mukautuva etuvalaisujärjestelmä (AFS): kaupunkilähivalo

0

Mukautuva etuvalaisujärjestelmä (AFS): huonon sään lähivalo

0

Mukautuva etuvalaisujärjestelmä (AFS): kaukovalo:

0

Luokan AS lähivalaisin (symmetrinen)

0

Luokan BS lähivalaisin (symmetrinen)

0

Luokan CS lähivalaisin (symmetrinen)

0

Luokan DS lähivalaisin (symmetrinen)

0

Luokan ES lähivalaisin (kaasupurkausvalonlähde, symmetrinen)

0

Luokan BS kaukovalaisin

0

Luokan CS kaukovalaisin

0

Luokan DS kaukovalaisin

0

Luokan ES kaukovalaisin (kaasupurkausvalonlähde)

0

Luokan F3 etusumuvalaisin

0

Kulmavalaisin

0

| 3.3 | Hyväksyntämerkki |
| --- | --- |

3.3

Hyväksyntämerkki

| 3.3.1 | Yleiset vaatimukset |
| --- | --- |

3.3.1

Yleiset vaatimukset

| 3.3.1.1 | Kussakin hyväksyttyyn tyyppiin kuuluvassa laitteessa on oltava riittävän suuri tila vuoden 1958 sopimuksessa tarkoitetulle yksilölliselle tunnisteelle (UI) ja muille kohdassa 3.3.2.6 määritellyille merkinnöille tai, jos se ei ole teknisesti mahdollista, kohdassa 3.3.2 määritellylle hyväksyntämerkille lisätunnuksineen sekä muille merkinnöille. |
| --- | --- |

3.3.1.1

Kussakin hyväksyttyyn tyyppiin kuuluvassa laitteessa on oltava riittävän suuri tila vuoden 1958 sopimuksessa tarkoitetulle yksilölliselle tunnisteelle (UI) ja muille kohdassa 3.3.2.6 määritellyille merkinnöille tai, jos se ei ole teknisesti mahdollista, kohdassa 3.3.2 määritellylle hyväksyntämerkille lisätunnuksineen sekä muille merkinnöille.

| 3.3.1.2 | Hyväksyntämerkeistä annetaan esimerkkejä liitteessä 13. |
| --- | --- |

3.3.1.2

Hyväksyntämerkeistä annetaan esimerkkejä liitteessä 13.

| 3.3.1.3 | Yksilölliselle tunnisteelle tai hyväksyntämerkille tarkoitettu tila on osoitettava kohdassa 3.1.2 tarkoitetuissa piirustuksissa. |
| --- | --- |

3.3.1.3

Yksilölliselle tunnisteelle tai hyväksyntämerkille tarkoitettu tila on osoitettava kohdassa 3.1.2 tarkoitetuissa piirustuksissa.

| 3.3.1.4 | Yksilöllisen tunnisteen tai hyväksyntämerkin, jossa on lisätunnukset, on oltava selvästi luettavissa ja pysyvä. Se voidaan asettaa valaisimen sisä- tai ulkopuoliseen osaan (joko läpinäkyvään tai läpinäkymättömään), jota ei voi irrottaa valaisimen valoa säteilevästä läpinäkyvästä osasta. Merkinnän on joka tapauksessa oltava näkyvillä, kun valaisin on asennettu ajoneuvoon tai kun avataan jokin liikkuva osa, kuten konepelti, tavaratilan luukku tai ovi. |
| --- | --- |

3.3.1.4

Yksilöllisen tunnisteen tai hyväksyntämerkin, jossa on lisätunnukset, on oltava selvästi luettavissa ja pysyvä. Se voidaan asettaa valaisimen sisä- tai ulkopuoliseen osaan (joko läpinäkyvään tai läpinäkymättömään), jota ei voi irrottaa valaisimen valoa säteilevästä läpinäkyvästä osasta. Merkinnän on joka tapauksessa oltava näkyvillä, kun valaisin on asennettu ajoneuvoon tai kun avataan jokin liikkuva osa, kuten konepelti, tavaratilan luukku tai ovi.

| 3.3.1.5 | Ryhmitettyjen, yhdistettyjen tai rakenteellisesti yhdistettyjen valaisimien osalta voidaan käyttää yhtä ainoaa yksilöllistä tunnistetta tai hyväksyntämerkkiä, kunhan kukin valaisimista täyttää asiaa koskevan säännön vaatimukset ja myös seuraavat vaatimukset täyttyvät:






  a) | sovelletaan kohdan 3.3.2 vaatimuksia; |
| --- | --- | --- |

3.3.1.5

Ryhmitettyjen, yhdistettyjen tai rakenteellisesti yhdistettyjen valaisimien osalta voidaan käyttää yhtä ainoaa yksilöllistä tunnistetta tai hyväksyntämerkkiä, kunhan kukin valaisimista täyttää asiaa koskevan säännön vaatimukset ja myös seuraavat vaatimukset täyttyvät:

a)

sovelletaan kohdan 3.3.2 vaatimuksia;

| b) | mitään ryhmitettyjen, yhdistettyjen tai rakenteellisesti yhdistettyjen valaisimien valoa läpäisevää tai heijastavaa osaa ei voida irrottaa irrottamatta samalla hyväksyntämerkkiä; |
| --- | --- |

b)

mitään ryhmitettyjen, yhdistettyjen tai rakenteellisesti yhdistettyjen valaisimien valoa läpäisevää tai heijastavaa osaa ei voida irrottaa irrottamatta samalla hyväksyntämerkkiä;

| c) | kunkin valaisimen tunnisteet, jotka vastaavat hyväksynnän perustana olevien sääntöjen vaatimuksia, on merkittävä:






  i) | joko soveltuvalle valoa lähettävälle pinnalle; |
| --- | --- | --- |

c)

kunkin valaisimen tunnisteet, jotka vastaavat hyväksynnän perustana olevien sääntöjen vaatimuksia, on merkittävä:

i)

joko soveltuvalle valoa lähettävälle pinnalle;

| ii) | tai ryhmään niin, että ryhmitetyn, yhdistetyn tai rakenteellisesti yhdistetyn laitteen jokaisen valaisimen voi selvästi tunnistaa; |
| --- | --- |

ii)

tai ryhmään niin, että ryhmitetyn, yhdistetyn tai rakenteellisesti yhdistetyn laitteen jokaisen valaisimen voi selvästi tunnistaa;

| d) | yhden hyväksyntämerkin osien koko ei saa olla pienempi kuin vähimmäiskoko, joka vahvistetaan pienimmälle yksittäiselle merkille asiaankuuluvassa säännössä. |
| --- | --- |

d)

yhden hyväksyntämerkin osien koko ei saa olla pienempi kuin vähimmäiskoko, joka vahvistetaan pienimmälle yksittäiselle merkille asiaankuuluvassa säännössä.

| 3.3.1.6 | Kun on kyse erityyppisistä valaisimista, jotka täyttävät useiden sääntöjen vaatimukset ja joissa käytetään samaa ulkolinssiä, jolla on sama tai eri väri, voidaan käyttää yhtä hyväksyntämerkkiä edellyttäen, että






  a) | kunkin valaisimen tunnisteet, jotka vastaavat kutakin sääntöä, jonka perusteella hyväksyntä on myönnetty, on merkitty kohdassa 3.3.2 esitettyjen vaatimusten mukaisesti, |
| --- | --- | --- |

3.3.1.6

Kun on kyse erityyppisistä valaisimista, jotka täyttävät useiden sääntöjen vaatimukset ja joissa käytetään samaa ulkolinssiä, jolla on sama tai eri väri, voidaan käyttää yhtä hyväksyntämerkkiä edellyttäen, että

a)

kunkin valaisimen tunnisteet, jotka vastaavat kutakin sääntöä, jonka perusteella hyväksyntä on myönnetty, on merkitty kohdassa 3.3.2 esitettyjen vaatimusten mukaisesti,

| b) | valaisimen päärungossa on oltava varsinaisen toiminnon tai varsinaisten toimintojen hyväksyntämerkki, |
| --- | --- |

b)

valaisimen päärungossa on oltava varsinaisen toiminnon tai varsinaisten toimintojen hyväksyntämerkki,

| c) | yhden hyväksyntämerkin osien koko ei saa olla pienempi kuin vähimmäiskoko, joka vahvistetaan pienimmälle yksittäiselle merkille asiaankuuluvassa säännössä. |
| --- | --- |

c)

yhden hyväksyntämerkin osien koko ei saa olla pienempi kuin vähimmäiskoko, joka vahvistetaan pienimmälle yksittäiselle merkille asiaankuuluvassa säännössä.

| 3.3.1.7 | Kun on kyse muihin valaisimiin ryhmitetyistä, yhdistetyistä tai rakenteellisesti yhdistetyistä valaisimista, joiden linssiä voidaan käyttää myös muuntyyppisissä valaisimissa, sovelletaan kohdan 3.3 vaatimuksia. |
| --- | --- |

3.3.1.7

Kun on kyse muihin valaisimiin ryhmitetyistä, yhdistetyistä tai rakenteellisesti yhdistetyistä valaisimista, joiden linssiä voidaan käyttää myös muuntyyppisissä valaisimissa, sovelletaan kohdan 3.3 vaatimuksia.

| 3.3.2 | Hyväksyntämerkki muodostuu seuraavista osista: |
| --- | --- |

3.3.2

Hyväksyntämerkki muodostuu seuraavista osista:

| 3.3.2.1 | E-kirjain ja hyväksynnän myöntäneen maan tunnusnumero, jotka ovat ympyrän sisällä (6) |
| --- | --- |

3.3.2.1

E-kirjain ja hyväksynnän myöntäneen maan tunnusnumero, jotka ovat ympyrän sisällä (6

| 3.3.2.2 | kohdassa 3.2.2 tarkoitettu hyväksyntänumero |
| --- | --- |

3.3.2.2

kohdassa 3.2.2 tarkoitettu hyväksyntänumero

| 3.3.2.3 | tämän säännön numero, R-kirjain ja kaksi numeroa, jotka osoittavat hyväksynnän myöntämishetkellä voimassa olevan muutossarjan |
| --- | --- |

3.3.2.3

tämän säännön numero, R-kirjain ja kaksi numeroa, jotka osoittavat hyväksynnän myöntämishetkellä voimassa olevan muutossarjan

| 3.3.2.4 | lisätunnukset kaukovalaisimille, AFS-järjestelmille ja sumuvalaisimille: |
| --- | --- |

3.3.2.4

lisätunnukset kaukovalaisimille, AFS-järjestelmille ja sumuvalaisimille:

| 3.3.2.4.1 | ainoastaan vasemmanpuoleisen liikenteen vaatimukset täyttävissä ajovalaisimissa/AFS-asennusyksiköissä vaakasuora nuoli, joka osoittaa ajovalaisimen edestä katsottuna oikealle eli liikennesuunnan puolelle; |
| --- | --- |

3.3.2.4.1

ainoastaan vasemmanpuoleisen liikenteen vaatimukset täyttävissä ajovalaisimissa/AFS-asennusyksiköissä vaakasuora nuoli, joka osoittaa ajovalaisimen edestä katsottuna oikealle eli liikennesuunnan puolelle;

| 3.3.2.4.2 | ajovalaisimissa/AFS-asennusyksiköissä, jotka täyttävät sekä oikean- että vasemmanpuoleisen liikenteen vaatimukset, kun optisen yksikön tai valolähteen tai LED-moduulin asento on asianmukaisesti säädetty, vaakasuuntainen kaksipäinen nuoli, jonka toinen pää osoittaa vasemmalle ja toinen oikealle; |
| --- | --- |

3.3.2.4.2

ajovalaisimissa/AFS-asennusyksiköissä, jotka täyttävät sekä oikean- että vasemmanpuoleisen liikenteen vaatimukset, kun optisen yksikön tai valolähteen tai LED-moduulin asento on asianmukaisesti säädetty, vaakasuuntainen kaksipäinen nuoli, jonka toinen pää osoittaa vasemmalle ja toinen oikealle;

| 3.3.2.4.3 | luokan F3 etusumuvalaisimiin, joiden valonjakauma on epäsymmetrinen ja joita ei saa asentaa vapaasti ajoneuvon kummalle tahansa sivulle, on oltava merkittynä ajoneuvon ulkosivulle osoittava nuoli; |
| --- | --- |

3.3.2.4.3

luokan F3 etusumuvalaisimiin, joiden valonjakauma on epäsymmetrinen ja joita ei saa asentaa vapaasti ajoneuvon kummalle tahansa sivulle, on oltava merkittynä ajoneuvon ulkosivulle osoittava nuoli;

| 3.3.2.4.4 | etusumuvalaisimissa, ajovalaisimissa ja AFS-asennusyksiköissä, joissa on muovista valmistettu linssi, kirjaimet ”PL”, jotka on kiinnitettävä valaistusta osoittavien tunnusten läheisyyteen; |
| --- | --- |

3.3.2.4.4

etusumuvalaisimissa, ajovalaisimissa ja AFS-asennusyksiköissä, joissa on muovista valmistettu linssi, kirjaimet ”PL”, jotka on kiinnitettävä valaistusta osoittavien tunnusten läheisyyteen;

| 3.3.2.4.5 | ajovalaisimissa/AFS-asennusyksiköissä, jotka täyttävät kaukovalon vaatimukset, E-kirjainta ympäröivän ympyrän läheisyyteen sijoitettava enimmäisvalovoimaa osoittava vertailumerkki (I’M) kohdassa 5.1.3.6 määritellyllä tavalla.
  Ryhmitettyjen tai rakenteellisesti yhdistettyjen kaukovalovalaisimien/AFS-asennusyksiköiden osalta kaukovalon valokeilojen yhteenlaskettu enimmäisvalovoima on ilmaistava edellä esitetyn mukaisesti; |
| --- | --- |

3.3.2.4.5

ajovalaisimissa/AFS-asennusyksiköissä, jotka täyttävät kaukovalon vaatimukset, E-kirjainta ympäröivän ympyrän läheisyyteen sijoitettava enimmäisvalovoimaa osoittava vertailumerkki (I’M

Ryhmitettyjen tai rakenteellisesti yhdistettyjen kaukovalovalaisimien/AFS-asennusyksiköiden osalta kaukovalon valokeilojen yhteenlaskettu enimmäisvalovoima on ilmaistava edellä esitetyn mukaisesti;

| 3.3.2.4.6 | tämän säännön vaatimuksia vastaavissa ajovalaisimissa/AFS-asennusyksiköissä, jotka on suunniteltu siten, että valonlähde tai LED-moduuli ei ole toiminnassa samanaikaisesti sellaisen muun valaisutoiminnon hehkulangan kanssa, jonka kanssa se voi olla rakenteellisesti yhdistetty, hyväksyntämerkin lähivalotunnuksen jälkeen on merkittävä vinoviiva (/). |
| --- | --- |

3.3.2.4.6

tämän säännön vaatimuksia vastaavissa ajovalaisimissa/AFS-asennusyksiköissä, jotka on suunniteltu siten, että valonlähde tai LED-moduuli ei ole toiminnassa samanaikaisesti sellaisen muun valaisutoiminnon hehkulangan kanssa, jonka kanssa se voi olla rakenteellisesti yhdistetty, hyväksyntämerkin lähivalotunnuksen jälkeen on merkittävä vinoviiva (/).

| 3.3.2.4.6.1 | Tätä vaatimusta ei sovelleta ajovalaisimiin, jotka täyttävät luokan D ajovalaisimia koskevat vaatimukset ja jotka on suunniteltu siten, että lähi- ja kaukovalot tuotetaan samasta kaasupurkausvalonlähteestä. |
| --- | --- |

3.3.2.4.6.1

Tätä vaatimusta ei sovelleta ajovalaisimiin, jotka täyttävät luokan D ajovalaisimia koskevat vaatimukset ja jotka on suunniteltu siten, että lähi- ja kaukovalot tuotetaan samasta kaasupurkausvalonlähteestä.

| 3.3.2.4.7 | AFS-järjestelmän tapauksessa kirjainten yläpuolella oleva viiva osoittaa, että kyseisellä sivulla on useampi kuin yksi AFS-järjestelmän tuottava asennusyksikkö. |
| --- | --- |

3.3.2.4.7

AFS-järjestelmän tapauksessa kirjainten yläpuolella oleva viiva osoittaa, että kyseisellä sivulla on useampi kuin yksi AFS-järjestelmän tuottava asennusyksikkö.

| 3.3.2.5 | Hyväksyntänumero ja tunnukset on sijoitettava ympyrän lähelle ja joko E-kirjaimen ylä- tai alapuolelle tai sen oikealle tai vasemmalle puolelle. Hyväksyntänumeron muodostavien numeroiden on oltava E-kirjaimen samalla puolella ja samansuuntaiset. |
| --- | --- |

3.3.2.5

Hyväksyntänumero ja tunnukset on sijoitettava ympyrän lähelle ja joko E-kirjaimen ylä- tai alapuolelle tai sen oikealle tai vasemmalle puolelle. Hyväksyntänumeron muodostavien numeroiden on oltava E-kirjaimen samalla puolella ja samansuuntaiset.

| 3.3.2.6 | Muut merkinnät
  Tienvalaisutoimintoihin ja -järjestelmiin on merkittävä selvästi luettavasti ja pysyvästi hakijan kauppanimi tai tavaramerkki sekä seuraavat merkinnät: |
| --- | --- |

3.3.2.6

Muut merkinnät

Tienvalaisutoimintoihin ja -järjestelmiin on merkittävä selvästi luettavasti ja pysyvästi hakijan kauppanimi tai tavaramerkki sekä seuraavat merkinnät:

| 3.3.2.6.1 | laitteissa, joissa on lähivalo, joka on suunniteltu täyttämään sekä oikeanpuoleisen että vasemmanpuoleisen liikenteen vaatimukset, on oltava asianmukaiset merkinnät, joista ilmenevät ajoneuvon optisen yksikön tai heijastimien valonlähteiden molemmat kiinnitysasennot; merkintöjen kirjaimet "R/D" tarkoittavat oikeanpuoleiseen liikenteeseen liittyvää asentoa ja kirjaimet "L/G" vasemmanpuoleiseen liikenteeseen liittyvää asentoa; |
| --- | --- |

3.3.2.6.1

laitteissa, joissa on lähivalo, joka on suunniteltu täyttämään sekä oikeanpuoleisen että vasemmanpuoleisen liikenteen vaatimukset, on oltava asianmukaiset merkinnät, joista ilmenevät ajoneuvon optisen yksikön tai heijastimien valonlähteiden molemmat kiinnitysasennot; merkintöjen kirjaimet "R/D" tarkoittavat oikeanpuoleiseen liikenteeseen liittyvää asentoa ja kirjaimet "L/G" vasemmanpuoleiseen liikenteeseen liittyvää asentoa;

| 3.3.2.6.2 | valaisimissa, joissa on vaihdettavat valonlähteet tai vaihdettavat valonlähdemoduulit, merkintä, jolla osoitetaan






  a) | luokkien AS, BS, CS, DS ja ES ajovalaisimille ja kulmavalaisimille tarkoitettujen valonlähteiden luokka tai luokat; ja/tai |
| --- | --- | --- |

3.3.2.6.2

valaisimissa, joissa on vaihdettavat valonlähteet tai vaihdettavat valonlähdemoduulit, merkintä, jolla osoitetaan

a)

luokkien AS, BS, CS, DS ja ES ajovalaisimille ja kulmavalaisimille tarkoitettujen valonlähteiden luokka tai luokat; ja/tai

| b) | valonlähdemoduulin tunnuskoodi; ja/tai |
| --- | --- |

b)

valonlähdemoduulin tunnuskoodi; ja/tai

| c) | ajovalaisimien, etusumuvalaisimien ja AFS-järjestelmien LED-moduulien nimellisjännite, nimellisteho ja tunnuskoodi; |
| --- | --- |

c)

ajovalaisimien, etusumuvalaisimien ja AFS-järjestelmien LED-moduulien nimellisjännite, nimellisteho ja tunnuskoodi;

| 3.3.2.6.3 | valaisimissa, joissa on valonlähdemoduuli, valonlähdemoduuliin kiinnitetty merkintä, jolla osoitetaan






  a) | hakijan kauppanimi tai tavaramerkki; |
| --- | --- | --- |

3.3.2.6.3

valaisimissa, joissa on valonlähdemoduuli, valonlähdemoduuliin kiinnitetty merkintä, jolla osoitetaan

a)

hakijan kauppanimi tai tavaramerkki;

| b) | moduulin tunnuskoodi. Tunnuskoodi koostuu kirjaimista MD (lyhenteenä sanasta ”moduuli”) ja hyväksyntämerkinnästä ilman kohdassa 3.3.2.1 tarkoitettua ympyrää. Tunnuskoodi on merkittävä kohdassa 3.1.2 mainittuihin piirustuksiin. Hyväksyntämerkin ei tarvitse olla sama kuin siinä valaisimessa oleva hyväksyntämerkki, jossa moduulia käytetään, mutta molempien merkkien on oltava saman hakijan; |
| --- | --- |

b)

moduulin tunnuskoodi. Tunnuskoodi koostuu kirjaimista MD (lyhenteenä sanasta ”moduuli”) ja hyväksyntämerkinnästä ilman kohdassa 3.3.2.1 tarkoitettua ympyrää. Tunnuskoodi on merkittävä kohdassa 3.1.2 mainittuihin piirustuksiin. Hyväksyntämerkin ei tarvitse olla sama kuin siinä valaisimessa oleva hyväksyntämerkki, jossa moduulia käytetään, mutta molempien merkkien on oltava saman hakijan;

| c) | kulmavalaisimien nimellisjännite tai jännitealue.
  Jos valonlähdemoduuli ei ole vaihdettava, sitä ei tarvitse merkitä; |
| --- | --- |

c)

kulmavalaisimien nimellisjännite tai jännitealue.

Jos valonlähdemoduuli ei ole vaihdettava, sitä ei tarvitse merkitä;

| 3.3.2.6.4 | kulmavalaisimissa, joissa on






  a) | elektroninen valonlähteen säätölaite; tai |
| --- | --- | --- |

3.3.2.6.4

kulmavalaisimissa, joissa on

a)

elektroninen valonlähteen säätölaite; tai

| b) | ei-vaihdettavat valonlähteet; ja/tai |
| --- | --- |

b)

ei-vaihdettavat valonlähteet; ja/tai

| c) | valonlähdemoduuli;
  merkintä, josta käy ilmi nimellisjännite tai jännitealue; |
| --- | --- |

c)

valonlähdemoduuli;

merkintä, josta käy ilmi nimellisjännite tai jännitealue;

| 3.3.2.6.5 | elektronisessa valonlähteen säätölaitteessa; |
| --- | --- |

3.3.2.6.5

elektronisessa valonlähteen säätölaitteessa;

| 3.3.2.6.5.1 | kaukovalaisimissa, AFS-järjestelmissä ja sumuvalaisimissa:
  jos LED-moduulia ohjataan elektronisella valonlähteen säätölaitteella, joka ei ole moduulin osa, säätölaitteeseen on merkittävä sen oma tunnuskoodi sekä nimellistulojännite ja -teho; |
| --- | --- |

3.3.2.6.5.1

kaukovalaisimissa, AFS-järjestelmissä ja sumuvalaisimissa:

jos LED-moduulia ohjataan elektronisella valonlähteen säätölaitteella, joka ei ole moduulin osa, säätölaitteeseen on merkittävä sen oma tunnuskoodi sekä nimellistulojännite ja -teho;

| 3.3.2.6.5.2 | kulmavalaisimissa:
  elektroniseen valonlähteen säätölaitteeseen, joka on osa valaisinta mutta joka ei sijaitse valaisimen rungossa, on merkittävä valmistajan nimi ja tunnistusnumero; |
| --- | --- |

3.3.2.6.5.2

kulmavalaisimissa:

elektroniseen valonlähteen säätölaitteeseen, joka on osa valaisinta mutta joka ei sijaitse valaisimen rungossa, on merkittävä valmistajan nimi ja tunnistusnumero;

| 3.3.2.6.6 | AFS-järjestelmissä, etusumuvalaisimissa ja ajovalaisimissa, lukuun ottamatta luokkien AS, BS, CS, DS ja ES ajovalaisimia, jotka täyttävät liitteen 7 vaatimukset ainoastaan käytettäessä 12 V:n jännitettä, merkintä, joka koostuu numerosta 24, jonka yli on vedetty risti (X) lähellä valonlähteiden pitimiä; |
| --- | --- |

3.3.2.6.6

AFS-järjestelmissä, etusumuvalaisimissa ja ajovalaisimissa, lukuun ottamatta luokkien AS, BS, CS, DS ja ES ajovalaisimia, jotka täyttävät liitteen 7 vaatimukset ainoastaan käytettäessä 12 V:n jännitettä, merkintä, joka koostuu numerosta 24, jonka yli on vedetty risti (X) lähellä valonlähteiden pitimiä;

| 3.3.2.6.7 | ajovalaisimissa, joissa on luokkien L ja T ajoneuvojen lisävalaisinyksiköitä: |
| --- | --- |

3.3.2.6.7

ajovalaisimissa, joissa on luokkien L ja T ajoneuvojen lisävalaisinyksiköitä:

| 3.3.2.6.7.1 | pääasiallisen lähivalon tuottavissa ajovalaisimissa on oltava kohdassa 3.3.2.6.7.2.2 mainittujen lisävalaisinyksiköiden tunnuskoodi, |
| --- | --- |

3.3.2.6.7.1

pääasiallisen lähivalon tuottavissa ajovalaisimissa on oltava kohdassa 3.3.2.6.7.2.2 mainittujen lisävalaisinyksiköiden tunnuskoodi,

| 3.3.2.6.7.2 | lisävalaisinyksiköissä on oltava hakijan kauppanimi tai tavaramerkki sekä seuraavat merkinnät: |
| --- | --- |

3.3.2.6.7.2

lisävalaisinyksiköissä on oltava hakijan kauppanimi tai tavaramerkki sekä seuraavat merkinnät:

| 3.3.2.6.7.2.1 | valonlähteissä niiden luokka ja/tai
  LED-moduuleissa nimellisjännite ja nimellisvirta sekä LED-moduulin tunnuskoodi; |
| --- | --- |

3.3.2.6.7.2.1

valonlähteissä niiden luokka ja/tai

LED-moduuleissa nimellisjännite ja nimellisvirta sekä LED-moduulin tunnuskoodi;

| 3.3.2.6.7.2.2 | lisävalaisinten tunnuskoodi. Merkinnän on oltava helposti luettava ja pysyvä.
  Tunnuskoodi koostuu merkinnästä ”ALU”, joka tarkoittaa lisävalaisinyksikköä, ja hyväksyntämerkistä ilman ympyrää sekä käytettäessä useita erilaisia lisävalaisinyksiköitä lisätunnuksista tai -merkeistä. Tämä tunnuskoodi on merkittävä piirustuksiin. Hyväksyntämerkin ei tarvitse olla sama kuin siinä valaisimessa oleva hyväksyntämerkki, jossa lisävalaisinyksikköä käytetään, mutta molempien merkkien on oltava saman hakijan. |
| --- | --- |

3.3.2.6.7.2.2

lisävalaisinten tunnuskoodi. Merkinnän on oltava helposti luettava ja pysyvä.

Tunnuskoodi koostuu merkinnästä ”ALU”, joka tarkoittaa lisävalaisinyksikköä, ja hyväksyntämerkistä ilman ympyrää sekä käytettäessä useita erilaisia lisävalaisinyksiköitä lisätunnuksista tai -merkeistä. Tämä tunnuskoodi on merkittävä piirustuksiin. Hyväksyntämerkin ei tarvitse olla sama kuin siinä valaisimessa oleva hyväksyntämerkki, jossa lisävalaisinyksikköä käytetään, mutta molempien merkkien on oltava saman hakijan.

| 3.3.3 | Hyväksyntämerkki voidaan korvata yksilöllisellä tunnisteella, jos sellainen on saatavilla. Yksilöllisen tunnisteen on oltava seuraavassa esimerkissä esitetyn mallin mukainen: |
| --- | --- |

3.3.3

Hyväksyntämerkki voidaan korvata yksilöllisellä tunnisteella, jos sellainen on saatavilla. Yksilöllisen tunnisteen on oltava seuraavassa esimerkissä esitetyn mallin mukainen:

Image 87

a ≥ 8 mm

Edellä esitetty valaisimeen merkitty yksilöllinen tunniste (UI) osoittaa, että kyseinen tyyppi on hyväksytty ja että tyyppihyväksyntää koskevat asiaankuuluvat tiedot ovat saatavilla UNECE:n suojatussa internettietokannassa käyttämällä yksilöllistä tunnistetta 163210.

| 3.4 | Tienvalaisulaitteen muutokset ja hyväksynnän laajentaminen |
| --- | --- |

3.4

Tienvalaisulaitteen muutokset ja hyväksynnän laajentaminen

| 3.4.1 | Valaisintyyppiin mahdollisesti tehtävistä muutoksista on ilmoitettava tyyppihyväksyntäviranomaiselle, joka on hyväksynyt kyseisen tyypin. Tämän jälkeen viranomainen voi joko |
| --- | --- |

3.4.1

Valaisintyyppiin mahdollisesti tehtävistä muutoksista on ilmoitettava tyyppihyväksyntäviranomaiselle, joka on hyväksynyt kyseisen tyypin. Tämän jälkeen viranomainen voi joko

| 3.4.1.1 | katsoa, ettei tehdyillä muutoksilla todennäköisesti ole havaittavaa kielteistä vaikutusta ja että valaisin joka tapauksessa edelleen täyttää vaatimukset, tai |
| --- | --- |

3.4.1.1

katsoa, ettei tehdyillä muutoksilla todennäköisesti ole havaittavaa kielteistä vaikutusta ja että valaisin joka tapauksessa edelleen täyttää vaatimukset, tai

| 3.4.1.2 | vaatia testien suorittamisesta vastaavalta tutkimuslaitokselta uuden testausselosteen. |
| --- | --- |

3.4.1.2

vaatia testien suorittamisesta vastaavalta tutkimuslaitokselta uuden testausselosteen.

| 3.4.2 | Hyväksynnän vahvistaminen tai epääminen, jossa eritellään muutokset, on annettava kohdassa 3.2.3 tarkoitetulla menettelyllä tiedoksi tätä sääntöä soveltaville vuoden 1958 sopimuksen sopimuspuolille. |
| --- | --- |

3.4.2

Hyväksynnän vahvistaminen tai epääminen, jossa eritellään muutokset, on annettava kohdassa 3.2.3 tarkoitetulla menettelyllä tiedoksi tätä sääntöä soveltaville vuoden 1958 sopimuksen sopimuspuolille.

| 3.4.3 | Hyväksynnän laajentamisen myöntäneen tyyppihyväksyntäviranomaisen on annettava laajentamiselle sarjanumero ja ilmoitettava siitä muille tätä sääntöä soveltaville vuoden 1958 sopimuksen osapuolille tämän säännön liitteessä 1 esitetyn mallin mukaisella lomakkeella. |
| --- | --- |

3.4.3

Hyväksynnän laajentamisen myöntäneen tyyppihyväksyntäviranomaisen on annettava laajentamiselle sarjanumero ja ilmoitettava siitä muille tätä sääntöä soveltaville vuoden 1958 sopimuksen osapuolille tämän säännön liitteessä 1 esitetyn mallin mukaisella lomakkeella.

| 3.5 | Tuotannon vaatimustenmukaisuus
  Tuotannon vaatimustenmukaisuuden testausmenettelyjen on oltava vuoden 1958 sopimuksen liitteessä 1 (E/ECE/TRANS/505/Rev.3) vahvistettujen menettelyjen ja seuraavien vaatimusten mukaisia: |
| --- | --- |

3.5

Tuotannon vaatimustenmukaisuus

Tuotannon vaatimustenmukaisuuden testausmenettelyjen on oltava vuoden 1958 sopimuksen liitteessä 1 (E/ECE/TRANS/505/Rev.3) vahvistettujen menettelyjen ja seuraavien vaatimusten mukaisia:

| 3.5.1 | Tämän säännön mukaisesti hyväksyttävät tienvalaisulaitteet on valmistettava siten, että ne vastaavat hyväksyttyä tyyppiä ja täyttävät kohtien 4.16 ja 5 vaatimukset. |
| --- | --- |

3.5.1

Tämän säännön mukaisesti hyväksyttävät tienvalaisulaitteet on valmistettava siten, että ne vastaavat hyväksyttyä tyyppiä ja täyttävät kohtien 4.16 ja 5 vaatimukset.

| 3.5.1.1 | Liitteessä 2 asetettuja tuotannon vaatimustenmukaisuuden valvontamenettelyjä koskevia vähimmäisvaatimuksia on noudatettava. |
| --- | --- |

3.5.1.1

Liitteessä 2 asetettuja tuotannon vaatimustenmukaisuuden valvontamenettelyjä koskevia vähimmäisvaatimuksia on noudatettava.

| 3.5.1.2 | Liitteessä 3 asetettuja tarkastajan suorittamaa näytteenottoa koskevia vähimmäisvaatimuksia on noudatettava. |
| --- | --- |

3.5.1.2

Liitteessä 3 asetettuja tarkastajan suorittamaa näytteenottoa koskevia vähimmäisvaatimuksia on noudatettava.

| 3.5.2 | Hyväksynnän myöntänyt tyyppihyväksyntäviranomainen saa milloin tahansa tarkastaa kussakin tuotantoyksikössä sovellettavat vaatimustenmukaisuuden valvontamenetelmät. Tarkastukset on tavanomaisesti suoritettava kerran kahdessa vuodessa. |
| --- | --- |

3.5.2

Hyväksynnän myöntänyt tyyppihyväksyntäviranomainen saa milloin tahansa tarkastaa kussakin tuotantoyksikössä sovellettavat vaatimustenmukaisuuden valvontamenetelmät. Tarkastukset on tavanomaisesti suoritettava kerran kahdessa vuodessa.

| 3.5.3 | Kun kyseessä ovat laitteet, jotka täyttävät ainoastaan kohdan 5.6 vaatimukset (kulmavalaisimet), ei-vaihdettavat hehkulankavalonlähteet tai ei-vaihdettavilla hehkulankavalonlähteillä varustetut valonlähdemoduulit, hakijan on liitettävä tyyppihyväksyntäasiakirjoihin seloste, jonka on laatinut tyyppihyväksyntäasiakirjoissa ilmoitetun valonlähteen valmistaja, jonka tyyppihyväksynnästä vastaava viranomainen hyväksyy ja joka osoittaa, että kyseinen ei-vaihdettava hehkulankavalonlähde on standardin IEC 60809 3. painoksen kohdassa 4.11 vahvistettujen vaatimusten mukainen. |
| --- | --- |

3.5.3

Kun kyseessä ovat laitteet, jotka täyttävät ainoastaan kohdan 5.6 vaatimukset (kulmavalaisimet), ei-vaihdettavat hehkulankavalonlähteet tai ei-vaihdettavilla hehkulankavalonlähteillä varustetut valonlähdemoduulit, hakijan on liitettävä tyyppihyväksyntäasiakirjoihin seloste, jonka on laatinut tyyppihyväksyntäasiakirjoissa ilmoitetun valonlähteen valmistaja, jonka tyyppihyväksynnästä vastaava viranomainen hyväksyy ja joka osoittaa, että kyseinen ei-vaihdettava hehkulankavalonlähde on standardin IEC 60809 3. painoksen kohdassa 4.11 vahvistettujen vaatimusten mukainen.

| 3.5.4 | Tienvalaisulaitteet, joissa on selviä vikoja, jätetään huomiotta. |
| --- | --- |

3.5.4

Tienvalaisulaitteet, joissa on selviä vikoja, jätetään huomiotta.

| 3.5.5 | Vertailumerkkiä ei oteta huomioon. |
| --- | --- |

3.5.5

Vertailumerkkiä ei oteta huomioon.

| 3.5.6 | Taulukon 8 B osassa olevia mittauspisteitä ei oteta huomioon. |
| --- | --- |

3.5.6

Taulukon 8 B osassa olevia mittauspisteitä ei oteta huomioon.

| 3.5.7 | Taulukon 35 kohdissa 8–15 olevia mittauspisteitä ei oteta huomioon. |
| --- | --- |

3.5.7

Taulukon 35 kohdissa 8–15 olevia mittauspisteitä ei oteta huomioon.

| 3.6 | Seuraamukset vaatimustenmukaisuudesta poikkeavasta tuotannosta |
| --- | --- |

3.6

Seuraamukset vaatimustenmukaisuudesta poikkeavasta tuotannosta

| 3.6.1 | Laitteelle tämän säännön mukaisesti myönnetty hyväksyntä voidaan peruuttaa, jos edellä esitetyt vaatimukset eivät täyty. |
| --- | --- |

3.6.1

Laitteelle tämän säännön mukaisesti myönnetty hyväksyntä voidaan peruuttaa, jos edellä esitetyt vaatimukset eivät täyty.

| 3.6.2 | Jos tätä sääntöä soveltava vuoden 1958 sopimuksen sopimuspuoli peruuttaa aiemmin myöntämänsä hyväksynnän, sen on viipymättä ilmoitettava tästä muille tätä sääntöä soveltaville sopimuksen sopimuspuolille liitteessä 1 esitetyn mallin mukaisella ilmoituslomakkeella. |
| --- | --- |

3.6.2

Jos tätä sääntöä soveltava vuoden 1958 sopimuksen sopimuspuoli peruuttaa aiemmin myöntämänsä hyväksynnän, sen on viipymättä ilmoitettava tästä muille tätä sääntöä soveltaville sopimuksen sopimuspuolille liitteessä 1 esitetyn mallin mukaisella ilmoituslomakkeella.

| 3.7 | Tuotannon lopettaminen
  Jos hyväksynnän haltija lopettaa kokonaan tämän säännön mukaisesti hyväksytyn laitteen valmistamisen, hyväksynnän haltijan on ilmoitettava siitä hyväksynnän myöntäneelle viranomaiselle. Ilmoituksen saatuaan kyseisen viranomaisen on ilmoitettava asiasta muille tätä sääntöä soveltaville vuoden 1958 sopimuksen sopimuspuolille liitteessä 1 esitetyn mallin mukaisella lomakkeella. |
| --- | --- |

3.7

Tuotannon lopettaminen

Jos hyväksynnän haltija lopettaa kokonaan tämän säännön mukaisesti hyväksytyn laitteen valmistamisen, hyväksynnän haltijan on ilmoitettava siitä hyväksynnän myöntäneelle viranomaiselle. Ilmoituksen saatuaan kyseisen viranomaisen on ilmoitettava asiasta muille tätä sääntöä soveltaville vuoden 1958 sopimuksen sopimuspuolille liitteessä 1 esitetyn mallin mukaisella lomakkeella.

| 3.8 | Hyväksyntätestauksesta vastaavien tutkimuslaitosten sekä tyyppihyväksyntäviranomaisten nimet ja osoitteet
  E-sääntöä soveltavien vuoden 1958 sopimuksen sopimuspuolien on ilmoitettava Yhdistyneiden kansakuntien sihteeristölle hyväksyntätesteistä vastaavien teknisten tutkimuslaitosten sekä niiden tyyppihyväksyntäviranomaisten nimet ja osoitteet, jotka myöntävät hyväksynnän ja joille ilmoitus muissa maissa tapahtuvasta hyväksynnän myöntämisestä, laajentamisesta, epäämisestä tai peruuttamisesta taikka tuotannon lopettamisesta on lähetettävä. |
| --- | --- |

3.8

Hyväksyntätestauksesta vastaavien tutkimuslaitosten sekä tyyppihyväksyntäviranomaisten nimet ja osoitteet

E-sääntöä soveltavien vuoden 1958 sopimuksen sopimuspuolien on ilmoitettava Yhdistyneiden kansakuntien sihteeristölle hyväksyntätesteistä vastaavien teknisten tutkimuslaitosten sekä niiden tyyppihyväksyntäviranomaisten nimet ja osoitteet, jotka myöntävät hyväksynnän ja joille ilmoitus muissa maissa tapahtuvasta hyväksynnän myöntämisestä, laajentamisesta, epäämisestä tai peruuttamisesta taikka tuotannon lopettamisesta on lähetettävä.

4.   YLEISET TEKNISET VAATIMUKSET

Hyväksyttäväksi toimitettavien valaisimien on täytettävä 4 ja 5 kohdassa asetetut vaatimukset.

Tähän sääntöön sovelletaan sääntöjen nro 48, 53, 74 tai 86 jaksoon 5 ”Yleiset vaatimukset” ja jaksoon 6 ”Valaisinkohtaiset vaatimukset” ja niissä mainittuihin liitteisiin sisältyviä vaatimuksia sekä valaisimen tyyppihyväksynnän hakemishetkellä voimassa olevien muutossarjojen vaatimuksia.

On noudatettava kutakin valaisinta ja ajoneuvoluokkaa, johon valaisin on tarkoitus asentaa, koskevia vaatimuksia, kun niiden tarkistaminen valaisimen tyyppihyväksynnän hetkellä on toteutettavissa.

| 4.1 | Valaisimet on suunniteltava ja valmistettava siten, että ne toimivat tyydyttävästi tavanomaisissa käyttöolosuhteissa ja säilyttävät tässä säännössä tarkoitetut ominaisuudet huolimatta käytön aikana niihin mahdollisesti kohdistuvasta tärinästä. |
| --- | --- |

4.1

Valaisimet on suunniteltava ja valmistettava siten, että ne toimivat tyydyttävästi tavanomaisissa käyttöolosuhteissa ja säilyttävät tässä säännössä tarkoitetut ominaisuudet huolimatta käytön aikana niihin mahdollisesti kohdistuvasta tärinästä.

| 4.2 | Valaisimien on oltava sellaisia, että niiden tuottama lähivalo antaa riittävän valaistuksen ilman häikäisyä ja että kaukovalo antaa hyvän valaistuksen. Kääntyvä valo voidaan tuottaa aktivoimalla yksi lisähehkulankavalonlähde, yksi tai useampi LED-lisävalonlähde tai yksi tai useampi LED-lisämoduuli, joka on osa lähivaloa tuottavaa valaisinta. |
| --- | --- |

4.2

Valaisimien on oltava sellaisia, että niiden tuottama lähivalo antaa riittävän valaistuksen ilman häikäisyä ja että kaukovalo antaa hyvän valaistuksen. Kääntyvä valo voidaan tuottaa aktivoimalla yksi lisähehkulankavalonlähde, yksi tai useampi LED-lisävalonlähde tai yksi tai useampi LED-lisämoduuli, joka on osa lähivaloa tuottavaa valaisinta.

| 4.3 | Valaisimet on varustettava laitteella, joka mahdollistaa niiden säädön ajoneuvoissa siten, että valaisimet täyttävät niitä koskevat määräykset. Luokkien AS, BS, CS, DS ja ES ajovalaisimissa tällaisen laitteen ei tarvitse mahdollistaa vaakatasossa tapahtuvaa säätöä edellyttäen, että ajovalaisimet on suunniteltu niin, että haluttu vaakasuora suuntaus säilyy myös pystysuoran suuntauksen säätämisen jälkeen. Tällaista laitetta ei tarvitse asentaa yksiköihin, joissa heijastinta ja valoa hajottavaa linssiä ei voida erottaa toisistaan, jos kyseisiä yksiköitä käytetään ainoastaan ajoneuvoissa, joissa valaisimia voidaan säätää muulla tavoin. |
| --- | --- |

4.3

Valaisimet on varustettava laitteella, joka mahdollistaa niiden säädön ajoneuvoissa siten, että valaisimet täyttävät niitä koskevat määräykset. Luokkien AS, BS, CS, DS ja ES ajovalaisimissa tällaisen laitteen ei tarvitse mahdollistaa vaakatasossa tapahtuvaa säätöä edellyttäen, että ajovalaisimet on suunniteltu niin, että haluttu vaakasuora suuntaus säilyy myös pystysuoran suuntauksen säätämisen jälkeen. Tällaista laitetta ei tarvitse asentaa yksiköihin, joissa heijastinta ja valoa hajottavaa linssiä ei voida erottaa toisistaan, jos kyseisiä yksiköitä käytetään ainoastaan ajoneuvoissa, joissa valaisimia voidaan säätää muulla tavoin.

| 4.4 | Jos pääasiallisen lähivalon tuottava valaisin ja kaukovalon tuottava valaisin on kumpikin varustettu omalla valonlähteellä tai LED-moduulilla, säätölaitteella on voitava asianmukaisesti säätää lähivaloa ja kaukovaloa erikseen.
  Näitä vaatimuksia ei kuitenkaan sovelleta valaisinyhdistelmiin, joiden heijastimet eivät ole jaettavissa ajovalaisimittain. |
| --- | --- |

4.4

Jos pääasiallisen lähivalon tuottava valaisin ja kaukovalon tuottava valaisin on kumpikin varustettu omalla valonlähteellä tai LED-moduulilla, säätölaitteella on voitava asianmukaisesti säätää lähivaloa ja kaukovaloa erikseen.

Näitä vaatimuksia ei kuitenkaan sovelleta valaisinyhdistelmiin, joiden heijastimet eivät ole jaettavissa ajovalaisimittain.

| 4.5 | Valonlähteet |
| --- | --- |

4.5

Valonlähteet

| 4.5.1 | Valonlähteitä koskevat rajoitukset |
| --- | --- |

4.5.1

Valonlähteitä koskevat rajoitukset

| 4.5.1.1 | Valaisin voidaan varustaa ainoastaan E-säännön nro 37, 99 ja/tai 128 mukaisesti hyväksytyllä valonlähteellä edellyttäen, että sen käytölle ei aseteta rajoituksia E-säännössä nro 37 ja sen muutossarjoissa, jotka ovat voimassa tyyppihyväksynnän hakemishetkellä, tai E-säännössä nro 99 ja sen muutossarjoissa, jotka ovat voimassa tyyppihyväksynnän hakemishetkellä, tai E-säännössä nro 128 ja sen muutossarjoissa, jotka ovat voimassa tyyppihyväksynnän hakemishetkellä, taikka (ainoastaan kulmavalaisimien osalta) LED-moduulilla ja/tai valonlähdemoduulilla ja/tai (ainoastaan kulmavalaisimien osalta) ei-vaihdettavilla valonlähteillä. |
| --- | --- |

4.5.1.1

Valaisin voidaan varustaa ainoastaan E-säännön nro 37, 99 ja/tai 128 mukaisesti hyväksytyllä valonlähteellä edellyttäen, että sen käytölle ei aseteta rajoituksia E-säännössä nro 37 ja sen muutossarjoissa, jotka ovat voimassa tyyppihyväksynnän hakemishetkellä, tai E-säännössä nro 99 ja sen muutossarjoissa, jotka ovat voimassa tyyppihyväksynnän hakemishetkellä, tai E-säännössä nro 128 ja sen muutossarjoissa, jotka ovat voimassa tyyppihyväksynnän hakemishetkellä, taikka (ainoastaan kulmavalaisimien osalta) LED-moduulilla ja/tai valonlähdemoduulilla ja/tai (ainoastaan kulmavalaisimien osalta) ei-vaihdettavilla valonlähteillä.

| 4.5.1.2 | Etusumuvalaisimissa on riippumatta siitä, voidaanko valonlähteet vaihtaa vai ei, käytettävä vain yhtä tai useampaa valonlähdettä, joka on hyväksytty seuraavien sääntöjen mukaisesti:






  a) | E-sääntö nro 37 tai |
| --- | --- | --- |

4.5.1.2

Etusumuvalaisimissa on riippumatta siitä, voidaanko valonlähteet vaihtaa vai ei, käytettävä vain yhtä tai useampaa valonlähdettä, joka on hyväksytty seuraavien sääntöjen mukaisesti:

a)

E-sääntö nro 37 tai

| b) | E-sääntö nro 99 tai |
| --- | --- |

b)

E-sääntö nro 99 tai

| c) | E-sääntö nro 128, |
| --- | --- |

c)

E-sääntö nro 128,

ja/tai yhtä tai useampaa LED-moduulia, johon sovelletaan liitteen 9 vaatimuksia (vaatimustenmukaisuus on testattava).

| 4.5.1.3 | Luokan D ajovalaisimissa sallitaan ainoastaan seuraavat: |
| --- | --- |

4.5.1.3

Luokan D ajovalaisimissa sallitaan ainoastaan seuraavat:

| 4.5.1.3.1 | Pääasiallisissa lähivaloissa saa käyttää vain yhtä kaasupurkausvalonlähdettä. Lähivaloissa sallitaan enintään kaksi muuta valonlähdettä seuraavasti:






  a) | Lähivaloa tuottavan ajovalaisimen sisällä voidaan käyttää kaarrevalotoiminnon tuottamiseksi yhtä lisähehkulankavalonlähdettä, joka on hyväksytty E-säännön nro 37 mukaisesti, yhtä tai useampaa LED-lisävalonlähdettä, joka on hyväksytty E-säännön nro 128 mukaisesti, tai yhtä tai useampaa LED-lisämoduulia. |
| --- | --- | --- |

4.5.1.3.1

Pääasiallisissa lähivaloissa saa käyttää vain yhtä kaasupurkausvalonlähdettä. Lähivaloissa sallitaan enintään kaksi muuta valonlähdettä seuraavasti:

a)

Lähivaloa tuottavan ajovalaisimen sisällä voidaan käyttää kaarrevalotoiminnon tuottamiseksi yhtä lisähehkulankavalonlähdettä, joka on hyväksytty E-säännön nro 37 mukaisesti, yhtä tai useampaa LED-lisävalonlähdettä, joka on hyväksytty E-säännön nro 128 mukaisesti, tai yhtä tai useampaa LED-lisämoduulia.

| b) | Lähivaloa tuottavan ajovalaisimen sisällä voidaan käyttää infrapunasäteilyn tuottamiseksi yhtä lisähehkulankavalonlähdettä, joka on hyväksytty E-säännön nro 37 mukaisesti, yhtä tai useampaa LED-lisävalonlähdettä, joka on hyväksytty E-säännön nro 128 mukaisesti, tai yhtä tai useampaa LED-lisämoduulia. Nämä valonlähteet saavat olla toiminnassa vain samanaikaisesti kaasupurkausvalonlähteen kanssa. Jos kaasupurkausvalonlähde vikaantuu, lisähehkulankavalonlähteen, LED-lisävalonlähteen ja/tai LED-lisämoduulien on automaattisesti kytkeydyttävä pois päältä.
  Jos lisähehkulankavalonlähde tai LED-lisämoduuli vikaantuu, ajovalaisimen on edelleen täytettävä lähivaloa koskevat vaatimukset; |
| --- | --- |

b)

Lähivaloa tuottavan ajovalaisimen sisällä voidaan käyttää infrapunasäteilyn tuottamiseksi yhtä lisähehkulankavalonlähdettä, joka on hyväksytty E-säännön nro 37 mukaisesti, yhtä tai useampaa LED-lisävalonlähdettä, joka on hyväksytty E-säännön nro 128 mukaisesti, tai yhtä tai useampaa LED-lisämoduulia. Nämä valonlähteet saavat olla toiminnassa vain samanaikaisesti kaasupurkausvalonlähteen kanssa. Jos kaasupurkausvalonlähde vikaantuu, lisähehkulankavalonlähteen, LED-lisävalonlähteen ja/tai LED-lisämoduulien on automaattisesti kytkeydyttävä pois päältä.

Jos lisähehkulankavalonlähde tai LED-lisämoduuli vikaantuu, ajovalaisimen on edelleen täytettävä lähivaloa koskevat vaatimukset;

| 4.5.1.3.2 | Kaukovaloissa saa käyttää yhtä tai useampaa hehkulankavalonlähdettä, joka on hyväksytty E-säännön nro 37 mukaisesti, yhtä tai useampaa kaasupurkausvalonlähdettä, joka on hyväksytty E-säännön nro 99 mukaisesti, yhtä tai useampaa LED-valonlähdettä, joka on hyväksytty E-säännön nro 128 mukaisesti ja/tai LED-moduulia. Jos kaukovalon tuottamiseen käytetään useampaa kuin yhtä valonlähdettä, näitä valonlähteitä on käytettävä samanaikaisesti.
  On myös mahdollista, että osaa näiden valonlähteiden tuottamasta ajovalosta käytetään yksinomaan lyhyiden valomerkkien antamiseksi (esimerkiksi ohitettaessa) hakijan ilmoituksen mukaisesti. Tästä on mainittava asianomaisessa piirustuksessa ja ilmoituslomakkeessa. |
| --- | --- |

4.5.1.3.2

Kaukovaloissa saa käyttää yhtä tai useampaa hehkulankavalonlähdettä, joka on hyväksytty E-säännön nro 37 mukaisesti, yhtä tai useampaa kaasupurkausvalonlähdettä, joka on hyväksytty E-säännön nro 99 mukaisesti, yhtä tai useampaa LED-valonlähdettä, joka on hyväksytty E-säännön nro 128 mukaisesti ja/tai LED-moduulia. Jos kaukovalon tuottamiseen käytetään useampaa kuin yhtä valonlähdettä, näitä valonlähteitä on käytettävä samanaikaisesti.

On myös mahdollista, että osaa näiden valonlähteiden tuottamasta ajovalosta käytetään yksinomaan lyhyiden valomerkkien antamiseksi (esimerkiksi ohitettaessa) hakijan ilmoituksen mukaisesti. Tästä on mainittava asianomaisessa piirustuksessa ja ilmoituslomakkeessa.

| 4.5.1.4 | Luokan A ja B ajovalaisimissa sallitaan ainoastaan seuraavat: |
| --- | --- |

4.5.1.4

Luokan A ja B ajovalaisimissa sallitaan ainoastaan seuraavat:

| 4.5.1.4.1 | Pääasiallisessa lähivalossa saa käyttää vain yhtä hehkulankavalonlähdettä, joka on hyväksytty E-säännön nro 37 mukaisesti, yhtä tai useampaa LED-valonlähdettä, joka on hyväksytty E-säännön nro 128 mukaisesti tai yhtä tai useampaa LED-moduulia. Lähivaloissa sallitaan lisävalonlähteitä seuraavasti:






  a) | Lähivaloa tuottavan ajovalaisimen sisällä voidaan käyttää kääntyvän valon tuottamiseksi yhtä lisähehkulankavalonlähdettä, joka on hyväksytty E-säännön nro 37 mukaisesti, yhtä tai useampaa LED-lisävalonlähdettä, joka on hyväksytty E-säännön nro 128 mukaisesti, tai yhtä tai useampaa LED-lisämoduulia. |
| --- | --- | --- |

4.5.1.4.1

Pääasiallisessa lähivalossa saa käyttää vain yhtä hehkulankavalonlähdettä, joka on hyväksytty E-säännön nro 37 mukaisesti, yhtä tai useampaa LED-valonlähdettä, joka on hyväksytty E-säännön nro 128 mukaisesti tai yhtä tai useampaa LED-moduulia. Lähivaloissa sallitaan lisävalonlähteitä seuraavasti:

a)

Lähivaloa tuottavan ajovalaisimen sisällä voidaan käyttää kääntyvän valon tuottamiseksi yhtä lisähehkulankavalonlähdettä, joka on hyväksytty E-säännön nro 37 mukaisesti, yhtä tai useampaa LED-lisävalonlähdettä, joka on hyväksytty E-säännön nro 128 mukaisesti, tai yhtä tai useampaa LED-lisämoduulia.

| b) | Lähivaloa tuottavan ajovalaisimen sisällä voidaan käyttää infrapunasäteilyn tuottamiseksi yhtä lisähehkulankavalonlähdettä, joka on hyväksytty E-säännön nro 37 mukaisesti, yhtä tai useampaa LED-lisävalonlähdettä, joka on hyväksytty E-säännön nro 128 mukaisesti, tai yhtä tai useampaa LED-lisämoduulia. Nämä valonlähteet saavat olla toiminnassa vain samanaikaisesti pääasiallisen lähivalon kanssa. Jos pääasiallinen valonlähde vikaantuu, lisävalonlähteen ja/tai LED-lisämoduulien on automaattisesti kytkeydyttävä pois päältä. |
| --- | --- |

b)

Lähivaloa tuottavan ajovalaisimen sisällä voidaan käyttää infrapunasäteilyn tuottamiseksi yhtä lisähehkulankavalonlähdettä, joka on hyväksytty E-säännön nro 37 mukaisesti, yhtä tai useampaa LED-lisävalonlähdettä, joka on hyväksytty E-säännön nro 128 mukaisesti, tai yhtä tai useampaa LED-lisämoduulia. Nämä valonlähteet saavat olla toiminnassa vain samanaikaisesti pääasiallisen lähivalon kanssa. Jos pääasiallinen valonlähde vikaantuu, lisävalonlähteen ja/tai LED-lisämoduulien on automaattisesti kytkeydyttävä pois päältä.

Jos lisävalonlähteenä oleva hehkulankavalonlähde, yksi tai useampia LED-lisävalonlähteistä taikka yksi tai useampia LED-lisämoduuleista vikaantuu, ajovalaisimen on edelleen täytettävä lähivaloa koskevat vaatimukset.

| 4.5.1.4.2 | Kaukovalossa saa riippumatta pääasiallisen lähivalon tuottamiseen käytettävän valonlähteen tyypistä (LED-moduulit, hehkulangat tai LED-valonlähteet) käyttää yhtä tai useampaa hehkulankavalonlähdettä, joka on hyväksytty E-säännön nro 37 mukaisesti, yhtä tai useampaa LED-valonlähdettä, joka on hyväksytty E-säännön nro 128 mukaisesti; taikka yhtä tai useampaa LED-moduulia. |
| --- | --- |

4.5.1.4.2

Kaukovalossa saa riippumatta pääasiallisen lähivalon tuottamiseen käytettävän valonlähteen tyypistä (LED-moduulit, hehkulangat tai LED-valonlähteet) käyttää yhtä tai useampaa hehkulankavalonlähdettä, joka on hyväksytty E-säännön nro 37 mukaisesti, yhtä tai useampaa LED-valonlähdettä, joka on hyväksytty E-säännön nro 128 mukaisesti; taikka yhtä tai useampaa LED-moduulia.

| 4.5.1.5 | Luokan AS, BS, CS, DS ajovalaisimissa sallitaan ainoastaan seuraavat: |
| --- | --- |

4.5.1.5

Luokan AS, BS, CS, DS ajovalaisimissa sallitaan ainoastaan seuraavat:

| 4.5.1.5.1 | Pääasiallisessa lähivalossa saa käyttää yhtä tai kahta hehkulankavalonlähdettä, joka on hyväksytty E-säännön nro 37 mukaisesti, yhtä tai useampaa LED-valonlähdettä, joka on hyväksytty E-säännön nro 128 mukaisesti ja/tai yhtä tai useampaa LED-moduulia. Jos kääntyvän valon tuottamiseen käytetään lisävalonlähdettä ja/tai lisävalaisinyksikköä, voidaan käyttää ainoastaan hehkulankavalonlähteitä, jotka on hyväksytty E-säännön nro 37 mukaisesti, LED-valonlähteitä, jotka on hyväksytty E-säännön nro 128 mukaisesti, ja/tai LED-moduuleja. |
| --- | --- |

4.5.1.5.1

Pääasiallisessa lähivalossa saa käyttää yhtä tai kahta hehkulankavalonlähdettä, joka on hyväksytty E-säännön nro 37 mukaisesti, yhtä tai useampaa LED-valonlähdettä, joka on hyväksytty E-säännön nro 128 mukaisesti ja/tai yhtä tai useampaa LED-moduulia. Jos kääntyvän valon tuottamiseen käytetään lisävalonlähdettä ja/tai lisävalaisinyksikköä, voidaan käyttää ainoastaan hehkulankavalonlähteitä, jotka on hyväksytty E-säännön nro 37 mukaisesti, LED-valonlähteitä, jotka on hyväksytty E-säännön nro 128 mukaisesti, ja/tai LED-moduuleja.

| 4.5.1.5.2 | Kaukovalossa saa riippumatta pääasiallisen lähivalon tuottamiseen käytettävän valonlähteen tyypistä (LED-moduulit, hehkulangat tai LED-valonlähteet) käyttää yhtä tai useampaa hehkulankavalonlähdettä, joka on hyväksytty E-säännön nro 37 mukaisesti, yhtä tai useampaa LED-valonlähdettä, joka on hyväksytty E-säännön nro 128 mukaisesti taikka yhtä tai useampaa LED-moduulia. |
| --- | --- |

4.5.1.5.2

Kaukovalossa saa riippumatta pääasiallisen lähivalon tuottamiseen käytettävän valonlähteen tyypistä (LED-moduulit, hehkulangat tai LED-valonlähteet) käyttää yhtä tai useampaa hehkulankavalonlähdettä, joka on hyväksytty E-säännön nro 37 mukaisesti, yhtä tai useampaa LED-valonlähdettä, joka on hyväksytty E-säännön nro 128 mukaisesti taikka yhtä tai useampaa LED-moduulia.

| 4.5.1.6 | Luokan ES ajovalaisimissa sallitaan ainoastaan seuraavat: |
| --- | --- |

4.5.1.6

Luokan ES ajovalaisimissa sallitaan ainoastaan seuraavat:

| 4.5.1.6.1 | Pääasiallisessa lähivalossa saa käyttää vain yhtä kaasupurkausvalonlähdettä, joka on hyväksytty E-säännön nro 99 mukaisesti, yhtä tai useampaa LED-valonlähdettä, joka on hyväksytty E-säännön nro 128 mukaisesti tai yhtä tai useampaa LED-moduulia. Jos kääntyvän valon tuottamiseen käytetään lisävalonlähdettä ja/tai lisävalaisinyksikköä, voidaan käyttää ainoastaan hehkulankavalonlähteitä, jotka on hyväksytty E-säännön nro 37 mukaisesti, LED-valonlähteitä, jotka on hyväksytty E-säännön nro 128 mukaisesti ja/tai LED-moduuleja. |
| --- | --- |

4.5.1.6.1

Pääasiallisessa lähivalossa saa käyttää vain yhtä kaasupurkausvalonlähdettä, joka on hyväksytty E-säännön nro 99 mukaisesti, yhtä tai useampaa LED-valonlähdettä, joka on hyväksytty E-säännön nro 128 mukaisesti tai yhtä tai useampaa LED-moduulia. Jos kääntyvän valon tuottamiseen käytetään lisävalonlähdettä ja/tai lisävalaisinyksikköä, voidaan käyttää ainoastaan hehkulankavalonlähteitä, jotka on hyväksytty E-säännön nro 37 mukaisesti, LED-valonlähteitä, jotka on hyväksytty E-säännön nro 128 mukaisesti ja/tai LED-moduuleja.

| 4.5.1.6.2 | Kaukovalossa saa riippumatta pääasiallisen lähivalon tuottamiseen käytettävän valonlähteen tyypistä (LED-moduulit, kaasupurkausvalonlähteet tai LED-valonlähteet) käyttää yhtä tai useampaa kaasupurkausvalonlähdettä, joka on hyväksytty E-säännön nro 99 mukaisesti, yhtä tai useampaa LED-valonlähdettä, joka on hyväksytty E-säännön nro 128 mukaisesti, taikka yhtä tai useampaa LED-moduulia. |
| --- | --- |

4.5.1.6.2

Kaukovalossa saa riippumatta pääasiallisen lähivalon tuottamiseen käytettävän valonlähteen tyypistä (LED-moduulit, kaasupurkausvalonlähteet tai LED-valonlähteet) käyttää yhtä tai useampaa kaasupurkausvalonlähdettä, joka on hyväksytty E-säännön nro 99 mukaisesti, yhtä tai useampaa LED-valonlähdettä, joka on hyväksytty E-säännön nro 128 mukaisesti, taikka yhtä tai useampaa LED-moduulia.

| 4.5.1.7 | Kulmavalaisimet on varustettava vain yhdellä seuraavista tai niiden yhdistelmällä:






  a) | E-säännön nro 37 mukaisesti hyväksytyillä hehkulankavalonlähteillä, |
| --- | --- | --- |

4.5.1.7

Kulmavalaisimet on varustettava vain yhdellä seuraavista tai niiden yhdistelmällä:

a)

E-säännön nro 37 mukaisesti hyväksytyillä hehkulankavalonlähteillä,

| b) | E-säännön nro 128 mukaisesti hyväksytyillä LED-valonlähteillä, |
| --- | --- |

b)

E-säännön nro 128 mukaisesti hyväksytyillä LED-valonlähteillä,

| c) | LED-moduuleilla, |
| --- | --- |

c)

LED-moduuleilla,

| d) | valonlähdemoduuleilla, |
| --- | --- |

d)

valonlähdemoduuleilla,

| e) | ei-vaihdettavilla valonlähteillä. |
| --- | --- |

e)

ei-vaihdettavilla valonlähteillä.

| 4.5.1.8 | Luokan C, E, V, W ja R AFS-järjestelmät on varustettava vain yhdellä seuraavista tai niiden yhdistelmällä:






  a) | E-säännön nro 37 mukaisesti hyväksytyillä hehkulankavalonlähteillä, |
| --- | --- | --- |

4.5.1.8

Luokan C, E, V, W ja R AFS-järjestelmät on varustettava vain yhdellä seuraavista tai niiden yhdistelmällä:

a)

E-säännön nro 37 mukaisesti hyväksytyillä hehkulankavalonlähteillä,

| b) | E-säännön nro 99 mukaisesti hyväksytyillä kaasupurkausvalonlähteillä, |
| --- | --- |

b)

E-säännön nro 99 mukaisesti hyväksytyillä kaasupurkausvalonlähteillä,

| c) | E-säännön nro 128 mukaisesti hyväksytyillä LED-valonlähteillä, |
| --- | --- |

c)

E-säännön nro 128 mukaisesti hyväksytyillä LED-valonlähteillä,

| d) | LED-moduuleilla. |
| --- | --- |

d)

LED-moduuleilla.

Luokan C lähivalot (perusvalot) on kuitenkin varustettava ainoastaan vaihdettavilla valonlähteillä taikka vaihdettavilla tai ei-vaihdettavilla LED-moduuleilla.

| 4.5.2 | Valonlähteitä koskevat yleiset vaatimukset |
| --- | --- |

4.5.2

Valonlähteitä koskevat yleiset vaatimukset

| 4.5.2.1 | Jos valonlähdeluokan tai -luokkien tai -tyyppien käyttö on rajoitettu valaisimiin käytössä olevissa ajoneuvoissa, jotka on alun perin varustettu tällaisilla valaisimilla, valaisimen tyyppihyväksynnän hakijan on ilmoitettava, että valaisin on tarkoitettu asennettavaksi ainoastaan kyseisiin ajoneuvoihin. Tästä on mainittava ilmoituslomakkeessa. |
| --- | --- |

4.5.2.1

Jos valonlähdeluokan tai -luokkien tai -tyyppien käyttö on rajoitettu valaisimiin käytössä olevissa ajoneuvoissa, jotka on alun perin varustettu tällaisilla valaisimilla, valaisimen tyyppihyväksynnän hakijan on ilmoitettava, että valaisin on tarkoitettu asennettavaksi ainoastaan kyseisiin ajoneuvoihin. Tästä on mainittava ilmoituslomakkeessa.

| 4.5.2.2 | Vaihdettavien valonlähteiden tapauksessa






  a) | valaisimen rakenteen on oltava sellainen, että valonlähteet voi asentaa ainoastaan oikeaan asentoon, |
| --- | --- | --- |

4.5.2.2

Vaihdettavien valonlähteiden tapauksessa

a)

valaisimen rakenteen on oltava sellainen, että valonlähteet voi asentaa ainoastaan oikeaan asentoon,

| b) | valonlähteen kannan on oltava IEC:n julkaisussa 60061 määriteltyjen ominaisuuksien mukainen. Tässä yhteydessä sovelletaan tietolomaketta, joka koskee kyseisessä valonlähdeluokassa käytettävää kantaa. |
| --- | --- |

b)

valonlähteen kannan on oltava IEC:n julkaisussa 60061 määriteltyjen ominaisuuksien mukainen. Tässä yhteydessä sovelletaan tietolomaketta, joka koskee kyseisessä valonlähdeluokassa käytettävää kantaa.

| 4.5.2.3 | Mahdolliset elektroniset valonlähteen säätölaitteet katsotaan ajovalaisimen osaksi; ne voivat olla osa LED-moduuleita. |
| --- | --- |

4.5.2.3

Mahdolliset elektroniset valonlähteen säätölaitteet katsotaan ajovalaisimen osaksi; ne voivat olla osa LED-moduuleita.

| 4.5.2.4 | Luokan D ja/tai luokan ES ajovalaisin ja sen virranrajoitin tai valonlähteen säätölaite eivät saa tuottaa säteily- tai siirtojohtohäiriöitä, jotka voisivat aiheuttaa vikatoimintoja ajoneuvon muissa sähkö- tai elektroniikkajärjestelmissä. (7) |
| --- | --- |

4.5.2.4

Luokan D ja/tai luokan ES ajovalaisin ja sen virranrajoitin tai valonlähteen säätölaite eivät saa tuottaa säteily- tai siirtojohtohäiriöitä, jotka voisivat aiheuttaa vikatoimintoja ajoneuvon muissa sähkö- tai elektroniikkajärjestelmissä. (7

| 4.5.2.5 | Sallittuja ovat jatkuvaan toimintaan tarkoitetut etusumuvalaisimet, jotka on varustettu säteilevän valon voimakkuutta säätelevällä lisäjärjestelmällä, sekä jatkuvaan toimintaan tarkoitetut etusumuvalaisimet, jotka on rakenteellisesti yhdistetty jonkin muun, samaa valonlähdettä käyttävän toiminnon kanssa ja varustettu säteilevän valon voimakkuutta säätelevällä lisäjärjestelmällä. |
| --- | --- |

4.5.2.5

Sallittuja ovat jatkuvaan toimintaan tarkoitetut etusumuvalaisimet, jotka on varustettu säteilevän valon voimakkuutta säätelevällä lisäjärjestelmällä, sekä jatkuvaan toimintaan tarkoitetut etusumuvalaisimet, jotka on rakenteellisesti yhdistetty jonkin muun, samaa valonlähdettä käyttävän toiminnon kanssa ja varustettu säteilevän valon voimakkuutta säätelevällä lisäjärjestelmällä.

| 4.5.2.6 | Jos kyseessä on valaisin – AFS-järjestelmiä ja kulmavalaisimia lukuun ottamatta–, johon sisältyy yksi tai useampi pääasiallisen lähivalon tai etusumuvalon tuottava valonlähde tai LED-moduuli, jonka kokonaisnimellisvalovirta on suurempi kuin 2 000 luumenia, on tehtävä merkintä liitteessä 1 olevaan ilmoituslomakkeeseen.
  Jos kyse on AFS-järjestelmästä, jossa peruslähivalot tuotetaan valonlähteiden ja/tai LED-moduulien avulla ja jonka valaisinyksiköiden kokonaisvalovirta, joka ilmoitetaan liitteessä 1 olevan mallin mukaisen ilmoituslomakkeen kohdassa 9.3.2.3 on yli 2 000 luumenia sivua kohti, on siitä tehtävä merkintä liitteessä 1 olevaan ilmoituslomakkeeseen.
  LED-moduulien kokonaisnimellisvalovirta on mitattava liitteessä 9 olevan 5 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

4.5.2.6

Jos kyseessä on valaisin – AFS-järjestelmiä ja kulmavalaisimia lukuun ottamatta–, johon sisältyy yksi tai useampi pääasiallisen lähivalon tai etusumuvalon tuottava valonlähde tai LED-moduuli, jonka kokonaisnimellisvalovirta on suurempi kuin 2 000 luumenia, on tehtävä merkintä liitteessä 1 olevaan ilmoituslomakkeeseen.

Jos kyse on AFS-järjestelmästä, jossa peruslähivalot tuotetaan valonlähteiden ja/tai LED-moduulien avulla ja jonka valaisinyksiköiden kokonaisvalovirta, joka ilmoitetaan liitteessä 1 olevan mallin mukaisen ilmoituslomakkeen kohdassa 9.3.2.3 on yli 2 000 luumenia sivua kohti, on siitä tehtävä merkintä liitteessä 1 olevaan ilmoituslomakkeeseen.

LED-moduulien kokonaisnimellisvalovirta on mitattava liitteessä 9 olevan 5 kohdan mukaisesti.

| 4.5.2.7 | LED-moduulin on oltava






  a) | poistettavissa laitteesta ainoastaan työkaluja käyttämällä, ellei kyseistä LED-moduulia koskevassa ilmoituslomakkeessa ilmoiteta, että moduuli on ei-vaihdettavaa tyyppiä, ja |
| --- | --- | --- |

4.5.2.7

LED-moduulin on oltava

a)

poistettavissa laitteesta ainoastaan työkaluja käyttämällä, ellei kyseistä LED-moduulia koskevassa ilmoituslomakkeessa ilmoiteta, että moduuli on ei-vaihdettavaa tyyppiä, ja

| b) | suunniteltu niin, että työkalujen käytöstä huolimatta moduulia ei voida mekaanisesti vaihtaa mihinkään toiseen hyväksyttyyn vaihdettavaan valonlähteeseen. |
| --- | --- |

b)

suunniteltu niin, että työkalujen käytöstä huolimatta moduulia ei voida mekaanisesti vaihtaa mihinkään toiseen hyväksyttyyn vaihdettavaan valonlähteeseen.

| 4.5.3 | Valonlähteitä koskevat erityisvaatimukset |
| --- | --- |

4.5.3

Valonlähteitä koskevat erityisvaatimukset

| 4.5.3.1 | Jos kulmavalaisimet on varustettu valonlähdemoduuleilla, valonlähdemoduulien rakenteen on oltava seuraavanlainen:






  a) | kunkin valonlähdemoduulin voi asentaa vain määrättyyn oikeaan asentoon ja poistaa vain työkaluja käyttämällä; |
| --- | --- | --- |

4.5.3.1

Jos kulmavalaisimet on varustettu valonlähdemoduuleilla, valonlähdemoduulien rakenteen on oltava seuraavanlainen:

a)

kunkin valonlähdemoduulin voi asentaa vain määrättyyn oikeaan asentoon ja poistaa vain työkaluja käyttämällä;

| b) | jos laitteen kotelossa on useampia valonlähdemoduuleita, erityyppisillä ominaisuuksilla varustettuja valonlähdemoduuleita ei voi vaihtaa keskenään valaisimen kotelon sisällä; |
| --- | --- |

b)

jos laitteen kotelossa on useampia valonlähdemoduuleita, erityyppisillä ominaisuuksilla varustettuja valonlähdemoduuleita ei voi vaihtaa keskenään valaisimen kotelon sisällä;

| c) | valonlähdemoduulit ovat asiattomalta käsittelyltä suojattuja; |
| --- | --- |

c)

valonlähdemoduulit ovat asiattomalta käsittelyltä suojattuja;

| d) | valonlähdemoduulin on oltava suunniteltu siten, että sitä ei voida työkaluja käyttämällä tai ilman työkaluja mekaanisesti vaihtaa mihinkään toiseen hyväksyttyyn valonlähteeseen. |
| --- | --- |

d)

valonlähdemoduulin on oltava suunniteltu siten, että sitä ei voida työkaluja käyttämällä tai ilman työkaluja mekaanisesti vaihtaa mihinkään toiseen hyväksyttyyn valonlähteeseen.

| 4.5.3.2 | Ajovalaisimet, AFS-järjestelmät ja etusumuvalaisimet, jotka varustetaan LED-valonlähteellä ja/tai LED-moduuleilla: |
| --- | --- |

4.5.3.2

Ajovalaisimet, AFS-järjestelmät ja etusumuvalaisimet, jotka varustetaan LED-valonlähteellä ja/tai LED-moduuleilla:

| 4.5.3.2.1 | LED-moduulien toimintaan liittyvät mahdolliset elektroniset valonlähteen säätölaitteet katsotaan valaisimen osaksi; ne voivat olla osa LED-moduuleita. |
| --- | --- |

4.5.3.2.1

LED-moduulien toimintaan liittyvät mahdolliset elektroniset valonlähteen säätölaitteet katsotaan valaisimen osaksi; ne voivat olla osa LED-moduuleita.

| 4.5.3.2.2 | Valaisimen ja LED-moduulien on oltava tämän säännön liitteessä 9 määriteltyjen asianomaisten vaatimusten mukaisia. Vaatimustenmukaisuus on testattava. |
| --- | --- |

4.5.3.2.2

Valaisimen ja LED-moduulien on oltava tämän säännön liitteessä 9 määriteltyjen asianomaisten vaatimusten mukaisia. Vaatimustenmukaisuus on testattava.

| 4.5.3.2.3 | Luokkien A, B ja D ajovalaisimissa sekä AFS-järjestelmissä kaikkien pääasiallisen lähivalon tuottavien LED-valonlähteiden ja/tai LED-moduulien kokonaisnimellisvalovirran on (ainoastaan LED-moduulien osalta) oltava vähintään 1 000 luumenia liitteessä 9 olevan 5 kohdan mukaisesti mitattuna. |
| --- | --- |

4.5.3.2.3

Luokkien A, B ja D ajovalaisimissa sekä AFS-järjestelmissä kaikkien pääasiallisen lähivalon tuottavien LED-valonlähteiden ja/tai LED-moduulien kokonaisnimellisvalovirran on (ainoastaan LED-moduulien osalta) oltava vähintään 1 000 luumenia liitteessä 9 olevan 5 kohdan mukaisesti mitattuna.

| 4.5.3.2.4 | Luokkien AS, BS, CS ja DS ajovalaisimissa kaikkien pääasiallisen lähivalon tuottavien LED-valonlähteiden ja/tai LED-moduulien kokonaisnimellisvalovirta on mitattava liitteessä 9 olevan 5 kohdan mukaisesti (ainoastaan LED-moduulien osalta) ja sen on oltava vähintään seuraavien rajojen sisällä:

  Taulukko 3


  ”Luokat AS, BS, CS ja DS – ajovalaisimien valovirran vähimmäis- ja enimmäisrajat” | Luokan AS ajovalaisimet | Luokan BS ajovalaisimet | Luokan CS ajovalaisimet | Luokan DS ajovalaisimet |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Lähivalon vähimmäisvoimakkuus: | 150 luumenia | 350 luumenia | 500 luumenia | 1 000 luumenia |
| Lähivalon enimmäisvoimakkuus: | 900 luumenia | 1 000 luumenia | 2 000 luumenia | 2 000 luumenia |

4.5.3.2.4

Luokkien AS, BS, CS ja DS ajovalaisimissa kaikkien pääasiallisen lähivalon tuottavien LED-valonlähteiden ja/tai LED-moduulien kokonaisnimellisvalovirta on mitattava liitteessä 9 olevan 5 kohdan mukaisesti (ainoastaan LED-moduulien osalta) ja sen on oltava vähintään seuraavien rajojen sisällä:

Taulukko 3

Taulukko 3

”Luokat AS, BS, CS ja DS – ajovalaisimien valovirran vähimmäis- ja enimmäisrajat”

”Luokat AS, BS, CS ja DS – ajovalaisimien valovirran vähimmäis- ja enimmäisrajat”

Luokan AS ajovalaisimet

Luokan BS ajovalaisimet

Luokan CS ajovalaisimet

Luokan DS ajovalaisimet

Lähivalon vähimmäisvoimakkuus:

150 luumenia

350 luumenia

500 luumenia

1 000 luumenia

Lähivalon enimmäisvoimakkuus:

900 luumenia

1 000 luumenia

2 000 luumenia

2 000 luumenia

| 4.5.3.2.5 | Luokan ES ajovalaisimissa kaikkien pääasiallisen lähivalon tuottavien LED-valonlähteiden ja/tai LED-moduulien kokonaisnimellisvalovirta on mitattava liitteessä 9 olevan 5 kohdan mukaisesti (ainoastaan LED-moduulien osalta) ja sen on oltava vähintään seuraavien rajojen sisällä:

  Taulukko 4


  ”Luokka ES – ajovalaisimien valovirran vähimmäisraja” | Luokan ES ajovalaisimet |
| --- | --- | --- |
| Lähivalon vähimmäisvoimakkuus: | 2 000 luumenia |

4.5.3.2.5

Luokan ES ajovalaisimissa kaikkien pääasiallisen lähivalon tuottavien LED-valonlähteiden ja/tai LED-moduulien kokonaisnimellisvalovirta on mitattava liitteessä 9 olevan 5 kohdan mukaisesti (ainoastaan LED-moduulien osalta) ja sen on oltava vähintään seuraavien rajojen sisällä:

Taulukko 4

Taulukko 4

”Luokka ES – ajovalaisimien valovirran vähimmäisraja”

”Luokka ES – ajovalaisimien valovirran vähimmäisraja”

Luokan ES ajovalaisimet

Lähivalon vähimmäisvoimakkuus:

2 000 luumenia

| 4.5.3.2.6 | Jos kyseessä on vaihdettava LED-moduuli, LED-moduulin poistaminen ja korvaaminen uudella liitteessä 9 olevan 1.4.1 kohdan mukaisesti on osoitettava tekniselle tutkimuslaitokselle sitä tyydyttävällä tavalla. |
| --- | --- |

4.5.3.2.6

Jos kyseessä on vaihdettava LED-moduuli, LED-moduulin poistaminen ja korvaaminen uudella liitteessä 9 olevan 1.4.1 kohdan mukaisesti on osoitettava tekniselle tutkimuslaitokselle sitä tyydyttävällä tavalla.

| 4.5.3.2.7 | E-säännössä nro 48 määritellään, että LED-moduulit voivat sisältää muiden valonlähteiden pitimiä. |
| --- | --- |

4.5.3.2.7

E-säännössä nro 48 määritellään, että LED-moduulit voivat sisältää muiden valonlähteiden pitimiä.

| 4.5.3.3 | Luokkien AS, BS, CS ja DS ajovalaisimissa pääasiallisen lähivalon tuottavan kunkin hehkulankavalonlähteen valovirta 13,2 V:n jännitteellä ei saa ylittää 900 luumenia luokkien AS ja BS osalta ja 2 000 luumenia luokkien CS ja DS osalta. |
| --- | --- |

4.5.3.3

Luokkien AS, BS, CS ja DS ajovalaisimissa pääasiallisen lähivalon tuottavan kunkin hehkulankavalonlähteen valovirta 13,2 V:n jännitteellä ei saa ylittää 900 luumenia luokkien AS ja BS osalta ja 2 000 luumenia luokkien CS ja DS osalta.

| 4.6 | Valaisimen testaaminen
  Eri valonlähteillä varustettujen valaisimien on täytettävä seuraavat vaatimukset: |
| --- | --- |

4.6

Valaisimen testaaminen

Eri valonlähteillä varustettujen valaisimien on täytettävä seuraavat vaatimukset:

| 4.6.1 | Vaihdettavat hehkulankavalonlähteet |
| --- | --- |

4.6.1

Vaihdettavat hehkulankavalonlähteet

| 4.6.1.1 | Suoraan ajoneuvon jännitteellä toimivat hehkulankavalonlähteet:
  Valaisin on tarkastettava käyttäen säännön nro 37 mukaisia värittömiä vakiohehkulankavalonlähteitä.
  Valaisimen tarkastuksen aikana, kulmavalaisimia lukuun ottamatta, hehkulankavalonlähteille syötettävää tehoa on säädettävä niin, että saavutetaan E-säännön nro 37 asianomaisessa tietolomakkeessa ilmoitettu vertailuvalovirta jännitteellä 13,2 V.
  Kulmavalaisimen tarkastuksen aikana hehkulankavalonlähteille syötettävää tehoa on säädettävä niin, että saavutetaan E-säännön nro 37 asianomaisessa tietolomakkeessa ilmoitettu vertailuvalovirta jännitteellä 13,2 V tai 13,5 V.
  Jos pääasialliseen lähivaloon kuitenkin käytetään luokan H9 tai H9B hehkulankavalonlähdettä, hakija voi valita vertailuvalovirran jännitteellä 12,2 V tai 13,2 V E-säännön nro 37 tietolomakkeessa kullekin valonlähteelle ilmoitetun mukaisesti ja liitteen 1 ilmoituslomakkeen kohdassa 9 on ilmoitettava, mikä jännite tyyppihyväksyntää varten on valittu. |
| --- | --- |

4.6.1.1

Suoraan ajoneuvon jännitteellä toimivat hehkulankavalonlähteet:

Valaisin on tarkastettava käyttäen säännön nro 37 mukaisia värittömiä vakiohehkulankavalonlähteitä.

Valaisimen tarkastuksen aikana, kulmavalaisimia lukuun ottamatta, hehkulankavalonlähteille syötettävää tehoa on säädettävä niin, että saavutetaan E-säännön nro 37 asianomaisessa tietolomakkeessa ilmoitettu vertailuvalovirta jännitteellä 13,2 V.

Kulmavalaisimen tarkastuksen aikana hehkulankavalonlähteille syötettävää tehoa on säädettävä niin, että saavutetaan E-säännön nro 37 asianomaisessa tietolomakkeessa ilmoitettu vertailuvalovirta jännitteellä 13,2 V tai 13,5 V.

Jos pääasialliseen lähivaloon kuitenkin käytetään luokan H9 tai H9B hehkulankavalonlähdettä, hakija voi valita vertailuvalovirran jännitteellä 12,2 V tai 13,2 V E-säännön nro 37 tietolomakkeessa kullekin valonlähteelle ilmoitetun mukaisesti ja liitteen 1 ilmoituslomakkeen kohdassa 9 on ilmoitettava, mikä jännite tyyppihyväksyntää varten on valittu.

| 4.6.1.2 | Jotta vakiohehkulankavalonlähdettä voidaan suojella fotometristen mittausten aikana, mittaukset voidaan tehdä myös käyttäen muuta kuin vertailuvalovirtaa jännitteellä 13,2 V. Jos tekninen tutkimuslaitos päättää tehdä mittaukset tällä tavalla, valovoima on korjattava kertomalla mitattu arvo vakiohehkulankavalonlähteen kertoimella F lamp, jotta voidaan tarkastaa fotometristen vaatimusten täyttyminen.
  F lamp = Φ reference/ Φ test

  Φ reference on vertailuvalovirta jännitteellä 13,2 V E-säännön nro 37 asianomaisen tietolomakkeen mukaisesti.
  Φ test on mittauksessa käytetty todellinen valovirta.
  Jos valitun luokan H9 tai H9B tietolomakkeessa kuitenkin täsmennetään 12,2 V:n jännitteen vertailuvalovirta, tämä menettely ei ole sallittu. |
| --- | --- |

4.6.1.2

Jotta vakiohehkulankavalonlähdettä voidaan suojella fotometristen mittausten aikana, mittaukset voidaan tehdä myös käyttäen muuta kuin vertailuvalovirtaa jännitteellä 13,2 V. Jos tekninen tutkimuslaitos päättää tehdä mittaukset tällä tavalla, valovoima on korjattava kertomalla mitattu arvo vakiohehkulankavalonlähteen kertoimella F lamp

F lamp = Φ reference/ Φ test

lamp

reference

test

Φ reference on vertailuvalovirta jännitteellä 13,2 V E-säännön nro 37 asianomaisen tietolomakkeen mukaisesti.

reference

Φ test on mittauksessa käytetty todellinen valovirta.

test

Jos valitun luokan H9 tai H9B tietolomakkeessa kuitenkin täsmennetään 12,2 V:n jännitteen vertailuvalovirta, tämä menettely ei ole sallittu.

| 4.6.2 | Kaasupurkausvalonlähteet
  Testauksessa on käytettävä E-säännön nro 99 mukaista vakiovalonlähdettä, jota on vanhennettu vähintään 15 syklin ajan E-säännön nro 99 liitteessä 4 olevan 4 kohdan mukaisesti.
  Valaisimen testauksen aikana virranrajoittimen napojen jännitettä tai valonlähteen napojen jännitettä, jos virranrajoitin on integroitu valonlähteeseen, on säädettävä niin, että jännite on 12 V:n järjestelmässä 13,2 V tai hakijan ilmoittama ajoneuvon jännite ±0,1 V:n toleranssilla.
  Kaasupurkausvalonlähteen nimellisvalovirta voi poiketa E-säännössä nro 99 määritellystä. Mitatut valovoima-arvot on tällöin korjattava vastaavasti. |
| --- | --- |

4.6.2

Kaasupurkausvalonlähteet

Testauksessa on käytettävä E-säännön nro 99 mukaista vakiovalonlähdettä, jota on vanhennettu vähintään 15 syklin ajan E-säännön nro 99 liitteessä 4 olevan 4 kohdan mukaisesti.

Valaisimen testauksen aikana virranrajoittimen napojen jännitettä tai valonlähteen napojen jännitettä, jos virranrajoitin on integroitu valonlähteeseen, on säädettävä niin, että jännite on 12 V:n järjestelmässä 13,2 V tai hakijan ilmoittama ajoneuvon jännite ±0,1 V:n toleranssilla.

Kaasupurkausvalonlähteen nimellisvalovirta voi poiketa E-säännössä nro 99 määritellystä. Mitatut valovoima-arvot on tällöin korjattava vastaavasti.

| 4.6.3 | Vaihdettavat LED-valonlähteet
  Valaisin on tarkastettava käyttäen E-säännön nro 128 mukaista vakiovalonlähdettä.
  Valaisimen testauksen aikana valonlähteisiin syötettävää jännitettä on säädettävä niin, että jännite on 12 V:n järjestelmässä 13,2 V tai 13,5 V (vaihtoehtoisesti ainoastaan kulmavalaisimien osalta) tai 24 V:n järjestelmässä 28 V tai hakijan ilmoittama ajoneuvon jännite ±0,1 V:n toleranssilla.
  Mitatut valovoima-arvot on korjattava. Korjauskerroin on nimellisvalovirran ja käytettävällä jännitteellä mitatun valovirran arvon suhde. Jos LED-valonlähteitä on enemmän kuin yksi, käytetään korjauskertoimien keskiarvoa, ja kukin yksittäinen korjauskerroin saa poiketa tästä keskiarvosta enintään 5 prosenttia. |
| --- | --- |

4.6.3

Vaihdettavat LED-valonlähteet

Valaisin on tarkastettava käyttäen E-säännön nro 128 mukaista vakiovalonlähdettä.

Valaisimen testauksen aikana valonlähteisiin syötettävää jännitettä on säädettävä niin, että jännite on 12 V:n järjestelmässä 13,2 V tai 13,5 V (vaihtoehtoisesti ainoastaan kulmavalaisimien osalta) tai 24 V:n järjestelmässä 28 V tai hakijan ilmoittama ajoneuvon jännite ±0,1 V:n toleranssilla.

Mitatut valovoima-arvot on korjattava. Korjauskerroin on nimellisvalovirran ja käytettävällä jännitteellä mitatun valovirran arvon suhde. Jos LED-valonlähteitä on enemmän kuin yksi, käytetään korjauskertoimien keskiarvoa, ja kukin yksittäinen korjauskerroin saa poiketa tästä keskiarvosta enintään 5 prosenttia.

| 4.6.4 | LED-moduulit
  Kaikki LED-moduuleja koskevat mittaukset on tehtävä jännitteillä 6,3 V, 13,2 V tai 28,0 V, ellei tässä säännössä muuta määrätä. Elektronisen valonlähteen säätölaitteen avulla toimivat LED-moduulit on mitattava hakijan ilmoittamalla tulojännitteellä tai käyttäen virransyöttö- ja ohjauslaitetta, joka korvaa säätölaitteen fotometrisessä testissä. |
| --- | --- |

4.6.4

LED-moduulit

Kaikki LED-moduuleja koskevat mittaukset on tehtävä jännitteillä 6,3 V, 13,2 V tai 28,0 V, ellei tässä säännössä muuta määrätä. Elektronisen valonlähteen säätölaitteen avulla toimivat LED-moduulit on mitattava hakijan ilmoittamalla tulojännitteellä tai käyttäen virransyöttö- ja ohjauslaitetta, joka korvaa säätölaitteen fotometrisessä testissä.

| 4.6.5 | Ei-vaihdettavat valonlähteet (ainoastaan, jos se on sallittua 4 kohdan vaatimusten mukaisesti)
  Kaikki ei-vaihdettavilla valonlähteillä varustettuja valaisimia koskevat mittaukset on tehtävä jännitteillä 6,3 V tai 6,75 V (valinnaisesti ainoastaan kulmavalaisimien osalta), 13,2 V tai 13,5 V (valinnaisesti ainoastaan kulmavalaisimien osalta) tai 28,0 V tai käyttäen muuta hakijan ilmoittamaa ajoneuvon jännitettä. Testilaboratorio voi vaatia hakijaa toimittamaan sille tarvittavan virtalähteen. Jännitteet on syötettävä valaisimen tulonapoihin. |
| --- | --- |

4.6.5

Ei-vaihdettavat valonlähteet (ainoastaan, jos se on sallittua 4 kohdan vaatimusten mukaisesti)

Kaikki ei-vaihdettavilla valonlähteillä varustettuja valaisimia koskevat mittaukset on tehtävä jännitteillä 6,3 V tai 6,75 V (valinnaisesti ainoastaan kulmavalaisimien osalta), 13,2 V tai 13,5 V (valinnaisesti ainoastaan kulmavalaisimien osalta) tai 28,0 V tai käyttäen muuta hakijan ilmoittamaa ajoneuvon jännitettä. Testilaboratorio voi vaatia hakijaa toimittamaan sille tarvittavan virtalähteen. Jännitteet on syötettävä valaisimen tulonapoihin.

| 4.6.6 | Kun kyseessä on valaisin, jossa käytetään valonlähteen säätölaitetta, joka on osa valaisinta, mittaukset tehdään syöttäen valaisimen tulonapoihin hakijan ilmoittamaa jännitettä. |
| --- | --- |

4.6.6

Kun kyseessä on valaisin, jossa käytetään valonlähteen säätölaitetta, joka on osa valaisinta, mittaukset tehdään syöttäen valaisimen tulonapoihin hakijan ilmoittamaa jännitettä.

| 4.6.7 | Kun kyseessä on valaisin, jossa käytetään valonlähteen säätölaitetta, joka ei ole osa valaisinta, valonlähteen säätölaitteen tulonapoihin syötetään hakijan ilmoittamaa jännitettä. Testauslaboratorion on vaadittava hakijaa toimittamaan valonlähteen säätölaite, jota tarvitaan valonlähteen ja asianomaisten toimintojen virransyöttöä varten. Valonlähteen säätölaitteen tunnistustiedot ja/tai käytettävä jännite toleransseineen on ilmoitettava liitteessä 1 tarkoitetussa ilmoituslomakkeessa. |
| --- | --- |

4.6.7

Kun kyseessä on valaisin, jossa käytetään valonlähteen säätölaitetta, joka ei ole osa valaisinta, valonlähteen säätölaitteen tulonapoihin syötetään hakijan ilmoittamaa jännitettä. Testauslaboratorion on vaadittava hakijaa toimittamaan valonlähteen säätölaite, jota tarvitaan valonlähteen ja asianomaisten toimintojen virransyöttöä varten. Valonlähteen säätölaitteen tunnistustiedot ja/tai käytettävä jännite toleransseineen on ilmoitettava liitteessä 1 tarkoitetussa ilmoituslomakkeessa.

| 4.6.8 | Ajovalaisimet tai AFS-järjestelmät, jotka on varustettu erilaisilla valonlähteillä; valaisimen osat on testattava seuraavasti:






  a) | vaihdettavilla hehkulankavalonlähteillä varustetut osat on testattava kohdan 4.6.1 mukaisesti, |
| --- | --- | --- |

4.6.8

Ajovalaisimet tai AFS-järjestelmät, jotka on varustettu erilaisilla valonlähteillä; valaisimen osat on testattava seuraavasti:

a)

vaihdettavilla hehkulankavalonlähteillä varustetut osat on testattava kohdan 4.6.1 mukaisesti,

| b) | kaasupurkausvalonlähteillä varustetut osat on testattava kohdan 4.6.2 mukaisesti, |
| --- | --- |

b)

kaasupurkausvalonlähteillä varustetut osat on testattava kohdan 4.6.2 mukaisesti,

| c) | vaihdettavilla LED-valonlähteillä varustetut osat on testattava kohdan 4.6.3 mukaisesti, |
| --- | --- |

c)

vaihdettavilla LED-valonlähteillä varustetut osat on testattava kohdan 4.6.3 mukaisesti,

| d) | LED-moduuleilla varustetut osat on testattava kohdan 4.6.4 mukaisesti, |
| --- | --- |

d)

LED-moduuleilla varustetut osat on testattava kohdan 4.6.4 mukaisesti,

ja tulokset on lisättävä sen jälkeen edeltävästä valonlähteiden testistä saatuun tulokseen.

| 4.7 | Muovimateriaalista valmistettujen valoa läpäisevien osien testaaminen (lukuun ottamatta luokan AS kulma- ja ajovalaisimia). |
| --- | --- |

4.7

Muovimateriaalista valmistettujen valoa läpäisevien osien testaaminen (lukuun ottamatta luokan AS kulma- ja ajovalaisimia).

| 4.7.1 | Jos valaisimessa on muovimateriaalista valmistettu ulompi linssi, testit on tehtävä liitteen 8 vaatimusten mukaisesti. |
| --- | --- |

4.7.1

Jos valaisimessa on muovimateriaalista valmistettu ulompi linssi, testit on tehtävä liitteen 8 vaatimusten mukaisesti.

| 4.7.2 | Muovimateriaalista valmistettujen, etusumuvalaisimen sisällä olevien valoa läpäisevien osien UV-säteilynkestävyys on testattava liitteen 8 kohdan 3.4 mukaisesti. |
| --- | --- |

4.7.2

Muovimateriaalista valmistettujen, etusumuvalaisimen sisällä olevien valoa läpäisevien osien UV-säteilynkestävyys on testattava liitteen 8 kohdan 3.4 mukaisesti.

| 4.7.2.1 | Kohdassa 4.7.2 kuvattua testausta ei tarvitse tehdä, jos käytetään asiaankuuluvassa E-säännössä tai tämän säännön liitteessä 9 tarkoitettuja vähän UV-säteilyä aiheuttavia valonlähteitä, tai jos asianomaiset valaisimen komponentit suojataan UV-säteilyltä esimerkiksi lasisuotimin. |
| --- | --- |

4.7.2.1

Kohdassa 4.7.2 kuvattua testausta ei tarvitse tehdä, jos käytetään asiaankuuluvassa E-säännössä tai tämän säännön liitteessä 9 tarkoitettuja vähän UV-säteilyä aiheuttavia valonlähteitä, tai jos asianomaiset valaisimen komponentit suojataan UV-säteilyltä esimerkiksi lasisuotimin.

| 4.8 | Valorajan terävyys ja lineaarisuus on tarvittaessa testattava liitteen 5 tai 6 vaatimusten mukaisesti. |
| --- | --- |

4.8

Valorajan terävyys ja lineaarisuus on tarvittaessa testattava liitteen 5 tai 6 vaatimusten mukaisesti.

| 4.9 | On suoritettava täydentäviä testejä liitteen 7 vaatimusten mukaisesti sen varmistamiseksi, että fotometriset ominaisuudet eivät kohtuuttomasti muutu käytön aikana. Tämä vaatimus ei koske kulmavalaisimia. |
| --- | --- |

4.9

On suoritettava täydentäviä testejä liitteen 7 vaatimusten mukaisesti sen varmistamiseksi, että fotometriset ominaisuudet eivät kohtuuttomasti muutu käytön aikana. Tämä vaatimus ei koske kulmavalaisimia.

| 4.10 | Jos valaisimet, joissa on epäsymmetrinen valoraja, on suunniteltu täyttämään sekä oikean- että vasemmanpuoleisen liikenteen vaatimukset, ne voidaan mukauttaa toisenpuoleiseen liikenteeseen joko niitä ajoneuvoon asennettaessa suoritetun alkuperäisen säädön tai käyttäjän oman harkinnan mukaan. Tämä alkusäätö tai käyttäjän suorittama säätö voi tapahtua joko siten, että optinen yksikkö asennetaan tiettyyn kulmaan ajoneuvossa, tai siten, että pääasiallisen lähivalon tuottava valonlähde asennetaan tiettyyn kulmaan/asentoon optisessa yksikössä.
  Kaikissa tapauksissa saa olla käytettävissä ainoastaan kaksi toisistaan selvästi erotettavaa asentoa, joista toinen asento on tarkoitettu oikeanpuoleiselle ja toinen vasemmanpuoleiselle liikenteelle, eikä rakenne saa mahdollistaa ajovalaisimen tahatonta vaihtamista asennosta toiseen tai ajovalaisimen asettamista väliasentoon.
  Jos pääasiallisen lähivalon tuottavalle valonlähteelle on olemassa kaksi erilaista asennusasentoa, on osien, jotka kiinnittävät valonlähteen heijastimeen, oltava siten suunniteltuja ja valmistettuja, että kummassakin asennossa valonlähde pysyy paikallaan samalla tarkkuudella, jota vaaditaan niiden ajovalaisimien osalta, jotka on tarkoitettu käytettäviksi ainoastaan vasemman- tai oikeanpuoleisessa liikenteessä.
  Tämän kohdan vaatimusten täyttyminen on tarkastettava silmämääräisesti ja tarvittaessa koeasennuksella. |
| --- | --- |

4.10

Jos valaisimet, joissa on epäsymmetrinen valoraja, on suunniteltu täyttämään sekä oikean- että vasemmanpuoleisen liikenteen vaatimukset, ne voidaan mukauttaa toisenpuoleiseen liikenteeseen joko niitä ajoneuvoon asennettaessa suoritetun alkuperäisen säädön tai käyttäjän oman harkinnan mukaan. Tämä alkusäätö tai käyttäjän suorittama säätö voi tapahtua joko siten, että optinen yksikkö asennetaan tiettyyn kulmaan ajoneuvossa, tai siten, että pääasiallisen lähivalon tuottava valonlähde asennetaan tiettyyn kulmaan/asentoon optisessa yksikössä.

Kaikissa tapauksissa saa olla käytettävissä ainoastaan kaksi toisistaan selvästi erotettavaa asentoa, joista toinen asento on tarkoitettu oikeanpuoleiselle ja toinen vasemmanpuoleiselle liikenteelle, eikä rakenne saa mahdollistaa ajovalaisimen tahatonta vaihtamista asennosta toiseen tai ajovalaisimen asettamista väliasentoon.

Jos pääasiallisen lähivalon tuottavalle valonlähteelle on olemassa kaksi erilaista asennusasentoa, on osien, jotka kiinnittävät valonlähteen heijastimeen, oltava siten suunniteltuja ja valmistettuja, että kummassakin asennossa valonlähde pysyy paikallaan samalla tarkkuudella, jota vaaditaan niiden ajovalaisimien osalta, jotka on tarkoitettu käytettäviksi ainoastaan vasemman- tai oikeanpuoleisessa liikenteessä.

Tämän kohdan vaatimusten täyttyminen on tarkastettava silmämääräisesti ja tarvittaessa koeasennuksella.

| 4.11 | Mekaanisten ja sähkömekaanisten rakenteiden testaus |
| --- | --- |

4.11

Mekaanisten ja sähkömekaanisten rakenteiden testaus

| 4.11.1 | Kaikkien mekaanisten, sähkömekaanisten tai muiden osien, joita käytetään ajovalaisimissa tai valaisinyksiköissä, jotka on suunniteltu tuottamaan vuorotellen kaukovalo ja lähivalo tai lähivalo ja/tai kääntyvä kaukovalo, on oltava sellaisia, että |
| --- | --- |

4.11.1

Kaikkien mekaanisten, sähkömekaanisten tai muiden osien, joita käytetään ajovalaisimissa tai valaisinyksiköissä, jotka on suunniteltu tuottamaan vuorotellen kaukovalo ja lähivalo tai lähivalo ja/tai kääntyvä kaukovalo, on oltava sellaisia, että

| 4.11.1.1 | osa on tarpeeksi luja toimiakseen 50 000 kertaa tavanomaisessa käytössä. Tämän vaatimuksen täyttymisen varmistamiseksi hyväksyntätesteistä vastaava tutkimuslaitos voi






  a) | vaatia hakijaa toimittamaan tarvittavat välineet testin suorittamista varten; |
| --- | --- | --- |

4.11.1.1

osa on tarpeeksi luja toimiakseen 50 000 kertaa tavanomaisessa käytössä. Tämän vaatimuksen täyttymisen varmistamiseksi hyväksyntätesteistä vastaava tutkimuslaitos voi

a)

vaatia hakijaa toimittamaan tarvittavat välineet testin suorittamista varten;

| b) | luopua testauksesta, jos hakijan toimittaman valaisimen mukana on toimitettu rakenteeltaan samanlaisten ajovalaisimien hyväksyntätestauksesta vastaavan tutkimuslaitoksen antama testausseloste, jossa vahvistetaan tämän vaatimuksen täyttyminen. |
| --- | --- |

b)

luopua testauksesta, jos hakijan toimittaman valaisimen mukana on toimitettu rakenteeltaan samanlaisten ajovalaisimien hyväksyntätestauksesta vastaavan tutkimuslaitoksen antama testausseloste, jossa vahvistetaan tämän vaatimuksen täyttyminen.

| 4.11.2 | Luokan A, B ja D ajovalaisimien on oltava sellaisia, että |
| --- | --- |

4.11.2

Luokan A, B ja D ajovalaisimien on oltava sellaisia, että

| 4.11.2.1 | vikaantumistapauksessa valovoima linjan H–H yläpuolella ei saa ylittää 5.2 kohdassa lähivalolle annettuja arvoja; lisäksi lähivalon ja/tai kääntyvän kaukovalon tuottavan ajovalaisimen tuottaman valovoiman on oltava vähintään 2 500 cd testauspisteessä 25 V (linja V–V, 1,72D); |
| --- | --- |

4.11.2.1

vikaantumistapauksessa valovoima linjan H–H yläpuolella ei saa ylittää 5.2 kohdassa lähivalolle annettuja arvoja; lisäksi lähivalon ja/tai kääntyvän kaukovalon tuottavan ajovalaisimen tuottaman valovoiman on oltava vähintään 2 500 cd testauspisteessä 25 V (linja V–V, 1,72D);

| 4.11.2.2 | lähivaloon tai kaukovaloon siirryttäessä mekanismi ei saa koskaan pysähtyä näiden kahden asennon väliin. |
| --- | --- |

4.11.2.2

lähivaloon tai kaukovaloon siirryttäessä mekanismi ei saa koskaan pysähtyä näiden kahden asennon väliin.

| 4.11.3 | Luokan AS, BS, CS, DS ajovalaisimien on oltava sellaisia, että |
| --- | --- |

4.11.3

Luokan AS, BS, CS, DS ajovalaisimien on oltava sellaisia, että

| 4.11.3.1 | lukuun ottamatta kääntyvää valoa tuottavia lisävalonlähteitä ja lisävalaisinyksiköitä, järjestelmä vikaannuttuaan tuottaa automaattisesti lähivalot tai siirtyy tilaan, jonka fotometriset arvot ovat enintään 1 200 cd alueella 1 ja vähintään 2 400 cd pisteessä 0,86D-V, esimerkiksi sammuttamalla tai himmentämällä valokeilan, suuntaamalla sen alas ja/tai korvaamalla toimintamuodon toisella; |
| --- | --- |

4.11.3.1

lukuun ottamatta kääntyvää valoa tuottavia lisävalonlähteitä ja lisävalaisinyksiköitä, järjestelmä vikaannuttuaan tuottaa automaattisesti lähivalot tai siirtyy tilaan, jonka fotometriset arvot ovat enintään 1 200 cd alueella 1 ja vähintään 2 400 cd pisteessä 0,86D-V, esimerkiksi sammuttamalla tai himmentämällä valokeilan, suuntaamalla sen alas ja/tai korvaamalla toimintamuodon toisella;

| 4.11.3.2 | lukuun ottamatta kääntyvää valoa tuottavia lisävalonlähteitä ja lisävalaisinyksiköitä, lähivaloon tai kaukovaloon siirryttäessä mekanismi ei saa koskaan pysähtyä näiden kahden asennon väliin. |
| --- | --- |

4.11.3.2

lukuun ottamatta kääntyvää valoa tuottavia lisävalonlähteitä ja lisävalaisinyksiköitä, lähivaloon tai kaukovaloon siirryttäessä mekanismi ei saa koskaan pysähtyä näiden kahden asennon väliin.

| 4.11.4 | AFS-järjestelmän on oltava sellainen, että |
| --- | --- |

4.11.4

AFS-järjestelmän on oltava sellainen, että

| 4.11.4.1 | lähivaloon tai kaukovaloon siirryttäessä, kaukovalojen mukautumista lukuun ottamatta, mekanismi ei saa koskaan pysähtyä näiden kahden asennon väliin; jos se ei ole mahdollista, on kohdan 4.11.4.2 määräysten täytyttävä; |
| --- | --- |

4.11.4.1

lähivaloon tai kaukovaloon siirryttäessä, kaukovalojen mukautumista lukuun ottamatta, mekanismi ei saa koskaan pysähtyä näiden kahden asennon väliin; jos se ei ole mahdollista, on kohdan 4.11.4.2 määräysten täytyttävä;

| 4.11.4.2 | vikaannuttuaan järjestelmä tuottaa automaattisesti lähivalot tai siirtyy tilaan, jonka fotometriset arvot ovat enintään 1 300 cd kohdassa 5.3 määritellyllä alueella III b eivätkä alita arvoa 3 400 cd missään segmentin Imax pisteessä, esimerkiksi sammuttamalla tai himmentämällä valokeilan, suuntaamalla sen alas ja/tai korvaamalla toimintamuodon toisella.
  Hyväksyntätesteistä vastaavan tutkimuslaitoksen on näiden vaatimusten täyttymistä testattaessa noudatettava hakijan toimittamia ohjeita. |
| --- | --- |

4.11.4.2

vikaannuttuaan järjestelmä tuottaa automaattisesti lähivalot tai siirtyy tilaan, jonka fotometriset arvot ovat enintään 1 300 cd kohdassa 5.3 määritellyllä alueella III b eivätkä alita arvoa 3 400 cd missään segmentin Imax

Hyväksyntätesteistä vastaavan tutkimuslaitoksen on näiden vaatimusten täyttymistä testattaessa noudatettava hakijan toimittamia ohjeita.

| 4.11.5 | Käyttäjä ei voi tavallisilla työkaluilla muuttaa liikkuvien osien muotoa tai asentoa eikä vaikuttaa kytkimen toimintaan. |
| --- | --- |

4.11.5

Käyttäjä ei voi tavallisilla työkaluilla muuttaa liikkuvien osien muotoa tai asentoa eikä vaikuttaa kytkimen toimintaan.

| 4.12 | Ainoastaan epäsymmetrisellä valorajalla varustettujen valaisimien valaistusjärjestelyt eri liikenneolosuhteissa |
| --- | --- |

4.12

Ainoastaan epäsymmetrisellä valorajalla varustettujen valaisimien valaistusjärjestelyt eri liikenneolosuhteissa

| 4.12.1 | Jos valaisimet on suunniteltu täyttämään ainoastaan joko oikean- tai vasemmanpuoleiselle liikenteelle asetetut vaatimukset, on toteutettava tarvittavat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että valaisimet eivät aiheuta haittaa tienkäyttäjille niissä maissa, joissa liikenteen suunta on toinen verrattuna maahan, jota varten ajovalaisin on suunniteltu (8). Tällaisia toimenpiteitä voivat olla






  a) | valaisimen ulkolinssin osittainen peittäminen, |
| --- | --- | --- |

4.12.1

Jos valaisimet on suunniteltu täyttämään ainoastaan joko oikean- tai vasemmanpuoleiselle liikenteelle asetetut vaatimukset, on toteutettava tarvittavat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että valaisimet eivät aiheuta haittaa tienkäyttäjille niissä maissa, joissa liikenteen suunta on toinen verrattuna maahan, jota varten ajovalaisin on suunniteltu (8

a)

valaisimen ulkolinssin osittainen peittäminen,

| b) | valokeilan siirtäminen alaspäin. Vaakasuuntainen liike sallitaan, |
| --- | --- |

b)

valokeilan siirtäminen alaspäin. Vaakasuuntainen liike sallitaan,

| c) | muut toimenpiteet valokeilan asymmetrisen osan poistamiseksi tai pienentämiseksi. |
| --- | --- |

c)

muut toimenpiteet valokeilan asymmetrisen osan poistamiseksi tai pienentämiseksi.

| 4.12.2 | Kohdassa 4.12.1 tarkoitettujen toimenpiteiden jälkeen valaisimen on täytettävä seuraavat valovoimaa koskevat vaatimukset, kun säätöä ei muuteta alkuperäisen liikennesuunnan mukaisesta: |
| --- | --- |

4.12.2

Kohdassa 4.12.1 tarkoitettujen toimenpiteiden jälkeen valaisimen on täytettävä seuraavat valovoimaa koskevat vaatimukset, kun säätöä ei muuteta alkuperäisen liikennesuunnan mukaisesta:

| 4.12.2.1 | oikeanpuoleista liikennettä varten tarkoitettu lähivalo, joka on mukautettu vasemmanpuoleiseen liikenteeseen: | piste 0,86 D–1,72 L vähintään 2 500 cd, |
| --- | --- | --- |

4.12.2.1

oikeanpuoleista liikennettä varten tarkoitettu lähivalo, joka on mukautettu vasemmanpuoleiseen liikenteeseen:

piste 0,86 D–1,72 L vähintään 2 500 cd,

| | piste 0,57 U–3,43 R enintään 880 cd; |
| --- | --- |

piste 0,57 U–3,43 R enintään 880 cd;

| 4.12.2.2 | vasemmanpuoleista liikennettä varten tarkoitettu lähivalo, joka on mukautettu oikeanpuoleiseen liikenteeseen: | piste 0,86 D–1,72 R vähintään 2 500 cd, |
| --- | --- | --- |

4.12.2.2

vasemmanpuoleista liikennettä varten tarkoitettu lähivalo, joka on mukautettu oikeanpuoleiseen liikenteeseen:

piste 0,86 D–1,72 R vähintään 2 500 cd,

| | piste 0,57 U–3,43 L enintään 880 cd. |
| --- | --- |

piste 0,57 U–3,43 L enintään 880 cd.

| 4.13 | Tarvittaessa valaisin on suunniteltava siten, että jos johonkin valonlähteeseen ja/tai LED-moduuliin tulee toimintahäiriö, annetaan vikaantumissignaali, jotta E-säännön nro 48 asianmukaiset vaatimukset täyttyvät. |
| --- | --- |

4.13

Tarvittaessa valaisin on suunniteltava siten, että jos johonkin valonlähteeseen ja/tai LED-moduuliin tulee toimintahäiriö, annetaan vikaantumissignaali, jotta E-säännön nro 48 asianmukaiset vaatimukset täyttyvät.

| 4.14 | Komponentit, joihin on kiinnitetty vaihdettava valonlähde, on suunniteltava siten, että valonlähde on helppo asentaa ja että sen voi asentaa pimeässäkin ainoastaan oikeaan asentoon. |
| --- | --- |

4.14

Komponentit, joihin on kiinnitetty vaihdettava valonlähde, on suunniteltava siten, että valonlähde on helppo asentaa ja että sen voi asentaa pimeässäkin ainoastaan oikeaan asentoon.

| 4.15 | Fotometristen säätöjen ja mittausolosuhteiden osalta katso liite 4. |
| --- | --- |

4.15

Fotometristen säätöjen ja mittausolosuhteiden osalta katso liite 4.

| 4.15.1 | Jos valaisimissa on vaihdettavat valonlähteet, valaisin katsotaan hyväksyttäväksi, jos se täyttää 5 kohdan vaatimukset vähintään yhdellä vakiovalonlähteellä, joka voidaan toimittaa valaisimen mukana. |
| --- | --- |

4.15.1

Jos valaisimissa on vaihdettavat valonlähteet, valaisin katsotaan hyväksyttäväksi, jos se täyttää 5 kohdan vaatimukset vähintään yhdellä vakiovalonlähteellä, joka voidaan toimittaa valaisimen mukana.

| 4.16 | Lähetetyn valon väri:
  Lähetetyn valon on oltava väriltään valkoista kaikissa valaisimissa. Etusumuvalaisimissa lähetetyn valon väri voi kuitenkin hakijan pyynnöstä olla vaaleankeltainen.
  Kulmavalaisimissa lähetetyn valon on oltava väriltään valkoista liitteen 4 kuvassa A4-XII määritellyn valonjakautumiskaavion alueella. Esitetyn alueen ulkopuolella ei saa olla havaittavissa jyrkkää värien muutosta. |
| --- | --- |

4.16

Lähetetyn valon väri:

Lähetetyn valon on oltava väriltään valkoista kaikissa valaisimissa. Etusumuvalaisimissa lähetetyn valon väri voi kuitenkin hakijan pyynnöstä olla vaaleankeltainen.

Kulmavalaisimissa lähetetyn valon on oltava väriltään valkoista liitteen 4 kuvassa A4-XII määritellyn valonjakautumiskaavion alueella. Esitetyn alueen ulkopuolella ei saa olla havaittavissa jyrkkää värien muutosta.

| 4.16.1 | LED-moduuleja sisältävien valaisimien kolorimetriset ominaisuudet on mitattava liitteessä 9 olevan 4.3.2 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

4.16.1

LED-moduuleja sisältävien valaisimien kolorimetriset ominaisuudet on mitattava liitteessä 9 olevan 4.3.2 kohdan mukaisesti.

| 4.17 | Säädettävällä heijastimella tai AFS-järjestelmällä varustettujen ajovalaisimien osalta sovelletaan kohdan 5.1–5.4 vaatimuksia kaikkiin 3.1.3 kohdan mukaisiin kiinnitysasentoihin. Tarkastuksessa on käytettävä seuraavaa menettelyä: |
| --- | --- |

4.17

Säädettävällä heijastimella tai AFS-järjestelmällä varustettujen ajovalaisimien osalta sovelletaan kohdan 5.1–5.4 vaatimuksia kaikkiin 3.1.3 kohdan mukaisiin kiinnitysasentoihin. Tarkastuksessa on käytettävä seuraavaa menettelyä:

| 4.17.1 | Jokainen hyväksyntähakemuksessa ilmoitettu asento todennetaan testausgoniometrillä siihen linjaan nähden, joka liittää toisiinsa valonlähteen keskustan ja pisteen HV mittaustasolla. Säädettävä heijastin/järjestelmä tai sen osat säädetään tällöin asentoon, jossa mittausruutuun lankeava valo täyttää asianmukaiset kohdennusvaatimukset. |
| --- | --- |

4.17.1

Jokainen hyväksyntähakemuksessa ilmoitettu asento todennetaan testausgoniometrillä siihen linjaan nähden, joka liittää toisiinsa valonlähteen keskustan ja pisteen HV mittaustasolla. Säädettävä heijastin/järjestelmä tai sen osat säädetään tällöin asentoon, jossa mittausruutuun lankeava valo täyttää asianmukaiset kohdennusvaatimukset.

| 4.17.2 | Jos heijastin/järjestelmä tai yksi tai useampi sen osa on alun perin asennettu kohdan 4.17.1 määräysten mukaisesti, järjestelmän tai sen osien on täytettävä kohdan 5.1–5.4 asianmukaiset fotometriset vaatimukset. |
| --- | --- |

4.17.2

Jos heijastin/järjestelmä tai yksi tai useampi sen osa on alun perin asennettu kohdan 4.17.1 määräysten mukaisesti, järjestelmän tai sen osien on täytettävä kohdan 5.1–5.4 asianmukaiset fotometriset vaatimukset.

| 4.17.3 | Kun heijastinta/järjestelmää tai sen osia on käännetty pystysuunnassa ±2 astetta tai vähintään ääriasentoonsa, jos se poikkeaa alle 2 astetta lähtöasennosta, suoritetaan lisätestejä käyttäen heijastimeen/järjestelmään tai sen osiin kuuluvaa säätölaitetta. Sen jälkeen, kun koko ajovalaisin/järjestelmä tai sen osat on kohdennettu uudelleen (esimerkiksi goniometriä käyttäen) vastaavaan päinvastaiseen suuntaan, on tarkastettava valon määrä jäljempänä mainituissa kohdissa. Sen on pysyttävä vaadituissa rajoissa:






  lähivalo: | ajovalaisimien osalta pisteet B 50 L ja 75 R (ja vastaavasti B 50 R ja 75 L), |
| --- | --- | --- |
| | AFS-järjestelmien osalta pisteet B 50 L ja 75 R tai soveltuvin osin 50 R, |
| | luokkien AS, BS, CS, DS ja ES osalta pisteet HV ja 0,86 D-V; |
| kaukovalo: | IM ja piste HV (prosentteina arvosta IM). |

4.17.3

Kun heijastinta/järjestelmää tai sen osia on käännetty pystysuunnassa ±2 astetta tai vähintään ääriasentoonsa, jos se poikkeaa alle 2 astetta lähtöasennosta, suoritetaan lisätestejä käyttäen heijastimeen/järjestelmään tai sen osiin kuuluvaa säätölaitetta. Sen jälkeen, kun koko ajovalaisin/järjestelmä tai sen osat on kohdennettu uudelleen (esimerkiksi goniometriä käyttäen) vastaavaan päinvastaiseen suuntaan, on tarkastettava valon määrä jäljempänä mainituissa kohdissa. Sen on pysyttävä vaadituissa rajoissa:

lähivalo:

ajovalaisimien osalta pisteet B 50 L ja 75 R (ja vastaavasti B 50 R ja 75 L),

AFS-järjestelmien osalta pisteet B 50 L ja 75 R tai soveltuvin osin 50 R,

luokkien AS, BS, CS, DS ja ES osalta pisteet HV ja 0,86 D-V;

kaukovalo:

IM ja piste HV (prosentteina arvosta IM).

M

M

| 4.17.4 | Jos hakija on ilmoittanut useamman kuin yhden kiinnitysasennon, kohtien 4.17.1–4.17.3 menettely on toistettava kaikissa asennoissa. |
| --- | --- |

4.17.4

Jos hakija on ilmoittanut useamman kuin yhden kiinnitysasennon, kohtien 4.17.1–4.17.3 menettely on toistettava kaikissa asennoissa.

| 4.17.5 | Jos hakija ei ole pyytänyt käyttämään erityisiä kiinnitysasentoja, ajovalaisin/järjestelmä tai sen osat suunnataan 5.1–5.4 kohdassa tarkoitettuja mittauksia varten niiden säätölaitteella keskiasentoonsa. Kohdassa 4.17.3 tarkoitetut lisätestit on suoritettava sen jälkeen, kun heijastin/järjestelmä tai sen osat on säädetty ääriasentoihinsa (±2 asteen siirtymän sijaan) niiden säätölaitteen avulla. |
| --- | --- |

4.17.5

Jos hakija ei ole pyytänyt käyttämään erityisiä kiinnitysasentoja, ajovalaisin/järjestelmä tai sen osat suunnataan 5.1–5.4 kohdassa tarkoitettuja mittauksia varten niiden säätölaitteella keskiasentoonsa. Kohdassa 4.17.3 tarkoitetut lisätestit on suoritettava sen jälkeen, kun heijastin/järjestelmä tai sen osat on säädetty ääriasentoihinsa (±2 asteen siirtymän sijaan) niiden säätölaitteen avulla.

5   ERITYISET TEKNISET VAATIMUKSET

| 5.1 | Tekniset vaatimukset, jotka koskevat luokan A, B, D (GDL), BS, CS, DS tai ES (GDL) kaukovaloja (tunnukset ”R”, ”HR”, ”DR”, ”XR”, ”R-BS”, ”WR-CS”, ”WR-DS” tai ”WR-ES”) |
| --- | --- |

5.1

Tekniset vaatimukset, jotka koskevat luokan A, B, D (GDL), BS, CS, DS tai ES (GDL) kaukovaloja (tunnukset ”R”, ”HR”, ”DR”, ”XR”, ”R-BS”, ”WR-CS”, ”WR-DS” tai ”WR-ES”)

| 5.1.1 | Jos tienvalaisulaite on suunniteltu tuottamaan kaukovalo ja lähivalo, mittaukset kaukovalon tuottamasta valovoimasta on suoritettava valaisimen ollessa samalla tavoin suunnattu kuin kohdassa 5.2–5.4 tarkoitetuissa mittauksissa.
  Jos tienvalaisulaite tuottaa ainoastaan kaukovaloa, se on säädettävä siten, että enimmäisvalovoiman alue keskitetään linjojen H–H ja V–V leikkauspisteeseen. Kyseisen laitteen on täytettävä vain kohdassa 5.1.3 tarkoitetut vaatimukset.
  Jos laitteessa käytetään kaukovalon tuottamiseen useampaa kuin yhtä valonlähdettä, valovoiman enimmäisarvo (IM) on määritettävä käyttämällä kaikkia valon tuottamiseen osallistuvia valonlähteitä.
  On myös mahdollista, että osaa näiden valonlähteiden tuottamasta ajovalosta käytetään yksinomaan lyhyiden valomerkkien antamiseksi (esimerkiksi ohitettaessa) hakijan ilmoituksen mukaisesti. Tästä on mainittava asianomaisessa piirustuksessa ja ilmoituslomakkeessa. |
| --- | --- |

5.1.1

Jos tienvalaisulaite on suunniteltu tuottamaan kaukovalo ja lähivalo, mittaukset kaukovalon tuottamasta valovoimasta on suoritettava valaisimen ollessa samalla tavoin suunnattu kuin kohdassa 5.2–5.4 tarkoitetuissa mittauksissa.

Jos tienvalaisulaite tuottaa ainoastaan kaukovaloa, se on säädettävä siten, että enimmäisvalovoiman alue keskitetään linjojen H–H ja V–V leikkauspisteeseen. Kyseisen laitteen on täytettävä vain kohdassa 5.1.3 tarkoitetut vaatimukset.

Jos laitteessa käytetään kaukovalon tuottamiseen useampaa kuin yhtä valonlähdettä, valovoiman enimmäisarvo (IM) on määritettävä käyttämällä kaikkia valon tuottamiseen osallistuvia valonlähteitä.

M

On myös mahdollista, että osaa näiden valonlähteiden tuottamasta ajovalosta käytetään yksinomaan lyhyiden valomerkkien antamiseksi (esimerkiksi ohitettaessa) hakijan ilmoituksen mukaisesti. Tästä on mainittava asianomaisessa piirustuksessa ja ilmoituslomakkeessa.

| 5.1.2 | Riippumatta pääasiallisen lähivalon tuottamiseen käytettävän valonlähteen tyypistä, jokaisen kaukovalon tuottamiseen voidaan käyttää useita valonlähteitä. |
| --- | --- |

5.1.2

Riippumatta pääasiallisen lähivalon tuottamiseen käytettävän valonlähteen tyypistä, jokaisen kaukovalon tuottamiseen voidaan käyttää useita valonlähteitä.

| 5.1.3 | Kaukovalojen valovoiman jakaumaa koskevat vaatimukset |
| --- | --- |

5.1.3

Kaukovalojen valovoiman jakaumaa koskevat vaatimukset

| 5.1.3.1 | Taulukon A4-II osalta kaukovalon valovoiman jakautumisen on täytettävä seuraavat vaatimukset:

  Taulukko 5


  Kaukovalon valovoimaa koskevat vaatimukset | Luokan A ajovalaisin | Luokan B ajovalaisin | Luokan C ajovalaisin |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Testauspiste | Kulmakoordinaatit
  Astetta | Vaadittu valovoima
  cd | Vaadittu valovoima
  cd | Vaadittu valovoima
  cd |
| | | vähintään | vähintään | vähintään |
| IM | | 27 000 | 40 500 | 43 800 |
| H-5L | 0,0; 5,0 L | 3 400 | 5 100 | 6 250 |
| H-2,5L | 0,0; 2,5 L | 13 500 | 20 300 | 25 000 |
| H-2,5R | 0,0; 2,5 R | 13 500 | 20 300 | 25 000 |
| H-5R | 0,0; 5,0 R | 3 400 | 5 100 | 6 250 |

5.1.3.1

Taulukon A4-II osalta kaukovalon valovoiman jakautumisen on täytettävä seuraavat vaatimukset:

Taulukko 5

Taulukko 5

Kaukovalon valovoimaa koskevat vaatimukset

Kaukovalon valovoimaa koskevat vaatimukset

Luokan A ajovalaisin

Luokan B ajovalaisin

Luokan C ajovalaisin

Testauspiste

Kulmakoordinaatit

Astetta

Vaadittu valovoima

cd

Vaadittu valovoima

cd

Vaadittu valovoima

cd

vähintään

vähintään

vähintään

IM

M

27 000

40 500

43 800

H-5L

0,0; 5,0 L

3 400

5 100

6 250

H-2,5L

0,0; 2,5 L

13 500

20 300

25 000

H-2,5R

0,0; 2,5 R

13 500

20 300

25 000

H-5R

0,0; 5,0 R

3 400

5 100

6 250

| 5.1.3.2 | Taulukon A4-III osalta pääasiallisen kaukovalon valovoiman jakautumisen on täytettävä seuraavat vaatimukset:

  Taulukko 6


  Pääasiallisen kaukovalon valovoiman jakauma













  Testauspisteen numero | Testauspisteiden kulmakoordinaatit – asteina (*1) | Vaadittu valovoima [cd] |
| --- | --- | --- | --- |
| Luokka BS | Luokka CS | Luokka DS, ES |
| vähintään | enintään | vähintään | enintään | vähintään | enintään |
| 1 | H-V | 16 000 | – | 20 000 | – | 30 000 | --- |
| 2 | H-2.5°R ja 2,5°L | 9 000 | – | 10 000 | – | 20 000 | --- |
| 3 | H-5°R ja 5°L | 2 500 | – | 3 500 | – | 5 000 | --- |
| 4 | H-9°R ja 9°L | – | – | 2 000 | – | 3 400 | --- |
| 5 | H-12°R ja 12°L | – | – | 600 | – | 1 000 | --- |
| 6 | 2°U-V | – | – | 1 000 | – | 1 700 | --- |
| | Valon vähimmäisvoimakkuus enimmäisarvosta (IM) | 20 000 | – | 25 000 | – | 40 000 | – |
| | Valon enimmäisvoimakkuus enimmäisarvosta (IM) | – | 215 000 | – | 215 000 | – | 215 000 |

5.1.3.2

Taulukon A4-III osalta pääasiallisen kaukovalon valovoiman jakautumisen on täytettävä seuraavat vaatimukset:

Taulukko 6

Taulukko 6

Pääasiallisen kaukovalon valovoiman jakauma

Pääasiallisen kaukovalon valovoiman jakauma

Testauspisteen numero

Testauspisteiden kulmakoordinaatit – asteina (*1)

*1

Vaadittu valovoima [cd]

Luokka BS

Luokka CS

Luokka DS, ES

vähintään

enintään

vähintään

enintään

vähintään

enintään

1

H-V

16 000

–

20 000

–

30 000

---

2

H-2.5°R ja 2,5°L

9 000

–

10 000

–

20 000

---

3

H-5°R ja 5°L

2 500

–

3 500

–

5 000

---

4

H-9°R ja 9°L

–

–

2 000

–

3 400

---

5

H-12°R ja 12°L

–

–

600

–

1 000

---

6

2°U-V

–

–

1 000

–

1 700

---

Valon vähimmäisvoimakkuus enimmäisarvosta (IM)

M

20 000

–

25 000

–

40 000

–

Valon enimmäisvoimakkuus enimmäisarvosta (IM)

M

–

215 000

–

215 000

–

215 000

| 5.1.3.3 | Taulukon A4-IV osalta toissijaisen kaukovalon valovoiman jakautumisen on täytettävä seuraavat vaatimukset:

  Taulukko 7


  Toissijaisen kaukovalon valovoiman jakauma













  Testauspisteen numero | Testauspisteiden kulmakoordinaatit – asteina (*2) | Vaadittu valovoima [cd] |
| --- | --- | --- | --- |
| Luokka BS | Luokka CS | Luokka DS, ES |
| vähintään | enintään | vähintään | enintään | vähintään | enintään |
| 1 | H-V | 16 000 | – | 20 000 | – | 30 000 | – |
| 2 | H-2,5°R ja 2,5°L | 9 000 | – | 10 000 | – | 20 000 | – |
| 3 | H-5°R ja 5°L | 2 500 | – | 3 500 | – | 5 000 | – |
| 6 | 2°U-V | – | – | 1 000 | – | 1 700 | – |
| | Valon vähimmäisvoimakkuus enimmäisarvosta (IM) | 20 000 | – | 25 000 | – | 40 000 | – |
| | Valon enimmäisvoimakkuus enimmäisarvosta (IM) | – | 215 000 | – | 215 000 | – | 215 000 |

5.1.3.3

Taulukon A4-IV osalta toissijaisen kaukovalon valovoiman jakautumisen on täytettävä seuraavat vaatimukset:

Taulukko 7

Taulukko 7

Toissijaisen kaukovalon valovoiman jakauma

Toissijaisen kaukovalon valovoiman jakauma

Testauspisteen numero

Testauspisteiden kulmakoordinaatit – asteina (*2)

*2

Vaadittu valovoima [cd]

Luokka BS

Luokka CS

Luokka DS, ES

vähintään

enintään

vähintään

enintään

vähintään

enintään

1

H-V

16 000

–

20 000

–

30 000

–

2

H-2,5°R ja 2,5°L

9 000

–

10 000

–

20 000

–

3

H-5°R ja 5°L

2 500

–

3 500

–

5 000

–

6

2°U-V

–

–

1 000

–

1 700

–

Valon vähimmäisvoimakkuus enimmäisarvosta (IM)

M

20 000

–

25 000

–

40 000

–

Valon enimmäisvoimakkuus enimmäisarvosta (IM)

M

–

215 000

–

215 000

–

215 000

| 5.1.3.4 | Lukuun ottamatta luokkia BS, CS, DS ja ES, linjojen H–H ja V–V leikkauspisteen HV on sijaittava alueella, jonka rajaa isokandelakäyrä, joka vastaa 80:tä prosenttia enimmäisvalovoimasta (Imax). |
| --- | --- |

5.1.3.4

Lukuun ottamatta luokkia BS, CS, DS ja ES, linjojen H–H ja V–V leikkauspisteen HV on sijaittava alueella, jonka rajaa isokandelakäyrä, joka vastaa 80:tä prosenttia enimmäisvalovoimasta (Imax

| 5.1.3.5 | Enimmäisarvo (IM) ei missään olosuhteissa saa olla suurempi kuin 215 000 cd. |
| --- | --- |

5.1.3.5

Enimmäisarvo (IM

| 5.1.3.6 | Enimmäisvalovoiman viitemerkki (I’M) saadaan seuraavasta suhteesta:
  I′M = IM /4 300

  Tämä arvo on pyöristettävä arvoon 5 – 7,5 – 10 – 12,5 – 17,5 – 20 – 25 – 27,5 – 30 – 37,5 – 40 – 45 – 50. |
| --- | --- |

5.1.3.6

Enimmäisvalovoiman viitemerkki (I’M

I′M = IM /4 300

M

M

Tämä arvo on pyöristettävä arvoon 5 – 7,5 – 10 – 12,5 – 17,5 – 20 – 25 – 27,5 – 30 – 37,5 – 40 – 45 – 50.

| 5.1.3.7 | Neljän sekunnin kuluttua siitä, kun kaasupurkausvalonlähteellä varustettu luokan D tai ES kaukovalaisin, jossa virranrajoitinta ei ole integroitu valonlähteeseen ja jota ei ole käytetty ainakaan 30 minuuttiin, sytytetään, on saavutettava vähintään 37 500 cd:n valovoima pisteessä HV ajovalaisimella, joka tuottaa vain kaukovaloa.
  Tehonlähteen on oltava riittävän suuri tarvittavan sytytysvirran tuottamiseksi. |
| --- | --- |

5.1.3.7

Neljän sekunnin kuluttua siitä, kun kaasupurkausvalonlähteellä varustettu luokan D tai ES kaukovalaisin, jossa virranrajoitinta ei ole integroitu valonlähteeseen ja jota ei ole käytetty ainakaan 30 minuuttiin, sytytetään, on saavutettava vähintään 37 500 cd:n valovoima pisteessä HV ajovalaisimella, joka tuottaa vain kaukovaloa.

Tehonlähteen on oltava riittävän suuri tarvittavan sytytysvirran tuottamiseksi.

| 5.2 | Tekniset vaatimukset, jotka koskevat luokan A, B ja D (kaasupurkausvalonlähde) lähivalot tuottavia ajovalaisimia (tunnukset ”C”, ”HC” ja ”DC”) |
| --- | --- |

5.2

Tekniset vaatimukset, jotka koskevat luokan A, B ja D (kaasupurkausvalonlähde) lähivalot tuottavia ajovalaisimia (tunnukset ”C”, ”HC” ja ”DC”)

| 5.2.1 | Ajovalaisin on suunnattava liitteessä 5 olevan 1.2 kohdan mukaisesti.
  Jos pystysuuntaista säätöä vaadittuun asentoon ei voida tehdä toistuvasti sallittujen toleranssien puitteissa, on käytettävä liitteessä 5 olevassa 2 kohdassa määriteltyä laitemittaustapaa valorajan vaaditun vähimmäislaadun varmentamiseksi ja valokeilan suuntaamiseksi pystysuunnassa. |
| --- | --- |

5.2.1

Ajovalaisin on suunnattava liitteessä 5 olevan 1.2 kohdan mukaisesti.

Jos pystysuuntaista säätöä vaadittuun asentoon ei voida tehdä toistuvasti sallittujen toleranssien puitteissa, on käytettävä liitteessä 5 olevassa 2 kohdassa määriteltyä laitemittaustapaa valorajan vaaditun vähimmäislaadun varmentamiseksi ja valokeilan suuntaamiseksi pystysuunnassa.

| 5.2.1.1 | Näin suunnattuna ajovalaisimen on






  i) | täytettävä kohdassa 5.2.2 esitetyt vaatimukset, jos hyväksyntää haetaan ainoastaan lähivalon tuottamiseen (9), |
| --- | --- | --- |

5.2.1.1

Näin suunnattuna ajovalaisimen on

i)

täytettävä kohdassa 5.2.2 esitetyt vaatimukset, jos hyväksyntää haetaan ainoastaan lähivalon tuottamiseen (9),

9

| ii) | täytettävä kohdissa 5.2.2 ja 5.1 esitetyt vaatimukset, jos ajovalaisinta käytetään sekä lähivalon että kaukovalon tuottamiseen. |
| --- | --- |

ii)

täytettävä kohdissa 5.2.2 ja 5.1 esitetyt vaatimukset, jos ajovalaisinta käytetään sekä lähivalon että kaukovalon tuottamiseen.

| 5.2.1.2 | Jos näin suunnattu ajovalaisin ei täytä kohdissa 5.2.2 ja 5.1 esitettyjä vaatimuksia, sen suuntausta voidaan muuttaa liitteessä 5 olevan 1.2.3 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

5.2.1.2

Jos näin suunnattu ajovalaisin ei täytä kohdissa 5.2.2 ja 5.1 esitettyjä vaatimuksia, sen suuntausta voidaan muuttaa liitteessä 5 olevan 1.2.3 kohdan mukaisesti.

| 5.2.2 | Lähivalon on täytettävä taulukossa 8 ja kuvissa A4-V tai A4-VI tarkoitetut valovoimaa koskevat vaatimukset testauspisteissä.
  Kaasupurkausvalonlähteillä varustettujen lähivalaisimien on saavutettava nämä valovoimat vasta yli 10 minuutin kuluttua sytytyksestä. |
| --- | --- |

5.2.2

Lähivalon on täytettävä taulukossa 8 ja kuvissa A4-V tai A4-VI tarkoitetut valovoimaa koskevat vaatimukset testauspisteissä.

Kaasupurkausvalonlähteillä varustettujen lähivalaisimien on saavutettava nämä valovoimat vasta yli 10 minuutin kuluttua sytytyksestä.

| 5.2.2.1 | Neljän sekunnin kuluttua siitä, kun kaasupurkausvalonlähteellä varustettu luokan D lähivalaisin, jossa virranrajoitinta ei ole integroitu valonlähteeseen ja jota ei ole käytetty ainakaan 30 minuuttiin, sytytetään, on saavutettava vähintään 6 250 cd:n valovoima pisteessä 50V ajovalaisimella, joka tuottaa vain lähivaloa tai vaihtoehtoisesti lähi- ja kaukovaloa.
  Tehonlähteen on oltava riittävän suuri tarvittavan sytytysvirran tuottamiseksi.

  Taulukko 8


  Lähivalon valovoimat (kaikki valovoimat ilmaistu kandeloina)

















  Oikeanpuoleisen liikenteen ajovalaisimet(***), lähivalot | Luokka A | Luokka B | Luokka D |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | | Ks. valokeilan muoto liitteessä 4. | Kuva A4-V | Kuva A4-V | Kuva A4-VI |
| | | | Asento / astetta | | | |
| | | | vaakasuuntaan | pystysuuntaan | | | |
| A osa | Nro | Elementti | missä/mistä | mihin asti | missä | min | max | min | max | min | max |
| 1 | B50L | 3,43 L | | 0,57 U | | 350 | | 350 | | 350 |
| 2 | BR | 2,50 R | | 1,00 U | | 1 750 | | 1 750 | | |
| 3 | Alue III (ks. osa C) | | | | | 625 | | 625 | | 625 |
| 4 | 50R | 1,72 R | | 0,86 D | 5 100 | | 10 100 | | 12 500 | |
| 5 | 75R | 1,15 R | | 0,57 D | 5 100 | | 10 100 | | 12 500 | |
| 6 | 50V | V | | 0,86 D | | | 5 100 | | 7 500 | |
| 7 | 50L | 3,43 L | | 0,86 D | 3 550 | 13 200 (*) | 6 800 | 13 200 (*) | | 18 480 |
| 8 | 75L | 3,43 L | | 0,57 D | | 10 600 | | 10 600 | | |
| 9 | 25L1 | 3,43 L | | 1,72 D | | | | | | 18 800 |
| 10 | 25L2 | 9,00 L | | 1,72 D | 1 250 | | 1 700 | | 2 500 | |
| 11 | 25R1 | 9,00 R | | 1,72 D | 1 250 | | 1 700 | | 2 500 | |
| 12 | 25L3 | 15,0 L | | 1,72 D | | | | | 1 250 | |
| 13 | 25R2 | 15,0 R | | 1,72 D | | | | | 1 250 | |
| 14 | 15L | 20,0 L | | 2,86 D | | | | | 625 | |
| 15 | 15R | 20,0 R | | 2,86 D | | | | | 625 | |
| | Segmentti I A–B | 5,15 L | 5,15 R | 0,86 D | | | | | 3 750 | |
| | C–D | 2,50 R | | 1,00 U | | | | | | 1 750 |
| | Segmentti III ja alapuolella | 9,37 L | 8,50 R | 4,29 D | | | | | | 12 500 |
| | Alue IV | 5,15 L–5,15 R – 0,86 D–1,72 D | 1 700 | | 2 500 | | | |
| | Alue I | 9,00 L–9,00 R – 1,72 D–4,00 D | | 17 600 | | < 2I(**) | | |
| | Imax R | Pystysuunnassa 1,72D yläpuolella linjan V– V oikealla puolella | | | | | | 43 800 |
| | Imax L | linjan V–V vasemmalla puolella | | | | | | 31 300 |

5.2.2.1

Neljän sekunnin kuluttua siitä, kun kaasupurkausvalonlähteellä varustettu luokan D lähivalaisin, jossa virranrajoitinta ei ole integroitu valonlähteeseen ja jota ei ole käytetty ainakaan 30 minuuttiin, sytytetään, on saavutettava vähintään 6 250 cd:n valovoima pisteessä 50V ajovalaisimella, joka tuottaa vain lähivaloa tai vaihtoehtoisesti lähi- ja kaukovaloa.

Tehonlähteen on oltava riittävän suuri tarvittavan sytytysvirran tuottamiseksi.

Taulukko 8

Taulukko 8

Lähivalon valovoimat (kaikki valovoimat ilmaistu kandeloina)

Lähivalon valovoimat (kaikki valovoimat ilmaistu kandeloina)

Oikeanpuoleisen liikenteen ajovalaisimet(***), lähivalot

Luokka A

Luokka B

Luokka D

Ks. valokeilan muoto liitteessä 4.

Kuva A4-V

Kuva A4-V

Kuva A4-VI

Asento / astetta

vaakasuuntaan

pystysuuntaan

A osa

A osa

Nro

Nro

Elementti

missä/mistä

mihin asti

missä

min

max

min

max

min

max

1

B50L

3,43 L

0,57 U

350

350

350

2

BR

2,50 R

1,00 U

1 750

1 750

3

Alue III (ks. osa C)

625

625

625

4

50R

1,72 R

0,86 D

5 100

10 100

12 500

5

75R

1,15 R

0,57 D

5 100

10 100

12 500

6

50V

V

0,86 D

5 100

7 500

7

50L

3,43 L

0,86 D

3 550

13 200 (*)

6 800

13 200 (*)

18 480

8

75L

3,43 L

0,57 D

10 600

10 600

9

25L1

3,43 L

1,72 D

18 800

10

25L2

9,00 L

1,72 D

1 250

1 700

2 500

11

25R1

9,00 R

1,72 D

1 250

1 700

2 500

12

25L3

15,0 L

1,72 D

1 250

13

25R2

15,0 R

1,72 D

1 250

14

15L

20,0 L

2,86 D

625

15

15R

20,0 R

2,86 D

625

Segmentti I A–B

5,15 L

5,15 R

0,86 D

3 750

C–D

2,50 R

1,00 U

1 750

Segmentti III ja alapuolella

9,37 L

8,50 R

4,29 D

12 500

Alue IV

5,15 L–5,15 R – 0,86 D–1,72 D

1 700

2 500

Alue I

9,00 L–9,00 R – 1,72 D–4,00 D

17 600

< 2I(**)

Imax R

max

Pystysuunnassa 1,72D yläpuolella linjan V– V oikealla puolella

43 800

Imax L

max

linjan V–V vasemmalla puolella

31 300

| Oikeanpuoleisen liikenteen ajovalaisimet(***) |
| --- |
| B osa | Testauspiste | Kulmakoordinaatit – asteina | Vaadittu valovoima cd |
| B1 | 4,00 U–8,00 L | Pisteet B1+B2+B3
  190 min |
| B2 | 4,00 U – 0 |
| B3 | 4,00 U – 8,00 R |
| B4 | 2,00 U – 4,00 L | Pisteet B4+B5+B6
  375 min |
| B5 | 2,00 U – 0 |
| B6 | 2,00 U – 4,00 R |
| B7 | 0 – 8,00 L | 65 min |
| B8 | 0 – 4,00 L | 125 min |

Oikeanpuoleisen liikenteen ajovalaisimet(***)

B osa

B osa

Testauspiste

Kulmakoordinaatit – asteina

Vaadittu valovoima cd

B1

4,00 U–8,00 L

Pisteet B1+B2+B3

190 min

B2

4,00 U – 0

B3

4,00 U – 8,00 R

B4

2,00 U – 4,00 L

Pisteet B4+B5+B6

375 min

B5

2,00 U – 0

B6

2,00 U – 4,00 R

B7

0 – 8,00 L

65 min

B8

0 – 4,00 L

125 min

| Alue III (seuraavien koordinaattien rajaama – astetta) |
| --- |
| C osa | 8,00 L | 8,00 L | 8,00 R | 8,00 R | 6,00 R | 1,50 R | V–V | 4,00 L |
| 1,00 U | 4,00 U | 4,00 U | 2,00 U | 1,50 U | 1,50 U | H–H | H–H |

Alue III (seuraavien koordinaattien rajaama – astetta)

C osa

C osa

8,00 L

8,00 L

8,00 R

8,00 R

6,00 R

1,50 R

V–V

4,00 L

1,00 U

4,00 U

4,00 U

2,00 U

1,50 U

1,50 U

H–H

H–H

| Huomautukset: | Taulukon 8 osissa A, B ja C | kirjain L osoittaa, että piste on linjan V–V vasemmalla puolella, |
| --- | --- | --- |

Huomautukset:

Huomautukset:

Taulukon 8 osissa A, B ja C

kirjain L osoittaa, että piste on linjan V–V vasemmalla puolella,

| | kirjain R osoittaa, että piste on linjan V–V oikealla puolella, |
| --- | --- |

kirjain R osoittaa, että piste on linjan V–V oikealla puolella,

| | kirjain U osoittaa, että piste on linjan H–H yläpuolella, |
| --- | --- |

kirjain U osoittaa, että piste on linjan H–H yläpuolella,

| | kirjain D osoittaa, että piste tai segmentti on linjan H–H alapuolella. |
| --- | --- |

kirjain D osoittaa, että piste tai segmentti on linjan H–H alapuolella.

| (*) | Kun kyseessä on ajovalaisin, jossa LED-moduulit tuottavat lähivalon yhdessä elektronisen valonlähteen säätölaitteen kanssa, mitattu arvo saa olla enintään 18 500 cd. |
| --- | --- |

(*)

Kun kyseessä on ajovalaisin, jossa LED-moduulit tuottavat lähivalon yhdessä elektronisen valonlähteen säätölaitteen kanssa, mitattu arvo saa olla enintään 18 500 cd.

| (**) | Todellisuudessa mitattu arvo pisteissä 50 R / 50 L. |
| --- | --- |

(**)

Todellisuudessa mitattu arvo pisteissä 50 R / 50 L.

| (***) | Kirjaimen R asemesta käytetään vasemmanpuoleisen liikenteen osalta kirjainta L ja päinvastoin. |
| --- | --- |

(***)

Kirjaimen R asemesta käytetään vasemmanpuoleisen liikenteen osalta kirjainta L ja päinvastoin.

| 5.2.3 | Hyvälle näkyvyydelle haitallista sivuttaista vaihtelua ei saa esiintyä millään alueista I, III ja IV. |
| --- | --- |

5.2.3

Hyvälle näkyvyydelle haitallista sivuttaista vaihtelua ei saa esiintyä millään alueista I, III ja IV.

| 5.2.4 | Ajovalaisimien, jotka on suunniteltu täyttämään sekä oikean- että vasemmanpuoleisen liikenteen vaatimukset, on täytettävä molemmissa pääasiallisen lähivalon tuottavan optisen yksikön, valonlähteen tai pääasiallisen LED-moduulin säätöasennoissa vastaavalle liikennejärjestelmälle edellä asetetut vaatimukset. |
| --- | --- |

5.2.4

Ajovalaisimien, jotka on suunniteltu täyttämään sekä oikean- että vasemmanpuoleisen liikenteen vaatimukset, on täytettävä molemmissa pääasiallisen lähivalon tuottavan optisen yksikön, valonlähteen tai pääasiallisen LED-moduulin säätöasennoissa vastaavalle liikennejärjestelmälle edellä asetetut vaatimukset.

| 5.2.5 | Kohdan 5.2.2 vaatimuksia sovelletaan myös ajovalaisimiin, jotka on tarkoitettu tuottamaan kääntyvää valoa ja/tai joissa on kohdassa 5.2.6.2 tarkoitettu lisävalonlähde tai LED-lisämoduuleja. Jos ajovalaisin on tarkoitettu tuottamaan kääntyvää valoa, suuntausta voidaan muuttaa sillä edellytyksellä, että valokeilan akselia siirretään pystysuunnassa korkeintaan 0,2 astetta. |
| --- | --- |

5.2.5

Kohdan 5.2.2 vaatimuksia sovelletaan myös ajovalaisimiin, jotka on tarkoitettu tuottamaan kääntyvää valoa ja/tai joissa on kohdassa 5.2.6.2 tarkoitettu lisävalonlähde tai LED-lisämoduuleja. Jos ajovalaisin on tarkoitettu tuottamaan kääntyvää valoa, suuntausta voidaan muuttaa sillä edellytyksellä, että valokeilan akselia siirretään pystysuunnassa korkeintaan 0,2 astetta.

| 5.2.5.1 | Jos kääntyvä valo saadaan aikaan |
| --- | --- |

5.2.5.1

Jos kääntyvä valo saadaan aikaan

| 5.2.5.1.1 | kääntämällä lähivaloa tai siirtämällä valorajan taivetta vaakasuunnassa, mittaukset on tehtävä sen jälkeen, kun ajovalaisinasennelma on kokonaisuudessaan suunnattu uudelleen vaakasuunnassa esimerkiksi goniometrin avulla; |
| --- | --- |

5.2.5.1.1

kääntämällä lähivaloa tai siirtämällä valorajan taivetta vaakasuunnassa, mittaukset on tehtävä sen jälkeen, kun ajovalaisinasennelma on kokonaisuudessaan suunnattu uudelleen vaakasuunnassa esimerkiksi goniometrin avulla;

| 5.2.5.1.2 | siirtämällä yhtä tai useampaa ajovalaisimen optista osaa ilman, että valorajan taive siirtyy vaakasuunnassa, mittaukset on tehtävä näiden osien ollessa äärimmäisessä toiminta-asennossaan; |
| --- | --- |

5.2.5.1.2

siirtämällä yhtä tai useampaa ajovalaisimen optista osaa ilman, että valorajan taive siirtyy vaakasuunnassa, mittaukset on tehtävä näiden osien ollessa äärimmäisessä toiminta-asennossaan;

| 5.2.5.1.3 | yhden tai useamman lisävalonlähteen tai LED-lisämoduulin avulla niin, että valorajan taive ei siirry vaakasuunnassa, mittaukset on tehtävä lisävalolähteet tai LED-lisämoduulit aktivoituina. |
| --- | --- |

5.2.5.1.3

yhden tai useamman lisävalonlähteen tai LED-lisämoduulin avulla niin, että valorajan taive ei siirry vaakasuunnassa, mittaukset on tehtävä lisävalolähteet tai LED-lisämoduulit aktivoituina.

| 5.2.6 | Kussakin pääasiallisen lähivalon tuottavassa ajovalaisimessa on sallittua käyttää vain yhtä hehkulankavalonlähdettä, yhtä kaasupurkausvalonlähdettä, yhtä tai useampaa LED-valonlähdettä tai yhtä tai useampaa LED-moduulia. Lisävalonlähteet tai LED-moduulit ovat sallittuja ainoastaan seuraavin edellytyksin: |
| --- | --- |

5.2.6

Kussakin pääasiallisen lähivalon tuottavassa ajovalaisimessa on sallittua käyttää vain yhtä hehkulankavalonlähdettä, yhtä kaasupurkausvalonlähdettä, yhtä tai useampaa LED-valonlähdettä tai yhtä tai useampaa LED-moduulia. Lisävalonlähteet tai LED-moduulit ovat sallittuja ainoastaan seuraavin edellytyksin:

| 5.2.6.1 | Lähivaloa tuottavan ajovalaisimen sisällä voidaan käyttää kaarrevalotoiminnon tuottamiseksi yhtä lisähehkulankavalonlähdettä E-säännön nro 37 mukaisesti, yhtä tai useampaa LED-lisävalonlähdettä E-säännön nro 128 mukaisesti, tai yhtä tai useampaa LED-lisämoduulia. |
| --- | --- |

5.2.6.1

Lähivaloa tuottavan ajovalaisimen sisällä voidaan käyttää kaarrevalotoiminnon tuottamiseksi yhtä lisähehkulankavalonlähdettä E-säännön nro 37 mukaisesti, yhtä tai useampaa LED-lisävalonlähdettä E-säännön nro 128 mukaisesti, tai yhtä tai useampaa LED-lisämoduulia.

| 5.2.6.2 | Lähivaloa tuottavan ajovalaisimen sisällä voidaan käyttää infrapunasäteilyn tuottamiseksi yhtä lisähehkulankavalonlähdettä E-säännön nro 37 mukaisesti, yhtä tai useampaa LED-lisävalonlähdettä E-säännön nro 128 mukaisesti, tai yhtä tai useampaa LED-lisämoduulia. Ne saavat aktivoitua ainoastaan samanaikaisesti päävalonlähteen tai LED-moduulien kanssa. Jos päävalonlähde tai jokin pääasiallisista LED-moduuleista vikaantuu, kyseisen lisävalonlähteen ja/tai LED-lisämoduulien on automaattisesti kytkeydyttävä pois päältä. |
| --- | --- |

5.2.6.2

Lähivaloa tuottavan ajovalaisimen sisällä voidaan käyttää infrapunasäteilyn tuottamiseksi yhtä lisähehkulankavalonlähdettä E-säännön nro 37 mukaisesti, yhtä tai useampaa LED-lisävalonlähdettä E-säännön nro 128 mukaisesti, tai yhtä tai useampaa LED-lisämoduulia. Ne saavat aktivoitua ainoastaan samanaikaisesti päävalonlähteen tai LED-moduulien kanssa. Jos päävalonlähde tai jokin pääasiallisista LED-moduuleista vikaantuu, kyseisen lisävalonlähteen ja/tai LED-lisämoduulien on automaattisesti kytkeydyttävä pois päältä.

| 5.2.6.3 | Jos lisävalonlähteenä oleva hehkulankavalonlähde, yksi tai useampi LED-lisävalonlähde taikka yksi tai useampi LED-lisämoduuli vikaantuu, ajovalaisimen on edelleen täytettävä lähivaloa koskevat vaatimukset. |
| --- | --- |

5.2.6.3

Jos lisävalonlähteenä oleva hehkulankavalonlähde, yksi tai useampi LED-lisävalonlähde taikka yksi tai useampi LED-lisämoduuli vikaantuu, ajovalaisimen on edelleen täytettävä lähivaloa koskevat vaatimukset.

| 5.3 | Tekniset vaatimukset, jotka koskevat mukautuvia etuvalaisujärjestelmiä (AFS) (tunnukset ”XC”, ”XCE”, ”XCV”, ”XCW” ja ”XR”) |
| --- | --- |

5.3

Tekniset vaatimukset, jotka koskevat mukautuvia etuvalaisujärjestelmiä (AFS) (tunnukset ”XC”, ”XCE”, ”XCV”, ”XCW” ja ”XR”)

| 5.3.1 | Yleiset vaatimukset |
| --- | --- |

5.3.1

Yleiset vaatimukset

| 5.3.1.1 | Jokaisen järjestelmän on tuotettava luokan C lähivalot kohdan 5.3.2.4 mukaisesti sekä yhdet tai useammat joidenkin muiden luokkien lähivalot. Järjestelmään voi kuulua yksi tai useampia muita toimintamuotoja kussakin lähivaloluokassa sekä kohdan 5.3.3 ja/tai 3.1.3.2.1 mukaiset etuvalaisutoiminnot. |
| --- | --- |

5.3.1.1

Jokaisen järjestelmän on tuotettava luokan C lähivalot kohdan 5.3.2.4 mukaisesti sekä yhdet tai useammat joidenkin muiden luokkien lähivalot. Järjestelmään voi kuulua yksi tai useampia muita toimintamuotoja kussakin lähivaloluokassa sekä kohdan 5.3.3 ja/tai 3.1.3.2.1 mukaiset etuvalaisutoiminnot.

| 5.3.1.2 | Järjestelmän on pystyttävä tekemään automaattiset muutokset, joiden ansiosta tielle saadaan kunnollinen valaistus, joka ei haittaa kuljettajaa eikä muita tienkäyttäjiä. |
| --- | --- |

5.3.1.2

Järjestelmän on pystyttävä tekemään automaattiset muutokset, joiden ansiosta tielle saadaan kunnollinen valaistus, joka ei haittaa kuljettajaa eikä muita tienkäyttäjiä.

| 5.3.1.3 | Järjestelmä katsotaan hyväksyttäväksi, jos se täyttää kohtien 5.3.2 ja 5.3.3 soveltuvat fotometriset vaatimukset. |
| --- | --- |

5.3.1.3

Järjestelmä katsotaan hyväksyttäväksi, jos se täyttää kohtien 5.3.2 ja 5.3.3 soveltuvat fotometriset vaatimukset.

| 5.3.1.4 | Fotometriset mittaukset on tehtävä hakijan ohjeiden mukaisesti: |
| --- | --- |

5.3.1.4

Fotometriset mittaukset on tehtävä hakijan ohjeiden mukaisesti:

| 5.3.1.4.1 | neutraalissa tilassa; |
| --- | --- |

5.3.1.4.1

neutraalissa tilassa;

| 5.3.1.4.2 | tapauksen mukaan signaalin V, signaalin W, signaalin E tai signaalin T ollessa käytössä; |
| --- | --- |

5.3.1.4.2

tapauksen mukaan signaalin V, signaalin W, signaalin E tai signaalin T ollessa käytössä;

| 5.3.1.4.3 | tapauksen mukaan minkä tahansa muun signaalin tai signaaliyhdistelmän ollessa käytössä hakijan osoittamalla tavalla; |
| --- | --- |

5.3.1.4.3

tapauksen mukaan minkä tahansa muun signaalin tai signaaliyhdistelmän ollessa käytössä hakijan osoittamalla tavalla;

| 5.3.1.4.4 | kun kyseessä on ajovalaisin, jossa käytetään kaasupurkausvalonlähdettä, jossa virranrajoitin ei ole integroituna valonlähteeseen, neljä sekuntia sellaisen ajovalaisimen sytyttämisen jälkeen, jota ei ole käytetty 30 minuuttiin: |
| --- | --- |

5.3.1.4.4

kun kyseessä on ajovalaisin, jossa käytetään kaasupurkausvalonlähdettä, jossa virranrajoitin ei ole integroituna valonlähteeseen, neljä sekuntia sellaisen ajovalaisimen sytyttämisen jälkeen, jota ei ole käytetty 30 minuuttiin:

| 5.3.1.4.4.1 | järjestelmällä, joka tuottaa vain kaukovalot, on saavutettava vähintään 37 500 cd:n valovoima pisteessä HV, |
| --- | --- |

5.3.1.4.4.1

järjestelmällä, joka tuottaa vain kaukovalot, on saavutettava vähintään 37 500 cd:n valovoima pisteessä HV,

| 5.3.1.4.4.2 | järjestelmällä, joka tuottaa vain lähivalot tai valinnan mukaan lähivalo- ja kaukovalotoiminnon, kuten kohdissa 4.11.1 ja 4.11.4 kuvataan, on saavutettava vähintään 3 100 cd:n valovoima pisteessä 50 V, kun luokan C lähivalot aktivoidaan, |
| --- | --- |

5.3.1.4.4.2

järjestelmällä, joka tuottaa vain lähivalot tai valinnan mukaan lähivalo- ja kaukovalotoiminnon, kuten kohdissa 4.11.1 ja 4.11.4 kuvataan, on saavutettava vähintään 3 100 cd:n valovoima pisteessä 50 V, kun luokan C lähivalot aktivoidaan,

| 5.3.1.4.4.3 | molemmissa tapauksissa tehonlähteen on oltava riittävä tarvittavan virtaimpulssin tuottamiseksi. |
| --- | --- |

5.3.1.4.4.3

molemmissa tapauksissa tehonlähteen on oltava riittävä tarvittavan virtaimpulssin tuottamiseksi.

| 5.3.2 | Lähivaloihin sovellettavat määräykset
  Ennen seuraavien kohtien mukaisia testejä järjestelmä on saatettava neutraaliin tilaan eli tilaan, jossa se tuottaa luokan C lähivalot. |
| --- | --- |

5.3.2

Lähivaloihin sovellettavat määräykset

Ennen seuraavien kohtien mukaisia testejä järjestelmä on saatettava neutraaliin tilaan eli tilaan, jossa se tuottaa luokan C lähivalot.

| 5.3.2.1 | Lähivalojen on tuotettava neutraalissa tilassa järjestelmän (ajoneuvon) kummallakin sivulla vähintään yhden valaisinyksikön avulla liitteen 5 mukainen valoraja tai |
| --- | --- |

5.3.2.1

Lähivalojen on tuotettava neutraalissa tilassa järjestelmän (ajoneuvon) kummallakin sivulla vähintään yhden valaisinyksikön avulla liitteen 5 mukainen valoraja tai

| 5.3.2.1.1 | järjestelmässä on oltava muita menetelmiä, esimerkiksi optisia välineitä tai tilapäisiä apuvaloja, jotka mahdollistavat valokeilojen selvän ja virheettömän suuntaamisen. |
| --- | --- |

5.3.2.1.1

järjestelmässä on oltava muita menetelmiä, esimerkiksi optisia välineitä tai tilapäisiä apuvaloja, jotka mahdollistavat valokeilojen selvän ja virheettömän suuntaamisen.

| 5.3.2.1.2 | Liitettä 5 ei sovelleta kohdassa 4.12 tarkoitettuun liikenteen suunnan muutostoimintoon. |
| --- | --- |

5.3.2.1.2

Liitettä 5 ei sovelleta kohdassa 4.12 tarkoitettuun liikenteen suunnan muutostoimintoon.

| 5.3.2.2 | Järjestelmä tai sen osat on suunnattava liitteen 5 kohdan 1 vaatimusten mukaisesti siten, että valorajan sijainti on taulukossa 10 esitettyjen vaatimusten mukainen.
  Jos pystysuuntaista säätöä vaadittuun asentoon ei voida tehdä toistuvasti sallittujen toleranssien puitteissa, on käytettävä liitteen 5 kohdassa 2 määriteltyä laitemittaustapaa valorajan vaaditun vähimmäislaadun varmentamiseksi ja valokeilan suuntaamiseksi pystysuunnassa. |
| --- | --- |

5.3.2.2

Järjestelmä tai sen osat on suunnattava liitteen 5 kohdan 1 vaatimusten mukaisesti siten, että valorajan sijainti on taulukossa 10 esitettyjen vaatimusten mukainen.

Jos pystysuuntaista säätöä vaadittuun asentoon ei voida tehdä toistuvasti sallittujen toleranssien puitteissa, on käytettävä liitteen 5 kohdassa 2 määriteltyä laitemittaustapaa valorajan vaaditun vähimmäislaadun varmentamiseksi ja valokeilan suuntaamiseksi pystysuunnassa.

| 5.3.2.3 | Kun järjestelmä tai sen osat on näin suunnattu






  a) | sen on täytettävä jäljempänä olevissa asiaan liittyvissä kohdissa asetetut vaatimukset, mikäli hyväksyntää haetaan ainoastaan lähivaloille; |
| --- | --- | --- |

5.3.2.3

Kun järjestelmä tai sen osat on näin suunnattu

a)

sen on täytettävä jäljempänä olevissa asiaan liittyvissä kohdissa asetetut vaatimukset, mikäli hyväksyntää haetaan ainoastaan lähivaloille;

| b) | jos järjestelmä on suunniteltu tuottamaan lisävaloa tai merkkivaloja tämän säännön mukaisesti, sen on täytettävä myös jäljempänä olevissa asiaan liittyvissä kohdissa asetetut vaatimukset, mikäli se ei ole säädettävissä erikseen. |
| --- | --- |

b)

jos järjestelmä on suunniteltu tuottamaan lisävaloa tai merkkivaloja tämän säännön mukaisesti, sen on täytettävä myös jäljempänä olevissa asiaan liittyvissä kohdissa asetetut vaatimukset, mikäli se ei ole säädettävissä erikseen.

| 5.3.2.4 | Kun järjestelmä tuottaa tietynlaiset lähivalot, sen on oltava taulukon 9 (fotometriset vaatimukset) osan A ja taulukon 10 (Imax ja valorajan sijainti) asianmukaisessa sarakkeessa (luokka C, V, E tai W) sekä liitteen 5 kohdassa 1 asetettujen (valorajaa koskevien) vaatimusten mukainen. |
| --- | --- |

5.3.2.4

Kun järjestelmä tuottaa tietynlaiset lähivalot, sen on oltava taulukon 9 (fotometriset vaatimukset) osan A ja taulukon 10 (Imax

| 5.3.2.5 | Valokeila voidaan tuottaa kääntyvien valojen toimintamuodossa seuraavilla edellytyksillä: |
| --- | --- |

5.3.2.5

Valokeila voidaan tuottaa kääntyvien valojen toimintamuodossa seuraavilla edellytyksillä:

| 5.3.2.5.1 | järjestelmä on taulukon 9 (fotometriset vaatimukset) osan B ja taulukon 10 (valorajaan sovellettavat määräykset) kohdan B soveltuvien määräysten mukainen, kun arvot mitataan kohdassa 5.3.4 osoitetun menettelyn mukaisesti siinä kääntyvien valojen luokassa (1 tai 2), jota varten hyväksyntää haetaan; |
| --- | --- |

5.3.2.5.1

järjestelmä on taulukon 9 (fotometriset vaatimukset) osan B ja taulukon 10 (valorajaan sovellettavat määräykset) kohdan B soveltuvien määräysten mukainen, kun arvot mitataan kohdassa 5.3.4 osoitetun menettelyn mukaisesti siinä kääntyvien valojen luokassa (1 tai 2), jota varten hyväksyntää haetaan;

| 5.3.2.5.2 | kun signaali T vastaa ajoneuvon pienintä kääntösädettä vasemmalle (tai oikealle), kaikkien järjestelmän oikealla tai vasemmalla sivulla sijaitsevien valaistuksen tuottamiseen vaikuttavien yksiköiden tuottama valovoima on yhteensä vähintään 2 500 cd yhdessä tai useammassa pisteessä alueella, jonka yläraja noudattaa linjaa H–H, alaraja on 2 astetta siitä alaspäin sekä vasen ja oikea raja sijaitsevat 10–45 astetta vasemmalle (tai oikealle); |
| --- | --- |

5.3.2.5.2

kun signaali T vastaa ajoneuvon pienintä kääntösädettä vasemmalle (tai oikealle), kaikkien järjestelmän oikealla tai vasemmalla sivulla sijaitsevien valaistuksen tuottamiseen vaikuttavien yksiköiden tuottama valovoima on yhteensä vähintään 2 500 cd yhdessä tai useammassa pisteessä alueella, jonka yläraja noudattaa linjaa H–H, alaraja on 2 astetta siitä alaspäin sekä vasen ja oikea raja sijaitsevat 10–45 astetta vasemmalle (tai oikealle);

| 5.3.2.5.3 | jos hyväksyntää haetaan luokan 1 kääntyvälle valolle, järjestelmän käyttö rajoittuu ajoneuvoihin, jotka on suunniteltu siten, että järjestelmän tuottaman valorajan kulman vaakasuuntainen sijainti on E-säännön nro 48 kohdan 6.22.7.4.5 i-alakohdan soveltuvien määräysten mukainen; |
| --- | --- |

5.3.2.5.3

jos hyväksyntää haetaan luokan 1 kääntyvälle valolle, järjestelmän käyttö rajoittuu ajoneuvoihin, jotka on suunniteltu siten, että järjestelmän tuottaman valorajan kulman vaakasuuntainen sijainti on E-säännön nro 48 kohdan 6.22.7.4.5 i-alakohdan soveltuvien määräysten mukainen;

| 5.3.2.5.4 | jos hyväksyntää haetaan luokan 1 kääntyville valoille, järjestelmä on suunniteltu siten, että jos valon sivusuuntaiseen liikkeeseen tai valaistuksen vaihtoon tulee toimintahäiriö, voidaan luoda automaattisesti uudet fotometriset olosuhteet, jotka vastaavat kohdassa 5.3.2.4 määriteltyjä olosuhteita tai tuottavat arvot, jotka ovat enintään 1 300 cd taulukossa 11 määritellyllä alueella III b ja vähintään 3 400 cd jossakin segmentin Imax pisteessä.
  Tämä ei kuitenkaan ole tarpeen, jos 880 cd:n arvo ei ylity missään kohdassa alueella, jonka vasen raja on enintään 5 astetta vasemmalle järjestelmän vertailuakselista 0,3 asteen korkeudella linjasta H–H ja vähintään 5 astetta vasemmalle vertailuakselista 0,57 asteen korkeudella kyseisestä linjasta. |
| --- | --- |

5.3.2.5.4

jos hyväksyntää haetaan luokan 1 kääntyville valoille, järjestelmä on suunniteltu siten, että jos valon sivusuuntaiseen liikkeeseen tai valaistuksen vaihtoon tulee toimintahäiriö, voidaan luoda automaattisesti uudet fotometriset olosuhteet, jotka vastaavat kohdassa 5.3.2.4 määriteltyjä olosuhteita tai tuottavat arvot, jotka ovat enintään 1 300 cd taulukossa 11 määritellyllä alueella III b ja vähintään 3 400 cd jossakin segmentin Imax

Tämä ei kuitenkaan ole tarpeen, jos 880 cd:n arvo ei ylity missään kohdassa alueella, jonka vasen raja on enintään 5 astetta vasemmalle järjestelmän vertailuakselista 0,3 asteen korkeudella linjasta H–H ja vähintään 5 astetta vasemmalle vertailuakselista 0,57 asteen korkeudella kyseisestä linjasta.

| 5.3.2.6 | Järjestelmä on tarkastettava valmistajan ohjeita noudattaen kohdassa 3.1.3.3.1 määritellyn turvajärjestelyn mukaisesti. |
| --- | --- |

5.3.2.6

Järjestelmä on tarkastettava valmistajan ohjeita noudattaen kohdassa 3.1.3.3.1 määritellyn turvajärjestelyn mukaisesti.

| 5.3.2.7 | Jos järjestelmä tai sen osat on suunniteltu sekä oikeanpuoleiseen että vasemmanpuoleiseen liikenteeseen, on kulloisenkin suuntaista liikennettä varten asetettujen vaatimusten täytyttävä molemmissa kohdan 4.10 mukaisissa käyttöasennoissa. |
| --- | --- |

5.3.2.7

Jos järjestelmä tai sen osat on suunniteltu sekä oikeanpuoleiseen että vasemmanpuoleiseen liikenteeseen, on kulloisenkin suuntaista liikennettä varten asetettujen vaatimusten täytyttävä molemmissa kohdan 4.10 mukaisissa käyttöasennoissa.

| 5.3.2.8 | Järjestelmän on oltava sellainen, että seuraavat vaatimukset täyttyvät: |
| --- | --- |

5.3.2.8

Järjestelmän on oltava sellainen, että seuraavat vaatimukset täyttyvät:

| 5.3.2.8.1 | Lähivalot tuottavat kaikissa erikseen määrätyissä toimintamuodoissaan vähintään 2 500 cd:n valaistuksen pisteessä 50 V järjestelmän kummallakin sivulla.
  Tämä määräys ei koske luokan V lähivaloja. |
| --- | --- |

5.3.2.8.1

Lähivalot tuottavat kaikissa erikseen määrätyissä toimintamuodoissaan vähintään 2 500 cd:n valaistuksen pisteessä 50 V järjestelmän kummallakin sivulla.

Tämä määräys ei koske luokan V lähivaloja.

| 5.3.2.8.2 | Muissa toimintatiloissa:
  jos järjestelmään tulee 5.3.1.4.3 kohdassa määritelty signaali, 5.3.2 kohdan vaatimukset täyttyvät. |
| --- | --- |

5.3.2.8.2

Muissa toimintatiloissa:

jos järjestelmään tulee 5.3.1.4.3 kohdassa määritelty signaali, 5.3.2 kohdan vaatimukset täyttyvät.

Taulukko 9

Taulukko 9

Lähivalon fotometriset vaatimukset yhdessä kuvan A4-VII kanssa

Lähivalon fotometriset vaatimukset yhdessä kuvan A4-VII kanssa

A osa

| Vaatimukset kandeloina | Asento/astetta | Lähivalo |
| --- | --- | --- |
| vaakasuuntaan | pystysuuntaan | Luokka C | Luokka V | Luokka E | Luokka W |
| | Nro | Elementti | Missä/mistä | mihin | missä | min | max | min | max | min | max | min | max |
| A osa | 1 | B 50 L | L 3,43 | - | U 0,57 | 50(4) | 350 | 50 | 350 | 50 | 625(7) | 50 | 625 |
| 3 | BR | R 2,50 | - | U 1,00 | 50(4) | 1 750 | 50 | 880 | 50 | 1 750 | 50 | 2 650 |
| 4 | Segmentti BRR | R 8,00 | R 20 | U 0,57 | 50(4) | 3 550 | - | 880 | - | 3 550 | - | 5 300 |
| 5 | Segmentti BLL | L 8,00 | L 20 | U 0,57 | 50(4) | 625 | - | 880 | - | 880 | - | 880 |
| 6 | P | L 7,00 | - | H | 63 | - | - | - | - | - | 63 | - |
| 7 | Alue III | Taulukon 11 mukaisesti | - | 625 | - | 625 | - | 880 | - | 880 |
| 8a | S 50+S 50 LL+S 50 RR(5) | - | - | U 4,00 | 190(6) | - | - | - | 190(6) | - | 190(6) | - |
| 9a | S 100+S 100 LL+S 100 RR(5) | - | - | U 2,00 | 375(6) | - | - | - | 375(6) | - | 375(6) | - |
| 10 | 50 R | R 1,72 | - | D 0,86 | - | - | 5 100 | - | - | - | - | |
| 11 | 75 R | R 1,15 | - | D 0,57 | 10 100 | - | - | - | 15 200 | - | 20 300 | - |
| 12 | 50 V | V | - | D 0,86 | 5 100 | - | 5 100 | - | 10 100 | - | 10 100 | - |
| 13 | 50 L | L 3,43 | - | D 0,86 | 3 550 | 13 200 (8) | 3 550 | 13 200 (8) | 6 800 | - | 6 800 | 26 400 (8) |
| 14 | 25 LL | L 16,00 | - | D 1,72 | 1 180 | - | 845 | - | 1 180 | - | 3 400 | - |
| 15 | 25 RR | R 11,00 | - | D 1,72 | 1 180 | - | 845 | - | 1 180 | - | 3 400 | - |
| 16 | Segmentti 20 ja alemmat | L 3,50 | V | D 2,00 | - | - | - | - | - | - | - | 17 600 (2) |
| 17 | Segmentti 10 ja alemmat | L 4,50 | R 2,00 | D 4,00 | - | 12 300 (1) | - | 12 300 (1) | - | 12 300 (1) | - | 7 100 (2) |
| 18 | Imax
  (3) | - | - | - | 16 900 | 44 100 | 8 400 | 44 100 | 16 900 | 79 300 (7) | 29 530 | 70 500 (2) |

Vaatimukset kandeloina

Asento/astetta

Lähivalo

vaakasuuntaan

pystysuuntaan

Luokka C

Luokka V

Luokka E

Luokka W

Nro

Elementti

Missä/mistä

mihin

missä

min

max

min

max

min

max

min

max

A osa

1

B 50 L

L 3,43

-

U 0,57

50(4)

(4)

350

50

350

50

625(7)

(7)

50

625

3

BR

R 2,50

-

U 1,00

50(4)

(4)

1 750

50

880

50

1 750

50

2 650

4

Segmentti BRR

R 8,00

R 20

U 0,57

50(4)

(4)

3 550

-

880

-

3 550

-

5 300

5

Segmentti BLL

L 8,00

L 20

U 0,57

50(4)

(4)

625

-

880

-

880

-

880

6

P

L 7,00

-

H

63

-

-

-

-

-

63

-

7

Alue III

Taulukon 11 mukaisesti

-

625

-

625

-

880

-

880

8a

S 50+S 50 LL+S 50 RR(5)

(5)

-

-

U 4,00

190(6)

(6)

-

-

-

190(6)

(6)

-

190(6)

(6)

-

9a

S 100+S 100 LL+S 100 RR(5)

(5)

-

-

U 2,00

375(6)

(6)

-

-

-

375(6)

(6)

-

375(6)

(6)

-

10

50 R

R 1,72

-

D 0,86

-

-

5 100

-

-

-

-

11

75 R

R 1,15

-

D 0,57

10 100

-

-

-

15 200

-

20 300

-

12

50 V

V

-

D 0,86

5 100

-

5 100

-

10 100

-

10 100

-

13

50 L

L 3,43

-

D 0,86

3 550

13 200 (8)

(8)

3 550

13 200 (8)

(8)

6 800

-

6 800

26 400 (8)

(8)

14

25 LL

L 16,00

-

D 1,72

1 180

-

845

-

1 180

-

3 400

-

15

25 RR

R 11,00

-

D 1,72

1 180

-

845

-

1 180

-

3 400

-

16

Segmentti 20 ja alemmat

L 3,50

V

D 2,00

-

-

-

-

-

-

-

17 600 (2)

(2)

17

Segmentti 10 ja alemmat

L 4,50

R 2,00

D 4,00

-

12 300 (1)

(1)

-

12 300 (1)

(1)

-

12 300 (1)

(1)

-

7 100 (2)

(2)

18

Imax
  (3)

max

(3)

-

-

-

16 900

44 100

8 400

44 100

16 900

79 300 (7)

(7)

29 530

70 500 (2)

(2)

B osa (kääntyvät valot): Sovelletaan taulukkoa 9, kun rivien 1, 7, 13 ja 18 tiedot on ensin korvattu seuraavasti:

| B osa | 1 | B50L | L 3,43 | - | U 0,57 | 50(4) | 530 | | 530 | | | | 790 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 7 | Alue III | Taulukon 11 mukaisesti | - | 880 | - | 880 | - | 880 | - | 880 |
| 13 | 50 L | L 3,43 | - | D 0,86 | 1 700 | - | 3 400 | - | 3 400 | - | 3 400 | - |
| 18 | Imax | - | - | - | 10 100 | 44 100 | 5 100 | 44 100 | 10 100 | 79 300 (7) | 20 300 | 70 500 (2) |
| Huomautukset: | Taulukon 9 osissa A ja B: |

B osa

B osa

1

B50L

L 3,43

-

U 0,57

50(4)

(4)

530

530

790

7

Alue III

Taulukon 11 mukaisesti

-

880

-

880

-

880

-

880

13

50 L

L 3,43

-

D 0,86

1 700

-

3 400

-

3 400

-

3 400

-

18

Imax

max

-

-

-

10 100

44 100

5 100

44 100

10 100

79 300 (7)

(7)

20 300

70 500 (2)

(2)

Huomautukset:

Huomautukset:

Taulukon 9 osissa A ja B:

| (1) | Enintään 15 900 kandelaa, jos järjestelmä on suunniteltu tuottamaan myös luokan W lähivalot. |
| --- | --- |

(1)

(1)

Enintään 15 900 kandelaa, jos järjestelmä on suunniteltu tuottamaan myös luokan W lähivalot.

| (2) | Lisäksi sovelletaan taulukossa 12 asetettuja vaatimuksia. |
| --- | --- |

(2)

(2)

Lisäksi sovelletaan taulukossa 12 asetettuja vaatimuksia.

| (3) | Taulukon 10 mukaiset sijaintivaatimukset (segmentti Imax). |
| --- | --- |

(3)

(3)

Taulukon 10 mukaiset sijaintivaatimukset (segmentti Imax).

max

| (4) | Järjestelmän molemmilta sivuilta (segmentit BLL ja BRR: vähintään yhdessä pisteessä) saatavan osuuden on oltava liitteen 4 määräysten mukaisesti mitattuna vähintään 50 kandelaa. |
| --- | --- |

(4)

(4)

Järjestelmän molemmilta sivuilta (segmentit BLL ja BRR: vähintään yhdessä pisteessä) saatavan osuuden on oltava liitteen 4 määräysten mukaisesti mitattuna vähintään 50 kandelaa.

| (5) | Taulukon 13 mukaiset sijaintivaatimukset. |
| --- | --- |

(5)

(5)

Taulukon 13 mukaiset sijaintivaatimukset.

| (6) | Järjestelmään rakenteellisesti yhdistetty tai järjestelmän kanssa samanaikaisesti asennettavaksi tarkoitettu seisontavalaisinpari, joka voidaan sytyttää hakijan osoittamalla tavalla. |
| --- | --- |

(6)

(6)

Järjestelmään rakenteellisesti yhdistetty tai järjestelmän kanssa samanaikaisesti asennettavaksi tarkoitettu seisontavalaisinpari, joka voidaan sytyttää hakijan osoittamalla tavalla.

| (7) | Lisäksi sovelletaan taulukossa 14 asetettuja vaatimuksia. |
| --- | --- |

(7)

(7)

Lisäksi sovelletaan taulukossa 14 asetettuja vaatimuksia.

| (8) | Enimmäisarvo voidaan kertoa kertoimella 1,4, jos valmistajan ilmoituksen mukaan on taattua, ettei kyseinen arvo ylity käytössä joko järjestelmän ominaisuuksien ansiosta tai – jos järjestelmän käyttö on rajoitettu sellaisiin ajoneuvoihin, joissa järjestelmän syötön vakiinnuttaminen tai rajoittaminen on mahdollista – kuten ilmoituslomakkeessa on mainittu. |
| --- | --- |

(8)

(8)

Enimmäisarvo voidaan kertoa kertoimella 1,4, jos valmistajan ilmoituksen mukaan on taattua, ettei kyseinen arvo ylity käytössä joko järjestelmän ominaisuuksien ansiosta tai – jos järjestelmän käyttö on rajoitettu sellaisiin ajoneuvoihin, joissa järjestelmän syötön vakiinnuttaminen tai rajoittaminen on mahdollista – kuten ilmoituslomakkeessa on mainittu.

Taulukko 10

Taulukko 10

Lähivalojen komponenttien kulma-asento, astearvo, lisävaatimukset

Lähivalojen komponenttien kulma-asento, astearvo, lisävaatimukset

| | Lähivalon osa ja vaatimus | Luokan C lähivalot | Luokan V lähivalot | Luokan E lähivalot | Luokan W lähivalot |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| vaakasuuntaan | pystysuuntaan | vaakasuuntaan | pystysuuntaan | vaakasuuntaan | pystysuuntaan | vaakasuuntaan | pystysuuntaan |
| A | Kulma-asento asteina segmentille Imax

  Enimmäisvalovoiman segmentissä Imax, kuten tässä taulukossa esitetään, on oltava taulukon 9 kohdassa 18 määritellyissä rajoissa. | 0,5L – 3R | 0,3D – 1,72 D | | 0,3D – 1,72 D | 0,5L – 3R | 0,1D – 1,72D | 0,5L – 3R | 0,3D – 1,72 D |
| B | Valorajan ja sen osien on






  a) | oltava liitteen 5 kohdan 1 määräysten mukaiset ja |

Lähivalon osa ja vaatimus

Luokan C lähivalot

Luokan V lähivalot

Luokan E lähivalot

Luokan W lähivalot

vaakasuuntaan

pystysuuntaan

vaakasuuntaan

pystysuuntaan

vaakasuuntaan

pystysuuntaan

vaakasuuntaan

pystysuuntaan

A

Kulma-asento asteina segmentille Imax

max

Enimmäisvalovoiman segmentissä Imax, kuten tässä taulukossa esitetään, on oltava taulukon 9 kohdassa 18 määritellyissä rajoissa.

max

0,5L – 3R

0,3D – 1,72 D

0,3D – 1,72 D

0,5L – 3R

0,1D – 1,72D

0,5L – 3R

0,3D – 1,72 D

B

Valorajan ja sen osien on

a)

oltava liitteen 5 kohdan 1 määräysten mukaiset ja

| b) | langettava siten, että vaakasuora osa sijoittuu seuraavasti: |
| --- | --- |

b)

langettava siten, että vaakasuora osa sijoittuu seuraavasti:

V = 0,57 D

enintään 0,57 D vähintään 1,3 D

enintään 0,23 D(1)

(1)

vähintään 0,57 D

enintään 0,23 D vähintään 0,57 D

Taulukkoa 10 koskevat huomautukset:

| (1) | Lisäksi sovelletaan taulukossa 9 asetettuja vaatimuksia. |
| --- | --- |

(1)

(1)

Lisäksi sovelletaan taulukossa 9 asetettuja vaatimuksia.

Taulukko 11

Taulukko 11

Lähivalojen alueet III ja kulmapisteet

Lähivalojen alueet III ja kulmapisteet

| Kulma-asento asteina | Kulmapiste nro | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Alue III a
  luokan C tai V lähivalo | vaakasuuntaan | 8 L | 8 L | 8 R | 8 R | 6 R | 1,5 R | V–V | 4 L |
| pystysuuntaan | 1 U | 4 U | 4 U | 2 U | 1,5 U | 1,5 U | H–H | H–H |
| Alue III b
  luokan W tai E lähivalo | vaakasuuntaan | 8 L | 8 L | 8 R | 8 R | 6 R | 1,5 R | 0,5 L | 4 L |
| pystysuuntaan | 1 U | 4 U | 4 U | 2 U | 1,5 U | 1,5 U | 0,34 U | 0,34 U |

Kulma-asento asteina

Kulmapiste nro

1

2

3

4

5

6

7

8

Alue III a

luokan C tai V lähivalo

vaakasuuntaan

8 L

8 L

8 R

8 R

6 R

1,5 R

V–V

4 L

pystysuuntaan

1 U

4 U

4 U

2 U

1,5 U

1,5 U

H–H

H–H

Alue III b

luokan W tai E lähivalo

vaakasuuntaan

8 L

8 L

8 R

8 R

6 R

1,5 R

0,5 L

4 L

pystysuuntaan

1 U

4 U

4 U

2 U

1,5 U

1,5 U

0,34 U

0,34 U

Taulukko 12

Taulukko 12

Luokan W lähivaloja koskevat lisävaatimukset kandeloina

Luokan W lähivaloja koskevat lisävaatimukset kandeloina

| Segmentteihin E, F1, F2 ja F3 sovellettavat määritelmät ja vaatimukset (ei esitetty liitteen 4 taulukossa 9 tai kuvassa A4-VII). |
| --- |
| Enintään 175 cd: a) segmentissä E, jonka yläraja on 10 astetta U sekä sivurajat 20 astetta L ja 20 astetta R, ja b) kolmessa pystysegmentissä (F1, F2 ja F3) vaakasuuntaisen asennon ollessa 10 astetta L ja V sekä 10 astetta R, kaikki kolme välillä 10 astetta U ja 60 astetta U. |
| Segmenttiä Imax, 20 ja 10 koskevat muut määräykset (lisämääräykset):
  Sovelletaan taulukon 9 osaa A tai B, kun rivien 16, 17 ja 18 enimmäisvaatimukset on korvattu seuraavassa esitetyillä. |
| Jos luokan W lähivalot on suunniteltu tuottamaan hakijan ohjeiden ja kohdan 3.1.3.2 e mukaisesti segmentissä 20 ja sen alapuolella enintään 8 800 cd:n valovoiman ja segmentissä 10 ja sen alapuolella enintään 3 550 cd:n valovoiman, kyseisten lähivalojen Imax:n nimellisarvo saa olla enintään 88 100 cd. |

Segmentteihin E, F1, F2 ja F3 sovellettavat määritelmät ja vaatimukset (ei esitetty liitteen 4 taulukossa 9 tai kuvassa A4-VII).

Enintään 175 cd: a) segmentissä E, jonka yläraja on 10 astetta U sekä sivurajat 20 astetta L ja 20 astetta R, ja b) kolmessa pystysegmentissä (F1, F2 ja F3) vaakasuuntaisen asennon ollessa 10 astetta L ja V sekä 10 astetta R, kaikki kolme välillä 10 astetta U ja 60 astetta U.

Segmenttiä Imax, 20 ja 10 koskevat muut määräykset (lisämääräykset):

max

Sovelletaan taulukon 9 osaa A tai B, kun rivien 16, 17 ja 18 enimmäisvaatimukset on korvattu seuraavassa esitetyillä.

Jos luokan W lähivalot on suunniteltu tuottamaan hakijan ohjeiden ja kohdan 3.1.3.2 e mukaisesti segmentissä 20 ja sen alapuolella enintään 8 800 cd:n valovoiman ja segmentissä 10 ja sen alapuolella enintään 3 550 cd:n valovoiman, kyseisten lähivalojen Imax:n nimellisarvo saa olla enintään 88 100 cd.

max

Taulukko 13

Taulukko 13

Mittauspisteiden yläosaan ja kulma-asentoon sovellettavat määräykset

Mittauspisteiden yläosaan ja kulma-asentoon sovellettavat määräykset

| Piste | S 50 LL | S 50 | S 50 RR | S 100 LL | S 100 | S 100 RR |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kulma-asento asteina | 4 U / 8 L | 4 U / V-V | 4 U / 8 R | 2 U / 4 L | 2 U / V-V | 2 U / 4 R |

Piste

S 50 LL

S 50

S 50 RR

S 100 LL

S 100

S 100 RR

Kulma-asento asteina

4 U / 8 L

4 U / V-V

4 U / 8 R

2 U / 4 L

2 U / V-V

2 U / 4 R

Taulukko 14

Taulukko 14

Luokan E lähivaloihin sovellettavat lisämääräykset

Luokan E lähivaloihin sovellettavat lisämääräykset

| Sovelletaan taulukon 9 osaa A tai B ja taulukkoa 10, kun taulukon 9 rivit 1 ja 18 ja taulukon 10 kohta B korvataan seuraavassa esitetyllä. |
| --- |
| Selite | Taulukon 9 osan A tai B rivi 1 | Taulukon 9 osan A tai B rivi 18 | Taulukon 10 kohta B |
| Tiedot | EB 50 L kandeloina | Imax kandeloina | Valorajan vaakasuoran osan asema asteina |
| | max | max | ei yli |
| E1 | 530 | 70 500 | 0,34 D |
| E2 | 440 | 61 700 | 0,45 D |
| E3 | 350 | 52 900 | 0,57 D |

Sovelletaan taulukon 9 osaa A tai B ja taulukkoa 10, kun taulukon 9 rivit 1 ja 18 ja taulukon 10 kohta B korvataan seuraavassa esitetyllä.

Selite

Taulukon 9 osan A tai B rivi 1

Taulukon 9 osan A tai B rivi 18

Taulukon 10 kohta B

Tiedot

EB 50 L kandeloina

Imax kandeloina

max

Valorajan vaakasuoran osan asema asteina

max

max

ei yli

E1

530

70 500

0,34 D

E2

440

61 700

0,45 D

E3

350

52 900

0,57 D

Taulukko 15

Taulukko 15

Kaukovalojen mukauttamista koskevat vaatimukset kohdan 5.3.3.7 mukaisesti

Kaukovalojen mukauttamista koskevat vaatimukset kohdan 5.3.3.7 mukaisesti

| Osa A | Mittauspiste | Asento/astetta | Enimmäisvalovoima (*4) |
| --- | --- | --- | --- |
| Vaakasuuntaan | Pystysuuntaan | cd |
| Linja 1 Vasen
  Vastaantuleva ajoneuvo 50 m:n päässä oikeanpuoleisessa liikenteessä | 4,8°L – 2°L | 0,57°U | 625 |
| Linja 1 Oikea
  Vastaantuleva ajoneuvo 50 m:n päässä vasemmanpuoleisessa liikenteessä | 2°R – 4,8°R | 0,57°U | 625 |
| Linja 2 Vasen
  Vastaantuleva ajoneuvo 100 m:n päässä oikeanpuoleisessa liikenteessä | 2,4°L – 1°L | 0,3°U | 1 750 |
| Linja 2 Oikea
  Vastaantuleva ajoneuvo 100 m:n päässä vasemmanpuoleisessa liikenteessä | 1°R – 2,4°R | 0,3°U | 1 750 |
| Linja 3 Vasen
  Vastaantuleva ajoneuvo 200 m:n päässä oikeanpuoleisessa liikenteessä | 1,2°L – 0,5°L | 0,15°U | 5 450 |
| Linja 3 Oikea
  Vastaantuleva ajoneuvo 200 m:n päässä vasemmanpuoleisessa liikenteessä | 0,5°R – 1,2°R | 0,15°U | 5 450 |
| Linja 4
  Edellä ajava ajoneuvo 50 m:n päässä oikeanpuoleisessa liikenteessä | 1,7°L – 1,0°R | 0,3°U | 1 850 |
| >1,0° R – 1,7°R | 2 500 |
| Linja 4
  Edellä ajava ajoneuvo 50 m:n päässä vasemmanpuoleisessa liikenteessä | 1,7°R – 1,0°L | 1 850 |
| >1,0° L – 1,7°L | 2 500 |
| Linja 5
  Edellä ajava ajoneuvo 100 m:n päässä oikeanpuoleisessa liikenteessä | 0,9° L – 0,5°R | 0,15°U | 5 300 |
| >0,5°R – 0,9°R | 7 000 |
| Linja 5
  Edellä ajava ajoneuvo 100 m:n päässä vasemmanpuoleisessa liikenteessä | 0,9° R – 0,5°L | 5 300 |
| >0,5°L – 0,9°L | 7 000 |
| Linja 6
  Edellä ajava ajoneuvo 200 m:n päässä vasemman- ja oikeanpuoleisessa liikenteessä | 0,45°L – 0,45°R | 0,1°U | 16 000 |
| Osa B | Mittauspiste | Asento / astetta (*3) | Vähimmäisvalovoima (*4) |
| Vaakasuuntaan | Pystysuuntaan | (cd) |
| 50R | 1,72 R | D 0,86 | 5 100 |
| 50 V | V | D 0,86 | 5 100 |
| 50L | 3,43 L | D 0,86 | 2 550 |
| 25LL | 16 L | D 1,72 | 1 180 |
| 25RR | 11 R | D 1,72 | 1 180 |

Osa A

Osa A

Mittauspiste

Asento/astetta

Enimmäisvalovoima (*4)

*4

Vaakasuuntaan

Pystysuuntaan

cd

Linja 1 Vasen

Vastaantuleva ajoneuvo 50 m:n päässä oikeanpuoleisessa liikenteessä

4,8°L – 2°L

0,57°U

625

Linja 1 Oikea

Vastaantuleva ajoneuvo 50 m:n päässä vasemmanpuoleisessa liikenteessä

2°R – 4,8°R

0,57°U

625

Linja 2 Vasen

Vastaantuleva ajoneuvo 100 m:n päässä oikeanpuoleisessa liikenteessä

2,4°L – 1°L

0,3°U

1 750

Linja 2 Oikea

Vastaantuleva ajoneuvo 100 m:n päässä vasemmanpuoleisessa liikenteessä

1°R – 2,4°R

0,3°U

1 750

Linja 3 Vasen

Vastaantuleva ajoneuvo 200 m:n päässä oikeanpuoleisessa liikenteessä

1,2°L – 0,5°L

0,15°U

5 450

Linja 3 Oikea

Vastaantuleva ajoneuvo 200 m:n päässä vasemmanpuoleisessa liikenteessä

0,5°R – 1,2°R

0,15°U

5 450

Linja 4

Edellä ajava ajoneuvo 50 m:n päässä oikeanpuoleisessa liikenteessä

1,7°L – 1,0°R

0,3°U

1 850

>1,0° R – 1,7°R

2 500

Linja 4

Edellä ajava ajoneuvo 50 m:n päässä vasemmanpuoleisessa liikenteessä

1,7°R – 1,0°L

1 850

>1,0° L – 1,7°L

2 500

Linja 5

Edellä ajava ajoneuvo 100 m:n päässä oikeanpuoleisessa liikenteessä

0,9° L – 0,5°R

0,15°U

5 300

>0,5°R – 0,9°R

7 000

Linja 5

Edellä ajava ajoneuvo 100 m:n päässä vasemmanpuoleisessa liikenteessä

0,9° R – 0,5°L

5 300

>0,5°L – 0,9°L

7 000

Linja 6

Edellä ajava ajoneuvo 200 m:n päässä vasemman- ja oikeanpuoleisessa liikenteessä

0,45°L – 0,45°R

0,1°U

16 000

Osa B

Mittauspiste

Asento / astetta (*3)

*3

Vähimmäisvalovoima (*4)

*4

Vaakasuuntaan

Pystysuuntaan

(cd)

50R

1,72 R

D 0,86

5 100

50 V

V

D 0,86

5 100

50L

3,43 L

D 0,86

2 550

25LL

16 L

D 1,72

1 180

25RR

11 R

D 1,72

1 180

| 5.3.3 | Kaukovaloihin sovellettavat määräykset
  Ennen seuraavia testimenettelyjä järjestelmä on saatettava neutraaliin tilaan. |
| --- | --- |

5.3.3

Kaukovaloihin sovellettavat määräykset

Ennen seuraavia testimenettelyjä järjestelmä on saatettava neutraaliin tilaan.

| 5.3.3.1 | Järjestelmän valaisinyksiköt on säädettävä valmistajan ohjeita noudattaen siten, että enimmäisvalaistuksen vyöhyke keskittyy linjojen H–H ja V–V leikkauspisteeseen HV. |
| --- | --- |

5.3.3.1

Järjestelmän valaisinyksiköt on säädettävä valmistajan ohjeita noudattaen siten, että enimmäisvalaistuksen vyöhyke keskittyy linjojen H–H ja V–V leikkauspisteeseen HV.

| 5.3.3.1.1 | Valaisinyksiköt, jotka eivät ole erikseen säädettäviä tai jotka on suunnattu kohdan 5.3.2 mukaisesti suoritettujen mittausten perusteella, on testattava niiden asentoa muuttamatta. |
| --- | --- |

5.3.3.1.1

Valaisinyksiköt, jotka eivät ole erikseen säädettäviä tai jotka on suunnattu kohdan 5.3.2 mukaisesti suoritettujen mittausten perusteella, on testattava niiden asentoa muuttamatta.

| 5.3.3.2 | Kun valovoima mitataan kohdan 5.1 määräysten mukaisesti, sen on täytettävä taulukon 5 luokan B ja kohdan 5.1.3.4 vaatimukset. |
| --- | --- |

5.3.3.2

Kun valovoima mitataan kohdan 5.1 määräysten mukaisesti, sen on täytettävä taulukon 5 luokan B ja kohdan 5.1.3.4 vaatimukset.

| 5.3.3.3 | AFS-järjestelmän tuottama valaistus tai valaistuksen osa voi olla automaattisesti sivuttain siirtyvä (tai siten muuttuva, että tulos on vastaava), mikäli |
| --- | --- |

5.3.3.3

AFS-järjestelmän tuottama valaistus tai valaistuksen osa voi olla automaattisesti sivuttain siirtyvä (tai siten muuttuva, että tulos on vastaava), mikäli

| 5.3.3.3.1 | järjestelmä täyttää kohdassa 5.1.3.1 asetetut luokan B vaatimukset ja kohdassa 5.1.3.4 asetetut vaatimukset, kun kukin valaisinyksikkö mitataan kohdassa 5.3.4 esitetyn menettelyn mukaisesti. |
| --- | --- |

5.3.3.3.1

järjestelmä täyttää kohdassa 5.1.3.1 asetetut luokan B vaatimukset ja kohdassa 5.1.3.4 asetetut vaatimukset, kun kukin valaisinyksikkö mitataan kohdassa 5.3.4 esitetyn menettelyn mukaisesti.

| 5.3.3.4 | Järjestelmän on oltava sellainen, että seuraava vaatimus täyttyy: |
| --- | --- |

5.3.3.4

Järjestelmän on oltava sellainen, että seuraava vaatimus täyttyy:

| 5.3.3.4.1 | sekä oikean- että vasemmanpuoleiset valaisinyksiköt tuottavat kumpikin vähintään 16 200 cd pisteessä HV. |
| --- | --- |

5.3.3.4.1

sekä oikean- että vasemmanpuoleiset valaisinyksiköt tuottavat kumpikin vähintään 16 200 cd pisteessä HV.

| 5.3.3.5 | Jos asianomaiseen valokeilaan sovellettavat vaatimukset eivät täyty, valokeila voidaan suunnata uudelleen kääntämällä sitä alkuperäiseen asentoon nähden 0,5 astetta ylös- tai alaspäin ja/tai 1 aste oikealle tai vasemmalle. Uudessa asennossa on kaikkien fotometristen vaatimusten täytyttävä. Näitä määräyksiä ei sovelleta kohdassa 5.3.3.1.1 tarkoitettuihin valaisinyksiköihin. |
| --- | --- |

5.3.3.5

Jos asianomaiseen valokeilaan sovellettavat vaatimukset eivät täyty, valokeila voidaan suunnata uudelleen kääntämällä sitä alkuperäiseen asentoon nähden 0,5 astetta ylös- tai alaspäin ja/tai 1 aste oikealle tai vasemmalle. Uudessa asennossa on kaikkien fotometristen vaatimusten täytyttävä. Näitä määräyksiä ei sovelleta kohdassa 5.3.3.1.1 tarkoitettuihin valaisinyksiköihin.

| 5.3.3.6 | Kaukovalotoiminnon mukautuksen tapauksessa järjestelmän on täytettävä edellisten kohtien vaatimukset vain, jos se on maksimiasetuksessaan. |
| --- | --- |

5.3.3.6

Kaukovalotoiminnon mukautuksen tapauksessa järjestelmän on täytettävä edellisten kohtien vaatimukset vain, jos se on maksimiasetuksessaan.

| 5.3.3.7 | Mukautuksen aikana kaukovalotoiminnon on täytettävä taulukon 15 osassa A esitetyt vaatimukset vasemman- ja oikeanpuoleisessa liikenteessä kaikissa tapauksissa. Vaatimusten täyttyminen tarkistetaan tyyppihyväksyntätestauksessa yhdessä hakijan toimittaman signaaligeneraattorin kanssa. Tämän signaaligeneraattorin on tuotettava ajoneuvon tuottamat signaalit, mukautettava kaukovalot ja erityisesti vastattava ajoneuvon säätöjä, jotta fotometrinen vaatimustenmukaisuus voidaan tarkistaa. |
| --- | --- |

5.3.3.7

Mukautuksen aikana kaukovalotoiminnon on täytettävä taulukon 15 osassa A esitetyt vaatimukset vasemman- ja oikeanpuoleisessa liikenteessä kaikissa tapauksissa. Vaatimusten täyttyminen tarkistetaan tyyppihyväksyntätestauksessa yhdessä hakijan toimittaman signaaligeneraattorin kanssa. Tämän signaaligeneraattorin on tuotettava ajoneuvon tuottamat signaalit, mukautettava kaukovalot ja erityisesti vastattava ajoneuvon säätöjä, jotta fotometrinen vaatimustenmukaisuus voidaan tarkistaa.

| 5.3.3.7.1 | Jos kaukovalotoiminto täyttää taulukon 15 osassa A linjoille 1–3 esitetyt vaatimukset vastaantulevien ja edellä ajavien ajoneuvojen (symmetriset valot) osalta, asianomaiset tiedot on ilmoitettava liitteen 1 mukaisessa ilmoituslomakkeessa. |
| --- | --- |

5.3.3.7.1

Jos kaukovalotoiminto täyttää taulukon 15 osassa A linjoille 1–3 esitetyt vaatimukset vastaantulevien ja edellä ajavien ajoneuvojen (symmetriset valot) osalta, asianomaiset tiedot on ilmoitettava liitteen 1 mukaisessa ilmoituslomakkeessa.

| 5.3.3.7.2 | Jos kohdan 5.3.3.7 vaatimukset täyttyvät ainoastaan oikean- tai vasemmanpuoleisen liikenteen osalta, asianomaiset tiedot on ilmoitettava liitteen 1 mukaisessa ilmoituslomakkeessa. |
| --- | --- |

5.3.3.7.2

Jos kohdan 5.3.3.7 vaatimukset täyttyvät ainoastaan oikean- tai vasemmanpuoleisen liikenteen osalta, asianomaiset tiedot on ilmoitettava liitteen 1 mukaisessa ilmoituslomakkeessa.

| 5.3.4 | Kääntyviin valoihin sovellettavat mittausvaatimukset |
| --- | --- |

5.3.4

Kääntyviin valoihin sovellettavat mittausvaatimukset

| 5.3.4.1 | Jos järjestelmä tai sen osat tuottavat kääntyvää valoa, kohdan 5.3.2 (lähivalot) ja/tai kohdan 5.3.3 (kaukovalot) määräyksiä sovelletaan kaikkiin ajoneuvon kääntösädettä vastaaviin tiloihin. Lähivalojen ja kaukovalojen tarkistamisessa käytettävä testimenettely on seuraava: |
| --- | --- |

5.3.4.1

Jos järjestelmä tai sen osat tuottavat kääntyvää valoa, kohdan 5.3.2 (lähivalot) ja/tai kohdan 5.3.3 (kaukovalot) määräyksiä sovelletaan kaikkiin ajoneuvon kääntösädettä vastaaviin tiloihin. Lähivalojen ja kaukovalojen tarkistamisessa käytettävä testimenettely on seuraava:

| 5.3.4.1.1 | järjestelmä on testiä varten saatettava neutraaliin tilaan (ohjauspyörä keskiasennossa eli suorassa ajoasennossa) ja sellaisiin tiloihin, jotka vastaavat ajoneuvon pienintä kääntösädettä oikealle ja vasemmalle käännyttäessä. Tapauksen mukaan voidaan käyttää signaaligeneraattoreita. |
| --- | --- |

5.3.4.1.1

järjestelmä on testiä varten saatettava neutraaliin tilaan (ohjauspyörä keskiasennossa eli suorassa ajoasennossa) ja sellaisiin tiloihin, jotka vastaavat ajoneuvon pienintä kääntösädettä oikealle ja vasemmalle käännyttäessä. Tapauksen mukaan voidaan käyttää signaaligeneraattoreita.

| 5.3.4.1.1.1 | Kohtien 5.3.2.5.2 ja 5.3.2.5.4 vaatimusten mukaisuus on tarkistettava luokan 1 ja 2 kääntyvien valojen osalta ilman vaakatason uudelleenkohdistamista. |
| --- | --- |

5.3.4.1.1.1

Kohtien 5.3.2.5.2 ja 5.3.2.5.4 vaatimusten mukaisuus on tarkistettava luokan 1 ja 2 kääntyvien valojen osalta ilman vaakatason uudelleenkohdistamista.

| 5.3.4.1.1.2 | Tämän säännön kohtien 5.3.2.5.1 ja 5.3.3 vaatimusten mukaisuus on tapauksen mukaan tarkistettava






  a) | luokan 2 kääntyvien valojen osalta: ilman vaakatason uudelleenkohdistamista |
| --- | --- | --- |

5.3.4.1.1.2

Tämän säännön kohtien 5.3.2.5.1 ja 5.3.3 vaatimusten mukaisuus on tapauksen mukaan tarkistettava

a)

luokan 2 kääntyvien valojen osalta: ilman vaakatason uudelleenkohdistamista

| b) | luokan 1 kääntyvien valojen tai kääntyvien kaukovalojen osalta: sen jälkeen, kun kyseinen asennusyksikkö on kohdistettu uudestaan vaakatasossa (esimerkiksi goniometrin avulla) vastaavaan vastakkaiseen suuntaan. |
| --- | --- |

b)

luokan 1 kääntyvien valojen tai kääntyvien kaukovalojen osalta: sen jälkeen, kun kyseinen asennusyksikkö on kohdistettu uudestaan vaakatasossa (esimerkiksi goniometrin avulla) vastaavaan vastakkaiseen suuntaan.

| 5.3.4.1.2 | Jos ajoneuvon kääntösäde on muu kuin kohdassa 5.3.4.1.1 määritelty, luokan 1 tai 2 kääntyviä valoja testattaessa on varmistettava, että valon hajonta on pääosin yhdenmukainen eikä valo aiheuta liiallista häikäisyä. Muussa tapauksessa on tarkistettava taulukossa 9 asetetun vaatimuksen mukaisuus. |
| --- | --- |

5.3.4.1.2

Jos ajoneuvon kääntösäde on muu kuin kohdassa 5.3.4.1.1 määritelty, luokan 1 tai 2 kääntyviä valoja testattaessa on varmistettava, että valon hajonta on pääosin yhdenmukainen eikä valo aiheuta liiallista häikäisyä. Muussa tapauksessa on tarkistettava taulukossa 9 asetetun vaatimuksen mukaisuus.

| 5.3.5 | Muut määräykset |
| --- | --- |

5.3.5

Muut määräykset

| 5.3.5.1 | Liitteessä 1 olevan mallin mukaisella lomakkeella on ilmoitettava, mitkä valaisinyksiköt tuottavat liitteessä 5 määritellyn valorajan, joka lankeaa alueelle, joka ulottuu 6 astetta vasemmalle ja 4 astetta oikealle sekä 0,8 astetta alemmaksi vedetyn vaakasuoran linjan yläpuolelle. |
| --- | --- |

5.3.5.1

Liitteessä 1 olevan mallin mukaisella lomakkeella on ilmoitettava, mitkä valaisinyksiköt tuottavat liitteessä 5 määritellyn valorajan, joka lankeaa alueelle, joka ulottuu 6 astetta vasemmalle ja 4 astetta oikealle sekä 0,8 astetta alemmaksi vedetyn vaakasuoran linjan yläpuolelle.

| 5.3.5.2 | Liitteessä 1 olevan mallin mukaisella lomakkeella on ilmoitettava, mitkä luokan E lähivalojen toimintamuodot ovat taulukossa 14 esitettyjen tietojen mukaisia. |
| --- | --- |

5.3.5.2

Liitteessä 1 olevan mallin mukaisella lomakkeella on ilmoitettava, mitkä luokan E lähivalojen toimintamuodot ovat taulukossa 14 esitettyjen tietojen mukaisia.

| 5.3.6 | Fotometriset vaatimukset tuotannon vaatimustenmukaisuudelle |
| --- | --- |

5.3.6

Fotometriset vaatimukset tuotannon vaatimustenmukaisuudelle

| 5.3.6.1 | Yleistä
  Tuotannon vaatimustenmukaisuuden testausta koskevat yleiset vaatimukset määritellään liitteissä 2 ja 3. Lisäksi sovelletaan jäljempänä kuvattuja erityisiä testejä, jotka liittyvät mukautuvia etuvalaisinjärjestelmiä (AFS-järjestelmät) koskeviin fotometrisiin vaatimuksiin.
  Näitä vaatimuksia sovelletaan ainoastaan koko järjestelmään ja puoleen järjestelmän kaikista valaisinyksiköistä saatujen kyseisiä toimintoja tai toimintamuotoja tai vastaavien vaatimusten alaisia valaisinyksiköitä koskevien arvojen summasta.
  Vaihtoehtona liitteen 2 kohdassa 1.2.3 kuvatulle suuntauksen muutokselle katsotaan taulukoissa 17–32 olevien sarakkeiden A, B tai C havaintosuunnan voimakkuutta koskeva vaatimus täytetyksi, jos vaatimus täyttyy suunnassa, joka poikkeaa enintään asteen neljäsosan havaintosuunnasta. |
| --- | --- |

5.3.6.1

Yleistä

Tuotannon vaatimustenmukaisuuden testausta koskevat yleiset vaatimukset määritellään liitteissä 2 ja 3. Lisäksi sovelletaan jäljempänä kuvattuja erityisiä testejä, jotka liittyvät mukautuvia etuvalaisinjärjestelmiä (AFS-järjestelmät) koskeviin fotometrisiin vaatimuksiin.

Näitä vaatimuksia sovelletaan ainoastaan koko järjestelmään ja puoleen järjestelmän kaikista valaisinyksiköistä saatujen kyseisiä toimintoja tai toimintamuotoja tai vastaavien vaatimusten alaisia valaisinyksiköitä koskevien arvojen summasta.

Vaihtoehtona liitteen 2 kohdassa 1.2.3 kuvatulle suuntauksen muutokselle katsotaan taulukoissa 17–32 olevien sarakkeiden A, B tai C havaintosuunnan voimakkuutta koskeva vaatimus täytetyksi, jos vaatimus täyttyy suunnassa, joka poikkeaa enintään asteen neljäsosan havaintosuunnasta.

| 5.3.6.2 | Lähivaloihin sovellettavat fotometriset vaatimukset

  Taulukko 16


  Päätöstaulukko | ”Useiden toimintamuotojen” osalta
  (*) Jos kyseisessä luokassa on useampi kuin yksi toimintatila, on testattava vain huonoimpia olosuhteita edustava toimintatila ei-kääntyvän valon tilassa seuraavassa esitetyn, kyseistä luokkaa vastaavan taulukon vaatimusten mukaisesti | ”Kääntyvän valon toimintamuodon” osalta
  Käytetäänkö järjestelmässä samoja toiminnallisia yksiköitä useamman kuin yhden luokan kääntyvän valon tuottamiseen? |
| --- | --- | --- | --- |
| Kyllä | Ei |
| Luokka C | Taulukko 17 (*) | |
| Luokan 1 kääntyvä valo | → | (**) kääntyvät valot testataan ainoastaan huonoimpia olosuhteita edustavassa luokassa | Taulukko 18 |
| Luokan 2 kääntyvä valo | Luokan 2 kääntyvä valo testataan taulukon 19 mukaisesti |
| Luokka V
  Ei-kääntyvä valo | Taulukko 20 (*) | |
| Luokka V
  Luokan 1 kääntyvä valo | → | ks. (**) | Taulukko 21 |
| Luokka V
  Luokan 2 kääntyvä valo | Taulukko 22 |
| Luokka W
  Ei-kääntyvä valo | Taulukko 23 (*) | |
| Luokka W
  Luokan 1 kääntyvä valo | → | ks. (**) | Taulukko 24 |
| Luokka W
  Luokan 2 kääntyvä valo | Taulukko 25 |
| Luokka E | Jos luokan E toimintatiloja on enemmän kuin yksi, vain korkeimpaan valorajan asentoon liittyvä luokan E toimintatila on testattava ei-kääntyvässä toimintatilassa vastaavan taulukoiden 26–29 mukaisesti | Kategorian 1 ja/tai kategorian 2 lisätestaus ei ole tarpeen |

5.3.6.2

Lähivaloihin sovellettavat fotometriset vaatimukset

Taulukko 16

Taulukko 16

Päätöstaulukko

Päätöstaulukko

”Useiden toimintamuotojen” osalta

(*) Jos kyseisessä luokassa on useampi kuin yksi toimintatila, on testattava vain huonoimpia olosuhteita edustava toimintatila ei-kääntyvän valon tilassa seuraavassa esitetyn, kyseistä luokkaa vastaavan taulukon vaatimusten mukaisesti

”Kääntyvän valon toimintamuodon” osalta

Käytetäänkö järjestelmässä samoja toiminnallisia yksiköitä useamman kuin yhden luokan kääntyvän valon tuottamiseen?

Kyllä

Ei

Luokka C

Taulukko 17 (*)

Luokan 1 kääntyvä valo

→

(**) kääntyvät valot testataan ainoastaan huonoimpia olosuhteita edustavassa luokassa

Taulukko 18

Luokan 2 kääntyvä valo

Luokan 2 kääntyvä valo testataan taulukon 19 mukaisesti

Luokka V

Ei-kääntyvä valo

Taulukko 20 (*)

Luokka V

Luokan 1 kääntyvä valo

→

ks. (**)

Taulukko 21

Luokka V

Luokan 2 kääntyvä valo

Taulukko 22

Luokka W

Ei-kääntyvä valo

Taulukko 23 (*)

Luokka W

Luokan 1 kääntyvä valo

→

ks. (**)

Taulukko 24

Luokka W

Luokan 2 kääntyvä valo

Taulukko 25

Luokka E

Jos luokan E toimintatiloja on enemmän kuin yksi, vain korkeimpaan valorajan asentoon liittyvä luokan E toimintatila on testattava ei-kääntyvässä toimintatilassa vastaavan taulukoiden 26–29 mukaisesti

Kategorian 1 ja/tai kategorian 2 lisätestaus ei ole tarpeen

| 5.3.6.3 | Kaukovaloihin sovellettavat fotometriset vaatimukset |
| --- | --- |

5.3.6.3

Kaukovaloihin sovellettavat fotometriset vaatimukset

| 5.3.6.3.1 | Kaukovalo – Neutraali tila
  Jos kaukovaloissa on enemmän kuin yksi toimintatila, ainoastaan neutraalia tilaa vastaava toimintatila testataan tuotannon yhdenmukaisuuden (Conformity of production, CoP) osalta taulukon 30 mukaisesti |
| --- | --- |

5.3.6.3.1

Kaukovalo – Neutraali tila

Jos kaukovaloissa on enemmän kuin yksi toimintatila, ainoastaan neutraalia tilaa vastaava toimintatila testataan tuotannon yhdenmukaisuuden (Conformity of production, CoP) osalta taulukon 30 mukaisesti

| 5.3.6.3.1.1 | Kaukovalo – kääntyvä valo – tarvittaessa:
  Jos järjestelmä käyttää samoja toiminnallisia yksiköitä saadakseen aikaan useamman kuin yhden luokan kääntyvät valot, luokan 1 ja/tai luokan 2 kääntyvien valojen lisätestaus ei ole tarpeen.
  Muussa tapauksessa järjestelmä on testattava taulukon 31 mukaisesti. |
| --- | --- |

5.3.6.3.1.1

Kaukovalo – kääntyvä valo – tarvittaessa:

Jos järjestelmä käyttää samoja toiminnallisia yksiköitä saadakseen aikaan useamman kuin yhden luokan kääntyvät valot, luokan 1 ja/tai luokan 2 kääntyvien valojen lisätestaus ei ole tarpeen.

Muussa tapauksessa järjestelmä on testattava taulukon 31 mukaisesti.

| 5.3.6.3.2 | Mukautuva kaukovalo – tarvittaessa
  Mukautuksen aikana kaukovalotoiminnon on täytettävä taulukon 32 osassa A esitetyt vaatimukset vasemman- ja oikeanpuoleisessa liikenteessä kaikissa tapauksissa.
  Jos järjestelmä käyttää samoja toiminnallisia yksiköitä kaukovalon mukauttamiseen, on mitattava ainoastaan linjat 1 ja 4 taulukon 32 mukaisesti.
  Jos kohdan 5.3.6.2 vaatimukset täyttävät lähivalot ovat jatkuvasti toiminnassa yhdessä kaukovalojen mukautumisen kanssa, taulukon 32 osan B fotometrisiä vaatimuksia ei sovelleta.

  Taulukko 17


  Luokka C – Neutraali tila – Järjestelmän vaatimukset



















  Luokka C – ei-kääntyvä valo | Asento/astetta | Sarake A | Sarake B | Sarake C |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vaatimukset kandeloina | vaakasuuntaan | pystysuuntaan | Poikkeama



  0 % | Poikkeama



  20% | Poikkeama



  30 % |
| Nro | Elementti | missä/ | mistä | mihin | | missä | | min | max | min | max | min | max |
| 1 | B50L | L | 3,43 | | | U | 0,57 | 50 | 350 | 25 | 520 | 10 | 605 |
| 3 | BR | R | 2,5 | | | U | 1 | 50 | 1 750 | 25 | 2 100 | 10 | 2 275 |
| 4 | Piste BRR | R | 8 | | | U | 0,57 | 50 | 3 550 | 25 | 4 260 | 10 | 4 615 |
| 5 | Piste BLL | L | 8 | | | U | 0,57 | 50 | 625 | 25 | 880 | 10 | 1 005 |
| 7 | Linja III | L | 4 | V | V | H | | | 625 | | 880 | | 1 005 |
| 8a | S50+S50LL+S50RR(3) | | | | | U | 4 | 190(2) | 1 875 | 95(2) | 2 250 | 45(2) | 2 440 |
| 9a | S100+S100LL+S100RR(3) | | | | | U | 2 | 375(2) | 1 875 | 185(2) | 2 250 | 90(2) | 2 440 |
| 10 | 50 R | R | 1,72 | | | D | 0,86 | | 44 100 | | 52 920 | | 57 330 |
| 11 | 75 R | R | 1,15 | | | D | 0,57 | 10 100 | 44 100 | 8 080 | 52 920 | 7 070 | 57 330 |
| 12 | 50 V | V | | | | D | 0,86 | 5 100 | 44 100 | 4 080 | 52 920 | 3 570 | 57 330 |
| 13 | 50 L | L | 3,43 | | | D | 0,86 | 3 550 | 13 200 (4) | 2 840 | 15 840 (4) | 2 485 | 17 160 (4) |
| 14 | 25 LL | L | 16 | | | D | 1,72 | 1 180 | 44 100 | 944 | 52 920 | 826 | 57 330 |
| 15 | 25 RR | R | 11 | | | D | 1,72 | 1 180 | 44 100 | 944 | 52 920 | 826 | 57 330 |
| 17 | Linja 10 | L | 4,5 | R | 2,0 | D | 4 | | 12 300 (1) | | 14 760 (1) | | 15 990 (1) |
| Taulukkoa 17 koskevat huomautukset:







  (1) | Kerrotaan kertoimella 1,3, jos järjestelmä on suunniteltu tuottamaan myös luokan W lähivalot. |

5.3.6.3.2

Mukautuva kaukovalo – tarvittaessa

Mukautuksen aikana kaukovalotoiminnon on täytettävä taulukon 32 osassa A esitetyt vaatimukset vasemman- ja oikeanpuoleisessa liikenteessä kaikissa tapauksissa.

Jos järjestelmä käyttää samoja toiminnallisia yksiköitä kaukovalon mukauttamiseen, on mitattava ainoastaan linjat 1 ja 4 taulukon 32 mukaisesti.

Jos kohdan 5.3.6.2 vaatimukset täyttävät lähivalot ovat jatkuvasti toiminnassa yhdessä kaukovalojen mukautumisen kanssa, taulukon 32 osan B fotometrisiä vaatimuksia ei sovelleta.

Taulukko 17

Taulukko 17

Luokka C – Neutraali tila – Järjestelmän vaatimukset

Luokka C – Neutraali tila – Järjestelmän vaatimukset

Luokka C – ei-kääntyvä valo

Asento/astetta

Sarake A

Sarake B

Sarake C

Vaatimukset kandeloina

vaakasuuntaan

pystysuuntaan

Image 88

Image 89

Image 90

Nro

Elementti

missä/

mistä

mihin

missä

min

max

min

max

min

max

1

B50L

L

3,43

U

0,57

50

350

25

520

10

605

3

BR

R

2,5

U

1

50

1 750

25

2 100

10

2 275

4

Piste BRR

R

8

U

0,57

50

3 550

25

4 260

10

4 615

5

Piste BLL

L

8

U

0,57

50

625

25

880

10

1 005

7

Linja III

L

4

V

V

H

625

880

1 005

8a

S50+S50LL+S50RR(3)

(3)

U

4

190(2)

(2)

1 875

95(2)

(2)

2 250

45(2)

(2)

2 440

9a

S100+S100LL+S100RR(3)

(3)

U

2

375(2)

(2)

1 875

185(2)

(2)

2 250

90(2)

(2)

2 440

10

50 R

R

1,72

D

0,86

44 100

52 920

57 330

11

75 R

R

1,15

D

0,57

10 100

44 100

8 080

52 920

7 070

57 330

12

50 V

V

D

0,86

5 100

44 100

4 080

52 920

3 570

57 330

13

50 L

L

3,43

D

0,86

3 550

13 200 (4)

(4)

2 840

15 840 (4)

(4)

2 485

17 160 (4)

(4)

14

25 LL

L

16

D

1,72

1 180

44 100

944

52 920

826

57 330

15

25 RR

R

11

D

1,72

1 180

44 100

944

52 920

826

57 330

17

Linja 10

L

4,5

R

2,0

D

4

12 300 (1)

(1)

14 760 (1)

(1)

15 990 (1)

(1)

Taulukkoa 17 koskevat huomautukset:

(1)

(1)

Kerrotaan kertoimella 1,3, jos järjestelmä on suunniteltu tuottamaan myös luokan W lähivalot.

| (2) | Järjestelmään rakenteellisesti yhdistetty tai järjestelmän kanssa samanaikaisesti asennettavaksi tarkoitettu seisontavalaisinpari, joka voidaan sytyttää hakijan osoittamalla tavalla. |
| --- | --- |

(2)

(2)

Järjestelmään rakenteellisesti yhdistetty tai järjestelmän kanssa samanaikaisesti asennettavaksi tarkoitettu seisontavalaisinpari, joka voidaan sytyttää hakijan osoittamalla tavalla.

| (3) | Kuvan A4-VII mukaiset sijaintivaatimukset. |
| --- | --- |

(3)

(3)

Kuvan A4-VII mukaiset sijaintivaatimukset.

| (4) | Enimmäisarvo voidaan kertoa kertoimella 1,4, jos valmistajan ilmoituksen mukaan on taattua, ettei kyseinen arvo ylity käytössä joko järjestelmän ominaisuuksien ansiosta tai – jos järjestelmän käyttö on rajoitettu sellaisiin ajoneuvoihin, joissa järjestelmän syötön vakiinnuttaminen tai rajoittaminen on mahdollista – kuten ilmoituslomakkeessa on mainittu. |
| --- | --- |

(4)

(4)

Enimmäisarvo voidaan kertoa kertoimella 1,4, jos valmistajan ilmoituksen mukaan on taattua, ettei kyseinen arvo ylity käytössä joko järjestelmän ominaisuuksien ansiosta tai – jos järjestelmän käyttö on rajoitettu sellaisiin ajoneuvoihin, joissa järjestelmän syötön vakiinnuttaminen tai rajoittaminen on mahdollista – kuten ilmoituslomakkeessa on mainittu.

Taulukko 18

Taulukko 18

Luokka C – Kääntyvä valo – luokka 1 – Järjestelmän vaatimukset

Luokka C – Kääntyvä valo – luokka 1 – Järjestelmän vaatimukset

| Luokka C – Luokan 1 kääntyvä valo | Asento/astetta | Sarake A | Sarake B | Sarake C |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vaatimukset kandeloina | vaakasuuntaan | pystysuuntaan | 0% CoP | 20% CoP | 30% CoP |
| Nro | Elementti | missä/ | mistä | mihin | | missä | | min | max | min | max | min | max |
| 1 | B50L | L | 3,43 | | | U | 0,57 | | 530 | | 700 | | 785 |
| 3 | BR | R | 2,5 | | | U | 1 | | 1 750 | | 2 100 | | 2 275 |
| 4 | Piste BRR | R | 8 | | | U | 0,57 | | 3 550 | | 4 260 | | 4 615 |
| 5 | Piste BLL | L | 8 | | | U | 0,57 | | 625 | | 880 | | 1 005 |
| 7 | Linja III | L | 4 | V | V | H | | | 880 | | 1 135 | | 1 260 |
| 10 | 50 R | R | 1,72 | | | D | 0,86 | | 44 100 | | 52 920 | | 57 330 |
| 11 | 75 R | R | 1,15 | | | D | 0,57 | 10 100 | 44 100 | 8 080 | 52 920 | 7 070 | 57 330 |
| 12 | 50 V | V | | | | D | 0,86 | 5 100 | 44 100 | 4 080 | 52 920 | 3 570 | 57 330 |
| 13 | 50 L | L | 3,43 | | | D | 0,86 | 1 700 | 13 200 (1) | 2 840 | 15 840 (1) | 2 485 | 17 160 (1) |
| Taulukkoa 18 koskevat huomautukset:







  (1) | Enimmäisarvo voidaan kertoa kertoimella 1,4, jos valmistajan ilmoituksen mukaan on taattua, ettei kyseinen arvo ylity käytössä joko järjestelmän ominaisuuksien ansiosta tai – jos järjestelmän käyttö on rajoitettu sellaisiin ajoneuvoihin, joissa järjestelmän syötön vakiinnuttaminen tai rajoittaminen on mahdollista – kuten ilmoituslomakkeessa on mainittu. |

Luokka C – Luokan 1 kääntyvä valo

Asento/astetta

Sarake A

Sarake B

Sarake C

Vaatimukset kandeloina

vaakasuuntaan

pystysuuntaan

Image 91

Image 92

Image 93

Nro

Elementti

missä/

mistä

mihin

missä

min

max

min

max

min

max

1

B50L

L

3,43

U

0,57

530

700

785

3

BR

R

2,5

U

1

1 750

2 100

2 275

4

Piste BRR

R

8

U

0,57

3 550

4 260

4 615

5

Piste BLL

L

8

U

0,57

625

880

1 005

7

Linja III

L

4

V

V

H

880

1 135

1 260

10

50 R

R

1,72

D

0,86

44 100

52 920

57 330

11

75 R

R

1,15

D

0,57

10 100

44 100

8 080

52 920

7 070

57 330

12

50 V

V

D

0,86

5 100

44 100

4 080

52 920

3 570

57 330

13

50 L

L

3,43

D

0,86

1 700

13 200 (1)

(1)

2 840

15 840 (1)

(1)

2 485

17 160 (1)

(1)

Taulukkoa 18 koskevat huomautukset:

(1)

(1)

Enimmäisarvo voidaan kertoa kertoimella 1,4, jos valmistajan ilmoituksen mukaan on taattua, ettei kyseinen arvo ylity käytössä joko järjestelmän ominaisuuksien ansiosta tai – jos järjestelmän käyttö on rajoitettu sellaisiin ajoneuvoihin, joissa järjestelmän syötön vakiinnuttaminen tai rajoittaminen on mahdollista – kuten ilmoituslomakkeessa on mainittu.

Taulukko 19

Taulukko 19

Luokka C – Kääntyvä valo – luokka 2 – Järjestelmän vaatimukset

Luokka C – Kääntyvä valo – luokka 2 – Järjestelmän vaatimukset

| Luokka C – Luokan 2 kääntyvä valo | Asento/astetta | Sarake A | Sarake B | Sarake C |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vaatimukset kandeloina | vaakasuuntaan | pystysuuntaan | 0% CoP | 20% CoP | 30% CoP |
| Nro | Elementti | missä/ | mistä | mihin | | missä | | min | max | min | max | min | max |
| 1 | B50L | L | 3,43 | | | U | 0,57 | | 530 | | 700 | | 785 |
| 3 | BR | R | 2,5 | | | U | 1 | | 1 750 | | 2 100 | | 2 275 |
| 4 | Linja BRR | R | 8 | R | 20 | U | 0,57 | | 3 550 | | 4 260 | | 4 615 |
| 5 | Linja BLL | L | 8 | L | 20 | U | 0,57 | | 625 | | 880 | | 1 005 |
| 7 | Linja III | L | 4 | V | V | H | | | 880 | | 1 135 | | 1 260 |

Luokka C – Luokan 2 kääntyvä valo

Asento/astetta

Sarake A

Sarake B

Sarake C

Vaatimukset kandeloina

vaakasuuntaan

pystysuuntaan

Image 94

Image 95

Image 96

Nro

Elementti

missä/

mistä

mihin

missä

min

max

min

max

min

max

1

B50L

L

3,43

U

0,57

530

700

785

3

BR

R

2,5

U

1

1 750

2 100

2 275

4

Linja BRR

R

8

R

20

U

0,57

3 550

4 260

4 615

5

Linja BLL

L

8

L

20

U

0,57

625

880

1 005

7

Linja III

L

4

V

V

H

880

1 135

1 260

Taulukko 20

Taulukko 20

Luokka V – ei-kääntyvä valo – Järjestelmän vaatimukset

Luokka V – ei-kääntyvä valo – Järjestelmän vaatimukset

| Luokka V – ei-kääntyvä valo | Asento/astetta | Sarake A | Sarake B | Sarake C |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vaatimukset kandeloina | vaakasuuntaan | pystysuuntaan | 0% CoP | 20% CoP | 30% CoP |
| Nro | Elementti | missä/ | mistä | mihin | | missä | | min | max | min | max | min | max |
| 1 | B50L | L | 3,43 | | | U | 0,57 | | 350 | | 520 | | 605 |
| 3 | BR | R | 2,5 | | | U | 1 | | 880 | | 1 135 | | 1 260 |
| 4 | Piste BRR | R | 8 | | | U | 0,57 | | 880 | | 1 135 | | 1 260 |
| 5 | Piste BLL | L | 8 | | | U | 0,57 | | 880 | | 1 135 | | 1 260 |
| 7 | Linja III | L | 4 | V | V | H | | | 625 | | 880 | | 1 005 |
| 10 | 50 R | R | 1,72 | | | D | 0,86 | 5 100 | 44 100 | 4 080 | 52 920 | 3 570 | 57 330 |
| 13 | 50 L | L | 3,43 | | | D | 0,86 | 3 550 | 13 200 (1) | 2 840 | 15 840 (1) | 2 485 | 17 160 (1) |
| Taulukkoa 20 koskevat huomautukset:







  (1) | Enimmäisarvo voidaan kertoa kertoimella 1,4, jos valmistajan ilmoituksen mukaan on taattua, ettei kyseinen arvo ylity käytössä joko järjestelmän ominaisuuksien ansiosta tai – jos järjestelmän käyttö on rajoitettu sellaisiin ajoneuvoihin, joissa järjestelmän syötön vakiinnuttaminen tai rajoittaminen on mahdollista – kuten ilmoituslomakkeessa on mainittu. |

Luokka V – ei-kääntyvä valo

Asento/astetta

Sarake A

Sarake B

Sarake C

Vaatimukset kandeloina

vaakasuuntaan

pystysuuntaan

Image 97

Image 98

Image 99

Nro

Elementti

missä/

mistä

mihin

missä

min

max

min

max

min

max

1

B50L

L

3,43

U

0,57

350

520

605

3

BR

R

2,5

U

1

880

1 135

1 260

4

Piste BRR

R

8

U

0,57

880

1 135

1 260

5

Piste BLL

L

8

U

0,57

880

1 135

1 260

7

Linja III

L

4

V

V

H

625

880

1 005

10

50 R

R

1,72

D

0,86

5 100

44 100

4 080

52 920

3 570

57 330

13

50 L

L

3,43

D

0,86

3 550

13 200 (1)

(1)

2 840

15 840 (1)

(1)

2 485

17 160 (1)

(1)

Taulukkoa 20 koskevat huomautukset:

(1)

(1)

Enimmäisarvo voidaan kertoa kertoimella 1,4, jos valmistajan ilmoituksen mukaan on taattua, ettei kyseinen arvo ylity käytössä joko järjestelmän ominaisuuksien ansiosta tai – jos järjestelmän käyttö on rajoitettu sellaisiin ajoneuvoihin, joissa järjestelmän syötön vakiinnuttaminen tai rajoittaminen on mahdollista – kuten ilmoituslomakkeessa on mainittu.

Taulukko 21

Taulukko 21

Luokka V – Kääntyvä valo – luokka 1 – Järjestelmän vaatimukset

Luokka V – Kääntyvä valo – luokka 1 – Järjestelmän vaatimukset

| Luokka V – Luokan 1 kääntyvä valo | Asento/astetta | Sarake A | Sarake B | Sarake C |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vaatimukset kandeloina | vaakasuuntaan | pystysuuntaan | 0% CoP | 20% CoP | 30% CoP |
| Nro | Elementti | missä/ | mistä | mihin | | missä | | min | max | min | max | min | max |
| 1 | B50L | L | 3,43 | | | U | 0,57 | | 530 | | 700 | | 785 |
| 3 | BR | R | 2,5 | | | U | 1 | | 880 | | 1 135 | | 1 260 |
| 4 | Piste BRR | R | 8 | | | U | 0,57 | | 880 | | 1 135 | | 1 260 |
| 5 | Piste BLL | L | 8 | | | U | 0,57 | | 880 | | 1 135 | | 1 260 |
| 7 | Linja III | L | 4 | V | V | H | | | 880 | | 1 135 | | 1 260 |
| 10 | 50 R | R | 1,72 | | | D | 0,86 | 5 100 | 44 100 | 4 080 | 52 920 | 3 570 | 57 330 |
| 13 | 50 L | L | 3,43 | | | D | 0,86 | 1 700 | 13 200
  (1) | 2 840 | 15 840
  (1) | 2 485 | 17 160
  (1) |
| Taulukkoa 21 koskevat huomautukset:







  (1) | Enimmäisarvo voidaan kertoa kertoimella 1,4, jos valmistajan ilmoituksen mukaan on taattua, ettei kyseinen arvo ylity käytössä joko järjestelmän ominaisuuksien ansiosta tai – jos järjestelmän käyttö on rajoitettu sellaisiin ajoneuvoihin, joissa järjestelmän syötön vakiinnuttaminen tai rajoittaminen on mahdollista – kuten ilmoituslomakkeessa on mainittu. |

Luokka V – Luokan 1 kääntyvä valo

Asento/astetta

Sarake A

Sarake B

Sarake C

Vaatimukset kandeloina

vaakasuuntaan

pystysuuntaan

Image 100

Image 101

Image 102

Nro

Elementti

missä/

mistä

mihin

missä

min

max

min

max

min

max

1

B50L

L

3,43

U

0,57

530

700

785

3

BR

R

2,5

U

1

880

1 135

1 260

4

Piste BRR

R

8

U

0,57

880

1 135

1 260

5

Piste BLL

L

8

U

0,57

880

1 135

1 260

7

Linja III

L

4

V

V

H

880

1 135

1 260

10

50 R

R

1,72

D

0,86

5 100

44 100

4 080

52 920

3 570

57 330

13

50 L

L

3,43

D

0,86

1 700

13 200
  (1)

(1)

2 840

15 840
  (1)

(1)

2 485

17 160
  (1)

(1)

Taulukkoa 21 koskevat huomautukset:

(1)

(1)

Enimmäisarvo voidaan kertoa kertoimella 1,4, jos valmistajan ilmoituksen mukaan on taattua, ettei kyseinen arvo ylity käytössä joko järjestelmän ominaisuuksien ansiosta tai – jos järjestelmän käyttö on rajoitettu sellaisiin ajoneuvoihin, joissa järjestelmän syötön vakiinnuttaminen tai rajoittaminen on mahdollista – kuten ilmoituslomakkeessa on mainittu.

Taulukko 22

Taulukko 22

Luokka V – Kääntyvä valo – luokka 2 – Järjestelmän vaatimukset

Luokka V – Kääntyvä valo – luokka 2 – Järjestelmän vaatimukset

| Luokka V – Luokan 2 kääntyvä valo | Asento/astetta | Sarake A | Sarake B | Sarake C |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vaatimukset kandeloina | vaakasuuntaan | pystysuuntaan | 0% CoP | 20% CoP | 30% CoP |
| Nro | Elementti | missä/ | mistä | mihin | | missä | | min | max | min | max | min | max |
| 1 | B50L | L | 3,43 | | | U | 0,57 | | 530 | | 700 | | 785 |
| 3 | BR | R | 2,5 | | | U | 1 | | 880 | | 1 135 | | 1 260 |
| 4 | Linja BRR | R | 8 | R | 20 | U | 0,57 | | 880 | | 1 135 | | 1 260 |
| 5 | Linja BLL | L | 8 | L | 20 | U | 0,57 | | 880 | | 1 135 | | 1 260 |
| 7 | Linja III | L | 4 | V | V | H | | | 880 | | 1 135 | | 1 260 |

Luokka V – Luokan 2 kääntyvä valo

Asento/astetta

Sarake A

Sarake B

Sarake C

Vaatimukset kandeloina

vaakasuuntaan

pystysuuntaan

Image 103

Image 104

Image 105

Nro

Elementti

missä/

mistä

mihin

missä

min

max

min

max

min

max

1

B50L

L

3,43

U

0,57

530

700

785

3

BR

R

2,5

U

1

880

1 135

1 260

4

Linja BRR

R

8

R

20

U

0,57

880

1 135

1 260

5

Linja BLL

L

8

L

20

U

0,57

880

1 135

1 260

7

Linja III

L

4

V

V

H

880

1 135

1 260

Taulukko 23

Taulukko 23

Luokka W – Ei-kääntyvä valo – Järjestelmän vaatimukset

Luokka W – Ei-kääntyvä valo – Järjestelmän vaatimukset

| Luokka W – Ei-kääntyvä valo | Asento/astetta | Sarake A | Sarake B | Sarake C |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vaatimukset kandeloina | vaakasuuntaan | pystysuuntaan | 0% CoP | 20% CoP | 30% CoP |
| Nro | Elementti | missä/ | mistä | mihin | | missä | | min | max | min | max | min | max |
| 1 | B50L | L | 3,43 | | | U | 0,57 | | 625 | | 880 | | 1 005 |
| 3 | BR | R | 2,5 | | | U | 1 | | 2 650 | | 3 180 | | 3 445 |
| 4 | Piste BRR | R | 8 | | | U | 0,57 | | 5 300 | | 6 360 | | 6 890 |
| 5 | Piste BLL | L | 8 | | | U | 0,57 | | 880 | | 1 135 | | 1 260 |
| 7 | Linja III b | L | 4 | L | 0,5 | U | 0,34 | | 880 | | 1 135 | | 1 260 |
| 11 | 75 R | R | 1,15 | | | D | 0,57 | 20 300 | 70 500 (1) | 16 240 | 84 600 (1) | 14 210 | 91 650 (1) |
| 13 | 50 L | L | 3,43 | | | D | 0,86 | 6 800 | 26 400 (2) | 5 440 | 31 680 (2) | 4 760 | 34 320 (2) |
| 14 | 25 LL | L | 16 | | | D | 1,72 | 3 400 | 70 500 (1) | 2 720 | 84 600 (1) | 2 380 | 91 650 (1) |
| 15 | 25 RR | R | 11 | | | D | 1,72 | 3 400 | 70 500 (1) | 2 720 | 84 600 (1) | 2 380 | 91 650 (1) |
| 16 | Segmentti 20 | L | 3,5 | V | | D | 2 | | 17 600 (1) | | 21 120 (1) | | 22 880 (1) |
| 17 | Segmentti 10 | L | 4,5 | R | 2,0 | D | 4 | | 12 300 (1) | | 14 760 (1) | | 15 990 (1) |
| | Linja E | L | 20 | R | 20 | U | 10 | | 175 | | 260 | | 300 |
| Taulukkoa 23 koskevat huomautukset:







  (1) | Jos luokan W lähivalot on suunniteltu tuottamaan hakijan ohjeiden ja kohdan 3.1.3.2 e-alakohdan mukaisesti segmentissä 20 ja sen alapuolella enintään 8 800 cd:n valovoiman (10 560 cd vastaa 20 prosentin poikkeamaa vaatimuksista, 11 440 cd vastaa 30 prosentin poikkeamaa vaatimuksista) ja segmentissä 10 ja sen alapuolella enintään 3 550 cd:n valovoima (4 260 cd vastaa 20 prosentin poikkeamaa vaatimuksista ja 4 615 cd vastaa 30 prosentin poikkeamaa vaatimuksista), kyseisten lähivalojen Imax:n nimellisarvo saa olla enintään 88 100 cd (105 720 cd vastaa 20 prosentin poikkeamaa vaatimuksista, 114 530 cd vastaa 30 prosentin poikkeamaa vaatimuksista). |

Luokka W – Ei-kääntyvä valo

Asento/astetta

Sarake A

Sarake B

Sarake C

Vaatimukset kandeloina

vaakasuuntaan

pystysuuntaan

Image 106

Image 107

Image 108

Nro

Elementti

missä/

mistä

mihin

missä

min

max

min

max

min

max

1

B50L

L

3,43

U

0,57

625

880

1 005

3

BR

R

2,5

U

1

2 650

3 180

3 445

4

Piste BRR

R

8

U

0,57

5 300

6 360

6 890

5

Piste BLL

L

8

U

0,57

880

1 135

1 260

7

Linja III b

L

4

L

0,5

U

0,34

880

1 135

1 260

11

75 R

R

1,15

D

0,57

20 300

70 500 (1)

(1)

16 240

84 600 (1)

(1)

14 210

91 650 (1)

(1)

13

50 L

L

3,43

D

0,86

6 800

26 400 (2)

(2)

5 440

31 680 (2)

(2)

4 760

34 320 (2)

(2)

14

25 LL

L

16

D

1,72

3 400

70 500 (1)

(1)

2 720

84 600 (1)

(1)

2 380

91 650 (1)

(1)

15

25 RR

R

11

D

1,72

3 400

70 500 (1)

(1)

2 720

84 600 (1)

(1)

2 380

91 650 (1)

(1)

16

Segmentti 20

L

3,5

V

D

2

17 600 (1)

(1)

21 120 (1)

(1)

22 880 (1)

(1)

17

Segmentti 10

L

4,5

R

2,0

D

4

12 300 (1)

(1)

14 760 (1)

(1)

15 990 (1)

(1)

Linja E

L

20

R

20

U

10

175

260

300

Taulukkoa 23 koskevat huomautukset:

(1)

(1)

Jos luokan W lähivalot on suunniteltu tuottamaan hakijan ohjeiden ja kohdan 3.1.3.2 e-alakohdan mukaisesti segmentissä 20 ja sen alapuolella enintään 8 800 cd:n valovoiman (10 560 cd vastaa 20 prosentin poikkeamaa vaatimuksista, 11 440 cd vastaa 30 prosentin poikkeamaa vaatimuksista) ja segmentissä 10 ja sen alapuolella enintään 3 550 cd:n valovoima (4 260 cd vastaa 20 prosentin poikkeamaa vaatimuksista ja 4 615 cd vastaa 30 prosentin poikkeamaa vaatimuksista), kyseisten lähivalojen Imax:n nimellisarvo saa olla enintään 88 100 cd (105 720 cd vastaa 20 prosentin poikkeamaa vaatimuksista, 114 530 cd vastaa 30 prosentin poikkeamaa vaatimuksista).

max

| (2) | Enimmäisarvo voidaan kertoa kertoimella 1,4, jos valmistajan ilmoituksen mukaan on taattua, ettei kyseinen arvo ylity käytössä joko järjestelmän ominaisuuksien ansiosta tai – jos järjestelmän käyttö on rajoitettu sellaisiin ajoneuvoihin, joissa järjestelmän syötön vakiinnuttaminen tai rajoittaminen on mahdollista – kuten ilmoituslomakkeessa on mainittu. |
| --- | --- |

(2)

(2)

Enimmäisarvo voidaan kertoa kertoimella 1,4, jos valmistajan ilmoituksen mukaan on taattua, ettei kyseinen arvo ylity käytössä joko järjestelmän ominaisuuksien ansiosta tai – jos järjestelmän käyttö on rajoitettu sellaisiin ajoneuvoihin, joissa järjestelmän syötön vakiinnuttaminen tai rajoittaminen on mahdollista – kuten ilmoituslomakkeessa on mainittu.

Taulukko 24

Taulukko 24

Luokka W – Kääntyvä valo – luokka 1 – Järjestelmän vaatimukset

Luokka W – Kääntyvä valo – luokka 1 – Järjestelmän vaatimukset

| Luokka C – Luokan 1 kääntyvä valo | Asento/astetta | Sarake A | Sarake B | Sarake C |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vaatimukset kandeloina | vaakasuuntaan | pystysuuntaan | 0% CoP | 20% CoP | 30% CoP |
| Nro | Elementti | missä/ | mistä | mihin | | missä | | min | max | min | max | min | max |
| 1 | B50L | L | 3,43 | | | U | 0,57 | | 790 | | 960 | | 1 045 |
| 3 | BR | R | 2,5 | | | U | 1 | | 2 650 | | 3 180 | | 3 445 |
| 4 | Piste BRR | R | 8 | | | U | 0,57 | | 5 300 | | 6 360 | | 6 890 |
| 5 | Piste BLL | L | 8 | | | U | 0,57 | | 880 | | 1 135 | | 1 260 |
| 7 | Linja III b | L | 4 | L | 0,5 | U | 0,34 | | 880 | | 1 135 | | 1 260 |
| 11 | 75 R | R | 1,15 | | | D | 0,57 | 20 300 | 70 500 (1) | 16 240 | 84 600 (1) | 14 210 | 91 650 (1) |
| 13 | 50 L | L | 3,43 | | | D | 0,86 | 3 400 | 13 200 (2) | 2 720 | 15 840 (2) | 2 380 | 17 160 (2) |
| Taulukkoa 24 koskevat huomautukset:







  (1) | Jos luokan W lähivalot on suunniteltu tuottamaan hakijan ohjeiden ja kohdan 3.1.3.2 e-alakohdan mukaisesti segmentissä 20 ja sen alapuolella enintään 8 800 cd:n valovoiman (10 560 cd vastaa 20 prosentin poikkeamaa vaatimuksista, 11 440 cd vastaa 30 prosentin poikkeamaa vaatimuksista) ja segmentissä 10 ja sen alapuolella enintään 3 550 cd:n valovoima (4 260 cd vastaa 20 prosentin poikkeamaa vaatimuksista ja 4 615 cd vastaa 30 prosentin poikkeamaa vaatimuksista), kyseisten lähivalojen Imax:n nimellisarvo saa olla enintään 88 100 cd (105 720 cd vastaa 20 prosentin poikkeamaa vaatimuksista, 114 530 cd vastaa 30 prosentin poikkeamaa vaatimuksista). |

Luokka C – Luokan 1 kääntyvä valo

Asento/astetta

Sarake A

Sarake B

Sarake C

Vaatimukset kandeloina

vaakasuuntaan

pystysuuntaan

Image 109

Image 110

Image 111

Nro

Elementti

missä/

mistä

mihin

missä

min

max

min

max

min

max

1

B50L

L

3,43

U

0,57

790

960

1 045

3

BR

R

2,5

U

1

2 650

3 180

3 445

4

Piste BRR

R

8

U

0,57

5 300

6 360

6 890

5

Piste BLL

L

8

U

0,57

880

1 135

1 260

7

Linja III b

L

4

L

0,5

U

0,34

880

1 135

1 260

11

75 R

R

1,15

D

0,57

20 300

70 500 (1)

(1)

16 240

84 600 (1)

(1)

14 210

91 650 (1)

(1)

13

50 L

L

3,43

D

0,86

3 400

13 200 (2)

(2)

2 720

15 840 (2)

(2)

2 380

17 160 (2)

(2)

Taulukkoa 24 koskevat huomautukset:

(1)

(1)

Jos luokan W lähivalot on suunniteltu tuottamaan hakijan ohjeiden ja kohdan 3.1.3.2 e-alakohdan mukaisesti segmentissä 20 ja sen alapuolella enintään 8 800 cd:n valovoiman (10 560 cd vastaa 20 prosentin poikkeamaa vaatimuksista, 11 440 cd vastaa 30 prosentin poikkeamaa vaatimuksista) ja segmentissä 10 ja sen alapuolella enintään 3 550 cd:n valovoima (4 260 cd vastaa 20 prosentin poikkeamaa vaatimuksista ja 4 615 cd vastaa 30 prosentin poikkeamaa vaatimuksista), kyseisten lähivalojen Imax:n nimellisarvo saa olla enintään 88 100 cd (105 720 cd vastaa 20 prosentin poikkeamaa vaatimuksista, 114 530 cd vastaa 30 prosentin poikkeamaa vaatimuksista).

max

| (2) | Enimmäisarvo voidaan kertoa kertoimella 1,4, jos valmistajan ilmoituksen mukaan on taattua, ettei kyseinen arvo ylity käytössä joko järjestelmän ominaisuuksien ansiosta tai – jos järjestelmän käyttö on rajoitettu sellaisiin ajoneuvoihin, joissa järjestelmän syötön vakiinnuttaminen tai rajoittaminen on mahdollista – kuten ilmoituslomakkeessa on mainittu. |
| --- | --- |

(2)

(2)

Enimmäisarvo voidaan kertoa kertoimella 1,4, jos valmistajan ilmoituksen mukaan on taattua, ettei kyseinen arvo ylity käytössä joko järjestelmän ominaisuuksien ansiosta tai – jos järjestelmän käyttö on rajoitettu sellaisiin ajoneuvoihin, joissa järjestelmän syötön vakiinnuttaminen tai rajoittaminen on mahdollista – kuten ilmoituslomakkeessa on mainittu.

Taulukko 25

Taulukko 25

Luokka W – Kääntyvä valo – Luokka 2 – Järjestelmän vaatimukset

Luokka W – Kääntyvä valo – Luokka 2 – Järjestelmän vaatimukset

| Luokka W – Luokan 2 kääntyvä valo | Asento/astetta | Sarake A | Sarake B | Sarake C |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vaatimukset kandeloina | vaakasuuntaan | pystysuuntaan | 0% CoP | 20% CoP | 30% CoP |
| Nro | Elementti | missä/ | mistä | mihin | | missä | | min | max | min | max | min | max |
| 1 | B50L | L | 3,43 | | | U | 0,57 | | 790 | | 960 | | 1 045 |
| 3 | BR | R | 2,5 | | | U | 1 | | 2 650 | | 3 180 | | 3 445 |
| 4 | Linja BRR | R | 8 | R | 20 | U | 0,57 | | 5 300 | | 6 360 | | 6 890 |
| 5 | Linja BLL | L | 8 | L | 20 | U | 0,57 | | 880 | | 1 135 | | 1 260 |
| 7 | Linja III b | L | 4 | L | 0,5 | U | 0,34 | | 880 | | 1 135 | | 1 260 |

Luokka W – Luokan 2 kääntyvä valo

Asento/astetta

Sarake A

Sarake B

Sarake C

Vaatimukset kandeloina

vaakasuuntaan

pystysuuntaan

Image 112

Image 113

Image 114

Nro

Elementti

missä/

mistä

mihin

missä

min

max

min

max

min

max

1

B50L

L

3,43

U

0,57

790

960

1 045

3

BR

R

2,5

U

1

2 650

3 180

3 445

4

Linja BRR

R

8

R

20

U

0,57

5 300

6 360

6 890

5

Linja BLL

L

8

L

20

U

0,57

880

1 135

1 260

7

Linja III b

L

4

L

0,5

U

0,34

880

1 135

1 260

Taulukko 26

Taulukko 26

Luokka E – Ei-kääntyvä valo

Luokka E – Ei-kääntyvä valo

| Luokka E – Ei-kääntyvä valo | Asento/astetta | Sarake A | Sarake B | Sarake C |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vaatimukset kandeloina | vaakasuuntaan | pystysuuntaan | 0% CoP | 20 % CoP | 30 % CoP |
| Nro | Elementti | missä/ | mistä | mihin | | missä | | min | max | min | max | min | max |
| 1 | B50L | L | 3,43 | | | U | 0,57 | | 625 | | 880 | | 1 005 |
| 3 | BR | R | 2,5 | | | U | 1 | | 1 750 | | 2 100 | | 2 275 |
| 4 | Piste BRR | R | 8 | | | U | 0,57 | | 3 550 | | 2 100 | | 2 275 |
| 5 | Piste BLL | L | 8 | | | U | 0,57 | | 880 | | 1 135 | | 1 260 |
| 7 | Linja III b | L | 4 | L | 0,5 | U | 0,34 | | 880 | | 1 135 | | 1 260 |
| 11 | 75 R | R | 1,15 | | | D | 0,57 | 15 200 | 79 300 | 12 160 | 95 160 | 10 640 | 103 090 |
| 12 | 50 V | V | | | | D | 0,86 | 10 100 | 79 300 | 8 080 | 95 160 | 7 070 | 103 090 |
| 13 | 50 L | L | 3,43 | | | D | 0,86 | 6 800 | 79 300 (1) | 5 440 | 95 160 (1) | 4 760 | 103 090 (1) |
| Taulukkoa 26 koskevat huomautukset:







  (1) | Enimmäisarvo voidaan kertoa kertoimella 1,4, jos valmistajan ilmoituksen mukaan on taattua, ettei kyseinen arvo ylity käytössä joko järjestelmän ominaisuuksien ansiosta tai – jos järjestelmän käyttö on rajoitettu sellaisiin ajoneuvoihin, joissa järjestelmän syötön vakiinnuttaminen tai rajoittaminen on mahdollista – kuten ilmoituslomakkeessa on mainittu. |

Luokka E – Ei-kääntyvä valo

Asento/astetta

Sarake A

Sarake B

Sarake C

Vaatimukset kandeloina

vaakasuuntaan

pystysuuntaan

Image 115

Image 116

Image 117

Nro

Elementti

missä/

mistä

mihin

missä

min

max

min

max

min

max

1

B50L

L

3,43

U

0,57

625

880

1 005

3

BR

R

2,5

U

1

1 750

2 100

2 275

4

Piste BRR

R

8

U

0,57

3 550

2 100

2 275

5

Piste BLL

L

8

U

0,57

880

1 135

1 260

7

Linja III b

L

4

L

0,5

U

0,34

880

1 135

1 260

11

75 R

R

1,15

D

0,57

15 200

79 300

12 160

95 160

10 640

103 090

12

50 V

V

D

0,86

10 100

79 300

8 080

95 160

7 070

103 090

13

50 L

L

3,43

D

0,86

6 800

79 300 (1)

(1)

5 440

95 160 (1)

(1)

4 760

103 090 (1)

(1)

Taulukkoa 26 koskevat huomautukset:

(1)

(1)

Enimmäisarvo voidaan kertoa kertoimella 1,4, jos valmistajan ilmoituksen mukaan on taattua, ettei kyseinen arvo ylity käytössä joko järjestelmän ominaisuuksien ansiosta tai – jos järjestelmän käyttö on rajoitettu sellaisiin ajoneuvoihin, joissa järjestelmän syötön vakiinnuttaminen tai rajoittaminen on mahdollista – kuten ilmoituslomakkeessa on mainittu.

Taulukko 27

Taulukko 27

Luokka E1 – Ei-kääntyvä valo

Luokka E1 – Ei-kääntyvä valo

| Luokka E1 – Ei-kääntyvä valo | Asento / astetta | Sarake A | Sarake B | Sarake C |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vaatimukset kandeloina | vaakasuuntaan | pystysuuntaan | 0% CoP | 20 % CoP | 30 % CoP |
| Nro | Elementti | missä/ | mistä | mihin | | missä | | min | max | min | max | min | max |
| 1 | B50L | L | 3,43 | | | U | 0,57 | | 530 | | 700 | | 785 |
| 3 | BR | R | 2,5 | | | U | 1 | | 1 750 | | 2 100 | | 2 275 |
| 4 | Piste BRR | R | 8 | | | U | 0,57 | | 3 550 | | 2 100 | | 2 275 |
| 5 | Piste BLL | L | 8 | | | U | 0,57 | | 880 | | 1 135 | | 1 260 |
| 7 | Linja III b | L | 4 | L | 0,5 | U | 0,34 | | 880 | | 1 135 | | 1 260 |
| 11 | 75 R | R | 1,15 | | | D | 0,57 | 15 200 | 70 500 | 12 160 | 84 600 | 10 640 | 91 650 |
| 12 | 50 V | V | | | | D | 0,86 | 10 100 | 70 500 | 8 080 | 84 600 | 7 070 | 91 650 |
| 13 | 50 L | L | 3,43 | | | D | 0,86 | 6 800 | 70 500 (1) | 5 440 | 84 600 (1) | 4 760 | 91 650 (1) |
| Taulukkoa 27 koskevat huomautukset:







  (1) | Enimmäisarvo voidaan kertoa kertoimella 1,4, jos valmistajan ilmoituksen mukaan on taattua, ettei kyseinen arvo ylity käytössä joko järjestelmän ominaisuuksien ansiosta tai – jos järjestelmän käyttö on rajoitettu sellaisiin ajoneuvoihin, joissa järjestelmän syötön vakiinnuttaminen tai rajoittaminen on mahdollista – kuten ilmoituslomakkeessa on mainittu. |

Luokka E1 – Ei-kääntyvä valo

Asento / astetta

Sarake A

Sarake B

Sarake C

Vaatimukset kandeloina

vaakasuuntaan

pystysuuntaan

Image 118

Image 119

Image 120

Nro

Elementti

missä/

mistä

mihin

missä

min

max

min

max

min

max

1

B50L

L

3,43

U

0,57

530

700

785

3

BR

R

2,5

U

1

1 750

2 100

2 275

4

Piste BRR

R

8

U

0,57

3 550

2 100

2 275

5

Piste BLL

L

8

U

0,57

880

1 135

1 260

7

Linja III b

L

4

L

0,5

U

0,34

880

1 135

1 260

11

75 R

R

1,15

D

0,57

15 200

70 500

12 160

84 600

10 640

91 650

12

50 V

V

D

0,86

10 100

70 500

8 080

84 600

7 070

91 650

13

50 L

L

3,43

D

0,86

6 800

70 500 (1)

(1)

5 440

84 600 (1)

(1)

4 760

91 650 (1)

(1)

Taulukkoa 27 koskevat huomautukset:

(1)

(1)

Enimmäisarvo voidaan kertoa kertoimella 1,4, jos valmistajan ilmoituksen mukaan on taattua, ettei kyseinen arvo ylity käytössä joko järjestelmän ominaisuuksien ansiosta tai – jos järjestelmän käyttö on rajoitettu sellaisiin ajoneuvoihin, joissa järjestelmän syötön vakiinnuttaminen tai rajoittaminen on mahdollista – kuten ilmoituslomakkeessa on mainittu.

Taulukko 28

Taulukko 28

Luokka E2 – Ei-kääntyvä valo

Luokka E2 – Ei-kääntyvä valo

| Luokka E2 – Ei-kääntyvä valo | Asento / astetta | Sarake A | Sarake B | Sarake C |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vaatimukset kandeloina | vaakasuuntaan | pystysuuntaan | 0% CoP | 20 % CoP | 30 % CoP |
| Nro | Elementti | missä/ | mistä | mihin | | missä | | min | max | min | max | min | max |
| 1 | B50L | L | 3,43 | | | U | 0,57 | | 440 | | 610 | | 695 |
| 3 | BR | R | 2,5 | | | U | 1 | | 1 750 | | 2 100 | | 2 275 |
| 4 | Piste BRR | R | 8 | | | U | 0,57 | | 3 550 | | 2 100 | | 2 275 |
| 5 | Piste BLL | L | 8 | | | U | 0,57 | | 880 | | 1 135 | | 1 260 |
| 7 | Linja III b | L | 4 | L | 0,5 | U | 0,34 | | 880 | | 1 135 | | 1 260 |
| 11 | 75 R | R | 1,15 | | | D | 0,57 | 15 200 | 61 700 | 12 160 | 74 040 | 10 640 | 80 210 |
| 12 | 50 V | V | | | | D | 0,86 | 10 100 | 61 700 | 8 080 | 74 040 | 7 070 | 80 210 |
| 13 | 50 L | L | 3,43 | | | D | 0,86 | 6 800 | 61 700 (1) | 5 440 | 74 040 (1) | 4 760 | 80 210 (1) |
| Taulukkoa 28 koskevat huomautukset:







  (1) | Enimmäisarvo voidaan kertoa kertoimella 1,4, jos valmistajan ilmoituksen mukaan on taattua, ettei kyseinen arvo ylity käytössä joko järjestelmän ominaisuuksien ansiosta tai – jos järjestelmän käyttö on rajoitettu sellaisiin ajoneuvoihin, joissa järjestelmän syötön vakiinnuttaminen tai rajoittaminen on mahdollista – kuten ilmoituslomakkeessa on mainittu. |

Luokka E2 – Ei-kääntyvä valo

Asento / astetta

Sarake A

Sarake B

Sarake C

Vaatimukset kandeloina

vaakasuuntaan

pystysuuntaan

Image 121

Image 122

Image 123

Nro

Elementti

missä/

mistä

mihin

missä

min

max

min

max

min

max

1

B50L

L

3,43

U

0,57

440

610

695

3

BR

R

2,5

U

1

1 750

2 100

2 275

4

Piste BRR

R

8

U

0,57

3 550

2 100

2 275

5

Piste BLL

L

8

U

0,57

880

1 135

1 260

7

Linja III b

L

4

L

0,5

U

0,34

880

1 135

1 260

11

75 R

R

1,15

D

0,57

15 200

61 700

12 160

74 040

10 640

80 210

12

50 V

V

D

0,86

10 100

61 700

8 080

74 040

7 070

80 210

13

50 L

L

3,43

D

0,86

6 800

61 700 (1)

(1)

5 440

74 040 (1)

(1)

4 760

80 210 (1)

(1)

Taulukkoa 28 koskevat huomautukset:

(1)

(1)

Enimmäisarvo voidaan kertoa kertoimella 1,4, jos valmistajan ilmoituksen mukaan on taattua, ettei kyseinen arvo ylity käytössä joko järjestelmän ominaisuuksien ansiosta tai – jos järjestelmän käyttö on rajoitettu sellaisiin ajoneuvoihin, joissa järjestelmän syötön vakiinnuttaminen tai rajoittaminen on mahdollista – kuten ilmoituslomakkeessa on mainittu.

Taulukko 29

Taulukko 29

Luokka E3 – Ei-kääntyvä valo

Luokka E3 – Ei-kääntyvä valo

| Luokka E3 – Ei-kääntyvä valo | Asento / astetta | Sarake A | Sarake B | Sarake C |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vaatimukset kandeloina | vaakasuuntaan | pystysuuntaan | 0% CoP | 20 % CoP | 30 % CoP |
| Nro | Elementti | missä/ | mistä | mihin | | missä | | min | max | min | max | min | max |
| 1 | B50L | L | 3,43 | | | U | 0,57 | | 350 | | 520 | | 605 |
| 3 | BR | R | 2,5 | | | U | 1 | | 1 750 | | 2 100 | | 2 275 |
| 4 | Piste BRR | R | 8 | | | U | 0,57 | | 3 550 | | 2 100 | | 2 275 |
| 5 | Piste BLL | L | 8 | | | U | 0,57 | | 880 | | 1 135 | | 1 260 |
| 7 | Linja III b | L | 4 | L | 0,5 | U | 0,34 | | 880 | | 1 135 | | 1 260 |
| 11 | 75 R | R | 1,15 | | | D | 0,57 | 15 200 | 52 900 | 12 160 | 63 480 | 10 640 | 68 770 |
| 12 | 50 V | V | | | | D | 0,86 | 10 100 | 52 900 | 8 080 | 63 480 | 7 070 | 68 770 |
| 13 | 50 L | L | 3,43 | | | D | 0,86 | 6 800 | 52 900 (1) | 5 440 | 63 480 (1) | 4 760 | 68 770 (1) |
| Taulukkoa 29 koskevat huomautukset:







  (1) | Enimmäisarvo voidaan kertoa kertoimella 1,4, jos valmistajan ilmoituksen mukaan on taattua, ettei kyseinen arvo ylity käytössä joko järjestelmän ominaisuuksien ansiosta tai – jos järjestelmän käyttö on rajoitettu sellaisiin ajoneuvoihin, joissa järjestelmän syötön vakiinnuttaminen tai rajoittaminen on mahdollista – kuten ilmoituslomakkeessa on mainittu. |

Luokka E3 – Ei-kääntyvä valo

Asento / astetta

Sarake A

Sarake B

Sarake C

Vaatimukset kandeloina

vaakasuuntaan

pystysuuntaan

Image 124

Image 125

Image 126

Nro

Elementti

missä/

mistä

mihin

missä

min

max

min

max

min

max

1

B50L

L

3,43

U

0,57

350

520

605

3

BR

R

2,5

U

1

1 750

2 100

2 275

4

Piste BRR

R

8

U

0,57

3 550

2 100

2 275

5

Piste BLL

L

8

U

0,57

880

1 135

1 260

7

Linja III b

L

4

L

0,5

U

0,34

880

1 135

1 260

11

75 R

R

1,15

D

0,57

15 200

52 900

12 160

63 480

10 640

68 770

12

50 V

V

D

0,86

10 100

52 900

8 080

63 480

7 070

68 770

13

50 L

L

3,43

D

0,86

6 800

52 900 (1)

(1)

5 440

63 480 (1)

(1)

4 760

68 770 (1)

(1)

Taulukkoa 29 koskevat huomautukset:

(1)

(1)

Enimmäisarvo voidaan kertoa kertoimella 1,4, jos valmistajan ilmoituksen mukaan on taattua, ettei kyseinen arvo ylity käytössä joko järjestelmän ominaisuuksien ansiosta tai – jos järjestelmän käyttö on rajoitettu sellaisiin ajoneuvoihin, joissa järjestelmän syötön vakiinnuttaminen tai rajoittaminen on mahdollista – kuten ilmoituslomakkeessa on mainittu.

Taulukko 30

Taulukko 30

Luokka R – Kaukovalo – Neutraali tila – Järjestelmän vaatimukset

Luokka R – Kaukovalo – Neutraali tila – Järjestelmän vaatimukset

| | | Sarake A | Sarake B | Sarake C |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Kaukovalojen suoraan edessä oleva mittauspiste | Kulmakoordinaatit – asteina | Vaadittu valovoima (cd)





  0% CoP | Vaadittu valovoima (cd)





  20 % CoP | Vaadittu valovoima (cd)





  30 % CoP |
| | | vähintään | enintään | vähintään | enintään | vähintään | enintään |
| HV | H,V | 32 400 | 215 000 | 26 000 | 258 000 | 23 000 | 279 500 |
| H-5L | 0,0, 5,0 L | 5 100 | 215 000 | 4 080 | 258 000 | 3 570 | 279 500 |
| H-2.5L | 0,0, 2,5 L | 20 300 | 215 000 | 16 240 | 258 000 | 14 210 | 279 500 |
| H-2.5R | 0,0, 2,5 R | 20 300 | 215 000 | 16 240 | 258 000 | 14 210 | 279 500 |
| H-5R | 0,0, 5,0 R | 5 100 | 215 000 | 4 080 | 258 000 | 3 570 | 279 500 |

Sarake A

Sarake B

Sarake C

Kaukovalojen suoraan edessä oleva mittauspiste

Kulmakoordinaatit – asteina

Vaadittu valovoima (cd)

Image 127

0% CoP

Vaadittu valovoima (cd)

Image 128

20 % CoP

Vaadittu valovoima (cd)

Image 129

30 % CoP

vähintään

enintään

vähintään

enintään

vähintään

enintään

HV

H,V

32 400

215 000

26 000

258 000

23 000

279 500

H-5L

0,0, 5,0 L

5 100

215 000

4 080

258 000

3 570

279 500

H-2.5L

0,0, 2,5 L

20 300

215 000

16 240

258 000

14 210

279 500

H-2.5R

0,0, 2,5 R

20 300

215 000

16 240

258 000

14 210

279 500

H-5R

0,0, 5,0 R

5 100

215 000

4 080

258 000

3 570

279 500

Taulukko 31

Taulukko 31

Luokka R – Kääntyvä kaukovalo – Järjestelmän vaatimukset

Luokka R – Kääntyvä kaukovalo – Järjestelmän vaatimukset

| | | Sarake A | Sarake B | Sarake C |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Kääntyvän kaukovalon testauspiste | Kulmakoordinaatit – asteina | Vaadittu valovoima
  (cd)

  0% CoP | Vaadittu valovoima
  (cd)

  20 % CoP | Vaadittu valovoima
  (cd)

  30 % CoP |
| | | vähintään | enintään | vähintään | enintään | vähintään | enintään |
| HV | H,V | 32 400 | 215 000 | 26 000 | 258 000 | 23 000 | 279 500 |
| H-5L | 0,0, 5,0 L | 5 100 | 215 000 | 4 080 | 258 000 | 3 570 | 279 500 |
| H-2.5L | 0,0, 2,5 L | 20 300 | 215 000 | 16 240 | 258 000 | 14 210 | 279 500 |
| H-2.5R | 0,0, 2,5 R | 20 300 | 215 000 | 16 240 | 258 000 | 14 210 | 279 500 |
| H-5R | 0,0, 5,0 R | 5 100 | 215 000 | 4 080 | 258 000 | 3 570 | 279 500 |

Sarake A

Sarake B

Sarake C

Kääntyvän kaukovalon testauspiste

Kulmakoordinaatit – asteina

Vaadittu valovoima

(cd)
  Image 130
  0% CoP

Vaadittu valovoima

(cd)
  Image 131
  20 % CoP

Vaadittu valovoima

(cd)
  Image 132
  30 % CoP

vähintään

enintään

vähintään

enintään

vähintään

enintään

HV

H,V

32 400

215 000

26 000

258 000

23 000

279 500

H-5L

0,0, 5,0 L

5 100

215 000

4 080

258 000

3 570

279 500

H-2.5L

0,0, 2,5 L

20 300

215 000

16 240

258 000

14 210

279 500

H-2.5R

0,0, 2,5 R

20 300

215 000

16 240

258 000

14 210

279 500

H-5R

0,0, 5,0 R

5 100

215 000

4 080

258 000

3 570

279 500

Taulukko 32

Taulukko 32

Luokka R – Mukautuva kaukovalo – Tuotannon vaatimustenmukaisuuden arvot

Luokka R – Mukautuva kaukovalo – Tuotannon vaatimustenmukaisuuden arvot

| Osa A | Mittauspiste | Asento/astetta | Sarake A
  Enimmäisvalovoiman(**) poikkeama

  0 % | Sarake B
  Enimmäisvalovoiman(**) poikkeama

  20 % | Sarake C
  Enimmäisvalovoiman(**) poikkeama

  30 % |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vaakasuuntaan | Pystysuuntaan | (cd) | (cd) | (cd) |
| Linja 1 Vasen
  Vastaantuleva ajoneuvo 50 m:n päässä oikeanpuoleisessa liikenteessä | 4,8°L – 2°L | 0,57°U | 625 | 880 | 1 003 |
| Linja 1 Oikea
  Vastaantuleva ajoneuvo 50 m:n päässä vasemmanpuoleisessa liikenteessä | 2°R – 4,8°R | 0,57°U | 625 | 880 | 1 003 |
| Linja 2 Vasen
  Vastaantuleva ajoneuvo 100 m:n päässä oikeanpuoleisessa liikenteessä | 2,4°L – 1°L | 0,3°U | 1 750 | 2 100 | 2 275 |
| Linja 2 Oikea
  Vastaantuleva ajoneuvo 100 m:n päässä vasemmanpuoleisessa liikenteessä | 1°R – 2,4°R | 0,3°U | 1 750 | 2 100 | 2 275 |
| Linja 3 Vasen
  Vastaantuleva ajoneuvo 200 m:n päässä oikeanpuoleisessa liikenteessä | 1,2°L – 0,5°L | 0,15°U | 5 450 | 6 540 | 7 085 |
| Linja 3 Oikea
  Vastaantuleva ajoneuvo 200 m:n päässä vasemmanpuoleisessa liikenteessä | 0,5°R – 1,2°R | 0,15°U | 5 450 | 6 540 | 7 085 |
| Linja 4
  Edellä ajava ajoneuvo 50 m:n päässä oikeanpuoleisessa liikenteessä | 1,7°L – 1,0°R | 0,3°U | 1 850 | 2 220 | 2 405 |
| >1,0°R – 1,7°R | 2 500 | 3 000 | 3 250 |
| Linja 4
  Edellä ajava ajoneuvo 50 m:n päässä vasemmanpuoleisessa liikenteessä | 1,7°R – 1,0°R | 1 850 | 2 220 | 2 405 |
| >1,0°L – 1,7°L | 2 500 | 3 000 | 3 250 |
| Linja 5
  Edellä ajava ajoneuvo 100 m:n päässä oikeanpuoleisessa liikenteessä | 0,9°L – 0,5°R | 0,15°U | 5 300 | 6 360 | 6 890 |
| >0,5°R – 0,9°R | 7 000 | 8 400 | 9 100 |
| Linja 5
  Edellä ajava ajoneuvo 100 m:n päässä vasemmanpuoleisessa liikenteessä | 0,9°R – 0,5°R | 5 300 | 6 360 | 6 890 |
| >0,5°L – 0,9°L | 7 000 | 8 400 | 9 100 |
| Linja 6
  Edellä ajava ajoneuvo 200 m:n päässä vasemman- ja oikeanpuoleisessa liikenteessä | 0,45°L – 0,45°R | 0,1°U | 16 000 | 19 200 | 20 800 |

Osa A

Mittauspiste

Asento/astetta

Sarake A

Enimmäisvalovoiman(**) poikkeama
  Image 133
  0 %

Sarake B

Enimmäisvalovoiman(**) poikkeama
  Image 134
  20 %

Sarake C

Enimmäisvalovoiman(**) poikkeama
  Image 135
  30 %

Vaakasuuntaan

Pystysuuntaan

(cd)

(cd)

(cd)

Linja 1 Vasen

Vastaantuleva ajoneuvo 50 m:n päässä oikeanpuoleisessa liikenteessä

4,8°L – 2°L

0,57°U

625

880

1 003

Linja 1 Oikea

Vastaantuleva ajoneuvo 50 m:n päässä vasemmanpuoleisessa liikenteessä

2°R – 4,8°R

0,57°U

625

880

1 003

Linja 2 Vasen

Vastaantuleva ajoneuvo 100 m:n päässä oikeanpuoleisessa liikenteessä

2,4°L – 1°L

0,3°U

1 750

2 100

2 275

Linja 2 Oikea

Vastaantuleva ajoneuvo 100 m:n päässä vasemmanpuoleisessa liikenteessä

1°R – 2,4°R

0,3°U

1 750

2 100

2 275

Linja 3 Vasen

Vastaantuleva ajoneuvo 200 m:n päässä oikeanpuoleisessa liikenteessä

1,2°L – 0,5°L

0,15°U

5 450

6 540

7 085

Linja 3 Oikea

Vastaantuleva ajoneuvo 200 m:n päässä vasemmanpuoleisessa liikenteessä

0,5°R – 1,2°R

0,15°U

5 450

6 540

7 085

Linja 4

Edellä ajava ajoneuvo 50 m:n päässä oikeanpuoleisessa liikenteessä

1,7°L – 1,0°R

0,3°U

1 850

2 220

2 405

>1,0°R – 1,7°R

2 500

3 000

3 250

Linja 4

Edellä ajava ajoneuvo 50 m:n päässä vasemmanpuoleisessa liikenteessä

1,7°R – 1,0°R

1 850

2 220

2 405

>1,0°L – 1,7°L

2 500

3 000

3 250

Linja 5

Edellä ajava ajoneuvo 100 m:n päässä oikeanpuoleisessa liikenteessä

0,9°L – 0,5°R

0,15°U

5 300

6 360

6 890

>0,5°R – 0,9°R

7 000

8 400

9 100

Linja 5

Edellä ajava ajoneuvo 100 m:n päässä vasemmanpuoleisessa liikenteessä

0,9°R – 0,5°R

5 300

6 360

6 890

>0,5°L – 0,9°L

7 000

8 400

9 100

Linja 6

Edellä ajava ajoneuvo 200 m:n päässä vasemman- ja oikeanpuoleisessa liikenteessä

0,45°L – 0,45°R

0,1°U

16 000

19 200

20 800

| Osa B | Mittauspiste | Asento / astetta(*) | Sarake A
  Vähimmäisvalovoiman(**) poikkeama

  0 % | Sarake B
  Vähimmäisvalovoiman(**) poikkeama

  20 % | Sarake C
  Vähimmäisvalovoiman(**) poikkeama

  30 % |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vaakasuuntaan | Pystysuuntaan | (cd) | (cd) | (cd) |
| 50R | 1,72 R | 0,86 D | 5 100 | 4 080 | 3 570 |
| 50 V | V | 0,86 D | 5 100 | 4 080 | 3 570 |
| 50L | 3,43 L | 0,86 D | 2 550 | 2 040 | 1 785 |
| 25LL | 16 L | 1,72 D | 1 180 | 944 | 826 |
| 25RR | 11 R | 1,72 D | 1 180 | 944 | 826 |
| Taulukkoa 32 koskevat huomautukset:






  (*) | Kulma-asennot oikeanpuoleiseen liikenteeseen. |

Osa B

Osa B

Mittauspiste

Asento / astetta(*)

Sarake A

Vähimmäisvalovoiman(**) poikkeama
  Image 136
  0 %

Sarake B

Vähimmäisvalovoiman(**) poikkeama
  Image 137
  20 %

Sarake C

Vähimmäisvalovoiman(**) poikkeama
  Image 138
  30 %

Vaakasuuntaan

Pystysuuntaan

(cd)

(cd)

(cd)

50R

1,72 R

0,86 D

5 100

4 080

3 570

50 V

V

0,86 D

5 100

4 080

3 570

50L

3,43 L

0,86 D

2 550

2 040

1 785

25LL

16 L

1,72 D

1 180

944

826

25RR

11 R

1,72 D

1 180

944

826

Taulukkoa 32 koskevat huomautukset:

(*)

Kulma-asennot oikeanpuoleiseen liikenteeseen.

| (**) | Kussakin mittauspisteessä (kulma-asennossa) tälle valaistustoiminnolle asetettuja fotometrisiä vaatimuksia sovelletaan puoleen järjestelmän kaikista valaisinyksiköistä saatujen kyseistä toimintaa koskevien arvojen summasta.
  Kukin taulukon 32 osassa A määritellyistä suorista, yhdessä taulukon 32 osassa B määrättyjen testipisteiden kanssa, on mitattava yksittäin signaaligeneraattorin tuottamaa signaalia vastaavasti.
  Jos kohdan 5.3.6.2 vaatimukset täyttävät lähivalot ovat jatkuvasti toiminnassa yhdessä kaukovalojen mukautumisen kanssa, taulukon 32 osan B fotometrisiä vaatimuksia ei sovelleta. |
| --- | --- |

(**)

Kussakin mittauspisteessä (kulma-asennossa) tälle valaistustoiminnolle asetettuja fotometrisiä vaatimuksia sovelletaan puoleen järjestelmän kaikista valaisinyksiköistä saatujen kyseistä toimintaa koskevien arvojen summasta.

Kukin taulukon 32 osassa A määritellyistä suorista, yhdessä taulukon 32 osassa B määrättyjen testipisteiden kanssa, on mitattava yksittäin signaaligeneraattorin tuottamaa signaalia vastaavasti.

Jos kohdan 5.3.6.2 vaatimukset täyttävät lähivalot ovat jatkuvasti toiminnassa yhdessä kaukovalojen mukautumisen kanssa, taulukon 32 osan B fotometrisiä vaatimuksia ei sovelleta.

| 5.4 | Tekniset vaatimukset, jotka koskevat luokan AS, BS, CS, DS ja ES (tunnukset ”C-AS”, ”C-BS”, ”WC-CS”, ”WC-DS” ja ”WC-ES”) lähivalon tuottavia ajovalaisimia |
| --- | --- |

5.4

Tekniset vaatimukset, jotka koskevat luokan AS, BS, CS, DS ja ES (tunnukset ”C-AS”, ”C-BS”, ”WC-CS”, ”WC-DS” ja ”WC-ES”) lähivalon tuottavia ajovalaisimia

| 5.4.1 | Suuntausmenettely |
| --- | --- |

5.4.1

Suuntausmenettely

| 5.4.1.1 | Oikeaa suuntausta varten lähivalon on tuotettava tarpeeksi terävä valoraja, jotta sen avulla voidaan suorittaa asianmukainen visuaalinen säätö liitteen 6 kohdan 1 mukaisesti. Suuntaus on tehtävä käyttämällä tasaista pystysuuntaista mittaustasoa, joka sijoitetaan 10 tai 25 metrin etäisyydelle ajovalaisimen eteen suorakulmaisesti akseliin H–V nähden. Mittaustason on oltava riittävän leveä, jotta lähivalon valorajaa voidaan tarkastella vähintään 3 asteen alueella linjan V–V molemmilla puolilla. Valorajan on oltava olennaisesti vaakasuuntainen ja mahdollisimman suora vähintään pisteestä 3° L pisteeseen 3° R. |
| --- | --- |

5.4.1.1

Oikeaa suuntausta varten lähivalon on tuotettava tarpeeksi terävä valoraja, jotta sen avulla voidaan suorittaa asianmukainen visuaalinen säätö liitteen 6 kohdan 1 mukaisesti. Suuntaus on tehtävä käyttämällä tasaista pystysuuntaista mittaustasoa, joka sijoitetaan 10 tai 25 metrin etäisyydelle ajovalaisimen eteen suorakulmaisesti akseliin H–V nähden. Mittaustason on oltava riittävän leveä, jotta lähivalon valorajaa voidaan tarkastella vähintään 3 asteen alueella linjan V–V molemmilla puolilla. Valorajan on oltava olennaisesti vaakasuuntainen ja mahdollisimman suora vähintään pisteestä 3° L pisteeseen 3° R.

| 5.4.1.2 | Ajovalaisin on suunnattava liitteessä 6 olevan 3 kohdan mukaisesti.
  Jos pystysuuntaista säätöä vaadittuun asentoon ei voida tehdä toistuvasti sallittujen toleranssien puitteissa, on käytettävä liitteen 6 kohdissa 4 ja 5 määriteltyä laitemittaustapaa valorajan vaaditun vähimmäislaadun varmentamiseksi ja valokeilan suuntaamiseksi pystysuunnassa. |
| --- | --- |

5.4.1.2

Ajovalaisin on suunnattava liitteessä 6 olevan 3 kohdan mukaisesti.

Jos pystysuuntaista säätöä vaadittuun asentoon ei voida tehdä toistuvasti sallittujen toleranssien puitteissa, on käytettävä liitteen 6 kohdissa 4 ja 5 määriteltyä laitemittaustapaa valorajan vaaditun vähimmäislaadun varmentamiseksi ja valokeilan suuntaamiseksi pystysuunnassa.

| 5.4.2 | Näin suunnattuna ajovalaisimen on täytettävä vain kohdassa 5.4.4 esitetyt vaatimukset, jos sille haetaan hyväksyntää yksinomaan lähivalona (10). Jos ajovalaisinta käytetään sekä lähivalon että kaukovalon tuottamiseen, sen on täytettävä kohdissa 5.4.4 ja 5.1 esitetyt vaatimukset. |
| --- | --- |

5.4.2

Näin suunnattuna ajovalaisimen on täytettävä vain kohdassa 5.4.4 esitetyt vaatimukset, jos sille haetaan hyväksyntää yksinomaan lähivalona (10

| 5.4.3 | Jos näin suunnattu ajovalaisin ei täytä kohdissa 5.4.4 ja 5.1 esitettyjä vaatimuksia, sen suuntausta voidaan muuttaa, lukuun ottamatta ajovalaisimia, joissa ei ole mekanismia vaakasuoran suuntauksen säätämiseksi, sillä edellytyksellä, että sädekimpun akselia ei siirretä sivuun oikealle tai vasemmalle enempää kuin 0,5 astetta ja ylös tai alas enempää kuin 0,25 astetta. Jotta suuntaaminen valorajan avulla helpottuisi, ajovalaisin voidaan osittain peittää valorajan terävöittämiseksi. "Valoraja" ei kuitenkaan saa ylittää viivaa H–H. |
| --- | --- |

5.4.3

Jos näin suunnattu ajovalaisin ei täytä kohdissa 5.4.4 ja 5.1 esitettyjä vaatimuksia, sen suuntausta voidaan muuttaa, lukuun ottamatta ajovalaisimia, joissa ei ole mekanismia vaakasuoran suuntauksen säätämiseksi, sillä edellytyksellä, että sädekimpun akselia ei siirretä sivuun oikealle tai vasemmalle enempää kuin 0,5 astetta ja ylös tai alas enempää kuin 0,25 astetta. Jotta suuntaaminen valorajan avulla helpottuisi, ajovalaisin voidaan osittain peittää valorajan terävöittämiseksi. "Valoraja" ei kuitenkaan saa ylittää viivaa H–H.

| 5.4.4 | Lähivalon on oltava jäljempänä olevassa taulukossa ja liitteen 4 soveltuvassa kuvassa asetettujen vaatimusten mukainen.

  Huomautukset:

  Luokan ES ajovalaisimissa virranrajoittimeen syötetty jännite on joko 13,2 ± 0,1 V 12 voltin järjestelmien tapauksessa tai muu määrätty jännite (ks. liite 12). | D tarkoittaa linjan H–H alapuolta. |
| --- | --- | --- |

5.4.4

Lähivalon on oltava jäljempänä olevassa taulukossa ja liitteen 4 soveltuvassa kuvassa asetettujen vaatimusten mukainen.

Huomautukset:

Huomautukset:

Luokan ES ajovalaisimissa virranrajoittimeen syötetty jännite on joko 13,2 ± 0,1 V 12 voltin järjestelmien tapauksessa tai muu määrätty jännite (ks. liite 12).

D tarkoittaa linjan H–H alapuolta.

| | U tarkoittaa linjan H–H yläpuolta. |
| --- | --- |

U tarkoittaa linjan H–H yläpuolta.

| | R tarkoittaa linjan V–V oikeaa puolta. |
| --- | --- |

R tarkoittaa linjan V–V oikeaa puolta.

| | L tarkoittaa linjan V–V vasenta puolta. |
| --- | --- |

L tarkoittaa linjan V–V vasenta puolta.

| 5.4.4.1 | Luokan AS ajovalaisimet (kuva A4-VIII liitteessä 4):

  Taulukko 33


  Luokan AS lähivalo









  Testipiste / linja / alue | Kulmakoordinaatit – asteina(*) | Vaadittu valovoima cd |
| --- | --- | --- | --- |
| Kaikki pisteet alueella 1 | 0°–15°U | 5° L–5°R | ≤ 320 cd |
| Mikä tahansa piste linjalla 25L–25R | 1,72°D | 5° L–5°R | ≥ 1 100  cd |
| Mikä tahansa piste linjalla 12,5L–12,5R | 3,43°D | 5° L–5°R | ≥ 550 cd |
| Taulukkoa 33 koskevat huomautukset:






  (*) | 0,25°:n poikkeama sallittu kussakin erillisessä fotometriatestauspisteessä, ellei toisin ole mainittu. |

5.4.4.1

Luokan AS ajovalaisimet (kuva A4-VIII liitteessä 4):

Taulukko 33

Taulukko 33

Luokan AS lähivalo

Luokan AS lähivalo

Testipiste / linja / alue

Kulmakoordinaatit – asteina(*)

Vaadittu valovoima cd

Kaikki pisteet alueella 1

0°–15°U

5° L–5°R

≤ 320 cd

Mikä tahansa piste linjalla 25L–25R

1,72°D

5° L–5°R

≥ 1 100  cd

Mikä tahansa piste linjalla 12,5L–12,5R

3,43°D

5° L–5°R

≥ 550 cd

Taulukkoa 33 koskevat huomautukset:

(*)

0,25°:n poikkeama sallittu kussakin erillisessä fotometriatestauspisteessä, ellei toisin ole mainittu.

| 5.4.4.2 | Luokan BS ajovalaisimet (kuva A4-IX liitteessä 4):

  Taulukko 34


  Luokan BS lähivalo









  Mittauspiste /
  linja / alue | Kulmakoordinaatit – asteina(*) | Vaadittu valovoima cd |
| --- | --- | --- | --- |
| Kaikki pisteet alueella 1 | 0°–15°U | 5° L–5°R | ≤ 700 cd |
| Mikä tahansa piste linjalla 50L–50R, paitsi 50V | 0,86°D | 2,5°L–2,5°R | ≥ 1 100  cd |
| Piste 50V | 0,86°D | 0 | ≥ 2 200  cd |
| Mikä tahansa piste linjalla 25L–25R | 1,72°D | 5°L–5°R | ≥ 2 200  cd |
| Kaikki pisteet alueella 2 | 0,86°D–1,72°D | 5°L–5°R | ≥ 1 100  cd |
| Taulukkoa 34 koskevat huomautukset:






  (*) | 0,25°:n poikkeama sallittu kussakin erillisessä fotometriatestauspisteessä, ellei toisin ole mainittu. |

5.4.4.2

Luokan BS ajovalaisimet (kuva A4-IX liitteessä 4):

Taulukko 34

Taulukko 34

Luokan BS lähivalo

Luokan BS lähivalo

Mittauspiste /

linja / alue

Kulmakoordinaatit – asteina(*)

Vaadittu valovoima cd

Kaikki pisteet alueella 1

0°–15°U

5° L–5°R

≤ 700 cd

Mikä tahansa piste linjalla 50L–50R, paitsi 50V

0,86°D

2,5°L–2,5°R

≥ 1 100  cd

Piste 50V

0,86°D

0

≥ 2 200  cd

Mikä tahansa piste linjalla 25L–25R

1,72°D

5°L–5°R

≥ 2 200  cd

Kaikki pisteet alueella 2

0,86°D–1,72°D

5°L–5°R

≥ 1 100  cd

Taulukkoa 34 koskevat huomautukset:

(*)

0,25°:n poikkeama sallittu kussakin erillisessä fotometriatestauspisteessä, ellei toisin ole mainittu.

| 5.4.4.3 | Luokan CS, DS tai ES ajovalaisimet (kuva A4-X liitteessä 4):

  Taulukko 35


  Luokan CS, DS tai ES lähivalo












  Testipiste / linja / alue | Testauspisteiden kulmakoordinaatit – asteina(*) | Vaadittu valovoima cd |
| --- | --- | --- | --- |
| Vähintään | Enintään |
| Luokka CS | Luokka DS | Luokka ES | Luokka CS, DS, ES |
| 1 | 0,86°D | 3,5°R | 2 000 | 2 000 | 2 500 | 13 750 |
| 2 | 0,86°D | 0 | 2 450 | 4 900 | 4 900 | – |
| 3 | 0,86°D | 3,5°L | 2 000 | 2 000 | 2 500 | 13 750 |
| 4 | 0,50°U | 1,50°L ja 1,50°R | – | – | – | 900 |
| 5 | 2,00°D | 15°L ja 15°R | 550 | 1 100 | 1 100 | – |
| 6 | 4,00°D | 20°L ja 20°R | 150 | 300 | 600 | – |
| 7 | 0 | 0 | – | – | – | 1 700 |
| Linja 1 | 2,00°D | 9°L–9°R | 1 350 | 1 350 | 1 900 | - |
| 8(**) | 4,00°U | 8,0°L | (**) | 700 |
| 9(**) | 4,00°U | 0 | 700 |
| 10(**) | 4,00°U | 8,0°R | 700 |
| 11(**) | 2,00°U | 4,0°L | (**) | 900 |
| 12(**) | 2,00°U | 0 | 900 |
| 13(**) | 2,00°U | 4,0°R | 900 |
| 14(**) | 0 | 8,0°L ja 8,0°R | 50 cd(**) | 50 cd(**) | 50 cd(**) | - |
| 15(**) | 0 | 4,0°L ja 4,0°R | 100 cd(**) | 100 cd(**) | 100 cd(**) | 900 |
| Alue 1 | 1°U/8°L-4°U/8°L-4°U/8°R-1°U/8°R-0/4°R-0/1°R-0,6°U/0-0/1°L-0/4°L-1°U/8°L | -- | -- | -- | 900 |
| Alue 2 | >4U– <15U | 8°L–8°R | -- | -- | -- | 700 |
| Taulukkoa 35 koskevat huomautukset:






  (*) | 0,25°:n poikkeama sallittu kussakin erillisessä fotometriatestauspisteessä, ellei toisin ole mainittu. |

5.4.4.3

Luokan CS, DS tai ES ajovalaisimet (kuva A4-X liitteessä 4):

Taulukko 35

Taulukko 35

Luokan CS, DS tai ES lähivalo

Luokan CS, DS tai ES lähivalo

Testipiste / linja / alue

Testauspisteiden kulmakoordinaatit – asteina(*)

Vaadittu valovoima cd

Vähintään

Enintään

Luokka CS

Luokka DS

Luokka ES

Luokka CS, DS, ES

1

0,86°D

3,5°R

2 000

2 000

2 500

13 750

2

0,86°D

0

2 450

4 900

4 900

–

3

0,86°D

3,5°L

2 000

2 000

2 500

13 750

4

0,50°U

1,50°L ja 1,50°R

–

–

–

900

5

2,00°D

15°L ja 15°R

550

1 100

1 100

–

6

4,00°D

20°L ja 20°R

150

300

600

–

7

0

0

–

–

–

1 700

Linja 1

2,00°D

9°L–9°R

1 350

1 350

1 900

-

8(**)

(**)

4,00°U

8,0°L

Image 139

700

9(**)

(**)

4,00°U

0

700

10(**)

(**)

4,00°U

8,0°R

700

11(**)

(**)

2,00°U

4,0°L

Image 140

900

12(**)

(**)

2,00°U

0

900

13(**)

(**)

2,00°U

4,0°R

900

14(**)

(**)

0

8,0°L ja 8,0°R

50 cd(**)

(**)

50 cd(**)

(**)

50 cd(**)

(**)

-

15(**)

(**)

0

4,0°L ja 4,0°R

100 cd(**)

(**)

100 cd(**)

(**)

100 cd(**)

(**)

900

Alue 1

1°U/8°L-4°U/8°L-4°U/8°R-1°U/8°R-0/4°R-0/1°R-0,6°U/0-0/1°L-0/4°L-1°U/8°L

--

--

--

900

Alue 2

>4U– <15U

8°L–8°R

--

--

--

700

Taulukkoa 35 koskevat huomautukset:

(*)

0,25°:n poikkeama sallittu kussakin erillisessä fotometriatestauspisteessä, ellei toisin ole mainittu.

| (**) | Mitattaessa näitä pisteitä E-säännön nro 50, 7 tai 148 mukaisesti hyväksytyn etuvalaisimen on hakijan pyynnöstä oltava toiminnassa, jos se on ryhmitetty, yhdistetty tai rakenteellisesti yhdistetty valaisin. |
| --- | --- |

(**)

Mitattaessa näitä pisteitä E-säännön nro 50, 7 tai 148 mukaisesti hyväksytyn etuvalaisimen on hakijan pyynnöstä oltava toiminnassa, jos se on ryhmitetty, yhdistetty tai rakenteellisesti yhdistetty valaisin.

| 5.4.4.3.1 | Neljän sekunnin kuluttua siitä, kun luokan ES lähivalaisin, jota ei ole käytetty vähintään 30 minuuttiin, sytytetään on saavutettava vähintään 3 750 cd:n valovoima pisteessä 2 (0,86D-V) ajovalaisimella, joka tuottaa sekä lähivaloa että kaukovaloa tai vain lähivaloa.
  Tehonlähteen on oltava riittävän suuri tarvittavan sytytysvirran tuottamiseksi. |
| --- | --- |

5.4.4.3.1

Neljän sekunnin kuluttua siitä, kun luokan ES lähivalaisin, jota ei ole käytetty vähintään 30 minuuttiin, sytytetään on saavutettava vähintään 3 750 cd:n valovoima pisteessä 2 (0,86D-V) ajovalaisimella, joka tuottaa sekä lähivaloa että kaukovaloa tai vain lähivaloa.

Tehonlähteen on oltava riittävän suuri tarvittavan sytytysvirran tuottamiseksi.

| 5.4.4.4 | Valon on jakauduttava mahdollisimman tasaisesti alueille 1 ja 2 luokan CS, DS ja ES ajovalaisimien osalta. |
| --- | --- |

5.4.4.4

Valon on jakauduttava mahdollisimman tasaisesti alueille 1 ja 2 luokan CS, DS ja ES ajovalaisimien osalta.

| 5.4.4.5 | Lähivalon tuottamiseen voidaan käyttää joko yhtä tai kahta hehkulankavalonlähdettä (luokat AS, BS, CS ja DS), yhtä kaasupurkausvalonlähdettä (luokka ES) tai yhtä tai useampaa LED-valonlähdettä tai LED-moduulia (luokat AS, BS, CS, DS ja ES). |
| --- | --- |

5.4.4.5

Lähivalon tuottamiseen voidaan käyttää joko yhtä tai kahta hehkulankavalonlähdettä (luokat AS, BS, CS ja DS), yhtä kaasupurkausvalonlähdettä (luokka ES) tai yhtä tai useampaa LED-valonlähdettä tai LED-moduulia (luokat AS, BS, CS, DS ja ES).

| 5.4.5 | Kääntyvän valon tuottamiseen voidaan käyttää lisävalonlähteitä ja/tai lisävalaisinyksikköjä luokan L ja T ajoneuvoissa, kunhan seuraavat vaatimukset täyttyvät: |
| --- | --- |

5.4.5

Kääntyvän valon tuottamiseen voidaan käyttää lisävalonlähteitä ja/tai lisävalaisinyksikköjä luokan L ja T ajoneuvoissa, kunhan seuraavat vaatimukset täyttyvät:

| 5.4.5.1 | Seuraavan valaistusvaatimuksen on täytyttävä, kun pääasialliset lähivalot ja vastaavat kääntyvän valon tuottamiseen käytetyt lisävalonlähteet kytketään toimintaan yhtäaikaisesti:






  a) | Vasemmalle suuntautuvassa kallistuksessa (kun moottoripyörää käännetään pituusakseliinsa nähden vasemmalle) valovoima-arvot saavat olla enintään 900 cd alueella, joka ulottuu linjasta H–H 15 astetta linjan H–H yläpuolelle ja linjasta V–V 10 astetta vasemmalle. |
| --- | --- | --- |

5.4.5.1

Seuraavan valaistusvaatimuksen on täytyttävä, kun pääasialliset lähivalot ja vastaavat kääntyvän valon tuottamiseen käytetyt lisävalonlähteet kytketään toimintaan yhtäaikaisesti:

a)

Vasemmalle suuntautuvassa kallistuksessa (kun moottoripyörää käännetään pituusakseliinsa nähden vasemmalle) valovoima-arvot saavat olla enintään 900 cd alueella, joka ulottuu linjasta H–H 15 astetta linjan H–H yläpuolelle ja linjasta V–V 10 astetta vasemmalle.

| b) | Oikealle suuntautuvassa kallistuksessa (kun moottoripyörää käännetään pituusakseliinsa nähden oikealle) valovoima-arvot saavat olla enintään 900 cd alueella, joka ulottuu linjasta H–H 15 astetta linjan H–H yläpuolelle ja linjasta V–V 10 astetta oikealle. |
| --- | --- |

b)

Oikealle suuntautuvassa kallistuksessa (kun moottoripyörää käännetään pituusakseliinsa nähden oikealle) valovoima-arvot saavat olla enintään 900 cd alueella, joka ulottuu linjasta H–H 15 astetta linjan H–H yläpuolelle ja linjasta V–V 10 astetta oikealle.

| 5.4.5.2 | Testi on tehtävä käyttäen hakijan täsmentämää vähimmäiskallistuskulmaa, jolla tilannetta simuloidaan esim. testausalustan avulla. |
| --- | --- |

5.4.5.2

Testi on tehtävä käyttäen hakijan täsmentämää vähimmäiskallistuskulmaa, jolla tilannetta simuloidaan esim. testausalustan avulla.

| 5.4.5.3 | Tässä mittauksessa voidaan hakijan pyynnöstä mitata pääasiallinen lähivalo ja kääntyvän valon tuottamiseen käytettävät lisävalonlähteet erikseen, ja määrättyjen valovoima-arvojen noudattaminen voidaan määrittää näin saatujen fotometristen arvojen yhdistelmällä. |
| --- | --- |

5.4.5.3

Tässä mittauksessa voidaan hakijan pyynnöstä mitata pääasiallinen lähivalo ja kääntyvän valon tuottamiseen käytettävät lisävalonlähteet erikseen, ja määrättyjen valovoima-arvojen noudattaminen voidaan määrittää näin saatujen fotometristen arvojen yhdistelmällä.

| 5.5 | Tekniset vaatimukset, jotka koskevat luokan F3 (tunnus ”F3”) etusumuvalaisimia |
| --- | --- |

5.5

Tekniset vaatimukset, jotka koskevat luokan F3 (tunnus ”F3”) etusumuvalaisimia

| 5.5.1 | Fotometriset säädöt ja mittausolosuhteet |
| --- | --- |

5.5.1

Fotometriset säädöt ja mittausolosuhteet

| 5.5.1.1 | Etusumuvalaisin on suunnattava liitteen 6 kohdan 3 mukaisesti.
  Jos pystysuuntaista säätöä vaadittuun asentoon ei voida tehdä toistuvasti sallittujen toleranssien puitteissa, on käytettävä liitteen 6 kohdissa 4 ja 5 määriteltyä laitemittaustapaa valorajan vaaditun vähimmäislaadun varmentamiseksi ja valokeilan suuntaamiseksi pystysuunnassa. |
| --- | --- |

5.5.1.1

Etusumuvalaisin on suunnattava liitteen 6 kohdan 3 mukaisesti.

Jos pystysuuntaista säätöä vaadittuun asentoon ei voida tehdä toistuvasti sallittujen toleranssien puitteissa, on käytettävä liitteen 6 kohdissa 4 ja 5 määriteltyä laitemittaustapaa valorajan vaaditun vähimmäislaadun varmentamiseksi ja valokeilan suuntaamiseksi pystysuunnassa.

| 5.5.1.2 | Etusumuvalaisimen on täytettävä liitteen 4 taulukossa 36 ja kuvassa A4-XI esitetyt vaatimukset. |
| --- | --- |

5.5.1.2

Etusumuvalaisimen on täytettävä liitteen 4 taulukossa 36 ja kuvassa A4-XI esitetyt vaatimukset.

| 5.5.2 | Fotometriset vaatimukset
  Edellä kuvaillulla tavalla säädettynä etusumuvalaisimen on täytettävä taulukossa 36 esitetyt fotometriset vaatimukset (ks. myös tämän säännön liitteen 4 kuva A4-XI):

  Taulukko 36


  Etusumuvalaisimen fotometriset tyyppihyväksyntävaatimukset










  Linja tai alue | Pystysuunta (*) linjan h yläp.: + linjan h alap.: – | Vaakasuunta (*) linjasta v vasemmalle: – linjasta v oikealle: + | Valovoima cd | Kohdat, joissa vaatimusten on täytyttävä |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| piste 1, 2(**) | +60° | ±45° | 85 max | kaikki pisteet |
| piste 3, 4(**) | +40° | ±30° |
| piste 5, 6(**) | +30° | ±60° |
| piste 7, 10(**) | +20° | ±40° |
| piste 8, 9(**) | +20° | ±15° |
| linja 1(**) | +8° | -26°–+26° | 130 max | koko linja |
| linja 2(**) | +4° | -26°–+26° | 150 max | koko linja |
| linja 3 | +2° | -26°–+26° | 245 max | koko linja |
| linja 4 | +1° | -26°–+26° | 360 max | koko linja |
| linja 5 | 0° | -10°–+10° | 485 max | koko linja |
| linja 6(***) | -2,5° | -10°–+10° | 2 700  min | koko linja |
| linja 7(***) | -6,0° | -10°–+10° | < 50 prosenttia maksimista linjalla 6 | koko linja |
| linja 8L ja R(***) | -1,5°– -3,5° | -22°– +22° | 1 100  min | yksi tai useampia pisteitä |
| linja 9L ja R(***) | -1,5°– -4,5° | -35°– +35° | 450 min | yksi tai useampia pisteitä |
| alue D(***) | -1,5°– -3,5° | -10°– +10° | 12 000 max | koko alue |
| Taulukkoa 36 koskevat huomautukset:






  (*) | Koordinaatit määritellään asteina kulmakoordinaatistossa, jossa on pystysuora napa-akseli. |

5.5.2

Fotometriset vaatimukset

Edellä kuvaillulla tavalla säädettynä etusumuvalaisimen on täytettävä taulukossa 36 esitetyt fotometriset vaatimukset (ks. myös tämän säännön liitteen 4 kuva A4-XI):

Taulukko 36

Taulukko 36

Etusumuvalaisimen fotometriset tyyppihyväksyntävaatimukset

Etusumuvalaisimen fotometriset tyyppihyväksyntävaatimukset

Linja tai alue

Pystysuunta (*) linjan h yläp.: + linjan h alap.: –

Vaakasuunta (*) linjasta v vasemmalle: – linjasta v oikealle: +

Valovoima cd

Kohdat, joissa vaatimusten on täytyttävä

piste 1, 2(**)

+60°

±45°

85 max

kaikki pisteet

piste 3, 4(**)

+40°

±30°

piste 5, 6(**)

+30°

±60°

piste 7, 10(**)

+20°

±40°

piste 8, 9(**)

+20°

±15°

linja 1(**)

+8°

-26°–+26°

130 max

koko linja

linja 2(**)

+4°

-26°–+26°

150 max

koko linja

linja 3

+2°

-26°–+26°

245 max

koko linja

linja 4

+1°

-26°–+26°

360 max

koko linja

linja 5

0°

-10°–+10°

485 max

koko linja

linja 6(***)

-2,5°

-10°–+10°

2 700  min

koko linja

linja 7(***)

-6,0°

-10°–+10°

< 50 prosenttia maksimista linjalla 6

koko linja

linja 8L ja R(***)

-1,5°– -3,5°

-22°– +22°

1 100  min

yksi tai useampia pisteitä

linja 9L ja R(***)

-1,5°– -4,5°

-35°– +35°

450 min

yksi tai useampia pisteitä

alue D(***)

-1,5°– -3,5°

-10°– +10°

12 000 max

koko alue

Taulukkoa 36 koskevat huomautukset:

(*)

Koordinaatit määritellään asteina kulmakoordinaatistossa, jossa on pystysuora napa-akseli.

| (**) | Ks. kohta 5.5.2.4. |
| --- | --- |

(**)

Ks. kohta 5.5.2.4.

| (***) | Ks. kohta 5.5.2.2. |
| --- | --- |

(***)

Ks. kohta 5.5.2.2.

| 5.5.2.1 | Valovoima on mitattava joko valkealla tai värillisellä valolla sen mukaan, mitä hakija on määrännyt sumuvalaisimissa käytettäväksi tavanomaisessa käytössä. Linjan 5 yläpuolella olevalla alueella, joka ulottuu 10 astetta vasemmalle ja 10 astetta oikealle, ei sallita valovoiman eroja, jotka estävät tyydyttävän näkyvyyden. |
| --- | --- |

5.5.2.1

Valovoima on mitattava joko valkealla tai värillisellä valolla sen mukaan, mitä hakija on määrännyt sumuvalaisimissa käytettäväksi tavanomaisessa käytössä. Linjan 5 yläpuolella olevalla alueella, joka ulottuu 10 astetta vasemmalle ja 10 astetta oikealle, ei sallita valovoiman eroja, jotka estävät tyydyttävän näkyvyyden.

| 5.5.2.2 | Kaksi valaisinta, jotka muodostavat kohdassa 3.3.2.4.3 tarkoitetun yhteensopivan parin, voidaan hakijan pyynnöstä testata erikseen. Tässä tapauksessa taulukossa 36 linjoille 6, 7, 8 ja 9 ja alueelle D määrättyjä vaatimuksia sovelletaan puoleen vasemman- ja oikeanpuoleisen etusumuvalaisimen mittaustulosten summasta. Kummankin etusumuvalaisimen on kuitenkin täytettävä vähintään 50 prosenttia linjalle 6 asetetusta vaatimuksesta. Lisäksi kummankin kahdesta etusumuvalaisimesta, jotka muodostavat yhteensopivan parin, on täytettävä linjoja 6 ja 7 koskevat vaatimukset vain kulmien 5 astetta sisäänpäin ja 10 astetta ulospäin rajaamalla alueella |
| --- | --- |

5.5.2.2

Kaksi valaisinta, jotka muodostavat kohdassa 3.3.2.4.3 tarkoitetun yhteensopivan parin, voidaan hakijan pyynnöstä testata erikseen. Tässä tapauksessa taulukossa 36 linjoille 6, 7, 8 ja 9 ja alueelle D määrättyjä vaatimuksia sovelletaan puoleen vasemman- ja oikeanpuoleisen etusumuvalaisimen mittaustulosten summasta. Kummankin etusumuvalaisimen on kuitenkin täytettävä vähintään 50 prosenttia linjalle 6 asetetusta vaatimuksesta. Lisäksi kummankin kahdesta etusumuvalaisimesta, jotka muodostavat yhteensopivan parin, on täytettävä linjoja 6 ja 7 koskevat vaatimukset vain kulmien 5 astetta sisäänpäin ja 10 astetta ulospäin rajaamalla alueella

| 5.5.2.3 | Liitteen 4 kuvassa A4-XI olevien linjojen 1 ja 5 välisellä alueella valokeilan olisi oltava pääosin yhdenmukainen. Linjojen 6, 7, 8 ja 9 välillä ei sallita valovoiman eroja, jotka estävät tyydyttävän näkyvyyden. |
| --- | --- |

5.5.2.3

Liitteen 4 kuvassa A4-XI olevien linjojen 1 ja 5 välisellä alueella valokeilan olisi oltava pääosin yhdenmukainen. Linjojen 6, 7, 8 ja 9 välillä ei sallita valovoiman eroja, jotka estävät tyydyttävän näkyvyyden.

| 5.5.2.4 | Taulukossa 36 määritellyssä valonjakaumassa sallitaan alueella, joka sisältää mittauspisteet 1–10 ja linjan 1, tai alueella, joka sisältää linjan 1 ja linjan 2, yksittäiset kapeat läiskä- tai nauhamaiset alueet, joiden valovoima on enintään 175 cd, mikäli niiden kartiokulma on enintään 2° tai leveys enintään 1°. Jos näitä alueita on useita, niiden välisen etäisyyden on oltava vähintään 10 astetta. |
| --- | --- |

5.5.2.4

Taulukossa 36 määritellyssä valonjakaumassa sallitaan alueella, joka sisältää mittauspisteet 1–10 ja linjan 1, tai alueella, joka sisältää linjan 1 ja linjan 2, yksittäiset kapeat läiskä- tai nauhamaiset alueet, joiden valovoima on enintään 175 cd, mikäli niiden kartiokulma on enintään 2° tai leveys enintään 1°. Jos näitä alueita on useita, niiden välisen etäisyyden on oltava vähintään 10 astetta.

| 5.5.2.5 | Jos valovoimavaatimukset eivät täyty, sallitaan valorajan kohdistaminen uudelleen ± 0,5° pystysuunnassa ja/tai ± 2° vaakasuunnassa. Uudessa asennossa on kaikkien fotometristen vaatimusten täytyttävä. |
| --- | --- |

5.5.2.5

Jos valovoimavaatimukset eivät täyty, sallitaan valorajan kohdistaminen uudelleen ± 0,5° pystysuunnassa ja/tai ± 2° vaakasuunnassa. Uudessa asennossa on kaikkien fotometristen vaatimusten täytyttävä.

| 5.5.3 | Muut fotometriset vaatimukset |
| --- | --- |

5.5.3

Muut fotometriset vaatimukset

| 5.5.3.1 | Sellaisilla kaasupurkausvalonlähteillä, joissa virranrajoitin ei ole integroituna valonlähteeseen, varustetun etusumuvalaisimen valovoiman on mittauspisteessä kohdassa 0° vaakasuunnassa ja 2° D pystysuunnassa oltava suurempi kuin 1 080 cd neljä sekuntia sumuvalaisimen sytyttämisen jälkeen, kun valaisimen edellisestä käytöstä on kulunut vähintään 30 minuuttia. |
| --- | --- |

5.5.3.1

Sellaisilla kaasupurkausvalonlähteillä, joissa virranrajoitin ei ole integroituna valonlähteeseen, varustetun etusumuvalaisimen valovoiman on mittauspisteessä kohdassa 0° vaakasuunnassa ja 2° D pystysuunnassa oltava suurempi kuin 1 080 cd neljä sekuntia sumuvalaisimen sytyttämisen jälkeen, kun valaisimen edellisestä käytöstä on kulunut vähintään 30 minuuttia.

| 5.5.3.2 | Jotta voitaisiin mukautua sakeaan sumuun tai muihin olosuhteiden muutoksiin, valovoiman muuttaminen automaattisesti on sallittua edellyttäen, että






  a) | etusumuvalaisimen käyttöjärjestelmään sisältyy aktiivinen elektroninen valonlähteen säätölaite |
| --- | --- | --- |

5.5.3.2

Jotta voitaisiin mukautua sakeaan sumuun tai muihin olosuhteiden muutoksiin, valovoiman muuttaminen automaattisesti on sallittua edellyttäen, että

a)

etusumuvalaisimen käyttöjärjestelmään sisältyy aktiivinen elektroninen valonlähteen säätölaite

| b) | kaikkia voimakkuuksia muutetaan samassa suhteessa. |
| --- | --- |

b)

kaikkia voimakkuuksia muutetaan samassa suhteessa.

Tarkastettaessa kohdan 4.6.6 vaatimusten täyttymistä järjestelmää pidetään hyväksyttävänä, jos valovoimat ovat 60–100 prosenttia taulukossa 36 annetuista arvoista.

| 5.5.3.2.1 | Ilmoituslomakkeeseen on tehtävä asianomainen merkintä (liite 1, kohta 9). |
| --- | --- |

5.5.3.2.1

Ilmoituslomakkeeseen on tehtävä asianomainen merkintä (liite 1, kohta 9).

| 5.5.3.2.2 | Tyyppihyväksyntätesteistä vastaavan tutkimuslaitoksen on varmistettava, että automaattisesti mukautuva järjestelmä toimii niin, että tien valaistus on hyvä eikä kuljettajalle tai muille tienkäyttäjille aiheudu haittaa. |
| --- | --- |

5.5.3.2.2

Tyyppihyväksyntätesteistä vastaavan tutkimuslaitoksen on varmistettava, että automaattisesti mukautuva järjestelmä toimii niin, että tien valaistus on hyvä eikä kuljettajalle tai muille tienkäyttäjille aiheudu haittaa.

| 5.5.3.2.3 | Fotometriset mittaukset on tehtävä hakijan ohjeita noudattaen. |
| --- | --- |

5.5.3.2.3

Fotometriset mittaukset on tehtävä hakijan ohjeita noudattaen.

| 5.5.4 | Tuotannon vaatimustenmukaisuuden valvontamenettelyjä koskevat toleranssivaatimukset |
| --- | --- |

5.5.4

Tuotannon vaatimustenmukaisuuden valvontamenettelyjä koskevat toleranssivaatimukset

| 5.5.4.1 | Testattaessa minkä tahansa satunnaisotannalla valitun etusumuvalaisimen fotometrisiä ominaisuuksia tämän säännön kohdan 5.5 mukaisesti mikään mitattu valovoima-arvo ei saa poiketa enempää kuin 20 prosenttia epäsuotuisaan suuntaan. |
| --- | --- |

5.5.4.1

Testattaessa minkä tahansa satunnaisotannalla valitun etusumuvalaisimen fotometrisiä ominaisuuksia tämän säännön kohdan 5.5 mukaisesti mikään mitattu valovoima-arvo ei saa poiketa enempää kuin 20 prosenttia epäsuotuisaan suuntaan.

| 5.5.4.2 | Taulukossa 36 esitettyjä arvoja vastaavien mittausten poikkeamat saavat olla enintään seuraavat:

  Taulukko 37


  Tuotannon vaatimustenmukaisuus, etusumuvalaisimen fotometriset vaatimukset











  Linja tai alue | Pystysuunta (*) linjan h yläp.: + linjan h alap.: – | Vaakasuunta (*) linjasta v vasemmalle: –linjasta v oikealle: + | Valovoima (cd) | Kohdat, joissa vaatimusten on täytyttävä |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vastaavuus 20 prosenttia | Vastaavuus 30 prosenttia |
| piste 1, 2(**) | +60° | ±45° | 115 max | 130 max | kaikki pisteet |
| piste 3, 4(**) | +40° | ±30° | | |
| piste 5, 6(**) | +30° | ±60° |
| piste 7, 10(**) | +20° | ±40° |
| piste 8, 9(**) | +20° | ±15° |
| linja 1(**) | +8° | -26° – +26° | 160 max | 170 max | koko linja |
| linja 2(**) | +4° | -26° – +26° | 180 max | 195 max | koko linja |
| linja 3 | +2° | -26° – +26° | 295 max | 320 max | koko linja |
| linja 4 | +1° | -26° – +26° | 435 max | 470 max | koko linja |
| linja 5 | 0° | -10° – +10° | 585 max | 630 max | koko linja |
| linja 6(***) | -2,5° | välillä 5° sisään-
  ja 10° ulospäin | 2 160 min | 1 890 min | koko linja |
| linja 8
  L ja R(***) | -1,5° – -3,5° | -22°– +22° | 880 min | 770 min | yksi tai useampia pisteitä |
| linja 9
  L ja R(***) | -1,5 ° – -4,5° | -35°– +35° | 360 min | 315 min | yksi tai useampia pisteitä |
| alue D | -1,5° – -3,5° | -10° – +10° | 14 400 max | 15 600 max | koko alue |
| Taulukkoa 37 koskevat huomautukset:






  (*) | Koordinaatit määritellään asteina kulmakoordinaatistossa, jossa on pystysuora napa-akseli. |

5.5.4.2

Taulukossa 36 esitettyjä arvoja vastaavien mittausten poikkeamat saavat olla enintään seuraavat:

Taulukko 37

Taulukko 37

Tuotannon vaatimustenmukaisuus, etusumuvalaisimen fotometriset vaatimukset

Tuotannon vaatimustenmukaisuus, etusumuvalaisimen fotometriset vaatimukset

Linja tai alue

Pystysuunta (*) linjan h yläp.: + linjan h alap.: –

Vaakasuunta (*) linjasta v vasemmalle: –linjasta v oikealle: +

Valovoima (cd)

Kohdat, joissa vaatimusten on täytyttävä

Vastaavuus 20 prosenttia

Vastaavuus 30 prosenttia

piste 1, 2(**)

+60°

±45°

115 max

130 max

kaikki pisteet

piste 3, 4(**)

+40°

±30°

piste 5, 6(**)

+30°

±60°

piste 7, 10(**)

+20°

±40°

piste 8, 9(**)

+20°

±15°

linja 1(**)

+8°

-26° – +26°

160 max

170 max

koko linja

linja 2(**)

+4°

-26° – +26°

180 max

195 max

koko linja

linja 3

+2°

-26° – +26°

295 max

320 max

koko linja

linja 4

+1°

-26° – +26°

435 max

470 max

koko linja

linja 5

0°

-10° – +10°

585 max

630 max

koko linja

linja 6(***)

-2,5°

välillä 5° sisään-

ja 10° ulospäin

2 160 min

1 890 min

koko linja

linja 8

L ja R(***)

-1,5° – -3,5°

-22°– +22°

880 min

770 min

yksi tai useampia pisteitä

linja 9

L ja R(***)

-1,5 ° – -4,5°

-35°– +35°

360 min

315 min

yksi tai useampia pisteitä

alue D

-1,5° – -3,5°

-10° – +10°

14 400 max

15 600 max

koko alue

Taulukkoa 37 koskevat huomautukset:

(*)

Koordinaatit määritellään asteina kulmakoordinaatistossa, jossa on pystysuora napa-akseli.

| (**) | Ks. kohta 5.5.2.4. |
| --- | --- |

(**)

Ks. kohta 5.5.2.4.

| (***) | Ks. kohta 5.5.2.2. |
| --- | --- |

(***)

Ks. kohta 5.5.2.2.

| 5.6 | Tekniset vaatimukset, jotka koskevat kulmavalaisimia (tunnus K) |
| --- | --- |

5.6

Tekniset vaatimukset, jotka koskevat kulmavalaisimia (tunnus K)

| 5.6.1 | Säteilevän valon voimakkuus |
| --- | --- |

5.6.1

Säteilevän valon voimakkuus

| 5.6.1.1 | Vasemmalle puolelle asennetun laitteen tapauksessa mittauspisteissä mitatun vähimmäisvoimakkuuden on oltava:






  a) | 2,5D–30L: 240 cd |
| --- | --- | --- |

5.6.1.1

Vasemmalle puolelle asennetun laitteen tapauksessa mittauspisteissä mitatun vähimmäisvoimakkuuden on oltava:

a)

2,5D–30L: 240 cd

| b) | 2,5D–45L: 400 cd |
| --- | --- |

b)

2,5D–45L: 400 cd

| c) | 2,5D–60L: 240 cd |
| --- | --- |

c)

2,5D–60L: 240 cd

Samoja arvoja sovelletaan symmetrisesti oikealle puolelle asennetun laitteen tapauksessa. (Ks. liitteen 4 kuva A4-XII)

| 5.6.1.2 | Säteilevän valon voimakkuus saa kaikissa suunnissa olla enintään






  a) | 300 cd linjan 1,0U, L ja R yläpuolella |
| --- | --- | --- |

5.6.1.2

Säteilevän valon voimakkuus saa kaikissa suunnissa olla enintään

a)

300 cd linjan 1,0U, L ja R yläpuolella

| b) | 600 cd vaakatason ja linjan 1,0U, L ja R välissä ja |
| --- | --- |

b)

600 cd vaakatason ja linjan 1,0U, L ja R välissä ja

| c) | 14 000 cd linjan 0,57 D, L ja R alapuolella. |
| --- | --- |

c)

14 000 cd linjan 0,57 D, L ja R alapuolella.

| 5.6.1.3 | Jos valaisimessa on useampi kuin yksi valonlähde, enimmäisvoimakkuus ei saa ylittyä, kun kaikki valonlähteet ovat valaistuina. |
| --- | --- |

5.6.1.3

Jos valaisimessa on useampi kuin yksi valonlähde, enimmäisvoimakkuus ei saa ylittyä, kun kaikki valonlähteet ovat valaistuina.

| 5.6.1.4 | Jos yksittäinen valaisin, jossa on useampi kuin yksi valonlähde vikaantuu: |
| --- | --- |

5.6.1.4

Jos yksittäinen valaisin, jossa on useampi kuin yksi valonlähde vikaantuu:

| 5.6.1.4.1 | Jos valaisimessa on useampi kuin yksi valonlähde, on pidettävä yhtenä valonlähteenä sellaista valonlähteiden joukkoa, joka on kytketty niin, että minkä tahansa valonlähteen vikaantuminen aiheuttaa valon lähettämisen loppumisen niissä kaikissa. |
| --- | --- |

5.6.1.4.1

Jos valaisimessa on useampi kuin yksi valonlähde, on pidettävä yhtenä valonlähteenä sellaista valonlähteiden joukkoa, joka on kytketty niin, että minkä tahansa valonlähteen vikaantuminen aiheuttaa valon lähettämisen loppumisen niissä kaikissa.

| 5.6.1.4.2 | Jos yksi valonlähde vioittuu valaisimessa, joka sisältää useamman kuin yhden valonlähteen, on sovellettava vähintään yhtä seuraavista vaatimuksista:






  a) | valon voimakkuus vastaa liitteen 4 kuvassa L olevassa valonjakautumistaulukossa vaadittua vähimmäisvoimakkuutta; tai |
| --- | --- | --- |

5.6.1.4.2

Jos yksi valonlähde vioittuu valaisimessa, joka sisältää useamman kuin yhden valonlähteen, on sovellettava vähintään yhtä seuraavista vaatimuksista:

a)

valon voimakkuus vastaa liitteen 4 kuvassa L olevassa valonjakautumistaulukossa vaadittua vähimmäisvoimakkuutta; tai

| b) | tuotetaan E-säännön nro 48 kohdassa 6.20.8 tarkoitettu vianilmaisimen aktivoitumiseen tarkoitettu signaali, jos vasemmanpuoleisen valaisimen valovoima pisteessä 2,5°D 45°L (oikeanpuoleisen valaisimen tapauksessa L-kulma korvataan R-kulmalla) on vähintään 50 prosenttia vaaditusta vähimmäisvoimakkuudesta. Tässä tapauksessa ilmoituslomakkeen huomautuksessa on todettava, että valaisin on tarkoitettu käytettäväksi ainoastaan ajoneuvossa, jossa on vianilmaisin. |
| --- | --- |

b)

tuotetaan E-säännön nro 48 kohdassa 6.20.8 tarkoitettu vianilmaisimen aktivoitumiseen tarkoitettu signaali, jos vasemmanpuoleisen valaisimen valovoima pisteessä 2,5°D 45°L (oikeanpuoleisen valaisimen tapauksessa L-kulma korvataan R-kulmalla) on vähintään 50 prosenttia vaaditusta vähimmäisvoimakkuudesta. Tässä tapauksessa ilmoituslomakkeen huomautuksessa on todettava, että valaisin on tarkoitettu käytettäväksi ainoastaan ajoneuvossa, jossa on vianilmaisin.

| 5.6.2 | Mittausmenetelmät |
| --- | --- |

5.6.2

Mittausmenetelmät

| 5.6.2.1 | Fotometristen mittausten aikana on estettävä hajaheijastukset tarkoituksenmukaisella suojauksella. |
| --- | --- |

5.6.2.1

Fotometristen mittausten aikana on estettävä hajaheijastukset tarkoituksenmukaisella suojauksella.

| 5.6.2.2 | Mittausten tulosten kyseenalaistamisen varalta mittaukset on suoritettava siten, että seuraavat vaatimukset täyttyvät: |
| --- | --- |

5.6.2.2

Mittausten tulosten kyseenalaistamisen varalta mittaukset on suoritettava siten, että seuraavat vaatimukset täyttyvät:

| 5.6.2.2.1 | Mittausetäisyyden on oltava sellainen, että voidaan soveltaa etäisyyden käänteistä neliöjuurilakia. |
| --- | --- |

5.6.2.2.1

Mittausetäisyyden on oltava sellainen, että voidaan soveltaa etäisyyden käänteistä neliöjuurilakia.

| 5.6.2.2.2 | Mittauslaitteen on oltava sellainen, että vastaanottimen vastainen kulma valon vertailukeskipisteestä on välillä 10′ ja 1°. |
| --- | --- |

5.6.2.2.2

Mittauslaitteen on oltava sellainen, että vastaanottimen vastainen kulma valon vertailukeskipisteestä on välillä 10′ ja 1°.

| 5.6.2.2.3 | Valovoimavaatimus tiettyyn havaintosuuntaan katsotaan täytetyksi, jos vaadittu voimakkuus saavutetaan suunnassa, joka poikkeaa enintään asteen neljäsosan havaintosuunnasta. |
| --- | --- |

5.6.2.2.3

Valovoimavaatimus tiettyyn havaintosuuntaan katsotaan täytetyksi, jos vaadittu voimakkuus saavutetaan suunnassa, joka poikkeaa enintään asteen neljäsosan havaintosuunnasta.

| 5.6.2.3 | Mittauspisteet ilmaistuna asteina vertailuakseliin nähden esitetään liitteen 4 kuvassa A4-XII.
  Taulukon arvot antavat vähimmäisvoimakkuudet kandeloina eri mittaussuunnissa. |
| --- | --- |

5.6.2.3

Mittauspisteet ilmaistuna asteina vertailuakseliin nähden esitetään liitteen 4 kuvassa A4-XII.

Taulukon arvot antavat vähimmäisvoimakkuudet kandeloina eri mittaussuunnissa.

| 5.6.2.4 | Geometrisen näkyvyyden kentän vaaka- ja pystykulmat esitetään liitteen 4 kuvassa A4-XIII. Suunnat H = 0° ja V = 0° vastaavat vertailuakselia. Ajoneuvossa ne ovat vaakasuorassa ja yhdensuuntaiset ajoneuvon pituussuuntaisen keskitason kanssa ja suunnatut vaadittuun näkyvyyssuuntaan. Ne kulkevat vertailukeskipisteen kautta. |
| --- | --- |

5.6.2.4

Geometrisen näkyvyyden kentän vaaka- ja pystykulmat esitetään liitteen 4 kuvassa A4-XIII. Suunnat H = 0° ja V = 0° vastaavat vertailuakselia. Ajoneuvossa ne ovat vaakasuorassa ja yhdensuuntaiset ajoneuvon pituussuuntaisen keskitason kanssa ja suunnatut vaadittuun näkyvyyssuuntaan. Ne kulkevat vertailukeskipisteen kautta.

| 5.6.3 | Useilla valonlähteillä varustettujen valaisimien fotometrinen mittaus. Fotometrisen tehon tarkastus suoritetaan |
| --- | --- |

5.6.3

Useilla valonlähteillä varustettujen valaisimien fotometrinen mittaus. Fotometrisen tehon tarkastus suoritetaan

| 5.6.3.1 | ei-vaihdettavien valonlähteiden tapauksessa valonlähteiden ollessa paikoillaan valaisimessa kohdan 4.6 mukaisesti; |
| --- | --- |

5.6.3.1

ei-vaihdettavien valonlähteiden tapauksessa valonlähteiden ollessa paikoillaan valaisimessa kohdan 4.6 mukaisesti;

| 5.6.3.2 | vaihdettavien valonlähteiden tapauksessa kohdan 4.6 vaatimusten lisäksi sovelletaan seuraavia vaatimuksia:
  Mitatut valovoima-arvot on korjattava.






  a) | Hehkulankavalonlähteiden tapauksessa korjauskerroin on vertailuvalovirran ja käytettävällä jännitteellä (13,2 V tai 13,5 V) mitatun valovirran keskiarvon suhde. |
| --- | --- | --- |

5.6.3.2

vaihdettavien valonlähteiden tapauksessa kohdan 4.6 vaatimusten lisäksi sovelletaan seuraavia vaatimuksia:

Mitatut valovoima-arvot on korjattava.

a)

Hehkulankavalonlähteiden tapauksessa korjauskerroin on vertailuvalovirran ja käytettävällä jännitteellä (13,2 V tai 13,5 V) mitatun valovirran keskiarvon suhde.

| b) | LED-valonlähteiden tapauksessa korjauskerroin on nimellisvalovirran ja käytettävällä jännitteellä (6,75 V, 13,5 V tai 28,0 V) mitatun valovirran keskiarvon suhde. |
| --- | --- |

b)

LED-valonlähteiden tapauksessa korjauskerroin on nimellisvalovirran ja käytettävällä jännitteellä (6,75 V, 13,5 V tai 28,0 V) mitatun valovirran keskiarvon suhde.

Minkään käytettävän valonlähteen todelliset valovirrat eivät saa poiketa enempää kuin ±5 prosenttia keskiarvosta. Vaihtoehtoisesti ja vain hehkulankavalonlähteiden tapauksessa voidaan käyttää vuorottain vertailuvalovirrallaan toimivaa vakiomallista hehkulankavalonlähdettä jokaisessa kohdassa ja laskea jokaisen kohdan yksittäiset mittaustulokset yhteen.

| 5.6.3.3 | Muiden kuin hehkulankavalonlähteillä varustettujen kulmavalaisimien yhden minuutin ja 10 minuutin toiminnan jälkeen mitattujen valovoima-arvojen on oltava vähimmäis- ja enimmäisvaatimusten mukaisia. Yhden minuutin ja 10 minuutin toiminnan jälkeiset valovoiman jakaumat lasketaan fotometrisen stabiiliuden saavuttamisen jälkeisestä valovoiman jakaumasta soveltamalla kuhunkin testauspisteeseen kohdassa 45°L 2,5°D mitattujen valovoima-arvojen suhdetta, kun kyse on vasemmanpuoleisesta valaisimesta (oikeanpuoleisen valaisimen tapauksessa kulman L asemesta käytetään kulmaa R) seuraavasti:






  a) | yhden minuutin toiminnan jälkeen; |
| --- | --- | --- |

5.6.3.3

Muiden kuin hehkulankavalonlähteillä varustettujen kulmavalaisimien yhden minuutin ja 10 minuutin toiminnan jälkeen mitattujen valovoima-arvojen on oltava vähimmäis- ja enimmäisvaatimusten mukaisia. Yhden minuutin ja 10 minuutin toiminnan jälkeiset valovoiman jakaumat lasketaan fotometrisen stabiiliuden saavuttamisen jälkeisestä valovoiman jakaumasta soveltamalla kuhunkin testauspisteeseen kohdassa 45°L 2,5°D mitattujen valovoima-arvojen suhdetta, kun kyse on vasemmanpuoleisesta valaisimesta (oikeanpuoleisen valaisimen tapauksessa kulman L asemesta käytetään kulmaa R) seuraavasti:

a)

yhden minuutin toiminnan jälkeen;

| b) | 10 minuutin toiminnan jälkeen; ja |
| --- | --- |

b)

10 minuutin toiminnan jälkeen; ja

| c) | fotometrisen stabiiliuden saavuttamisen jälkeen. |
| --- | --- |

c)

fotometrisen stabiiliuden saavuttamisen jälkeen.

Fotometrisen stabiiliuden saavuttaminen tarkoittaa, että valovoiman vaihtelu testipisteessä on alle 3 prosenttia minkä tahansa 15 minuutin jakson aikana.

6.   SIIRTYMÄMÄÄRÄYKSET

| 6.1 | Yleistä |
| --- | --- |

6.1

Yleistä

| 6.1.1 | Tätä sääntöä soveltavien sopimuspuolten on edelleen hyväksyttävä valaisimien (toimintojen) tyyppihyväksynnät, jotka perustuvat mihin tahansa tämän säännön aiempaan muutossarjaan ja joihin viimeisimmän muutossarjan muutokset eivät vaikuta.
  Tämän todentamiseksi asianomaiseen valaisimeen (toimintoon) sovellettava muutosindeksi ei saa poiketa viimeisimmässä muutossarjassa ilmoitetusta muutosindeksistä. |
| --- | --- |

6.1.1

Tätä sääntöä soveltavien sopimuspuolten on edelleen hyväksyttävä valaisimien (toimintojen) tyyppihyväksynnät, jotka perustuvat mihin tahansa tämän säännön aiempaan muutossarjaan ja joihin viimeisimmän muutossarjan muutokset eivät vaikuta.

Tämän todentamiseksi asianomaiseen valaisimeen (toimintoon) sovellettava muutosindeksi ei saa poiketa viimeisimmässä muutossarjassa ilmoitetusta muutosindeksistä.

| 6.1.2 | Tätä sääntöä soveltavat sopimuspuolet eivät voi kieltäytyä laajentamasta tyyppihyväksyntää, joka on annettu tämän säännön minkä tahansa aiemman muutossarjan mukaisesti. |
| --- | --- |

6.1.2

Tätä sääntöä soveltavat sopimuspuolet eivät voi kieltäytyä laajentamasta tyyppihyväksyntää, joka on annettu tämän säännön minkä tahansa aiemman muutossarjan mukaisesti.

---

(1)  Sopimus pyörillä varustettuihin ajoneuvoihin ja niihin asennettaviin tai niissä käytettäviin varusteisiin ja osiin sovellettavien yhdenmukaistettujen teknisten Yhdistyneiden kansakuntien sääntöjen hyväksymisestä sekä näiden sääntöjen mukaisesti myönnettyjen hyväksyntöjen vastavuoroista tunnustamista koskevista ehdoista (E/ECE/TRANS/505/Rev.3).

1

(2)  Esitettävä liitteessä 1 olevan mallin mukaisella lomakkeella.

2

(3)  Esitettävä liitteessä 14 olevan mallin mukaisella lomakkeella.

3

(4)  Jos kyseessä on yksittäinen asennusyksikkö, tunnus ”XC” merkitään vain kerran.

4

(5)  Jos asennusyksiköitä on useita ja kussakin yksikössä on yksi tai useampi AFS-toiminto, kukin yksikkö merkitään tunnuksella ”X” ja sen jälkeen yksikössä olevien AFS-toimintojen tunnuksilla.

5

(6)  Vuoden 1958 sopimuksen sopimuspuolten tunnusnumerot annetaan ajoneuvojen rakennetta koskevan konsolidoidun päätöslauselman (R.E.3) (ECE/TRANS/WP.29/78/Rev. 6) liitteessä 3.

6

(7)  Sähkömagneettista yhteensopivuutta koskevat vaatimukset vaihtelevat ajoneuvotyypeittäin.

7

(8)  Tällaisten valaisinten asennusohjeita annetaan E-säännössä nro 48.

8

(*1)  0,25°:n poikkeama sallittu kussakin erillisessä fotometriatestauspisteessä, ellei toisin ole mainittu.

*1

(*2)  0,25°:n poikkeama sallittu kussakin erillisessä fotometriatestauspisteessä, ellei toisin ole mainittu.

*2

(9)  Tällaisessa lähivalona käytettäväksi suunnitellussa ajovalaisimessa voi olla kaukovalotoiminto, joka ei vastaa näitä vaatimuksia.

9

(*3)  Kulma-asennot oikeanpuoleiseen liikenteeseen.

*3

(*4)  Kussakin mittauspisteessä (kulma-asennossa) tälle valaistustoiminnolle asetettuja fotometrisiä vaatimuksia sovelletaan puoleen järjestelmän kaikista valaisinyksiköistä saatujen kyseistä toimintaa koskevien arvojen summasta.

*4

Kukin taulukon 15 osassa A määritellyistä linjoista, yhdessä taulukon 15 osassa B määrättyjen testipisteiden kanssa, on mitattava yksittäin signaaligeneraattorin tuottamaa signaalia vastaavasti.

Jos kohdan 5.3.2 vaatimukset täyttävät lähivalot ovat jatkuvasti toiminnassa yhdessä kaukovalojen mukautumisen kanssa, taulukon 15 osan B fotometrisiä vaatimuksia ei sovelleta.

(10)  Tällaisessa lähivalona käytettäväksi suunnitellussa ajovalaisimessa voi olla kaukovalotoiminto, joka ei vastaa näitä vaatimuksia.

10

---

LIITE 1

Ilmoitus

(Enimmäiskoko: A4 (210 × 297 mm))

| (1) | Antaja: | Viranomaisen nimi:
  ...
  ...
  ... |
| --- | --- | --- |

Image 141

Antaja:

Viranomaisen nimi:

...

...

...

| Aihe: Tienvalaisulaite- tai -järjestelmätyypin (2): | hyväksynnän myöntäminen
  hyväksynnän laajentaminen
  hyväksynnän epääminen
  hyväksynnän peruuttaminen
  tuotannon lopettaminen |
| --- | --- |

Aihe: Tienvalaisulaite- tai -järjestelmätyypin (2):

hyväksynnän myöntäminen

hyväksynnän laajentaminen

hyväksynnän epääminen

hyväksynnän peruuttaminen

tuotannon lopettaminen

E-säännön nro 149 mukaisesti

Laitteen luokka: ... Muutosindeksi: ...

Hyväksynnän numero...

Yksilöllinen tunniste (tarvittaessa): ... ...

1.

Laitteen tai järjestelmän kauppanimi tai tavaramerkki: ...

2.

...

3.

...

4.

...

5.

Hyväksyntähakemuksen päiväys: ...

6.

Hyväksyntätesteistä vastaava tutkimuslaitos...

7.

Kyseisen laitoksen antaman testausselosteen päiväys: ...

8.

Kyseisen laitoksen antaman testausselosteen numero: ...

9.

Lyhyt kuvaus:

9.1

Luokkien A ja B ajovalaisimet1

9.1.1

Asiaankuuluvan merkinnän (3) ilmoittama luokka: ...

9.1.2

Valonlähteiden lukumäärä, luokka ja laji: ...

9.1.3

Pääasiallisen lähivalon tuottamiseen käytetty vertailuvalovirta (lm): ...

9.1.4

Pääasiallisen lähivalon toiminta likimäärin (V): ...

9.1.5

Tämän säännön kohdassa 4.12 tarkoitetut toimenpiteet: ...

9.1.6

LED-moduulien määrä ja tunnuskoodit ja kunkin LED-moduulin osalta ilmoitus siitä, onko se vaihdettavissa: kyllä/ei1...

9.1.7

Elektronisten valonlähteen säätölaitteiden määrä ja tunnuskoodit: ...

9.1.8

Tämän säännön kohdassa 4.5.6 kuvattu kokonaisnimellisvalovirta suurempi kuin 2 000 luumenia: kyllä/ei/ei sovelleta1

9.1.9

Valorajan vähimmäisterävyys määritelty etäisyydeltä: 10 m / 25 m / ei sovelleta1

9.2

Luokan D ajovalaisimet

9.2.1

Ajovalaisin/järjestelmä jätetty hyväksyttäväksi tyyppinä (4): ...

9.2.2

Lähivalon valonlähde saa olla/ei saa olla1 toiminnassa samanaikaisesti kaukovalon valonlähteen ja/tai muun rakenteellisesti yhdistetyn ajovalaisimen kanssa.

9.2.3

Laitteen nimellisjännite: ...

9.2.4

Valonlähteiden lukumäärä, luokka ja laji: ...

9.2.4.1

Pääasiallisen lähivalon nimellisvalovirta ... [lm]

9.2.4.2

Kaukovalon nimellisvalovirta... [lm]

9.2.5

Erillisten virranrajoittimien tai niiden osien kauppanimet ja tunnistusnumerot: ...

9.2.6

Valorajan vähimmäisterävyys määritelty etäisyydeltä 10 m / 25 m.1

9.2.7

LED-moduulien määrä ja tunnuskoodit: ...

9.2.8

Kyseessä on hajavalaisinjärjestelmä, jossa on yksi yhteinen kaasupurkausvalonlähde: kyllä/ei1

9.2.9

Mahdolliset huomautukset: ...

9.2.10

Tämän säännön kohdassa 4.12 tarkoitetut toimenpiteet: ...

9.3

AFS-järjestelmät

9.3.1

Asiaankuuluvan merkinnän (5) ilmoittama luokka: ...

9.3.2

Valonlähteiden lukumäärä, luokka ja laji: ...

9.3.2.1

...

9.3.2.2

Elektronisten valonlähteen säätölaitteiden määrä ja tunnuskoodit (tapauksen mukaan): ...

9.3.2.3

Tämän säännön kohdassa 4.5.2.6 kuvattu kokonaisnimellisvalovirta suurempi kuin 2 000 luumenia: kyllä/ei1

9.3.3

a)

| a) | Tämän säännön kohdassa 5.3.5.1 tarkoitetut tiedot (mitkä valaisinyksiköt tuottavat tämän säännön liitteessä 5 määritellyn valorajan, joka lankeaa alueelle, joka ulottuu 6 astetta vasemmalle ja 4 astetta oikealle sekä 0,8 astetta alemmaksi vedetyn vaakasuoran linjan yläpuolelle) ... |
| --- | --- |

Tämän säännön kohdassa 5.3.5.1 tarkoitetut tiedot (mitkä valaisinyksiköt tuottavat tämän säännön liitteessä 5 määritellyn valorajan, joka lankeaa alueelle, joka ulottuu 6 astetta vasemmalle ja 4 astetta oikealle sekä 0,8 astetta alemmaksi vedetyn vaakasuoran linjan yläpuolelle) ...

| b) | Valorajan säätö määritelty etäisyydeltä 10 m / 25 m.1 |
| --- | --- |

b)

Valorajan säätö määritelty etäisyydeltä 10 m / 25 m.1

| c) | Valorajan vähimmäisterävyys määritelty etäisyydeltä 10 m / 25 m.1 |
| --- | --- |

c)

Valorajan vähimmäisterävyys määritelty etäisyydeltä 10 m / 25 m.1

9.3.4

Ajoneuvot, joiden alkuperäisvarusteeksi järjestelmä on tarkoitettu...

9.3.5

Haetaanko hyväksyntää järjestelmälle, jota ei ole tarkoitettu katettavaksi tietyntyyppisen ajoneuvon tyyppihyväksynnällä E-säännön nro 48 mukaisesti: kyllä/ei1

9.3.5.1

Jos vastaus on kyllä: tiedot, joiden perusteella voidaan yksilöidä ne ajoneuvot, joihin järjestelmä on tarkoitettu...

9.3.6

Tämän säännön kohdassa 5.3.5.2 tarkoitetut tiedot (mitkä luokan E lähivalojen toimintamuodot ovat tämän säännön taulukossa 14 esitettyjen tietojen mukaisia) ...

9.3.7

Haetaanko hyväksyntää järjestelmälle, joka on tarkoitettu asennettavaksi vain sellaisiin ajoneuvoihin, joissa järjestelmän syötön vakiinnuttaminen tai rajoittaminen on mahdollista: kyllä/ei1

9.3.8

Valorajan vähimmäisterävyys määritelty etäisyydeltä 10 m / 25 m.1

9.3.9

Järjestelmä on suunniteltu tuottamaan seuraavaan luokkaan kuuluvat lähivalot: (6)

9.3.9.1

Luokka C ☒ Luokka V ☐ Luokka E ☐ Luokka W ☐

9.3.9.2

| | Toimintamuoto nro C 1 ... |
| --- | --- |

Toimintamuoto nro C 1 ...

| | Toimintamuoto nro V ... |
| --- | --- |

Toimintamuoto nro V ...

| | Toimintamuoto nro E ... |
| --- | --- |

Toimintamuoto nro E ...

| | Toimintamuoto nro W ... |
| --- | --- |

Toimintamuoto nro W ...

| | Toimintamuoto nro C ... |
| --- | --- |

Toimintamuoto nro C ...

| | Toimintamuoto nro V ... |
| --- | --- |

Toimintamuoto nro V ...

| | Toimintamuoto nro E ... |
| --- | --- |

Toimintamuoto nro E ...

| | Toimintamuoto nro W ... |
| --- | --- |

Toimintamuoto nro W ...

| | Toimintamuoto nro C ... |
| --- | --- |

Toimintamuoto nro C ...

| | Toimintamuoto nro V ... |
| --- | --- |

Toimintamuoto nro V ...

| | Toimintamuoto nro E ... |
| --- | --- |

Toimintamuoto nro E ...

| | Toimintamuoto nro W ... |
| --- | --- |

Toimintamuoto nro W ...

9.3.9.3

| a) | jos kääntyvän valon toimintamuotoa ei käytetä: | vasemmalla |
| --- | --- | --- |

a)

jos kääntyvän valon toimintamuotoa ei käytetä:

vasemmalla

| | Nro 1 ☐ |
| --- | --- |

Nro 1 ☐

| | Nro 3 ☐ |
| --- | --- |

Nro 3 ☐

| | Nro 5 ☐ |
| --- | --- |

Nro 5 ☐

| | Nro 7 ☐ |
| --- | --- |

Nro 7 ☐

| | Nro 9 ☐ |
| --- | --- |

Nro 9 ☐

| | Nro11 ☐ |
| --- | --- |

Nro11 ☐

| | oikealla |
| --- | --- |

oikealla

| | Nro 2 ☐ |
| --- | --- |

Nro 2 ☐

| | Nro 4 ☐ |
| --- | --- |

Nro 4 ☐

| | Nro 6 ☐ |
| --- | --- |

Nro 6 ☐

| | Nro 8 ☐ |
| --- | --- |

Nro 8 ☐

| | Nro 10 ☐ |
| --- | --- |

Nro 10 ☐

| | Nro 12 ☐ |
| --- | --- |

Nro 12 ☐

| b) | jos käytetään luokan 1 kääntyvän valon toimintamuotoa: | vasemmalla |
| --- | --- | --- |

b)

jos käytetään luokan 1 kääntyvän valon toimintamuotoa:

vasemmalla

| | Nro 1 ☐ |
| --- | --- |

Nro 1 ☐

| | Nro 3 ☐ |
| --- | --- |

Nro 3 ☐

| | Nro 5 ☐ |
| --- | --- |

Nro 5 ☐

| | Nro 7 ☐ |
| --- | --- |

Nro 7 ☐

| | Nro 9 ☐ |
| --- | --- |

Nro 9 ☐

| | Nro 11 ☐ |
| --- | --- |

Nro 11 ☐

| | oikealla |
| --- | --- |

oikealla

| | Nro 2 ☐ |
| --- | --- |

Nro 2 ☐

| | Nro 4 ☐ |
| --- | --- |

Nro 4 ☐

| | Nro 6 ☐ |
| --- | --- |

Nro 6 ☐

| | Nro 8 ☐ |
| --- | --- |

Nro 8 ☐

| | Nro 10 ☐ |
| --- | --- |

Nro 10 ☐

| | Nro 12 ☐ |
| --- | --- |

Nro 12 ☐

| c) | jos käytetään luokan 2 kääntyvän valon toimintamuotoa: | vasemmalla |
| --- | --- | --- |

c)

jos käytetään luokan 2 kääntyvän valon toimintamuotoa:

vasemmalla

| | Nro 1 ☐ |
| --- | --- |

Nro 1 ☐

| | Nro 3 ☐ |
| --- | --- |

Nro 3 ☐

| | Nro 5 ☐ |
| --- | --- |

Nro 5 ☐

| | Nro 7 ☐ |
| --- | --- |

Nro 7 ☐

| | Nro 9 ☐ |
| --- | --- |

Nro 9 ☐

| | Nro 11 ☐ |
| --- | --- |

Nro 11 ☐

| | oikealla |
| --- | --- |

oikealla

| | Nro 2 ☐ |
| --- | --- |

Nro 2 ☐

| | Nro 4 ☐ |
| --- | --- |

Nro 4 ☐

| | Nro 6 ☐ |
| --- | --- |

Nro 6 ☐

| | Nro 8 ☐ |
| --- | --- |

Nro 8 ☐

| | Nro 10 ☐ |
| --- | --- |

Nro 10 ☐

| | Nro 12 ☐ |
| --- | --- |

Nro 12 ☐

| Huomautus: | Kohdassa a–c tarkoitetut tiedot on annettava myös mahdollisista muista toimintamuodoista. |
| --- | --- |

Huomautus:

Huomautus

Kohdassa a–c tarkoitetut tiedot on annettava myös mahdollisista muista toimintamuodoista.

9.3.9.4

| | vasemmalla |
| --- | --- |

vasemmalla

| | Nro 1 ☐ |
| --- | --- |

Nro 1 ☐

| | Nro 3 ☐ |
| --- | --- |

Nro 3 ☐

| | Nro 5 ☐ |
| --- | --- |

Nro 5 ☐

| | Nro 7 ☐ |
| --- | --- |

Nro 7 ☐

| | Nro 9 ☐ |
| --- | --- |

Nro 9 ☐

| | Nro 11 ☐ |
| --- | --- |

Nro 11 ☐

| | oikealla |
| --- | --- |

oikealla

| | Nro 2 ☐ |
| --- | --- |

Nro 2 ☐

| | Nro 4 ☐ |
| --- | --- |

Nro 4 ☐

| | Nro 6 ☐ |
| --- | --- |

Nro 6 ☐

| | Nro 8 ☐ |
| --- | --- |

Nro 8 ☐

| | Nro 10 ☐ |
| --- | --- |

Nro 10 ☐

| | Nro 12 ☐ |
| --- | --- |

Nro 12 ☐

9.3.9.5

| a) | jos mitään kääntyvän valon toimintamuotoa ei käytetä: | vasemmalla |
| --- | --- | --- |

a)

jos mitään kääntyvän valon toimintamuotoa ei käytetä:

vasemmalla

| | Nro 1 ☐ |
| --- | --- |

Nro 1 ☐

| | Nro 3 ☐ |
| --- | --- |

Nro 3 ☐

| | Nro 5 ☐ |
| --- | --- |

Nro 5 ☐

| | Nro 7 ☐ |
| --- | --- |

Nro 7 ☐

| | Nro 9 ☐ |
| --- | --- |

Nro 9 ☐

| | Nro 11 ☐ |
| --- | --- |

Nro 11 ☐

| | oikealla |
| --- | --- |

oikealla

| | Nro 2 ☐ |
| --- | --- |

Nro 2 ☐

| | Nro 4 ☐ |
| --- | --- |

Nro 4 ☐

| | Nro 6 ☐ |
| --- | --- |

Nro 6 ☐

| | Nro 8 ☐ |
| --- | --- |

Nro 8 ☐

| | Nro 10 ☐ |
| --- | --- |

Nro 10 ☐

| | Nro 12 ☐ |
| --- | --- |

Nro 12 ☐

| b) | jos käytetään luokan 1 kääntyvän valon toimintamuotoa: | vasemmalla |
| --- | --- | --- |

b)

jos käytetään luokan 1 kääntyvän valon toimintamuotoa:

vasemmalla

| | Nro 1 ☐ |
| --- | --- |

Nro 1 ☐

| | Nro 3 ☐ |
| --- | --- |

Nro 3 ☐

| | Nro 5 ☐ |
| --- | --- |

Nro 5 ☐

| | Nro 7 ☐ |
| --- | --- |

Nro 7 ☐

| | Nro 9 ☐ |
| --- | --- |

Nro 9 ☐

| | Nro 11 ☐ |
| --- | --- |

Nro 11 ☐

| | oikealla |
| --- | --- |

oikealla

| | Nro 2 ☐ |
| --- | --- |

Nro 2 ☐

| | Nro 4 ☐ |
| --- | --- |

Nro 4 ☐

| | Nro 6 ☐ |
| --- | --- |

Nro 6 ☐

| | Nro 8 ☐ |
| --- | --- |

Nro 8 ☐

| | Nro 10 ☐ |
| --- | --- |

Nro 10 ☐

| | Nro 12 ☐ |
| --- | --- |

Nro 12 ☐

| c) | jos käytetään luokan 2 kääntyvän valon toimintamuotoa: | vasemmalla |
| --- | --- | --- |

c)

jos käytetään luokan 2 kääntyvän valon toimintamuotoa:

vasemmalla

| | Nro 1 ☐ |
| --- | --- |

Nro 1 ☐

| | Nro 3 ☐ |
| --- | --- |

Nro 3 ☐

| | Nro 5 ☐ |
| --- | --- |

Nro 5 ☐

| | Nro 7 ☐ |
| --- | --- |

Nro 7 ☐

| | Nro 9 ☐ |
| --- | --- |

Nro 9 ☐

| | Nro 11 ☐ |
| --- | --- |

Nro 11 ☐

| | oikealla |
| --- | --- |

oikealla

| | Nro 2 ☐ |
| --- | --- |

Nro 2 ☐

| | Nro 4 ☐ |
| --- | --- |

Nro 4 ☐

| | Nro 6 ☐ |
| --- | --- |

Nro 6 ☐

| | Nro 8 ☐ |
| --- | --- |

Nro 8 ☐

| | Nro 10 ☐ |
| --- | --- |

Nro 10 ☐

| | Nro 12 ☐ |
| --- | --- |

Nro 12 ☐

9.3.10

Järjestelmä on suunniteltu tuottamaan kaukovalo5, 6, 7:

9.3.10.1

kyllä ☐ ei ☐

9.3.10.2

| | kaukovalon toimintamuoto nro M 1 |
| --- | --- |

kaukovalon toimintamuoto nro M 1

| | kaukovalon toimintamuoto nro M ... |
| --- | --- |

kaukovalon toimintamuoto nro M ...

| | kaukovalon toimintamuoto nro M ... |
| --- | --- |

kaukovalon toimintamuoto nro M ...

9.3.10.3

| a) | jos mitään kääntyvän valon toimintamuotoa ei käytetä: | vasemmalla |
| --- | --- | --- |

a)

jos mitään kääntyvän valon toimintamuotoa ei käytetä:

vasemmalla

| | Nro 1 ☐ |
| --- | --- |

Nro 1 ☐

| | Nro 3 ☐ |
| --- | --- |

Nro 3 ☐

| | Nro 5 ☐ |
| --- | --- |

Nro 5 ☐

| | Nro 7 ☐ |
| --- | --- |

Nro 7 ☐

| | Nro 9 ☐ |
| --- | --- |

Nro 9 ☐

| | Nro 11 ☐ |
| --- | --- |

Nro 11 ☐

| | oikealla |
| --- | --- |

oikealla

| | Nro 2 ☐ |
| --- | --- |

Nro 2 ☐

| | Nro 4 ☐ |
| --- | --- |

Nro 4 ☐

| | Nro 6 ☐ |
| --- | --- |

Nro 6 ☐

| | Nro 8 ☐ |
| --- | --- |

Nro 8 ☐

| | Nro 10 ☐ |
| --- | --- |

Nro 10 ☐

| | Nro 12 ☐ |
| --- | --- |

Nro 12 ☐

| b) | jos kääntyvän valon toimintamuoto käytetään: | vasemmalla |
| --- | --- | --- |

b)

jos kääntyvän valon toimintamuoto käytetään:

vasemmalla

| | Nro 1 ☐ |
| --- | --- |

Nro 1 ☐

| | Nro 3 ☐ |
| --- | --- |

Nro 3 ☐

| | Nro 5 ☐ |
| --- | --- |

Nro 5 ☐

| | Nro 7 ☐ |
| --- | --- |

Nro 7 ☐

| | Nro 9 ☐ |
| --- | --- |

Nro 9 ☐

| | Nro 11 ☐ |
| --- | --- |

Nro 11 ☐

| | oikealla |
| --- | --- |

oikealla

| | Nro 2 ☐ |
| --- | --- |

Nro 2 ☐

| | Nro 4 ☐ |
| --- | --- |

Nro 4 ☐

| | Nro 6 ☐ |
| --- | --- |

Nro 6 ☐

| | Nro 8 ☐ |
| --- | --- |

Nro 8 ☐

| | Nro 10 ☐ |
| --- | --- |

Nro 10 ☐

| | Nro 12 ☐ |
| --- | --- |

Nro 12 ☐

| Huomautus: | Kohdassa a ja b tarkoitetut tiedot on annettava myös mahdollisista muista toimintamuodoista. |
| --- | --- |

Huomautus:

9.3.10.4

| | vasemmalla |
| --- | --- |

vasemmalla

| | Nro 1 ☐ |
| --- | --- |

Nro 1 ☐

| | Nro 3 ☐ |
| --- | --- |

Nro 3 ☐

| | Nro 5 ☐ |
| --- | --- |

Nro 5 ☐

| | Nro 7 ☐ |
| --- | --- |

Nro 7 ☐

| | Nro 9 ☐ |
| --- | --- |

Nro 9 ☐

| | Nro 11 ☐ |
| --- | --- |

Nro 11 ☐

| | oikealla |
| --- | --- |

oikealla

| | Nro 2 ☐ |
| --- | --- |

Nro 2 ☐

| | Nro 4 ☐ |
| --- | --- |

Nro 4 ☐

| | Nro 6 ☐ |
| --- | --- |

Nro 6 ☐

| | Nro 8 ☐ |
| --- | --- |

Nro 8 ☐

| | Nro 10 ☐ |
| --- | --- |

Nro 10 ☐

| | Nro 12 ☐ |
| --- | --- |

Nro 12 ☐

9.3.10.5

| | oikean- ja vasemmanpuoleiseen liikenteeseen: kyllä ☐ ei ☐ |
| --- | --- |

oikean- ja vasemmanpuoleiseen liikenteeseen: kyllä ☐ ei ☐

| | ainoastaan oikeanpuoleiseen liikenteeseen: kyllä ☐ ei ☐ |
| --- | --- |

ainoastaan oikeanpuoleiseen liikenteeseen: kyllä ☐ ei ☐

| | ainoastaan vasemmanpuoleiseen liikenteeseen: kyllä ☐ ei☐ |
| --- | --- |

ainoastaan vasemmanpuoleiseen liikenteeseen: kyllä ☐ ei☐

9.4

Luokan AS, BS, CS, DS ja ES ajovalaisimet1

9.4.1

Asiaankuuluvan merkinnän (9) ilmoittama luokka: ...

9.4.2

Valonlähteiden lukumäärä, luokka ja laji: ...

9.4.3

LED-moduulien määrä ja tunnuskoodit ja kunkin LED-moduulin osalta ilmoitus siitä, onko se vaihdettavissa: kyllä/ei1...

9.4.4

Elektronisten valonlähteen säätölaitteiden määrä ja tunnuskoodit (tapauksen mukaan): ...

9.4.5

Jos on määritetty, se tehtiin etäisyydellä 10 m / 25 m1. ...

9.4.6

Erillisten virranrajoittimien tai niiden osien kauppanimet ja tunnistusnumerot: ...

9.4.7

Lähivalon valonlähde saa olla/ei saa olla1 toiminnassa samanaikaisesti kaukovalon valonlähteen ja/tai muun rakenteellisesti yhdistetyn ajovalaisimen kanssa.

9.4.8

Vähimmäiskallistuskulmat kohdan 5.4.5.2 vaatimuksen täyttämiseksi (tapauksen mukaan) ...

9.4.9

Toissijainen kaukovalo kyllä/ei1

Toissijaista kaukovaloa saa käyttää vain yhdessä lähivalon tai ensisijaisen kaukovalon kanssa.

9.5

Luokan F3 etusumuvalaisimet

9.5.1

(F3, F3/, F3PL, F3/PL) ...

9.5.2

Valonlähteiden lukumäärä, luokka ja laji: ...

9.5.3

LED-moduuli: kyllä/ei1 ja kunkin LED-moduulin osalta ilmoitus siitä, onko se vaihdettavissa: kyllä/ei1

9.5.4

LED-moduulin tunnuskoodi: ...

9.5.5

| | Valonlähteen syöttö: ... |
| --- | --- |

Valonlähteen syöttö: ...

| | Valonlähteen säätölaitteen tiedot: ... |
| --- | --- |

Valonlähteen säätölaitteen tiedot: ...

| | Syöttöjännite (11): ... |
| --- | --- |

Syöttöjännite (11): ...

| | Kun elektroninen valonlähteen säätölaite ei ole osana valaisinta: |
| --- | --- |

Kun elektroninen valonlähteen säätölaite ei ole osana valaisinta:

| | Lähtösignaalin ominaisuudet: ... |
| --- | --- |

Lähtösignaalin ominaisuudet: ...

9.5.6

Lähetetyn valon väri: ... valkoinen/vaaleankeltainen1

9.5.7

suurempi kuin 2 000 luumenia: kyllä/ei1

9.5.8

Vaihtuva valovoima: kyllä/ei1

9.5.9

suoritettu etäisyydeltä ... 10 m / 25 m 1

9.6

Kulmavalaisimet

9.6.1

Valonlähteiden lukumäärä, luokka ja laji (12):...

9.6.2

Jännite ja teho: ...

9.6.3

Valonlähdemoduuli: ... kyllä/ei1

9.6.4

Valonlähdemoduulin tunnuskoodi: ...

9.6.5

| a) | osana valaisinta... kyllä/ei1 |
| --- | --- |

a)

osana valaisinta... kyllä/ei1

| b) | erillisenä ... kyllä/ei1 |
| --- | --- |

b)

erillisenä ... kyllä/ei1

9.6.6

Syöttöjännite elektronisen valonlähteen säätölaitteen kautta: ...

9.6.7

Elektronisen valonlähteen säätölaitteen valmistaja ja tunnistusnumero (kun valonlähde on osa valaisinta mutta valaisimen rungon ulkopuolella):

9.6.8

Asennuksen geometriset edellytykset ja niiden mahdolliset variaatiot: ...

10.

Hyväksyntämerkkien sijainti: ...

11.

Hyväksynnän laajentamisen perusteet (tarvittaessa): ...

12.

Hyväksyntä myönnetty/laajennettu/evätty/peruutettu1

13.

Paikka: ...

14.

Päiväys: ...

15.

Allekirjoitus: ...

16.

Tämän ilmoituksen liitteenä on luettelo hyväksynnän myöntäneen tyyppihyväksyntäviranomaisen haltuun annetuista asiakirjoista, jotka ovat saatavissa pyynnöstä.

---

(1)  Hyväksynnän myöntäneen/laajentaneen/evänneen/peruuttaneen maan tunnusnumero (ks. säännön hyväksyntämääräykset).

1

(2)  Tarpeeton yliviivataan.

2

(3)  Ilmoitetaan seuraavasta luettelosta valittu asiaankuuluva merkintä:

3

Image 142

(4)  Ilmoitetaan seuraavasta luettelosta valittu asiaankuuluva merkintä:

4

Image 143

(5)  Ilmoitetaan merkintä, joka on annettu tämän säännön mukaisesti kullekin asennusyksikölle tai niiden muodostamalle asennelmalle.

5

(6)  Rastitetaan asianomainen vaihtoehto.

6

(7)  Luetteloa jatketaan, jos toimintamuotoja on enemmän.

7

(8)  Luetteloa jatketaan, jos yksikköjä on enemmän.

8

(9)  Ilmoitetaan seuraavasta luettelosta valittu asiaankuuluva merkintä:

9

Image 144

(10)  Jännitetiedoissa on ilmoitettava toleranssit tai jännitealue valmistajan erittelyjen mukaisesti ja siten kuin ne on todennettu tässä hyväksynnässä.

10

(11)  Syöttöjännitteen parametrit, kuten käyttösykli, taajuus, pulssimuoto ja huippujännite, on ilmoitettava.

11

(12)  Kulmavalaisimista, joiden valonlähteet eivät ole vaihdettavia, ilmoitetaan valonlähteiden lukumäärä ja kokonaisteho.

12

---

LIITE 2

Tuotannon vaatimustenmukaisuuden valvontamenettelyjä koskevat vähimmäisvaatimukset

1.   YLEISTÄ

| 1.1 | Vaatimustenmukaisuutta koskevat mekaaniset ja geometriset vaatimukset katsotaan täytetyiksi, jos eroavuudet eivät ylitä väistämättömiä valmistuspoikkeamia tämän säännön vaatimusten rajoissa. Tämä vaatimus koskee myös väriä. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Sarjatuotantona valmistettujen valaisimien vaatimustenmukaisuutta ei aseteta kyseenalaiseksi fotometristen ominaisuuksien osalta, jos minkä tahansa sattumanvaraisesti valitun ja vakiohehkulankavalonlähteellä ja/tai valonlähteellä, joka ei ole vaihdettavissa, ja/tai mahdollisilla LED-moduuleilla varustetun ajovalaisimen fotometrisiä ominaisuuksia testattaessa seuraavat edellytykset täyttyvät. |
| --- | --- |

1.2

| 1.2.1 | Mikään mitattu arvo ei poikkea kielteisesti yli 20 prosentilla tässä säännössä määritellystä arvosta. |
| --- | --- |

1.2.1

| 1.2.1.1 | Tämän säännön kohdassa 5.2 tarkoitettujen luokan A, B ja D ajovalaisimien osalta arvojen B 50 L (tai R) ja alueen III osalta kielteiset poikkeamat saavat olla enintään seuraavat:






  B 50 L (tai R): | 170 cd eli 20 prosenttia |
| --- | --- | --- |
| | 255 cd eli 30 prosenttia |
| Alue III: | 255 cd eli 20 prosenttia |
| | 380 cd eli 30 prosenttia |

1.2.1.1

B 50 L (tai R):

170 cd eli 20 prosenttia

255 cd eli 30 prosenttia

Alue III:

255 cd eli 20 prosenttia

380 cd eli 30 prosenttia

| 1.2.1.2 | Tämän säännön kohdassa 5.3 tarkoitettujen AFS-järjestelmän osalta mikään tämän säännön kohdan 4.6 määräysten mukaisesti saaduista ja korjatuista arvoista ei poikkea kielteisesti taulukoiden 17–32 sarakkeessa B määritetyistä arvoista. |
| --- | --- |

1.2.1.2

| 1.2.1.3 | Tämän säännön kohdassa 5.4 tarkoitettujen luokan BS, CS, DS ja ES ajovalaisimien osalta alueen I osalta kielteiset poikkeamat ovat enintään seuraavat:






  Alue I: | 255 cd eli 20 prosenttia |
| --- | --- | --- |
| | 380 cd eli 30 prosenttia |

1.2.1.3

Alue I:

255 cd eli 20 prosenttia

380 cd eli 30 prosenttia

| 1.2.1.3.1 | Jos edellä kuvatun testin tulokset eivät täytä vaatimuksia, ajovalaisimen kohdennusta voidaan muuttaa edellyttäen, että valokeilan akseli siirtyy sivusuunnassa enintään 0,5 astetta oikeaan tai vasempaan ja pystysuunnassa enintään 0,2 astetta ylöspäin tai alaspäin. |
| --- | --- |

1.2.1.3.1

| 1.2.1.4 | Tämän säännön kohdassa 5.5 tarkoitettujen etusumuvalaisimien osalta sovelletaan taulukkoa 37. |
| --- | --- |

1.2.1.4

| 1.2.2 | Tämän säännön kohdassa 5.2 tarkoitettujen luokan A, B tai D ajovalaisimien osalta, jos |
| --- | --- |

1.2.2

| 1.2.2.1 | lähivalon osalta tässä säännössä vahvistetut arvot täyttyvät yhdessä pisteessä ympyrän sisällä, joka on 0,35 astetta seuraavien pisteiden ympärillä: | luokan A tai B ajovalaisimien osalta B 50 L (sallittu toleranssi + 85 cd), 75 R (tai L), 50 V, 25 R ja 25 L, sekä lisäksi alueen IV koko sillä alalla, joka on enintään 0,52 astetta linjojen 25 R ja 25 L yläpuolella; |
| --- | --- | --- |

1.2.2.1

luokan A tai B ajovalaisimien osalta B 50 L (sallittu toleranssi + 85 cd), 75 R (tai L), 50 V, 25 R ja 25 L, sekä lisäksi alueen IV koko sillä alalla, joka on enintään 0,52 astetta linjojen 25 R ja 25 L yläpuolella;

| | luokan D ajovalaisimien osalta B 50 L (tai R) (sallittu poikkeama + 85 cd), 75 R (tai L), 50 V, 25 R1, 25 L2 ja segmentissä I; |
| --- | --- |

luokan D ajovalaisimien osalta B 50 L (tai R) (sallittu poikkeama + 85 cd), 75 R (tai L), 50 V, 25 R1, 25 L2 ja segmentissä I;

| 1.2.2.2 | ja jos kaukovalon osalta pisteen HV sijaitessa alueella, jossa isokandela on 0,75 Imax, valoteknisille arvoille saadaan +20 prosentin toleranssi enimmäisarvojen ja -20 prosentin toleranssi vähimmäisarvojen osalta missä tahansa tämän säännön kohdassa 5.1 määritellyssä mittauspisteessä. |
| --- | --- |

1.2.2.2

| 1.2.3 | Jos edellä kuvatun testin tulokset eivät täytä vaatimuksia, ajovalaisimen kohdennusta voidaan muuttaa edellyttäen, että valokeilan akseli siirtyy sivusuunnassa enintään 0,5 astetta oikeaan tai vasempaan ja pystysuunnassa enintään 0,2 astetta ylöspäin tai alaspäin. |
| --- | --- |

1.2.3

| 1.2.4 | Tämän säännön kohdassa 5.3 tarkoitettujen AFS-järjestelmien osalta, jos edellä kuvatun testin tulokset eivät täytä vaatimuksia, kaikkien luokkien järjestelmän kohdennusta voidaan muuttaa edellyttäen, että valokeilan akseli siirtyy sivusuunnassa enintään 0,5 astetta oikeaan tai vasempaan ja pystysuunnassa enintään 0,2 astetta ylöspäin tai alaspäin riippumattomasti mutta alkuperäisen säädön edellyttämällä tavalla.
  Näitä määräyksiä ei sovelleta tämän säännön kohdassa 5.3.3.1.1 määriteltyihin valaisinyksiköihin. |
| --- | --- |

1.2.4

Näitä määräyksiä ei sovelleta tämän säännön kohdassa 5.3.3.1.1 määriteltyihin valaisinyksiköihin.

| 1.2.5 | Jos kyseessä on valaisin, jossa on vaihdettava valonlähde, ja jos edellä tarkoitettujen testien tulokset eivät täytä vaatimuksia, testit on toistettava käyttäen toista vakiovalonlähdettä. |
| --- | --- |

1.2.5

| 1.3 | Lämmön vaikutuksesta johtuvaa valorajan pystysuuntaista siirtymää todennettaessa on sovellettava seuraavaa menettelyä:
  Yksi valaisimista tai järjestelmistä testataan liitteen 7 kohdan 3.1 menettelyn mukaisesti, kun ajovalaisin on käynyt kolmesti peräkkäin läpi liitteen 7 kohdassa 3.2.2 määritellyn syklin.
  Ajovalaisin tai järjestelmä katsotaan hyväksyttäväksi, jos arvo Δr on enintään 1,5 mrad ylöspäin ja enintään 2,5 mrad alaspäin.
  Jos kyseinen arvo on yli 1,5 mrad mutta enintään 2,0 mrad ylöspäin tai yli 2,5 mrad mutta enintään 3,0 mrad alaspäin, testataan toinen näyte, minkä jälkeen molemmista näytteistä mitattujen itseisarvojen keskiarvo saa olla enintään 1,5 mrad ylöspäin ja enintään 2,5 mrad alaspäin.
  Jos järjestelmät eivät täytä vaatimusta siitä, että tämä arvo on 1,5 mrad ylöspäin ja 2,5 mrad alaspäin, on testattava kaksi järjestelmää lisää saman menettelyn mukaisesti. Kummankaan arvo Δr ei saa olla suurempi kuin 1,5 mrad ylöspäin ja 2,5 mrad alaspäin.
  Etusumuvalaisin katsotaan hyväksyttäväksi, jos arvo Δr on enintään 3,0 mrad. Jos tämä arvo on suurempi kuin 3,0 mrad mutta enintään 4,0 mrad, testataan toinen etusumuvalaisin, minkä jälkeen molemmista näytteistä mitattujen itseisarvojen keskiarvo saa olla enintään 3,0 mrad. |
| --- | --- |

1.3

Yksi valaisimista tai järjestelmistä testataan liitteen 7 kohdan 3.1 menettelyn mukaisesti, kun ajovalaisin on käynyt kolmesti peräkkäin läpi liitteen 7 kohdassa 3.2.2 määritellyn syklin.

Ajovalaisin tai järjestelmä katsotaan hyväksyttäväksi, jos arvo Δr on enintään 1,5 mrad ylöspäin ja enintään 2,5 mrad alaspäin.

Jos kyseinen arvo on yli 1,5 mrad mutta enintään 2,0 mrad ylöspäin tai yli 2,5 mrad mutta enintään 3,0 mrad alaspäin, testataan toinen näyte, minkä jälkeen molemmista näytteistä mitattujen itseisarvojen keskiarvo saa olla enintään 1,5 mrad ylöspäin ja enintään 2,5 mrad alaspäin.

Jos järjestelmät eivät täytä vaatimusta siitä, että tämä arvo on 1,5 mrad ylöspäin ja 2,5 mrad alaspäin, on testattava kaksi järjestelmää lisää saman menettelyn mukaisesti. Kummankaan arvo Δr ei saa olla suurempi kuin 1,5 mrad ylöspäin ja 2,5 mrad alaspäin.

Etusumuvalaisin katsotaan hyväksyttäväksi, jos arvo Δr on enintään 3,0 mrad. Jos tämä arvo on suurempi kuin 3,0 mrad mutta enintään 4,0 mrad, testataan toinen etusumuvalaisin, minkä jälkeen molemmista näytteistä mitattujen itseisarvojen keskiarvo saa olla enintään 3,0 mrad.

| 1.4 | Jos pystysuuntaista säätöä vaadittuun asentoon ei voida tehdä toistuvasti tapauksen mukaan liitteen 5 kohdassa 1.2.3 tai liitteen 6 kohdassa 3.2 vahvistettujen toleranssien puitteissa, on testattava yksi näyte tapauksen mukaan liitteen 5 kohdan 2 tai liitteen 6 kohdan 4 mukaisella menettelyllä. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | Kulmavalaisimet |
| --- | --- |

1.5

| 1.5.1 | Sarjatuotantona valmistettujen valaisimien fotometrisiin ominaisuuksiin liittyvää vaatimustenmukaisuutta ei aseteta kyseenalaiseksi, jos testattaessa fotometrisiä ominaisuuksia sattumanvaraisesti valitusta valaisimesta, joka on varustettu vakiovalonlähteellä tai ei-vaihdettavalla valonlähteellä (hehkulankavalonlähteet ja muut), jolloin kaikki mittaukset tehdään tapauksen mukaan jännitteillä 6,75 V, 13,5 V tai 28,0 V, seuraavat vaatimukset täyttyvät: |
| --- | --- |

1.5.1

| 1.5.1.1 | Mikään mitattu arvo ei poikkea kielteisesti yli 20 prosentilla tässä säännössä määritellyistä arvoista. |
| --- | --- |

1.5.1.1

| 1.5.1.2 | Jos kyseessä on valaisin, jonka valonlähde on vaihdettavissa, ja jos edellä tarkoitetun testin tulokset eivät täytä vaatimuksia, valaisimille suoritettavat testit on toistettava käyttäen toista vakiovalonlähdettä. |
| --- | --- |

1.5.1.2

| 1.5.2 | Värikoordinaatteja koskevien vaatimusten on täytyttävä silloin, kun valaisin on varustettu vakiovalonlähteellä, tai niiden valaisimien, joiden valonlähde ei ole vaihdettavissa (hehkulankavalonlähteet ja muut), osalta silloin, kun kolorimetriset ominaisuudet tarkastetaan valonlähteen ollessa valaisimessa. |
| --- | --- |

1.5.2

| 1.5.3 | Jos kyseessä ovat ei-vaihdettavat hehkulankavalonlähteet tai valonlähdemoduulit, jotka on varustettu ei-vaihdettavilla hehkulankavalonlähteillä, kaikissa tuotannon vaatimustenmukaisuuden tarkastuksissa |
| --- | --- |

1.5.3

| 1.5.3.1 | hyväksyntämerkin haltijan on osoitettava, että niitä käytetään tavanomaisessa tuotannossa, ja osoitettava, että ei-vaihdettavat hehkulankavalonlähteet ovat tunnistettavissa tyyppihyväksyntäasiakirjoissa osoitetulla tavalla; |
| --- | --- |

1.5.3.1

| 1.5.3.2 | jos on epäilyksiä siitä, ovatko ei-vaihdettavat hehkulankavalonlähteet käyttöikävaatimusten mukaisia ja/tai, jos kyseessä ovat väripinnoitetut hehkulankavalonlähteet, värinkestävyysvaatimusten mukaisia, kuten standardin IEC 60809 painoksen 3 kohdassa 4.11 täsmennetään, vaatimustenmukaisuus on tarkastettava standardin IEC 60809 painoksen 3 kohdan 4.11 mukaisesti. |
| --- | --- |

1.5.3.2

| 1.6 | Värikoordinaatteja koskevien vaatimusten on täytyttävä. |
| --- | --- |

1.6

2   VALMISTAJAN SUORITTAMAN VAATIMUSTENMUKAISUUDEN TARKASTUKSEN VÄHIMMÄISVAATIMUKSET

Hyväksyntämerkin haltijan on suoritettava kullekin valaisintyypille asianmukaisin väliajoin ainakin seuraavassa esitetyt testit. Testit on suoritettava tämän säännön määräysten mukaisesti.

Jos näyte ei täytä kyseisen testityypin vaatimuksia, on otettava lisää näytteitä ja testattava ne. Valmistajan on toteutettava toimenpiteitä kyseisen tuotannon vaatimustenmukaisuuden varmistamiseksi.

| 2.1 | Testien luonne
  Tässä säännössä esitetyt vaatimustenmukaisuustestit koskevat fotometrisiä ja kolorimetrisiä ominaisuuksia ja lämmön vaikutuksesta johtuvan valorajan pystysuuntaisen siirtymän todentamista. |
| --- | --- |

2.1

Tässä säännössä esitetyt vaatimustenmukaisuustestit koskevat fotometrisiä ja kolorimetrisiä ominaisuuksia ja lämmön vaikutuksesta johtuvan valorajan pystysuuntaisen siirtymän todentamista.

| 2.2 | Testimenetelmät |
| --- | --- |

2.2

| 2.2.1 | Testit on yleensä suoritettava tässä säännössä esitettyjen menetelmien mukaisesti. |
| --- | --- |

2.2.1

| 2.2.2 | Valmistajan suorittamassa vaatimustenmukaisuustestissä voidaan käyttää tässä säännössä esitettyjä menetelmiä vastaavia menetelmiä tyyppihyväksyntätesteistä vastaavan toimivaltaisen viranomaisen suostumuksella. Valmistajan vastuulla on osoittaa, että käytetyt menetelmät vastaavat tässä säännössä esitettyjä menetelmiä. |
| --- | --- |

2.2.2

| 2.2.3 | Kohtien 2.2.1 ja 2.2.2 soveltaminen edellyttää, että testilaite kalibroidaan säännöllisesti ja että se vastaa toimivaltaisen viranomaisen suorittamaa mittausta. |
| --- | --- |

2.2.3

| 2.2.4 | Vertailumenetelminä on käytettävä kaikissa tapauksissa tämän säännön vertailumenetelmiä, erityisesti hallinnollista tarkastusta ja näytteenottoa varten. |
| --- | --- |

2.2.4

| 2.3 | Näytteenotto
  Valaisinnäytteet on valittava sattumanvaraisesti yhdenmukaisen erän tuotannosta. Yhdenmukaisella erällä tarkoitetaan valmistajan tuotantomenetelmien mukaisesti määritettyä samaa tyyppiä edustavien valaisimien sarjaa.
  Arvioinnin on yleensä kohdistuttava yksittäisten tehtaiden sarjatuotantoon. Valmistaja voi kuitenkin yhdistää useista eri tehtaista saadut samaa järjestelmätyyppiä koskevat tiedot, jos tehtaissa sovelletaan samoja laatuperusteita ja samaa laadunhallintaa. |
| --- | --- |

2.3

Valaisinnäytteet on valittava sattumanvaraisesti yhdenmukaisen erän tuotannosta. Yhdenmukaisella erällä tarkoitetaan valmistajan tuotantomenetelmien mukaisesti määritettyä samaa tyyppiä edustavien valaisimien sarjaa.

Arvioinnin on yleensä kohdistuttava yksittäisten tehtaiden sarjatuotantoon. Valmistaja voi kuitenkin yhdistää useista eri tehtaista saadut samaa järjestelmätyyppiä koskevat tiedot, jos tehtaissa sovelletaan samoja laatuperusteita ja samaa laadunhallintaa.

| 2.4 | Mitattavat ja tallennettavat fotometriset ominaisuudet |
| --- | --- |

2.4

| 2.4.1 | Laitteiden näytekappaleista on tehtävä fotometrisiä mittauksia säännössä määrätyistä pisteistä. Lukemat otetaan seuraavassa esitetyistä pisteistä. |
| --- | --- |

2.4.1

| 2.4.1.1 | Tämän säännön kohdassa 5.1 tarkoitettujen kaukovalaisimien ja/tai kohdassa 5.2 tarkoitettujen (epäsymmetriset) lähivalaisimien osalta: |
| --- | --- |

2.4.1.1

| 2.4.1.1.1 | Luokan A ja B (luokan A ja B (epäsymmetrisen) kaukovalon ja/tai lähivalon tuottavat ajovalaisimet) valaisimet: pisteet Imax, HV (1), HL, HR (2) kaukovalon osalta ja pisteet B 50 L (tai R), HV, 50 V, 75 R (tai L) ja 25 L (tai R) lähivalon osalta. |
| --- | --- |

2.4.1.1.1

| 2.4.1.1.2 | Luokan D (luokan D (GDL epäsymmetrisen) kaukovalon ja/tai lähivalon tuottavat ajovalaisimet) valaisimet: pisteet Imax, HV1, HL, HR2 kaukovalon osalta, ja pisteet B 50 L (tai R)1, HV, 50 V, 75 R (tai L) ja 25 L2 (tai R2) lähivalon osalta. |
| --- | --- |

2.4.1.1.2

| 2.4.1.2 | Tämän säännön kohdassa 5.1 tarkoitetut kaukovalaisimet ja/tai kohdassa 5.4 tarkoitetut (symmetriset) lähivalaisimet: |
| --- | --- |

2.4.1.2

| 2.4.1.2.1 | Luokan AS ajovalaisimet: pisteet HV, LH, RH, 12,5L ja 12,5R. |
| --- | --- |

2.4.1.2.1

| 2.4.1.2.2 | Luokan BS ajovalaisimet: pisteet Imax ja HV1 kaukovalon osalta ja pisteet HV, 0,86D/3,5R, 0,86D/3,5L lähivalon osalta. |
| --- | --- |

2.4.1.2.2

| 2.4.1.2.3 | Luokan CS, DS ja ES ajovalaisimet: pisteet Imax ja HV1 kaukovalon osalta ja pisteet HV, 0,86D/3,5R, 0,86D/3,5L lähivalon osalta. |
| --- | --- |

2.4.1.2.3

| 2.4.1.3 | Tämän säännön kohdassa 5.3 tarkoitetut AFS-järjestelmät: pisteet Imax , HV1, HL ja HR (3) kaukovalon osalta ja pisteet B50L, HV tarvittaessa, 50V, 75R tarvittaessa ja 25LL lähivalon osalta. |
| --- | --- |

2.4.1.3

| 2.4.1.4 | Tämän säännön kohdassa 5.5 tarkoitetut etusumuvalaisimet: pisteet 8 ja 9 ja linjat 1, 5, 6, 8 ja 9 taulukon 37 mukaisesti. |
| --- | --- |

2.4.1.4

| 2.4.2 | Tämän säännön kohdassa 5.6 tarkoitetut kulmavalaisimet: näytekappaleista on tehtävä fotometrisiä mittauksia, joilla määritetään vähimmäisarvot liitteen 4 kuvassa A4-XII esitetyissä pisteissä ja vaaditut värikoordinaatit. |
| --- | --- |

2.4.2

| 2.5 | Hyväksyttävyysperusteet
  Valmistajan vastuulla on laatia testituloksista tilastollinen tutkimus ja määrittää toimivaltaisen viranomaisen suostumuksella hyväksyttävyysperusteet tuotteilleen, jotta tuotteiden vaatimustenmukaisuuden tarkastukselle tämän säännön kohdassa 3.5.1 asetetut vaatimukset täyttyvät.
  Hyväksyttävyysperusteiden on oltava sellaiset, että 95 prosentin luotettavuustasolla liitteen 3 (ensimmäinen näytteenotto) mukaisesti suoritetun pistokokeen läpäisemisen vähimmäistodennäköisyys on 0,95. |
| --- | --- |

2.5

Valmistajan vastuulla on laatia testituloksista tilastollinen tutkimus ja määrittää toimivaltaisen viranomaisen suostumuksella hyväksyttävyysperusteet tuotteilleen, jotta tuotteiden vaatimustenmukaisuuden tarkastukselle tämän säännön kohdassa 3.5.1 asetetut vaatimukset täyttyvät.

Hyväksyttävyysperusteiden on oltava sellaiset, että 95 prosentin luotettavuustasolla liitteen 3 (ensimmäinen näytteenotto) mukaisesti suoritetun pistokokeen läpäisemisen vähimmäistodennäköisyys on 0,95.

---

(1)  Kun kaukovalo on rakenteellisesti yhdistetty lähivalon kanssa, ajovalon piste HV on sama kuin lähivalon mittauspiste.

(2)  HL ja HR: pisteet linjalla H–H 2,5 astetta pisteen HV vasemmalla tai oikealla puolella.

(3)  HL ja HR: pisteet linjalla H–H 2,6 astetta pisteen HV vasemmalla tai oikealla puolella.

---

LIITE 3

Tarkastajan suorittamaa näytteenottoa koskevat vähimmäisvaatimukset

1.   YLEISTÄ

| 1.1 | Mekaanista ja geometrista vaatimustenmukaisuutta koskevat tämän säännön määräykset katsotaan täytetyiksi, jos eroavuudet eivät ylitä väistämättömiä valmistuspoikkeamia. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Sarjatuotantona valmistettujen valaisimien vaatimustenmukaisuutta ei aseteta kyseenalaiseksi fotometristen ominaisuuksien osalta, jos minkä tahansa sattumanvaraisesti valitun ja vakiovalonlähteellä ja/tai ei-vaihdettavalla valonlähteellä ja/tai mahdollisilla LED-moduuleilla varustetun ajovalaisimen fotometrisiä ominaisuuksia testattaessa






  a) | mikään mitattu arvo ei poikkea liitteen 2 kohdassa 1.2 määritellyistä arvoista; |
| --- | --- | --- |

1.2

a)

mikään mitattu arvo ei poikkea liitteen 2 kohdassa 1.2 määritellyistä arvoista;

| b) | jos kyseessä on valaisin, jonka valonlähde on vaihdettava, ja jos edellä tarkoitetun testin tulokset eivät täytä vaatimuksia, valaisimille suoritettavat testit on toistettava käyttäen toista vakiovalonlähdettä. |
| --- | --- |

b)

jos kyseessä on valaisin, jonka valonlähde on vaihdettava, ja jos edellä tarkoitetun testin tulokset eivät täytä vaatimuksia, valaisimille suoritettavat testit on toistettava käyttäen toista vakiovalonlähdettä.

| 1.3 | Valaisimia, joissa on selviä vikoja, ei oteta huomioon. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | Värikoordinaatteja koskevien vaatimusten on täytyttävä. |
| --- | --- |

1.4

2.   ENSIMMÄINEN NÄYTTEENOTTO

Ensimmäisessä näytteenotossa valitaan sattumanvaraisesti neljä valaisinta. Ensimmäinen kahden valaisimen näyte merkitään A:ksi ja toinen B:ksi.

| 2.1 | Sarjatuotantona valmistettujen valaisimien vaatimustenmukaisuutta ei aseteta kyseenalaiseksi, jos näytteiden A ja B (kaikki neljä valaisinta) minkä tahansa valaisimen poikkeama on enintään 20 prosenttia.
  Jos näytteen A molempien valaisimien poikkeama on enintään 0 prosenttia, mittaus voidaan lopettaa. |
| --- | --- |

2.1

Jos näytteen A molempien valaisimien poikkeama on enintään 0 prosenttia, mittaus voidaan lopettaa.

| 2.2 | Sarjatuotantona valmistettujen valaisimien vaatimustenmukaisuus asetetaan kyseenalaiseksi, jos näytteiden A ja B minkä tahansa valaisimen poikkeama on enemmän kuin 20 prosenttia.
  Valmistajaa kehotetaan saattamaan tuotantonsa vaatimusten mukaiseksi, ja kohdan 3 mukainen näytteenotto on suoritettava uudelleen kahden kuukauden kuluessa ilmoituksen antamisesta. Tutkimuslaitoksen on säilytettävä näytteet A ja B, kunnes tuotannon vaatimustenmukaisuuden koko arviointiprosessi on saatu päätökseen. |
| --- | --- |

2.2

Valmistajaa kehotetaan saattamaan tuotantonsa vaatimusten mukaiseksi, ja kohdan 3 mukainen näytteenotto on suoritettava uudelleen kahden kuukauden kuluessa ilmoituksen antamisesta. Tutkimuslaitoksen on säilytettävä näytteet A ja B, kunnes tuotannon vaatimustenmukaisuuden koko arviointiprosessi on saatu päätökseen.

3.   ENSIMMÄINEN TOISTETTU NÄYTTEENOTTO

Valitaan sattumanvaraisesti neljän valaisimen näyte varastosta, joka on valmistettu sen jälkeen, kun valmistaja on saattanut tuotantonsa vaatimusten mukaiseksi.

Ensimmäinen kahden valaisimen näyte merkitään C:ksi ja toinen D:ksi.

| 3.1 | Sarjatuotantona valmistettujen valaisimien vaatimustenmukaisuutta ei aseteta kyseenalaiseksi, jos näytteiden C ja D (kaikki neljä valaisinta) minkä tahansa valaisimen poikkeama on enintään 20 prosenttia.
  Jos näytteen C molempien valaisimien poikkeama on enintään 0 prosenttia, mittaus voidaan lopettaa. |
| --- | --- |

3.1

Jos näytteen C molempien valaisimien poikkeama on enintään 0 prosenttia, mittaus voidaan lopettaa.

| 3.2 | Sarjatuotantona valmistettujen valaisimien vaatimustenmukaisuus on asetettava kyseenalaiseksi seuraavissa tapauksissa: |
| --- | --- |

3.2

| 3.2.1 | Vähintään yhden näytteen C tai D valaisimen poikkeama on yli 20 prosenttia, mutta kyseisten näytteiden kaikkien valaisimien poikkeama on enintään 30 prosenttia.
  Valmistajaa kehotetaan myös tässä tapauksessa saattamaan tuotantonsa vaatimusten mukaiseksi.
  Toinen 4 kohdan mukainen toistettu näytteenotto on suoritettava kahden kuukauden kuluessa ilmoituksen antamisesta. Tutkimuslaitoksen on säilytettävä näytteet C ja D, kunnes tuotannon vaatimustenmukaisuuden koko arviointiprosessi on saatu päätökseen. |
| --- | --- |

3.2.1

Valmistajaa kehotetaan myös tässä tapauksessa saattamaan tuotantonsa vaatimusten mukaiseksi.

Toinen 4 kohdan mukainen toistettu näytteenotto on suoritettava kahden kuukauden kuluessa ilmoituksen antamisesta. Tutkimuslaitoksen on säilytettävä näytteet C ja D, kunnes tuotannon vaatimustenmukaisuuden koko arviointiprosessi on saatu päätökseen.

| 3.2.2 | Vähintään yhden näytteen C tai D valaisimen poikkeama on yli 30 prosenttia.
  Tällöin hyväksyntä peruutetaan ja sovelletaan 5 kohtaa. |
| --- | --- |

3.2.2

Tällöin hyväksyntä peruutetaan ja sovelletaan 5 kohtaa.

4.   TOINEN TOISTETTU NÄYTTEENOTTO

Valitaan sattumanvaraisesti neljän valaisimen näyte varastosta, joka on valmistettu sen jälkeen, kun valmistaja on saattanut tuotantonsa vaatimusten mukaiseksi.

Ensimmäinen kahden valaisimen näyte merkitään E:ksi ja toinen F:ksi.

| 4.1 | Sarjatuotantona valmistettujen valaisimien vaatimustenmukaisuutta ei aseteta kyseenalaiseksi, jos näytteiden E ja F (kaikki neljä valaisinta) minkä tahansa valaisimen poikkeama on enintään 20 prosenttia.
  Jos näytteen E molempien valaisimien poikkeama on enintään 0 prosenttia, mittaus voidaan lopettaa. |
| --- | --- |

4.1

Jos näytteen E molempien valaisimien poikkeama on enintään 0 prosenttia, mittaus voidaan lopettaa.

| 4.2 | Sarjatuotantona valmistettujen valaisimien vaatimustenmukaisuus on asetettava kyseenalaiseksi, jos vähintään yhden näytteen E tai F valaisimen poikkeama on yli 20 prosenttia.
  Tällöin hyväksyntä peruutetaan ja sovelletaan 5 kohtaa. |
| --- | --- |

4.2

Tällöin hyväksyntä peruutetaan ja sovelletaan 5 kohtaa.

5.   HYVÄKSYNNÄN PERUUTTAMINEN

Hyväksyntä peruutetaan tämän säännön 3.6 kohdan mukaisesti.

6.   LÄHIVALOJEN VALORAJAN PYSTYSUUNTAINEN SIIRTYMÄ

Lämmön vaikutuksesta johtuva lähivalojen valorajan pystyasennon muuttuminen tarkistetaan seuraavalla menetelmällä:

Testataan näytteestä A yksi valaisin tai järjestelmä liitteen 7 kohdan 3 menettelyn mukaisesti, kun valaisin on käynyt kolmesti peräkkäin läpi liitteen 7 kohdassa 3.2.2 määritellyn syklin.

Lähivalo tai järjestelmä katsotaan hyväksyttäväksi, jos arvo Δr on enintään 1,5 mrad ylöspäin ja enintään 2,5 mrad alaspäin.

Jos kyseinen arvo on yli 1,5 mrad mutta enintään 2,0 mrad ylöspäin tai yli 2,5 mrad mutta enintään 3,0 mrad alaspäin, testataan näytteestä A toinen järjestelmä, minkä jälkeen molemmista näytteistä mitattujen itseisarvojen keskiarvo saa olla enintään 1,5 mrad ylöspäin ja enintään 2,5 mrad alaspäin.

Jos näyte A ei täytä vaatimusta siitä, että tämä arvo on 1,5 mrad ylöspäin ja 2,5 mrad alaspäin, on testattava näytteen B kaksi järjestelmää saman menettelyn mukaisesti. Kummankaan arvo Δr ei saa olla suurempi kuin 1,5 mrad ylöspäin ja 2,5 mrad alaspäin.

Tämän säännön kohdan 5.5 mukaisten etusumuvalaisimien osalta valaisin katsotaan hyväksyttäväksi, jos arvo r on enintään 3,0 mrad.

Jos kyseinen arvo on suurempi kuin 3,0 mrad mutta enintään 4,0 mrad, testataan näytteestä A toinen etusumuvalaisin, minkä jälkeen molemmista näytteistä mitattujen itseisarvojen keskiarvo saa olla enintään 3,0 mrad.

Jos näyte A ei täytä vaatimusta siitä, että tämä arvo on 3,0 mrad, on testattava näytteen B kaksi etusumuvalaisinta saman menettelyn mukaisesti. Kummankaan arvo r ei saa olla suurempi kuin 3,0 mrad.

---

LIITE 4

Pallokoordinaatiston mittausjärjestelmä ja testipisteiden sijainnit

Image 145

  Kuva A4-I Pallokoordinaatiston mittausjärjestelmä

E25m= l(h,v)x cos γ/r2

1.   FOTOMETRISIÄ MITTAUKSIA KOSKEVAT MÄÄRÄYKSET

| 1.1 | Tienvalaisulaite tai yksi tai useampi sen osista on asennettava goniometriin, jonka vaaka-akseli on kiinteä ja kiertoakseli on kohtisuorassa asennossa kiinteään akseliin nähden. |
| --- | --- |

1.1

| 1.1.1 | Valovoiman arvot määritellään fotoreseptorilla, joka sijoitetaan sivuiltaan 65 millimetrin pituiseen neliöön vähintään 25 metrin etäisyydelle kunkin ajovalaisimen tai valaisinyksikön (kulmavalaisimia lukuun ottamatta) vertailukeskipisteen eteen goniometrin keskipisteestä kohtisuoraan vedetyllä mittausakselilla. Piste HV on pystysuoran napa-akselin sisältävän koordinaattijärjestelmän keskipiste. Linja h kulkee vaakasuorassa pisteen HV kautta (ks. kuva A4-1). |
| --- | --- |

1.1.1

| 1.1.2 | Pallokoordinaatit ilmoitetaan goniometrin mukaisesti pallossa, jolla on pystysuora napa-akseli kuvan A4-1 mukaisesti. |
| --- | --- |

1.1.2

| 1.1.3 | Fotometristen mittausten aikana on estettävä hajaheijastukset tarkoituksenmukaisella suojauksella. |
| --- | --- |

1.1.3

| 1.2 | Muut fotometriset menetelmät ovat hyväksyttäviä, jos niissä noudatetaan asianmukaista vastaavuutta. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Säätö on suoritettava mittaustasolla, joka voidaan sijoittaa lähemmäksi kuin valotusmittari. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | Tienvalaisulaite tai sen osat on suunnattava ennen mittausten aloittamista siten, että valorajan sijainti on tämän säännön 5 kohdassa kyseiselle toiminnolle esitettyjen vaatimusten mukainen. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | AFS-järjestelmä |
| --- | --- |

1.5

| 1.5.1 | Valaisinyksiköiden vertailukeskipisteen siirtymää goniometrin kiertoakseliin nähden on vältettävä. Tämä koskee erityisesti pystysuuntaa ja valorajan tuottavia valaisinyksiköitä. |
| --- | --- |

1.5.1

| 1.5.2 | Kussakin mittauspisteessä (kulma-asennossa) valaistustoiminnoille tai toimintamuodoille tässä säännössä asetettuja fotometrisiä vaatimuksia sovelletaan puoleen järjestelmän kaikista valaisinyksiköistä saatujen kyseisiä toimintoja tai toimintamuotoja tai vastaavien vaatimusten alaisia valaisinyksiköitä koskevien arvojen summasta. |
| --- | --- |

1.5.2

| 1.5.2.1 | Kuitenkin jos vaatimukset on määritelty koskemaan vain yhtä sivua, jakoa kahdella ei sovelleta. Tämä koskee kohtia 5.3.2.5.2, 5.3.2.8.1, 5.1.3.5, 5.1.3.6, 5.3.3.4.1 ja 5.3.5.1 sekä taulukon 9 huomautusta 4. |
| --- | --- |

1.5.2.1

| 1.5.3 | Järjestelmän valaisinyksiköt on mitattava yksittäin. Jos samaan asennusyksikköön kuitenkin kuuluu kaksi tai useampia valaisinyksikköjä, joiden valonlähteet on varustettu samantyyppisellä (teholtaan säädellyllä tai säätelemättömällä) virransyötöllä, ne voidaan mitata samanaikaisesti edellyttäen, että niiden valaisevat pinnat ovat mitoiltaan ja sijoitukseltaan sellaiset, että ne mahtuvat enintään 300 mm:n levyiseen ja 150 mm:n korkuiseen suorakaiteeseen ja että valmistaja on ilmoittanut niiden yhteisen vertailukeskipisteen. |
| --- | --- |

1.5.3

| 1.5.4 | Ennen seuraavia testejä järjestelmä on saatettava neutraaliin tilaan. |
| --- | --- |

1.5.4

| 1.5.5 | Järjestelmä tai sen osat on suunnattava ennen mittausten aloittamista siten, että valorajan sijainti on taulukossa 10 esitettyjen vaatimusten mukainen. Yksittäin mitattavat ja valorajattomat järjestelmän osat on sijoitettava goniometriin hakijan antamien ohjeiden (kyseisen kiinnitysasennon) edellyttämällä tavalla. |
| --- | --- |

1.5.5

| 1.6 | Kulmavalaisimet |
| --- | --- |

1.6

| 1.6.1 | Fotometristen mittausten aikana hajaheijastukset on estettävä tarkoituksenmukaisella suojauksella. |
| --- | --- |

1.6.1

| 1.6.2 | Mittausten tulosten kyseenalaistamisen varalta mittaukset on suoritettava siten, että seuraavat vaatimukset täyttyvät: |
| --- | --- |

1.6.2

| 1.6.2.1 | Mittausetäisyyden on oltava sellainen, että voidaan soveltaa etäisyyden käänteistä neliöjuurilakia. |
| --- | --- |

1.6.2.1

| 1.6.2.2 | Mittauslaitteen on oltava sellainen, että vastaanottimen vastainen kulma valon vertailukeskipisteestä on välillä 10′ ja 1°. |
| --- | --- |

1.6.2.2

| 1.6.2.3 | Valovoimavaatimus tiettyyn havaintosuuntaan katsotaan täytetyksi, jos vaadittu voimakkuus saavutetaan suunnassa, joka poikkeaa enintään asteen neljäsosan havaintosuunnasta. |
| --- | --- |

1.6.2.3

2.   TESTIPISTEIDEN SIJAINNIT

Image 146

  Kuva A4-II Kaukovalon testipisteet

h–h = vaakataso, v–v = valaisimen optisen akselin läpi kulkeva pystytaso

Image 147

  Kuva A4-III Ensisijainen kaukovalo – testipisteiden sijainti

Image 148

  Kuva A4-IV Toissijainen kaukovalo – testipisteiden sijainti

Image 149

  Kuva A4-V Oikeanpuoleisen liikenteen lähivalot

Vasemmanpuoleisen liikenteen testipisteiden sijainnit on peilattu linjan V–V suhteen.

Image 150

  Kuva A4-VI Oikeanpuoleisen liikenteen lähivalot, joissa on kaasupurkausvalonlähteet

h–h = vaakataso, v–v = valaisimen optisen akselin läpi kulkeva pystytaso

Vasemmanpuoleisen liikenteen testipisteiden sijainnit on peilattu linjan V–V suhteen.

| (*)Huomautus: | Mittausmenettely on kuvattu liitteessä 4.
  Tässä liitteessä tarkoitetaan | ’yläpuolisella’ ainoastaan pystysuunnassa yläpuolella sijaitsevaa, |
| --- | --- | --- |

(*)Huomautus:

Tässä liitteessä tarkoitetaan

’yläpuolisella’ ainoastaan pystysuunnassa yläpuolella sijaitsevaa,

| | ’alapuolisella’ ainoastaan pystysuunnassa alapuolella sijaitsevaa. |
| --- | --- |

’alapuolisella’ ainoastaan pystysuunnassa alapuolella sijaitsevaa.

Lähivalon fotometristen vaatimusten kulma-asennot ilmaistaan oikeanpuoleiselle liikenteelle ja asteina ylöspäin (U) tai asteina alaspäin (D) linjasta H–H sekä oikealle (R) tai vasemmalle (L) linjasta V–V.

Vasemmanpuoleisen liikenteen testipisteiden sijainnit on peilattu linjan V–V suhteen.

Image 152

  Kuva A4-VIII Luokan AS ajovalaisimien lähivalon testauspisteet ja -alueet

| H–H: vaakataso | kulkevat |
| --- | --- |
| V–V: pystytaso | ajovalaisimen keskipisteen kautta |

H–H: vaakataso

kulkevat

V–V: pystytaso

ajovalaisimen keskipisteen kautta

Image 153

  Kuva A4-IX Luokan BS ajovalaisimien lähivalon testauspisteet ja -alueet

| H–H: vaakataso | kulkevat |
| --- | --- |
| V–V: pystytaso | ajovalaisimen keskipisteen kautta |

H–H: vaakataso

kulkevat

V–V: pystytaso

ajovalaisimen keskipisteen kautta

Image 154

  Kuva A4-X Luokan CS, DS ja ES ajovalaisimien lähivalon testauspisteet ja -alueet

Image 155

  Kuva A4-XI Luokan F3 etusumuvalaisimen valonjakauma

Image 156

  Kuva A4-XII Kulmavalaisimien mittauspisteet (vasemmanpuoleinen valaisin)

Image 157

  Kuva A4-XIII Kulmavalaisimien geometrinen näkyvyys vaakasuunnassa

Image 158

  Kuva A4-XIV Kulmavalaisimien geometrinen näkyvyys pystysuunnassa

---

LIITE 5

Suuntausmenettely, epäsymmetristä lähivaloa tuottavien ajonvalaisimien valorajan todentaminen laitteiden avulla

1.   SILMÄMÄÄRÄINEN SUUNTAAMISMENETELMÄ

| 1.1 | Pääasiallista lähivaloa tuottavan ajovalaisimen tai neutraalissa tilassa olevan AFS-järjestelmän luokan C lähivalon vähintään yhden valaisinyksikön valovoiman jakaumassa on oltava valoraja (ks. kuva A5-I), jonka avulla ajovalaisin voidaan säätää asianmukaisesti fotometrisiä mittauksia ja ajoneuvoon asennettujen valaisimien suuntausta varten.
  Valorajan osat:






  a) | oikeanpuoleiseen liikenteeseen tarkoitettu valo:






  i) | suora vaakaosa vasemmalla, |
| --- | --- | --- | --- |

1.1

Valorajan osat:

a)

oikeanpuoleiseen liikenteeseen tarkoitettu valo:

i)

suora vaakaosa vasemmalla,

| ii) | taive ja kohoava osa oikealla; |
| --- | --- |

ii)

taive ja kohoava osa oikealla;

| b) | vasemmanpuoleiseen liikenteeseen tarkoitettu valo:






  i) | suora vaakaosa oikealla, |
| --- | --- | --- |

b)

vasemmanpuoleiseen liikenteeseen tarkoitettu valo:

i)

suora vaakaosa oikealla,

| ii) | taive ja kohoava osa vasemmalla. |
| --- | --- |

ii)

taive ja kohoava osa vasemmalla.

Kummassakin tapauksessa taipeen ja kohoavan osan reunan on oltava terävä.

| 1.2 | Ajovalaisin tai AFS-järjestelmä on suunnattava silmämääräisesti valorajan avulla seuraavasti (ks. kuva A5-I): Suuntaaminen on tehtävä käyttämällä pystysuuntaista mittaustasoa, joka asetetaan 10 metrin tai 25 metrin etäisyydelle (kuten liitteen 1 kohdassa 9 osoitetaan) valaisimen tai AFS-järjestelmän etupuolelle ja suoraan kulmaan akseliin H–V nähden liitteessä 4 osoitetulla tavalla. Mittaustason on oltava riittävän leveä, jotta lähivalon valorajaa voidaan tarkastella ja säätää vähintään 5 asteen alueella linjan V–V molemmilla puolilla. |
| --- | --- |

1.2

| 1.2.1 | Pystysuuntaus: Valorajan vaakaosaa siirretään ylöspäin linjan B alapuolelta nimellisasentoonsa, joka on 1 prosentti (0,57 astetta) linjan H–H alapuolella. |
| --- | --- |

1.2.1

Image 159

  Kuva A5-I Valorajan silmämääräinen suuntaus

| Huom: | Pysty- ja vaakasuuntien mittakaava ei ole sama. |
| --- | --- |

Huom:

| 1.2.2 | Vaakasuuntaus: Valorajan taivetta ja kohoavaa osaa siirretään seuraavasti:
  kun kyseessä on oikeanpuoleinen liikenne, oikealta vasemmalle siten, että valoraja asettuu niin, että






  a) | linjan 0,2° D yläpuolella sen kohoava osa ei ulotu linjan A vasemmalle puolelle; |
| --- | --- | --- |

1.2.2

kun kyseessä on oikeanpuoleinen liikenne, oikealta vasemmalle siten, että valoraja asettuu niin, että

a)

linjan 0,2° D yläpuolella sen kohoava osa ei ulotu linjan A vasemmalle puolelle;

| b) | linjalla 0,2° D tai sen alapuolella sen kohoava osa leikkaa linjan A; ja |
| --- | --- |

b)

linjalla 0,2° D tai sen alapuolella sen kohoava osa leikkaa linjan A; ja

| c) | taive asettuu pääosin ± 0,5 astetta vasemmalle tai oikealle linjasta V–V; |
| --- | --- |

c)

taive asettuu pääosin ± 0,5 astetta vasemmalle tai oikealle linjasta V–V;

tai

kun kyseessä on vasemmanpuoleinen liikenne, vasemmalta oikealle siten, että valoraja asettuu niin, että

| a) | linjan 0,2° D yläpuolella sen kohoava osa ei ulotu linjan A oikealle puolelle; |
| --- | --- |

a)

linjan 0,2° D yläpuolella sen kohoava osa ei ulotu linjan A oikealle puolelle;

| b) | linjalla 0,2 ° D tai sen alapuolella sen kohoava osa leikkaa linjan A; ja |
| --- | --- |

b)

linjalla 0,2 ° D tai sen alapuolella sen kohoava osa leikkaa linjan A; ja

| c) | taive asettuu pääosin linjalle V–V. |
| --- | --- |

c)

taive asettuu pääosin linjalle V–V.

| 1.2.3 | Jos näin suunnattu ajovalaisin tai AFS-järjestelmä ei täytä tämän säännön kohdissa 5.2–5.4 esitettyjä vaatimuksia, sen suuntausta voidaan muuttaa sillä edellytyksellä, että valokeilan akselia ei siirretä
  vaakasuunnassa linjalta A enempää kuin






  a) | 0,5° vasemmalle tai 0,75° oikealle oikeanpuoleisen liikenteen osalta; tai |
| --- | --- | --- |

1.2.3

vaakasuunnassa linjalta A enempää kuin

a)

0,5° vasemmalle tai 0,75° oikealle oikeanpuoleisen liikenteen osalta; tai

| b) | 0,5° oikealle tai 0,75° vasemmalle vasemmanpuoleisen liikenteen osalta; eikä |
| --- | --- |

b)

0,5° oikealle tai 0,75° vasemmalle vasemmanpuoleisen liikenteen osalta; eikä

pystysuunnassa enempää kuin 0,25° ylös tai alas linjalta B.

| 1.2.4 | Jos pystysuuntaista säätöä vaadittuun asentoon ei voida tehdä toistuvasti kohdassa 1.2.3 vahvistettujen toleranssien puitteissa, on käytettävä 2 kohdassa määriteltyä laitemittaustapaa valorajan vaaditun vähimmäislaadun varmentamiseksi ja valokeilan suuntaamiseksi pysty- ja vaakasuunnassa. |
| --- | --- |

1.2.4

| 1.2.5 | Näin suunnattuna ajovalaisimen on täytettävä vain tämän säännön kohdassa 5.2–5.4 esitetyt vaatimukset, jos sille haetaan hyväksyntää yksinomaan lähivalona9. Jos valaisin on tarkoitettu käytettäväksi sekä lähivalon että kaukovalon tuottamiseen, sen on täytettävä tämän säännön kohdissa 5.1–5.4 esitetyt vaatimukset. |
| --- | --- |

1.2.5

2.   EPÄSYMMETRISTÄ LÄHIVALOA TUOTTAVIEN AJONVALAISIMIEN VALORAJAN TODENTAMINEN LAITTEIDEN AVULLA

| 2.1 | Yleistä
  Tämän säännön kohtaa 1.2.4 sovellettaessa valorajan laatu on testattava tämän liitteen kohdan 2.2 mukaisesti, ja laitteiden avulla tapahtuva valokeilan säätö pysty- ja vaakasuunnassa on tehtävä kohdassa 2.3 vahvistettujen vaatimusten mukaisesti.
  Ennen valorajan laadun mittausta ja laitteiden avulla tapahtuvaa suuntausta on suoritettava tämän liitteen kohtien 1.2.1 ja 1.2.2 mukainen silmämääräinen esisuuntaus. |
| --- | --- |

2.1

Tämän säännön kohtaa 1.2.4 sovellettaessa valorajan laatu on testattava tämän liitteen kohdan 2.2 mukaisesti, ja laitteiden avulla tapahtuva valokeilan säätö pysty- ja vaakasuunnassa on tehtävä kohdassa 2.3 vahvistettujen vaatimusten mukaisesti.

Ennen valorajan laadun mittausta ja laitteiden avulla tapahtuvaa suuntausta on suoritettava tämän liitteen kohtien 1.2.1 ja 1.2.2 mukainen silmämääräinen esisuuntaus.

| 2.2 | Valorajan laadun mittaaminen
  Vähimmäisterävyyden määrittämiseksi on tehtävä valorajan vaakasuuntaisen osan pyyhkäisymittaus alhaalta ylös 0,05 asteen välein siten, että mittausetäisyys on






  a) | 10 metriä, kun käytetään anturia, jonka läpimitta on noin 10 mm, tai |
| --- | --- | --- |

2.2

Vähimmäisterävyyden määrittämiseksi on tehtävä valorajan vaakasuuntaisen osan pyyhkäisymittaus alhaalta ylös 0,05 asteen välein siten, että mittausetäisyys on

a)

10 metriä, kun käytetään anturia, jonka läpimitta on noin 10 mm, tai

| b) | 25 metriä, kun käytetään anturia, jonka läpimitta on noin 30 mm. |
| --- | --- |

b)

25 metriä, kun käytetään anturia, jonka läpimitta on noin 30 mm.

Käytetty mittausetäisyys on mainittava ilmoituslomakkeen kohdassa 9 (ks. tämän säännön liite 1).

Enimmäisterävyyden määrittämiseksi on tehtävä valorajan vaakasuuntaisen osan pyyhkäisymittaus 0,05 asteen välein siten, että mittausetäisyys on 25 metriä ja käytetään anturia, jonka läpimitta on noin 30 mm.

Valorajan laadun katsotaan olevan hyväksyttävä, jos ainakin yksi mittaussarja on kohtien 2.2.1–2.2.3 vaatimusten mukainen.

| 2.2.1 | Näkyvissä saa olla vain yksi valoraja (1). |
| --- | --- |

2.2.1

| 2.2.2 | Valorajan terävyys
  Terävyyskerroin G määritellään suorittamalla valorajan vaakasuuntaisen osan pyyhkäisymittaus 2,5 asteen etäisyydellä linjasta V–V ja käyttämällä seuraavaa kaavaa:
  G = (log Eβ - log E(β + 0,1°)), jossa β = pystysuuntainen asento asteina ja E = valaistus mittaustasolla.
  G:n arvon on oltava vähintään 0,13 (vähimmäisterävyys) ja enintään 0,40 (enimmäisterävyys). |
| --- | --- |

2.2.2

Terävyyskerroin G määritellään suorittamalla valorajan vaakasuuntaisen osan pyyhkäisymittaus 2,5 asteen etäisyydellä linjasta V–V ja käyttämällä seuraavaa kaavaa:

G = (log Eβ - log E(β + 0,1°)), jossa β = pystysuuntainen asento asteina ja E = valaistus mittaustasolla.

G:n arvon on oltava vähintään 0,13 (vähimmäisterävyys) ja enintään 0,40 (enimmäisterävyys).

| 2.2.3 | Lineaarisuus
  Vaakasuuntaisen valorajan sen osan, jota käytetään pystysäädössä, on oltava vaakasuora alueella, joka sijoittuu 1,5–3,5 asteen etäisyydelle linjasta V–V (ks. kuva A5-II).
  Valorajan käyrän käännepisteet pystylinjoilla, jotka sijaitsevat 1,5 ja 2,5 ja 3,5 asteen etäisyydellä linjasta V–V, on määritettävä seuraavalla kaavalla:
  Käännepisteiden välinen suurin etäisyys pystysuunnassa saa olla enintään 0,2 astetta. |
| --- | --- |

2.2.3

Vaakasuuntaisen valorajan sen osan, jota käytetään pystysäädössä, on oltava vaakasuora alueella, joka sijoittuu 1,5–3,5 asteen etäisyydelle linjasta V–V (ks. kuva A5-II).

Valorajan käyrän käännepisteet pystylinjoilla, jotka sijaitsevat 1,5 ja 2,5 ja 3,5 asteen etäisyydellä linjasta V–V, on määritettävä seuraavalla kaavalla:

Käännepisteiden välinen suurin etäisyys pystysuunnassa saa olla enintään 0,2 astetta.

(d2 (log E) / dβ2 = 0).

| 2.3 | Pysty- ja vaakasuuntainen säätö
  Jos valoraja on tämän liitteen kohdassa 2.2 vahvistettujen laatuvaatimusten mukainen, valokeilan säätö voidaan tehdä laitteiden avulla. |
| --- | --- |

2.3

Jos valoraja on tämän liitteen kohdassa 2.2 vahvistettujen laatuvaatimusten mukainen, valokeilan säätö voidaan tehdä laitteiden avulla.

Image 160

  Kuva A5-II Valorajan laadun mittaus

| Huomautus: | Pysty- ja vaakasuuntien mittakaava ei ole sama. |
| --- | --- |

Huomautus:

| 2.3.1 | Pystysuuntainen säätö
  Valorajan vaakasuuntaisen osan ylitse tehdään pyyhkäisymittaus pystysuunnassa linjan B alapuolelta ylöspäin (ks. kuva A5-III) kohdassa, joka on 2,5 asteen etäisyydellä linjasta V–V. Käännepiste (jossa d2 (log E) / dβ2 = 0) määritetään ja sijoitetaan linjalle B kohtaan, joka on 1 prosentin etäisyydellä linjan H–H alapuolella. |
| --- | --- |

2.3.1

Valorajan vaakasuuntaisen osan ylitse tehdään pyyhkäisymittaus pystysuunnassa linjan B alapuolelta ylöspäin (ks. kuva A5-III) kohdassa, joka on 2,5 asteen etäisyydellä linjasta V–V. Käännepiste (jossa d2 (log E) / dβ2 = 0) määritetään ja sijoitetaan linjalle B kohtaan, joka on 1 prosentin etäisyydellä linjan H–H alapuolella.

| 2.3.2 | Vaakasuuntainen säätö
  Hakijan on ilmoitettava jompikumpi seuraavista vaakasuuntausmenetelmistä:






  a) | Linjaan 0,2 D perustuva menetelmä (ks. kuva A5-III). |
| --- | --- | --- |

2.3.2

Hakijan on ilmoitettava jompikumpi seuraavista vaakasuuntausmenetelmistä:

a)

Linjaan 0,2 D perustuva menetelmä (ks. kuva A5-III).

Yhdellä vaakasuuntaisella linjalla, jonka sijainti on 0,2° D, tehdään pyyhkäisymittaus 5 asteen etäisyydellä oikealla ja 5 asteen etäisyydellä vasemmalla puolella sijaitsevien pisteiden välillä, kun valaisin on suunnattu pystysuunnassa. Enimmäiskaltevuus G, joka määritellään kaavalla G = (log Εβ – log E(β + 0,1°)), jossa β on sijainti vaakasuunnassa asteina, ei saa olla pienempi kuin 0,08.

Linjalla 0,2 D olevan käännepisteen on sijaittava linjalla A.

Image 161

  Kuva A5-III Pysty- ja vaakasäätö laitteiden avulla – vaakasuuntainen pyyhkäisymittaus

| Huomautus: | Pysty- ja vaakasuuntien mittakaava ei ole sama. |
| --- | --- |

Huomautus:

| b) | Linjaan 3 perustuva menetelmä (ks. kuva A5-IV). |
| --- | --- |

b)

Linjaan 3 perustuva menetelmä (ks. kuva A5-IV).

Kun valaisin on suunnattu pystysuunnassa, tehdään pyyhkäisymittaus välillä 2° D – 2° U kolmella pystysuuntaisella linjalla, jotka sijaitsevat kohdissa 1°R, 2°R ja 3°R. Enimmäiskaltevuudet G, jotka määritellään kaavalla

G = (log Eβ – log E(β + 0,1°))

jossa β on sijainti pystysuunnassa asteina, eivät saa olla pienempiä kuin 0,08. Edellä tarkoitetuilla kolmella linjalla olevien käännepisteiden perusteella piirretään suora viiva. Tämän viivan ja pystysuuntausta tehtäessä saadun linjan B leikkauskohdan on sijaittava linjalla V.

Image 162

  Kuva A5-IV Pysty- ja vaakasäätö laitteiden avulla – kolmen linjan pyyhkäisymittaus

| Huom: | Pysty- ja vaakasuuntien mittakaava ei ole sama. |
| --- | --- |

Huom:

---

(1)  Tätä kohtaa on muutettava, kun objektiivinen testausmenetelmä on käytettävissä.

---

LIITE 6

Symmetristä lähivaloa tuottavien ajonvalaisimien ja etusumuvalaisimien vaakasuuntaisen valorajan määrittely ja terävyys sekä valorajaan perustuva suuntausmenettely

1.   YLEISTÄ

| 1.1 | Symmetristä lähivaloa tuottavien ajovalaisimien ja etusumuvalaisimien valovoiman jakaumassa on oltava valoraja, jonka avulla valaisin voidaan säätää asianmukaisesti fotometrisiä mittauksia ja ajoneuvoon asennettujen valaisimien suuntausta varten. Valorajan on oltava ominaisuuksiltaan kohdissa 2–4 vahvistettujen vaatimusten mukainen. |
| --- | --- |

1.1

2.   Valorajan muoto

| 2.1 | Valaisimen silmämääräistä säätöä varten valorajan täytyy muodostaa |
| --- | --- |

2.1

| 2.1.1 | symmetristä lähivaloa tuottavan valaisimen pystysäätöä varten vaakasuuntainen linja, joka ulottuu linjan V–V vasemmalle ja oikealle puolelle (ks. kuva A6-I) tämän säännön 5.4.1.1 kohdan mukaisesti; |
| --- | --- |

2.1.1

| 2.1.2 | etusumuvalaisimen pystysäätöä varten vaakasuuntainen linja, joka ulottuu 4 astetta linjan V–V vasemmalle ja oikealle puolelle (ks. kuva A6-II). |
| --- | --- |

2.1.2

Image 163

  Kuva A6-I Symmetrisen lähivalon tuottavan valaisimen valorajan muoto ja sijainti

Image 164

  Kuva A6-II Etusumuvalaisimen valorajan muoto ja sijainti

3   SYMMETRISEN LÄHIVALON TUOTTAVAN VALAISIMEN JA ETUSUMUVALAISIMEN SÄÄTÖ.

| 3.1 | Vaakasuuntainen säätö: Valoraja on suunnattava niin, että projisoidun valokeilan muoto näyttää lähes symmetriseltä linjan V–V suhteen. Kun etusumuvalaisin on tarkoitettu käytettäväksi pareittain tai kun sen valokeila on muutoin epäsymmetrinen, se on suunnattava vaakasuunnassa hakijan antamien ohjeiden mukaisesti taikka siten, että valoraja näyttää symmetriseltä linjan V–V suhteen. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Pystysuuntainen säätö: Kun etusumuvalaisin on säädetty vaakasuunnassa kohdan 3.1 mukaisesti, tehdään pystysäätö niin, että valokeilan valorajaa siirretään ala-asennosta ylöspäin kunnes se sijoittuu pystysuoraan nimellisasentoon. Pystysuuntaista nimellissäätöä varten valoraja sijoitetaan linjalle V–V






  a) | luokan AS, BS, CS, DS ja ES symmetristen ajovalaisimien tapauksessa 0,57 astetta (1 prosenttia) linjan h–h alapuolelle, |
| --- | --- | --- |

3.2

a)

luokan AS, BS, CS, DS ja ES symmetristen ajovalaisimien tapauksessa 0,57 astetta (1 prosenttia) linjan h–h alapuolelle,

| b) | etusumuvalaisimien tapauksessa 1 aste viivan h–h alapuolelle. |
| --- | --- |

b)

etusumuvalaisimien tapauksessa 1 aste viivan h–h alapuolelle.

Jos valorajan vaakaosa ei ole suora vaan hieman kaartuva, valoraja ei saa ulottua niiden kahden vaakasuuntaisen linjan ulkopuolelle, jotka sijaitsevat 3 astetta linjan V–V vasemmalla ja oikealla puolella

| a) | luokan BS ajovalaisimien ja etusumuvalaisimien tapauksessa 0,2 astetta |
| --- | --- |

a)

luokan BS ajovalaisimien ja etusumuvalaisimien tapauksessa 0,2 astetta

| b) | luokan AS, CS, DS ja ES ajovalaisimien tapauksessa 0,3 astetta |
| --- | --- |

b)

luokan AS, CS, DS ja ES ajovalaisimien tapauksessa 0,3 astetta

valorajan nimellisen sijaintikohdan asennon ylä- ja alapuolella (ks. kuvat A6-I ja A6-II).

| 3.3 | Jos kolmen valorajan säätöyrityksen pystysuuntaiset sijainnit eroavat toisistaan enemmän kuin






  a) | 0,2 astetta luokan BS ajovalaisimien ja etusumuvalaisimien tapauksessa |
| --- | --- | --- |

3.3

a)

0,2 astetta luokan BS ajovalaisimien ja etusumuvalaisimien tapauksessa

| b) | 0,3 astetta luokan AS, CS, DS ja ES ajovalaisimien tapauksessa, |
| --- | --- |

b)

0,3 astetta luokan AS, CS, DS ja ES ajovalaisimien tapauksessa,

katsotaan, ettei valorajan vaakasuuntainen osa ole riittävän lineaarinen ja terävä silmämääräistä säätöä varten. Siinä tapauksessa valoraja on tarkastettava laitteiden avulla seuraavassa annettavien ohjeiden mukaisesti.

4.   VALORAJAN LAADUN MITTAAMINEN

| 4.1 | Menetelmänä on valorajan vaakasuuntaisen osan pyyhkäisymittaus alhaalta ylös enintään 0,05 asteen välein






  a) | joko 10 metrin mittausetäisyydeltä käyttäen anturia, jonka läpimitta on noin 10 m, |
| --- | --- | --- |

4.1

a)

joko 10 metrin mittausetäisyydeltä käyttäen anturia, jonka läpimitta on noin 10 m,

| b) | tai 25 metrin mittausetäisyydeltä käyttäen anturia, jonka läpimitta on noin 30 mm. |
| --- | --- |

b)

tai 25 metrin mittausetäisyydeltä käyttäen anturia, jonka läpimitta on noin 30 mm.

Valorajan laadun katsotaan olevan hyväksyttävä, jos ainakin yksi etäisyydellä 10 m tai 25 m suoritettu mittaus on kohtien 4.1.1–4.1.3 vaatimusten mukainen.

Käytetty mittausetäisyys on mainittava liitteessä 1 olevan ilmoituslomakkeen kohdassa 9.2.6.

Pyyhkäisymittaus tehdään valorajan alemmasta sijaintikohdasta ylöspäin valorajan ylitse pitkin pystylinjoja, jotka sijaitsevat

| a) | ajovalaisimien tapauksessa -3° – -1,5° ja +1,5° – +3° linjasta V–V |
| --- | --- |

a)

ajovalaisimien tapauksessa -3° – -1,5° ja +1,5° – +3° linjasta V–V

| b) | etusumuvalaisimien tapauksessa -2,5° ja +2,5° linjasta V–V. |
| --- | --- |

b)

etusumuvalaisimien tapauksessa -2,5° ja +2,5° linjasta V–V.

Näin mitattuna valorajan laadun on täytettävä seuraavat vaatimukset:

| 4.1.1 | Näkyvissä saa olla vain yksi valoraja (1). |
| --- | --- |

4.1.1

| 4.1.2 | Valorajan terävyys: kun pyyhkäisymittaus tehdään valorajan vaakasuuntaisen osan ylitse pystysuunnassa pitkin ± 2,5 asteen etäisyydellä olevia pystylinjoja, suurin mitattu arvo
  G = (log Eβ - log E(β+ 0,1°) )
  on valorajan terävyyskerroin G. G:n arvon on oltava vähintään






  a) | 0,13 luokan BS ajovalaisimien tapauksessa |
| --- | --- | --- |

4.1.2

G = (log Eβ - log E(β+ 0,1°) )

on valorajan terävyyskerroin G. G:n arvon on oltava vähintään

a)

0,13 luokan BS ajovalaisimien tapauksessa

| b) | 0,08 luokan AS, CS, DS ja ES ajovalaisimien ja etusumuvalaisimien tapauksessa. |
| --- | --- |

b)

0,08 luokan AS, CS, DS ja ES ajovalaisimien ja etusumuvalaisimien tapauksessa.

| 4.1.3 | Lineaarisuus: Valorajan sen osan, jota käytetään pystysäädössä, on oltava vaakasuora alueella, joka ulottuu 3 astetta linjan V–V vasemmalle ja oikealle puolelle. Vaatimus katsotaan täytetyksi, jos kohdassa 3.2 tarkoitettujen käännepisteiden sijaintikohdat pystysuunnassa 3 astetta linjan V–V vasemmalla ja oikealla puolella eivät eroa linjan V–V nimellissijainnista enempää kuin






  a) | 0,2 astetta luokan BS ajovalaisimien ja etusumuvalaisimien tapauksessa, |
| --- | --- | --- |

4.1.3

a)

0,2 astetta luokan BS ajovalaisimien ja etusumuvalaisimien tapauksessa,

| b) | 0,3 astetta luokan AS, CS, DS ja ES ajovalaisimien tapauksessa. |
| --- | --- |

b)

0,3 astetta luokan AS, CS, DS ja ES ajovalaisimien tapauksessa.

5.   PYSTYSÄÄTÖ LAITTEIDEN AVULLA

Jos valoraja on edellä esitettyjen laatuvaatimusten mukainen, valokeilan pystysäätö voidaan tehdä laitteiden avulla. Tätä varten käännepiste, jossa d2 (log E) / dv2 = 0, sijaitsee linjalla V–V nimellissijainnissaan linjan h–h alapuolella. Liikesuunta valorajan mittauksessa ja säädössä on nimellissijainnin alapuolelta ylöspäin.

---

(1)  Tätä kohtaa on muutettava, kun objektiivinen testausmenetelmä on käytettävissä.

---

LIITE 7

Toiminnassa olevien tienvalaisulaitteiden (kulmavalaisimia lukuun ottamatta) fotometristen ominaisuuksien vakauden testaus

1.   KOKONAISTEN TIEVALAISTUSLAITTEIDEN TESTIT

Kun fotometriset arvot on mitattu tämän säännön mukaisesti:

| a) | jos ajovalaisimessa on epäsymmetrisen keilan tuottava lähivalo:
  pisteessä Imax kaukovalon osalta ja pisteissä 25L2, 50 R ja B 50 L lähivalon osalta (tai pisteissä 25R2, 50 L, B 50 R vasemmanpuoleiseen liikenteeseen suunniteltujen ajovalaisimien osalta), |
| --- | --- |

a)

jos ajovalaisimessa on epäsymmetrisen keilan tuottava lähivalo:

pisteessä Imax kaukovalon osalta ja pisteissä 25L2, 50 R ja B 50 L lähivalon osalta (tai pisteissä 25R2, 50 L, B 50 R vasemmanpuoleiseen liikenteeseen suunniteltujen ajovalaisimien osalta),

| b) | jos ajovalaisimessa on symmetrisen keilan tuottava lähivalo:
  pisteessä Imax kaukovalon osalta ja kohdissa 0,50U/1,5L ja 0,50U/1,5R, 50R ja 50L luokan B lähivalon osalta ja kohdissa 0,86D–3,5R, 0,86D–3,5L, 0,50U–1,5L ja 0,50U–1,5R luokkien C, D ja E lähivalon osalta, |
| --- | --- |

b)

jos ajovalaisimessa on symmetrisen keilan tuottava lähivalo:

pisteessä Imax kaukovalon osalta ja kohdissa 0,50U/1,5L ja 0,50U/1,5R, 50R ja 50L luokan B lähivalon osalta ja kohdissa 0,86D–3,5R, 0,86D–3,5L, 0,50U–1,5L ja 0,50U–1,5R luokkien C, D ja E lähivalon osalta,

| c) | etusumuvalaisimien osalta:
  voimakkaimman valaistuksen kohdassa alueella D (Imax) ja pisteessä HV, |
| --- | --- |

c)

etusumuvalaisimien osalta:

voimakkaimman valaistuksen kohdassa alueella D (Imax) ja pisteessä HV,

| d) | AFS-järjestelmän osalta:
  pisteessä Imax kaukovalon osalta ja pisteissä 25LL, 50V ja B 50 L lähivalon osalta (tai pisteissä 25RR, 50V, B 50 R vasemmanpuoleiseen liikenteeseen suunniteltujen AFS-järjestelmien osalta), |
| --- | --- |

d)

AFS-järjestelmän osalta:

pisteessä Imax kaukovalon osalta ja pisteissä 25LL, 50V ja B 50 L lähivalon osalta (tai pisteissä 25RR, 50V, B 50 R vasemmanpuoleiseen liikenteeseen suunniteltujen AFS-järjestelmien osalta),

on testattava kokonaisen näytekappaleen fotometristen ominaisuuksien vakaus valaisimen ollessa toiminnassa.

| 1.1 | Etusumuvalaisimien osalta:

  ’Kokonaisella näytekappaleella’ tarkoitetaan itse täydellistä valaisinta ja liitäntälaitetta (-laitteita) ja niitä ympäröiviä korin osia, valonlähteitä tai LED-moduuleja, jotka saattavat vaikuttaa kyseisen valaisimen lämpöhäviöön. |
| --- | --- |

1.1

’Kokonaisella näytekappaleella’ tarkoitetaan itse täydellistä valaisinta ja liitäntälaitetta (-laitteita) ja niitä ympäröiviä korin osia, valonlähteitä tai LED-moduuleja, jotka saattavat vaikuttaa kyseisen valaisimen lämpöhäviöön.

| 1.2 | AFS-järjestelmän osalta:






  a) | ’Kokonaisella näytekappaleella’ tarkoitetaan järjestelmän oikeaa ja vasenta sivua sekä valojen sähköisiä säätölaitteita ja/tai virransyöttö- ja käyttölaitteita sekä korin osia ja valaisimia, jotka voivat vaikuttaa lämmön poistumiseen. Järjestelmäkokonaisuuden asennusyksiköt, valaisimet ja/tai mahdollinen LED-moduuli voidaan testata kukin erikseen. |
| --- | --- | --- |

1.2

a)

’Kokonaisella näytekappaleella’ tarkoitetaan järjestelmän oikeaa ja vasenta sivua sekä valojen sähköisiä säätölaitteita ja/tai virransyöttö- ja käyttölaitteita sekä korin osia ja valaisimia, jotka voivat vaikuttaa lämmön poistumiseen. Järjestelmäkokonaisuuden asennusyksiköt, valaisimet ja/tai mahdollinen LED-moduuli voidaan testata kukin erikseen.

| b) | ’Testinäytteellä’ tarkoitetaan jäljempänä seuraavassa tekstissä joko kokonaista testattavaa näytekappaletta tai testattavaa asennusyksikköä. |
| --- | --- |

b)

’Testinäytteellä’ tarkoitetaan jäljempänä seuraavassa tekstissä joko kokonaista testattavaa näytekappaletta tai testattavaa asennusyksikköä.

| c) | ’Valonlähteellä’ tarkoitetaan myös useampilankaisen hehkulankavalonlähteen jokaista hehkulankaa, LED-valonlähdettä, LED-moduuleja taikka LED-valonlähteen tai LED-moduulin valoa säteileviä osia. |
| --- | --- |

c)

’Valonlähteellä’ tarkoitetaan myös useampilankaisen hehkulankavalonlähteen jokaista hehkulankaa, LED-valonlähdettä, LED-moduuleja taikka LED-valonlähteen tai LED-moduulin valoa säteileviä osia.

| 1.3 | Testit on suoritettava






  a) | kuivassa ja ilmavirrattomassa ympäristössä, jonka lämpötila on 23 °C ± 5 °C siten, että täydellinen ajovalaisin on kiinnitettynä alustaan tavalla, joka vastaa asianmukaista asennusta ajoneuvoon; |
| --- | --- | --- |

1.3

a)

kuivassa ja ilmavirrattomassa ympäristössä, jonka lämpötila on 23 °C ± 5 °C siten, että täydellinen ajovalaisin on kiinnitettynä alustaan tavalla, joka vastaa asianmukaista asennusta ajoneuvoon;

| b) | vaihdettavien valonlähteiden tapauksessa käyttäen sarjavalmisteisia hehkulankavalonlähteitä, joita on vanhennettu vähintään tunnin ajan, tai sarjavalmisteisia kaasupurkausvalonlähteitä, joita on vanhennettu vähintään 15 tunnin ajan, tai sarjavalmisteisia LED-valonlähteitä tai LED-moduuleita, joita on vanhennettu vähintään 48 tunnin ajan ja joiden on sen jälkeen annettu jäähtyä ympäristön lämpötilaan ennen tämän säännön mukaisten testien aloittamista. Testeissä on käytettävä hakijan toimittamia LED-moduuleita. |
| --- | --- |

b)

vaihdettavien valonlähteiden tapauksessa käyttäen sarjavalmisteisia hehkulankavalonlähteitä, joita on vanhennettu vähintään tunnin ajan, tai sarjavalmisteisia kaasupurkausvalonlähteitä, joita on vanhennettu vähintään 15 tunnin ajan, tai sarjavalmisteisia LED-valonlähteitä tai LED-moduuleita, joita on vanhennettu vähintään 48 tunnin ajan ja joiden on sen jälkeen annettu jäähtyä ympäristön lämpötilaan ennen tämän säännön mukaisten testien aloittamista. Testeissä on käytettävä hakijan toimittamia LED-moduuleita.

| c) | Jos AFS-järjestelmä mukauttaa kaukovalot, niiden on oltava maksimiasetuksessaan. |
| --- | --- |

c)

Jos AFS-järjestelmä mukauttaa kaukovalot, niiden on oltava maksimiasetuksessaan.

| 1.4 | Mittauksissa on käytettävä vastaavaa laitteistoa kuin tyyppihyväksyntätestissä. Jos AFS-järjestelmällä tai yhdellä tai useammalla sen osista suoritetaan uusia testejä, ne on ensin säädettävä neutraaliin tilaan.
  Testattavaa näytettä ei saa testin aikana irrottaa testausalustasta eikä säätää testausalustaan nähden. Testeissä on käytettävä valolähdettä, joka on kyseiseen ajovalaisimeen tarkoitettua tyyppiä. |
| --- | --- |

1.4

Testattavaa näytettä ei saa testin aikana irrottaa testausalustasta eikä säätää testausalustaan nähden. Testeissä on käytettävä valolähdettä, joka on kyseiseen ajovalaisimeen tarkoitettua tyyppiä.

2.   FOTOMETRISTEN OMINAISUUKSIEN VAKAUDEN TESTAUS

| 2.1 | Puhdas laite
  Laitteen on oltava toiminnassa 12 tunnin ajan kohdan 2.1.1 mukaisesti, ja laite on tarkastettava kohdan 2.1.2 mukaisesti. |
| --- | --- |

2.1

Laitteen on oltava toiminnassa 12 tunnin ajan kohdan 2.1.1 mukaisesti, ja laite on tarkastettava kohdan 2.1.2 mukaisesti.

| 2.1.1 | Testausmenettely (1) |
| --- | --- |

2.1.1

| 2.1.1.1 | Laitteen on oltava toiminnassa määrätty aika seuraavasti:






  a) | Jos laite on suunniteltu vain yhtä valaisutoimintoa varten (lähivalot, kaukovalot tai etusumuvalot) ja lähivalojen tapauksessa vain yhtä luokkaa varten, asianomaiset valonlähteet on sytytettävä kohdassa 2.1 sanotuksi ajaksi (2). |
| --- | --- | --- |

2.1.1.1

a)

Jos laite on suunniteltu vain yhtä valaisutoimintoa varten (lähivalot, kaukovalot tai etusumuvalot) ja lähivalojen tapauksessa vain yhtä luokkaa varten, asianomaiset valonlähteet on sytytettävä kohdassa 2.1 sanotuksi ajaksi (2).

| b) | Kun kyseessä on laite, joka on suunniteltu tuottamaan lähivaloa ja yhtä tai useampaa kaukovaloa, tai ajovalaisin, joka tuottaa lähivaloa ja jossa on etusumuvalaisin,






  i) | laitteen on oltava toiminnassa seuraavan syklin mukaisesti, kunnes annettu aika täyttyy:






  — | 15 minuuttia, pääasiallinen lähivalo toiminnassa |
| --- | --- | --- | --- |

b)

Kun kyseessä on laite, joka on suunniteltu tuottamaan lähivaloa ja yhtä tai useampaa kaukovaloa, tai ajovalaisin, joka tuottaa lähivaloa ja jossa on etusumuvalaisin,

i)

laitteen on oltava toiminnassa seuraavan syklin mukaisesti, kunnes annettu aika täyttyy:

—

15 minuuttia, pääasiallinen lähivalo toiminnassa

| — | 5 minuuttia, kaikki toiminnot toiminnassa; |
| --- | --- |

—

5 minuuttia, kaikki toiminnot toiminnassa;

| ii) | jos hakija ilmoittaa, että ajovalaisinta on tarkoitus käyttää vain joko lähivalo tai kaukovalot toiminnassa kerrallaan (3), testi on suoritettava niin, että lähivalo ja kaukovalot (yhtä aikaa) ovat aktivoituina1 erikseen puolet kohdassa 2.1. tarkoitetusta ajasta. |
| --- | --- |

ii)

jos hakija ilmoittaa, että ajovalaisinta on tarkoitus käyttää vain joko lähivalo tai kaukovalot toiminnassa kerrallaan (3), testi on suoritettava niin, että lähivalo ja kaukovalot (yhtä aikaa) ovat aktivoituina1 erikseen puolet kohdassa 2.1. tarkoitetusta ajasta.

| iii) | jos lähivalon ja kaukovalon tuottaa sama kaasupurkausvalonlähde, sykli on seuraava:






  — | 15 minuuttia, lähivalo toiminnassa, |
| --- | --- | --- |

iii)

jos lähivalon ja kaukovalon tuottaa sama kaasupurkausvalonlähde, sykli on seuraava:

—

15 minuuttia, lähivalo toiminnassa,

| — | 5 minuuttia, kaikki kaukovalon tuottamiseen osallistuvat toiminnot toiminnassa. |
| --- | --- |

—

5 minuuttia, kaikki kaukovalon tuottamiseen osallistuvat toiminnot toiminnassa.

| c) | AFS-järjestelmän osalta






  i) | Jos testinäytteellä tuotetaan enemmän kuin yksi toiminto tai enemmän kuin yhden luokan lähivalo tämän säännön mukaisesti: jos hakija ilmoittaa, että jokaista testinäytteen toimintoa tai lähivalon luokkaa varten on erilliset valonlähteet, jotka syttyvät vuorollaan2, tämä on otettava huomioon testiä suoritettaessa käynnistämällä sellainen toimintamuoto1, joka kuluttaa eniten energiaa kussakin toiminnossa tai lähivalojen luokassa, ja pitämällä sen toiminnassa keskeytyksettä kohdassa 2.1 määrätyn ajan (tasaisesti jaettuna). |
| --- | --- | --- |

c)

AFS-järjestelmän osalta

i)

Jos testinäytteellä tuotetaan enemmän kuin yksi toiminto tai enemmän kuin yhden luokan lähivalo tämän säännön mukaisesti: jos hakija ilmoittaa, että jokaista testinäytteen toimintoa tai lähivalon luokkaa varten on erilliset valonlähteet, jotka syttyvät vuorollaan2, tämä on otettava huomioon testiä suoritettaessa käynnistämällä sellainen toimintamuoto1, joka kuluttaa eniten energiaa kussakin toiminnossa tai lähivalojen luokassa, ja pitämällä sen toiminnassa keskeytyksettä kohdassa 2.1 määrätyn ajan (tasaisesti jaettuna).

| ii) | Kaikissa muissa tapauksissa1, 2 testinäytteen on käytävä läpi jäljempänä kuvattu sykli järjestelmän kaikissa toimintamuodoissa (luokan C, luokan V, luokan E ja luokan W lähivalot) siitä riippumatta, mikä on testinäytteen itsensä osittain tai kokonaan tuottama toimintamuoto, koko 2.1 kohdassa määrätyn ajan (tasaisesti jaettuna) seuraavasti:






  — | ensin sytytetään 15 minuutiksi esimerkiksi luokan C lähivalot niiden eniten energiaa kuluttavassa toimintamuodossa; |
| --- | --- | --- |

ii)

Kaikissa muissa tapauksissa1, 2 testinäytteen on käytävä läpi jäljempänä kuvattu sykli järjestelmän kaikissa toimintamuodoissa (luokan C, luokan V, luokan E ja luokan W lähivalot) siitä riippumatta, mikä on testinäytteen itsensä osittain tai kokonaan tuottama toimintamuoto, koko 2.1 kohdassa määrätyn ajan (tasaisesti jaettuna) seuraavasti:

—

ensin sytytetään 15 minuutiksi esimerkiksi luokan C lähivalot niiden eniten energiaa kuluttavassa toimintamuodossa;

| — | pidetään samat lähivalot sytytettyinä 5 minuuttia samassa toimintamuodossa kuin edellä mutta lisäksi sytytetään hakijan antamien ohjeiden mukaisesti testinäytteen kaikki muutkin valonlähteet (4) jotka voidaan sytyttää samanaikaisesti. |
| --- | --- |

—

pidetään samat lähivalot sytytettyinä 5 minuuttia samassa toimintamuodossa kuin edellä mutta lisäksi sytytetään hakijan antamien ohjeiden mukaisesti testinäytteen kaikki muutkin valonlähteet (4) jotka voidaan sytyttää samanaikaisesti.

Kun kohdassa 2.1 tarkoitettu aika (tasaisesti jaettuna) on kulunut, mahdollisen toisen, kolmannen ja neljännen lähivaloluokan on käytävä läpi edellä kuvattu testisykli niin ikään edellä määrätyssä järjestyksessä.

| d) | Kun kyseessä on ajovalaisin, joka sisältää etusumuvalaisimen ja yhden tai useampia kaukovaloja:






  i) | ajovalaisimen on oltava toiminnassa seuraavan syklin mukaisesti, kunnes annettu aika täyttyy:






  — | 15 minuuttia etusumuvalaisin toiminnassa, |
| --- | --- | --- | --- |

d)

Kun kyseessä on ajovalaisin, joka sisältää etusumuvalaisimen ja yhden tai useampia kaukovaloja:

i)

ajovalaisimen on oltava toiminnassa seuraavan syklin mukaisesti, kunnes annettu aika täyttyy:

—

15 minuuttia etusumuvalaisin toiminnassa,

| — | 5 minuuttia kaikki toiminnot toiminnassa. |
| --- | --- |

—

5 minuuttia kaikki toiminnot toiminnassa.

| ii) | Jos hakija ilmoittaa, että ajovalaisinta on tarkoitus käyttää siten, että kerrallaan vain etusumuvalaisin on toiminnassa tai vain kaukovalot ovat toiminnassa2, testi on suoritettava tämän edellytyksen mukaisesti aktivoimalla1 etusumuvalaisin ja kaukovalot (yhtä aikaa) vuorotellen ajaksi, joka on puolet 2.1. kohdassa tarkoitetusta ajasta. |
| --- | --- |

ii)

Jos hakija ilmoittaa, että ajovalaisinta on tarkoitus käyttää siten, että kerrallaan vain etusumuvalaisin on toiminnassa tai vain kaukovalot ovat toiminnassa2, testi on suoritettava tämän edellytyksen mukaisesti aktivoimalla1 etusumuvalaisin ja kaukovalot (yhtä aikaa) vuorotellen ajaksi, joka on puolet 2.1. kohdassa tarkoitetusta ajasta.

| e) | Jos testinäytteellä on muita ryhmitettyjä valaisutehtäviä, kukin valaisutehtävistä on käynnistettävä samanaikaisesti edellä a tai b kohdassa tarkoitetuksi ajaksi valmistajan suosittelemalla tavalla. |
| --- | --- |

e)

Jos testinäytteellä on muita ryhmitettyjä valaisutehtäviä, kukin valaisutehtävistä on käynnistettävä samanaikaisesti edellä a tai b kohdassa tarkoitetuksi ajaksi valmistajan suosittelemalla tavalla.

| f) | Kun kyseessä on ajovalaisin, jossa on lähivalo, yksi tai useampia kaukovaloja ja etusumuvalaisin,






  i) | ajovalaisimen on oltava toiminnassa seuraavan syklin mukaisesti, kunnes annettu aika täyttyy:






  — | 15 minuuttia pääasiallinen lähivalo toiminnassa, |
| --- | --- | --- | --- |

f)

Kun kyseessä on ajovalaisin, jossa on lähivalo, yksi tai useampia kaukovaloja ja etusumuvalaisin,

i)

ajovalaisimen on oltava toiminnassa seuraavan syklin mukaisesti, kunnes annettu aika täyttyy:

—

15 minuuttia pääasiallinen lähivalo toiminnassa,

| — | 5 minuuttia kaikki toiminnot toiminnassa. |
| --- | --- |

—

5 minuuttia kaikki toiminnot toiminnassa.

| ii) | Jos hakija ilmoittaa, että ajovalaisinta on tarkoitus käyttää vain joko lähivalo tai kaukovalot toiminnassa kerrallaan2, testi on suoritettava niin, että lähivalo ja kaukovalot ovat aktivoituina1 erikseen puolet kohdassa 2.1 tarkoitetusta ajasta, ja etusumuvalaisinta testataan seuraavan syklin mukaisesti: 15 minuuttia sammutettuna ja 5 minuuttia toiminnassa puolet tästä ajasta, kun kaukovalo on samalla toiminnassa. |
| --- | --- |

ii)

Jos hakija ilmoittaa, että ajovalaisinta on tarkoitus käyttää vain joko lähivalo tai kaukovalot toiminnassa kerrallaan2, testi on suoritettava niin, että lähivalo ja kaukovalot ovat aktivoituina1 erikseen puolet kohdassa 2.1 tarkoitetusta ajasta, ja etusumuvalaisinta testataan seuraavan syklin mukaisesti: 15 minuuttia sammutettuna ja 5 minuuttia toiminnassa puolet tästä ajasta, kun kaukovalo on samalla toiminnassa.

| iii) | Jos hakija ilmoittaa, että ajovalaisinta on tarkoitus käyttää vain joko lähivalo tai etusumuvalaisin2 toiminnassa kerrallaan, testi on suoritettava niin, että pääasiallinen lähivalo ja etusumuvalaisin ovat aktivoituina1 erikseen puolet kohdassa 2.1 tarkoitetusta ajasta, ja ajovaloja testataan seuraavan syklin mukaisesti: 15 minuuttia sammutettuna ja 5 minuuttia toiminnassa puolet tästä ajasta, kun pääasiallinen lähivalo on samalla toiminnassa. |
| --- | --- |

iii)

Jos hakija ilmoittaa, että ajovalaisinta on tarkoitus käyttää vain joko lähivalo tai etusumuvalaisin2 toiminnassa kerrallaan, testi on suoritettava niin, että pääasiallinen lähivalo ja etusumuvalaisin ovat aktivoituina1 erikseen puolet kohdassa 2.1 tarkoitetusta ajasta, ja ajovaloja testataan seuraavan syklin mukaisesti: 15 minuuttia sammutettuna ja 5 minuuttia toiminnassa puolet tästä ajasta, kun pääasiallinen lähivalo on samalla toiminnassa.

| iv) | Jos hakija ilmoittaa, että ajovalaisinta on tarkoitus käyttää siten, että kerrallaan vain lähivalo tai vain kaukovalot ovat toiminnassa2 tai vain etusumuvalaisin on toiminnassa2, testi on suoritettava tämän edellytyksen mukaisesti aktivoimalla1 vuorotellen lähivalo, kaukovalot ja etusumuvalaisin ajaksi, joka on kolmannes kohdassa 2.1 tarkoitetusta ajasta. |
| --- | --- |

iv)

Jos hakija ilmoittaa, että ajovalaisinta on tarkoitus käyttää siten, että kerrallaan vain lähivalo tai vain kaukovalot ovat toiminnassa2 tai vain etusumuvalaisin on toiminnassa2, testi on suoritettava tämän edellytyksen mukaisesti aktivoimalla1 vuorotellen lähivalo, kaukovalot ja etusumuvalaisin ajaksi, joka on kolmannes kohdassa 2.1 tarkoitetusta ajasta.

| g) | Kun kyseessä on lähivalo, jossa kääntyvä valo tuotetaan yhden tai useamman lisävalonlähteen tai LED-moduulin avulla, valolähde (valonlähteet) on pidettävä toiminnassa 1 minuutin ajan ja sammutettuna 9 minuutin ajan sinä aikana, kun pelkästään lähivalo on toiminnassa (ks. tämän liitteen lisäys 1).
  Jos ajovalaisimessa on kääntyvän valon tuottamiseen useita lisävalonlähteitä, testi on suoritettava käyttämällä valonlähteiden yhdistelmää, joka vastaa ankarimpia käyttöolosuhteita. |
| --- | --- |

g)

Kun kyseessä on lähivalo, jossa kääntyvä valo tuotetaan yhden tai useamman lisävalonlähteen tai LED-moduulin avulla, valolähde (valonlähteet) on pidettävä toiminnassa 1 minuutin ajan ja sammutettuna 9 minuutin ajan sinä aikana, kun pelkästään lähivalo on toiminnassa (ks. tämän liitteen lisäys 1).

Jos ajovalaisimessa on kääntyvän valon tuottamiseen useita lisävalonlähteitä, testi on suoritettava käyttämällä valonlähteiden yhdistelmää, joka vastaa ankarimpia käyttöolosuhteita.

| h) | Jos kaukovalon tuottamiseen käytetään useita valonlähteitä ja jos hakija ilmoittaa, että osaa kaukovalosta (yhtä lisävalonlähteistä) käytetään pelkästään lyhytaikaisten valomerkkien tuottamiseen (esimerkiksi ohitettaessa), testi on suoritettava ilman tällaista kaukovalon osaa. |
| --- | --- |

h)

Jos kaukovalon tuottamiseen käytetään useita valonlähteitä ja jos hakija ilmoittaa, että osaa kaukovalosta (yhtä lisävalonlähteistä) käytetään pelkästään lyhytaikaisten valomerkkien tuottamiseen (esimerkiksi ohitettaessa), testi on suoritettava ilman tällaista kaukovalon osaa.

| 2.1.1.2 | Testijännite
  Jännite on syötettävä testattavan näytteen napoihin seuraavasti:






  a) | Suoraan ajoneuvon jännitteellä toimivat vaihdettavat hehkulankavalonlähteet:
  Testaus suoritetaan tapauksen mukaan jännitteellä 6,3 V, 13,2 V tai 28,0 V, paitsi jos hakija ilmoittaa, että testattavaa näytettä voidaan käyttää jollakin muulla jännitteellä. Tällöin testi on suoritettava käyttäen hehkulankavalonlähdettä suurimmalla mahdollisella jännitteellä. |
| --- | --- | --- |

2.1.1.2

Jännite on syötettävä testattavan näytteen napoihin seuraavasti:

a)

Suoraan ajoneuvon jännitteellä toimivat vaihdettavat hehkulankavalonlähteet:

Testaus suoritetaan tapauksen mukaan jännitteellä 6,3 V, 13,2 V tai 28,0 V, paitsi jos hakija ilmoittaa, että testattavaa näytettä voidaan käyttää jollakin muulla jännitteellä. Tällöin testi on suoritettava käyttäen hehkulankavalonlähdettä suurimmalla mahdollisella jännitteellä.

| b) | Vaihdettavat kaasupurkausvalonlähteet: Sähköisen säätölaitteen tai valonlähteen, jos virranrajoitin on integroituna valonlähteeseen, testausjännite on ajoneuvon 12 V:n virransyöttöjärjestelmässä 13,2 ± 0,1 volttia, ellei hyväksyntähakemuksessa toisin ilmoiteta. |
| --- | --- |

b)

Vaihdettavat kaasupurkausvalonlähteet: Sähköisen säätölaitteen tai valonlähteen, jos virranrajoitin on integroituna valonlähteeseen, testausjännite on ajoneuvon 12 V:n virransyöttöjärjestelmässä 13,2 ± 0,1 volttia, ellei hyväksyntähakemuksessa toisin ilmoiteta.

| c) | Suoraan ajoneuvon jännitteellä toimivat ei-vaihdettavat valonlähteet: Ei-vaihdettavilla valonlähteillä (hehkulanka- ja/tai muulla valonlähteillä) varustettujen valaisinyksikköjen mittaukset on suoritettava jännitteellä 6,3 V, 13,2 V tai 28,0 V tai muulla ajoneuvon sähköjärjestelmän jännitteellä hakijan ilmoituksen mukaisesti. |
| --- | --- |

c)

Suoraan ajoneuvon jännitteellä toimivat ei-vaihdettavat valonlähteet: Ei-vaihdettavilla valonlähteillä (hehkulanka- ja/tai muulla valonlähteillä) varustettujen valaisinyksikköjen mittaukset on suoritettava jännitteellä 6,3 V, 13,2 V tai 28,0 V tai muulla ajoneuvon sähköjärjestelmän jännitteellä hakijan ilmoituksen mukaisesti.

| d) | Jos vaihdettava tai ei-vaihdettava valonlähde toimii ajoneuvon syöttöjännitteestä riippumatta ja täysin järjestelmän itsensä säätämänä tai jos valonlähteitä käyttää erillinen virransyöttö- ja ohjauslaite, edellä mainitut testausjännitteet on syötettävä kyseisen laitteen tuloliittimeen. Testilaboratorio voi pyytää valmistajaa toimittamaan sille asianmukaisen virransyöttö- ja ohjauslaitteen tai valonlähteiden käyttämisessä tarvittavan erityisen virtalähteen. |
| --- | --- |

d)

Jos vaihdettava tai ei-vaihdettava valonlähde toimii ajoneuvon syöttöjännitteestä riippumatta ja täysin järjestelmän itsensä säätämänä tai jos valonlähteitä käyttää erillinen virransyöttö- ja ohjauslaite, edellä mainitut testausjännitteet on syötettävä kyseisen laitteen tuloliittimeen. Testilaboratorio voi pyytää valmistajaa toimittamaan sille asianmukaisen virransyöttö- ja ohjauslaitteen tai valonlähteiden käyttämisessä tarvittavan erityisen virtalähteen.

| e) | LED-valonlähteet ja LED-moduulit testataan tapauksen mukaan jännitteellä 6,75 V, 13,2 V tai 28,0 V, ellei sovellettavassa säännössä muuta määrätä. Elektronisen valonlähteen säätölaitteen avulla toimivat LED-valonlähteet ja LED-moduulit on testattava hakijan antamien ohjeiden mukaisesti. |
| --- | --- |

e)

LED-valonlähteet ja LED-moduulit testataan tapauksen mukaan jännitteellä 6,75 V, 13,2 V tai 28,0 V, ellei sovellettavassa säännössä muuta määrätä. Elektronisen valonlähteen säätölaitteen avulla toimivat LED-valonlähteet ja LED-moduulit on testattava hakijan antamien ohjeiden mukaisesti.

| f) | Jos testattavaan näytteeseen on ryhmitetty, yhdistetty tai rakenteellisesti yhdistetty merkkivalaisimia, jotka toimivat muulla kuin 6, 12 tai 24 V:n nimellisjännitteellä, jännitettä on säädettävä valmistajan ilmoituksen mukaisesti kyseisen valaisimen oikean fotometrisen toiminnan edellyttämällä tavalla. |
| --- | --- |

f)

Jos testattavaan näytteeseen on ryhmitetty, yhdistetty tai rakenteellisesti yhdistetty merkkivalaisimia, jotka toimivat muulla kuin 6, 12 tai 24 V:n nimellisjännitteellä, jännitettä on säädettävä valmistajan ilmoituksen mukaisesti kyseisen valaisimen oikean fotometrisen toiminnan edellyttämällä tavalla.

| g) | Kaasupurkausvalonlähteiden osalta virranrajoittimen tai, jos virranrajoitin on integroituna valonlähteeseen, valonlähteen testausjännite on 12 V:n järjestelmässä 13,2 ± 0,1 volttia, ellei hyväksyntähakemuksessa toisin ilmoiteta. |
| --- | --- |

g)

Kaasupurkausvalonlähteiden osalta virranrajoittimen tai, jos virranrajoitin on integroituna valonlähteeseen, valonlähteen testausjännite on 12 V:n järjestelmässä 13,2 ± 0,1 volttia, ellei hyväksyntähakemuksessa toisin ilmoiteta.

| 2.1.2 | Testitulokset |
| --- | --- |

2.1.2

| 2.1.2.1 | Silmämääräinen tarkastus.
  Kun ajovalaisimen lämpötila on tasaantunut ympäristön lämpötilaa vastaavaksi, ajovalaisimen linssi ja mahdollinen ulkopuolinen linssi on puhdistettava puhtaalla, kostealla puuvillakankaalla. Tämän jälkeen valaisin tarkastetaan silmämääräisesti. Ajovalaisimien linssissä tai mahdollisessa ulkolinssissä ei saa olla havaittavissa vääristymiä, muodonmuutoksia, murtumia taikka värimuutoksia. |
| --- | --- |

2.1.2.1

Kun ajovalaisimen lämpötila on tasaantunut ympäristön lämpötilaa vastaavaksi, ajovalaisimen linssi ja mahdollinen ulkopuolinen linssi on puhdistettava puhtaalla, kostealla puuvillakankaalla. Tämän jälkeen valaisin tarkastetaan silmämääräisesti. Ajovalaisimien linssissä tai mahdollisessa ulkolinssissä ei saa olla havaittavissa vääristymiä, muodonmuutoksia, murtumia taikka värimuutoksia.

| 2.1.2.2 | Fotometrinen testi
  Fotometristen vaatimusten täyttyminen on tarkastettava seuraavista pisteistä: |
| --- | --- |

2.1.2.2

Fotometristen vaatimusten täyttyminen on tarkastettava seuraavista pisteistä:

| 2.1.2.2.1 | jos ajovalaisimessa on epäsymmetrisen keilan tuottava lähivalo:






  a) | lähivalo AFS-järjestelmiä lukuun ottamatta:






  — | 50 R - B 50 L - 25L2 oikeanpuoleiseen liikenteeseen suunniteltujen ajovalaisimien osalta, |
| --- | --- | --- | --- |

2.1.2.2.1

a)

lähivalo AFS-järjestelmiä lukuun ottamatta:

—

50 R - B 50 L - 25L2 oikeanpuoleiseen liikenteeseen suunniteltujen ajovalaisimien osalta,

| — | 50 L - B 50 R - 25R2 vasemmanpuoleiseen liikenteeseen suunniteltujen ajovalaisimien osalta; |
| --- | --- |

—

50 L - B 50 R - 25R2 vasemmanpuoleiseen liikenteeseen suunniteltujen ajovalaisimien osalta;

| b) | lähivalo AFS-järjestelmien osalta: | luokan C lähivaloissa ja muiden luokkien lähivaloissa: |
| --- | --- | --- |

b)

lähivalo AFS-järjestelmien osalta:

luokan C lähivaloissa ja muiden luokkien lähivaloissa:

| | 50V, B50L ja 25LL, tapauksen mukaan. |
| --- | --- |

50V, B50L ja 25LL, tapauksen mukaan.

| c) | kaukovalo: piste Imax.
  Lämmön aiheuttaman ajovalaisimen alustan muodonmuutoksen huomioon ottamiseksi voidaan suorittaa toinen suuntaus (valorajan sijainnin muutos käsitellään tämän liitteen kohdassa 3).
  Lukuun ottamatta pistettä B 50 L fotometristen ominaisuuksien ja ennen testiä mitattujen arvojen välillä sallitaan 10 prosentin poikkeama, johon luetaan kuuluvaksi myös fotometrisen mittausmenettelyn toleranssit. Pisteessä B 50 L mitattu arvo ei saa ylittää ennen testiä mitattua fotometristä arvoa enempää kuin 170 cd. |
| --- | --- |

c)

kaukovalo: piste Imax.

Lämmön aiheuttaman ajovalaisimen alustan muodonmuutoksen huomioon ottamiseksi voidaan suorittaa toinen suuntaus (valorajan sijainnin muutos käsitellään tämän liitteen kohdassa 3).

Lukuun ottamatta pistettä B 50 L fotometristen ominaisuuksien ja ennen testiä mitattujen arvojen välillä sallitaan 10 prosentin poikkeama, johon luetaan kuuluvaksi myös fotometrisen mittausmenettelyn toleranssit. Pisteessä B 50 L mitattu arvo ei saa ylittää ennen testiä mitattua fotometristä arvoa enempää kuin 170 cd.

| 2.1.2.2.2 | jos ajovalaisimessa on symmetrisen keilan tuottava lähivalo:






  a) | luokan B ajovalaisimet:






  — | lähivalo: 50R - 50L - 0,50U/1,5L ja 0,50U/1,5R. |
| --- | --- | --- | --- |

2.1.2.2.2

a)

luokan B ajovalaisimet:

—

lähivalo: 50R - 50L - 0,50U/1,5L ja 0,50U/1,5R.

| — | kaukovalo: piste Imax |
| --- | --- |

—

kaukovalo: piste Imax

| b) | luokan C ja D ajovalaisimet:






  — | lähivalo: 0,86D/3,5R - 0,86D/3,5L - 0,50U/1,5L ja 1,5R. |
| --- | --- | --- |

b)

luokan C ja D ajovalaisimet:

—

lähivalo: 0,86D/3,5R - 0,86D/3,5L - 0,50U/1,5L ja 1,5R.

| c) | kaukovalo: piste Imax
  Lämmön aiheuttaman ajovalaisimen alustan muodonmuutoksen huomioon ottamiseksi voidaan suorittaa toinen suuntaus (valorajan sijainnin muutos käsitellään tämän liitteen kohdassa 3).
  Pisteitä 0,50U/1,5L ja 0,50U/1,5R lukuun ottamatta fotometristen ominaisuuksien ja ennen testiä mitattujen arvojen välillä sallitaan 10 prosentin poikkeama, johon luetaan myös fotometrisen mittausmenettelyn toleranssit. Pisteissä 0,50U/1,5L ja 0,50U/1,5R mitattu arvo ei saa ylittää ennen testiä mitattua fotometristä arvoa enempää kuin 255 cd. |
| --- | --- |

c)

kaukovalo: piste Imax

Lämmön aiheuttaman ajovalaisimen alustan muodonmuutoksen huomioon ottamiseksi voidaan suorittaa toinen suuntaus (valorajan sijainnin muutos käsitellään tämän liitteen kohdassa 3).

Pisteitä 0,50U/1,5L ja 0,50U/1,5R lukuun ottamatta fotometristen ominaisuuksien ja ennen testiä mitattujen arvojen välillä sallitaan 10 prosentin poikkeama, johon luetaan myös fotometrisen mittausmenettelyn toleranssit. Pisteissä 0,50U/1,5L ja 0,50U/1,5R mitattu arvo ei saa ylittää ennen testiä mitattua fotometristä arvoa enempää kuin 255 cd.

| 2.1.2.2.3 | Etusumuvalaisimet: linjalla 5 pisteessä h = 0 ja pisteessä Imax alueella D.
  Lämmön aiheuttaman etusumuvalaisimen alustan muodonmuutoksen huomioon ottamiseksi voidaan suorittaa toinen suuntaus (valorajan sijainnin muutos käsitellään tämän liitteen kohdassa 3).
  Fotometristen ominaisuuksien ja ennen testiä mitattujen arvojen välillä sallitaan 10 prosentin poikkeama, johon luetaan kuuluvaksi myös fotometrisen mittausmenettelyn toleranssit. |
| --- | --- |

2.1.2.2.3

Lämmön aiheuttaman etusumuvalaisimen alustan muodonmuutoksen huomioon ottamiseksi voidaan suorittaa toinen suuntaus (valorajan sijainnin muutos käsitellään tämän liitteen kohdassa 3).

Fotometristen ominaisuuksien ja ennen testiä mitattujen arvojen välillä sallitaan 10 prosentin poikkeama, johon luetaan kuuluvaksi myös fotometrisen mittausmenettelyn toleranssit.

| 2.2 | Likainen ajovalaisin
  Kun ajovalaisin on testattu kohdan 2.1 mukaisesti, kukin toiminto tai lähivalojen luokka sytytetään tunniksi kohdassa 2.1.1 määrätyllä tavalla (5) sen jälkeen, kun se on ensin valmisteltu kohdan 2.2.1 mukaisesti ja tarkastettu kohdan 2.1.2 mukaisesti. Jokaista testausta on seurattava kyllin pitkä jäähdytysjakso. |
| --- | --- |

2.2

Kun ajovalaisin on testattu kohdan 2.1 mukaisesti, kukin toiminto tai lähivalojen luokka sytytetään tunniksi kohdassa 2.1.1 määrätyllä tavalla (5) sen jälkeen, kun se on ensin valmisteltu kohdan 2.2.1 mukaisesti ja tarkastettu kohdan 2.1.2 mukaisesti. Jokaista testausta on seurattava kyllin pitkä jäähdytysjakso.

| 2.2.1 | Ajovalaisimen valmistelu |
| --- | --- |

2.2.1

| 2.2.1.1 | Testiseos
  Katso tämän liitteen lisäys 2. |
| --- | --- |

2.2.1.1

Katso tämän liitteen lisäys 2.

| 2.2.1.2 | Testiseoksen levittäminen ajovalaisimelle
  Testiseosta levitetään tasaisesti koko ajovalaisimen valoa säteilevälle pinnalle, ja sen annetaan kuivua. Toimenpide toistetaan, kunnes valaistusarvo on laskenut 15–20 prosenttiin kussakin seuraavista pisteistä mitatuista arvoista jäljempänä kuvatuissa olosuhteissa:






  a) | jos ajovalaisimessa on epäsymmetrisen keilan tuottava lähivalo:






  i) | pisteessä Imax lähivalossa/kaukovalossa ja ainoastaan kaukovalossa, |
| --- | --- | --- | --- |

2.2.1.2

Testiseosta levitetään tasaisesti koko ajovalaisimen valoa säteilevälle pinnalle, ja sen annetaan kuivua. Toimenpide toistetaan, kunnes valaistusarvo on laskenut 15–20 prosenttiin kussakin seuraavista pisteistä mitatuista arvoista jäljempänä kuvatuissa olosuhteissa:

a)

jos ajovalaisimessa on epäsymmetrisen keilan tuottava lähivalo:

i)

pisteessä Imax lähivalossa/kaukovalossa ja ainoastaan kaukovalossa,

| ii) | 50 R ja 50 V ainoastaan lähivalon tuottavan ajovalaisimen osalta, joka on tarkoitettu käytettäväksi oikeanpuoleisessa liikenteessä, |
| --- | --- |

ii)

50 R ja 50 V ainoastaan lähivalon tuottavan ajovalaisimen osalta, joka on tarkoitettu käytettäväksi oikeanpuoleisessa liikenteessä,

| iii) | 50 L ja 50 V ainoastaan lähivalon tuottavan ajovalaisimen osalta, joka on tarkoitettu käytettäväksi vasemmanpuoleisessa liikenteessä, |
| --- | --- |

iii)

50 L ja 50 V ainoastaan lähivalon tuottavan ajovalaisimen osalta, joka on tarkoitettu käytettäväksi vasemmanpuoleisessa liikenteessä,

| iv) | AFS-järjestelmien luokan C lähivaloissa ja niiden kaikissa ilmoitetuissa toimintamuodoissa pisteessä 50V; |
| --- | --- |

iv)

AFS-järjestelmien luokan C lähivaloissa ja niiden kaikissa ilmoitetuissa toimintamuodoissa pisteessä 50V;

| b) | jos ajovalaisimessa on symmetrisen keilan tuottava lähivalo:






  i) | luokan B ajovalaisimet:






  — | lähi-/kaukovalo ja vain kaukovalo:
  piste Imax |
| --- | --- | --- | --- |

b)

jos ajovalaisimessa on symmetrisen keilan tuottava lähivalo:

i)

luokan B ajovalaisimet:

—

lähi-/kaukovalo ja vain kaukovalo:

piste Imax

| — | vain lähivalo: B 50 ja 50 V |
| --- | --- |

—

vain lähivalo: B 50 ja 50 V

| ii) | luokan C ja D ajovalaisimet:






  — | lähi-/kaukovalo ja vain kaukovalo: piste Imax |
| --- | --- | --- |

ii)

luokan C ja D ajovalaisimet:

—

lähi-/kaukovalo ja vain kaukovalo: piste Imax

| — | vain lähivalo: 0,50U/1,5L ja 1,5R ja 0,86D/V; |
| --- | --- |

—

vain lähivalo: 0,50U/1,5L ja 1,5R ja 0,86D/V;

| c) | etusumuvalaisimien osalta:






  — | piste Imax alueella D. |
| --- | --- | --- |

c)

etusumuvalaisimien osalta:

—

piste Imax alueella D.

3.   LÄMMÖN VAIKUTUKSESTA TAPAHTUVAN VALORAJAN PYSTYSUUNTAISEN SIIRTYMÄN TESTAUS

Tässä testissä tarkistetaan, ettei lämmön vaikutuksesta johtuva valorajan pystysuuntainen siirtymä ylitä arvoa, joka on määritelty toiminnassa olevalle lähivalon tuottavalle ajovalaisimelle, etusumuvalaisimelle tai AFS-järjestelmän tapauksessa luokan C lähivalot (perusvalot) tuottavalle järjestelmälle tai sen osille tai kullekin lähivalojen ilmoitetulle toimintamuodolle.

Kun laite on testattu kohdan 2 mukaisesti, se on testattava kohdassa 3.1 määritellyssä testissä säätämättä ajovalaisinta testausalustaan nähden tai irrottamatta sitä testausalustasta.

Jos AFS-järjestelmä koostuu useammasta kuin yhdestä valorajan tuottavasta valaisinyksiköstä tai useammasta kuin yhdestä valaisinyksikkökokonaisuudesta, jokainen niistä katsotaan tässä testissä tarkoitetuksi testinäytteeksi ja testataan erikseen.

Jos AFS-järjestelmä on varustettu liikkuvalla optisella osalla, tätä testiä varten valitaan vain asento, joka on lähinnä keskimääräistä pystysuuntaista kulmaa, ja/tai neutraaliin tilaan säädetty alkuasento.

Testi rajoitetaan koskemaan ainoastaan suoran maantien liikennettä vastaavia tulosignaaleja.

| 3.1 | Testimenettely |
| --- | --- |

3.1

| 3.1.1 | Tätä testiä varten jännite on säädettävä kohdan 2.1.1.2 mukaisesti.
  Testi on suoritettava kuivassa ja ilmavirrattomassa ympäristössä, jonka lämpötila on 23 °C ± 5 °C.
  Testattavaa laitetta ei saa testin aikana irrottaa testausalustasta eikä säätää testausalustaan nähden. (Tätä testiä varten jännite on säädettävä kohdan 2.1.1.2 mukaisesti






  a) | käyttämällä sarjavalmisteista hehkulankavalonlähdettä, joka on toimitettu laitteen mukana ja jota on vanhennettu vähintään 1 tunti; |
| --- | --- | --- |

3.1.1

Testi on suoritettava kuivassa ja ilmavirrattomassa ympäristössä, jonka lämpötila on 23 °C ± 5 °C.

Testattavaa laitetta ei saa testin aikana irrottaa testausalustasta eikä säätää testausalustaan nähden. (Tätä testiä varten jännite on säädettävä kohdan 2.1.1.2 mukaisesti

a)

käyttämällä sarjavalmisteista hehkulankavalonlähdettä, joka on toimitettu laitteen mukana ja jota on vanhennettu vähintään 1 tunti;

| b) | käyttämällä sarjavalmisteista LED-valonlähdettä ja/tai LED-moduulia (LED-moduuleja), joka on toimitettu laitteen mukana ja jota on vanhennettu vähintään 48 tuntia; |
| --- | --- |

b)

käyttämällä sarjavalmisteista LED-valonlähdettä ja/tai LED-moduulia (LED-moduuleja), joka on toimitettu laitteen mukana ja jota on vanhennettu vähintään 48 tuntia;

| c) | käyttämällä sarjavalmisteista kaasupurkausvalonlähdettä, jota on vanhennettu vähintään 15 tuntia.) |
| --- | --- |

c)

käyttämällä sarjavalmisteista kaasupurkausvalonlähdettä, jota on vanhennettu vähintään 15 tuntia.)

| 3.1.2 | Jos laitteessa on epäsymmetrisen keilan tuottava lähivalo:
  valorajan vaakasuoran osan (linjan V–V ja pystysuoran, oikeanpuoleisessa liikenteessä pisteen B 50 L kautta tai vasemmanpuoleisessa liikenteessä pisteen B 50 R kautta kulkevien viivojen välisen osan) sijainti on määritettävä 3 minuutin (r3) ja 60 minuutin (r60) käytön jälkeen. |
| --- | --- |

3.1.2

valorajan vaakasuoran osan (linjan V–V ja pystysuoran, oikeanpuoleisessa liikenteessä pisteen B 50 L kautta tai vasemmanpuoleisessa liikenteessä pisteen B 50 R kautta kulkevien viivojen välisen osan) sijainti on määritettävä 3 minuutin (r3) ja 60 minuutin (r60) käytön jälkeen.

| 3.1.3 | Jos ajovalaisimessa on symmetrisen keilan tuottava lähivalo: valorajan vaakasuoran osan (linjan V–V ja pystysuoran, luokan BS ajovalaisimien osalta pisteen 50 L ja 50 R kautta tai luokan CS, DS ja ES ajovalaisimien osalta pisteen 3,5 L ja 3,5 R kautta kulkevien viivojen välisen osan) sijainti on määritettävä 3 minuutin (r3) ja 60 minuutin (r60) käytön jälkeen. |
| --- | --- |

3.1.3

| 3.1.4 | Etusumuvalaisimien osalta: valorajan sijainti 3,0 astetta vasemmalle ja 3,0 astetta oikealle valorajasta V–V sijaitsevien pisteiden välillä on tarkistettava 3 minuutin (r3) ja 60 minuutin (r60) käytön jälkeen.
  Edellä tarkoitetussa valorajan sijainnissa tapahtuneen vaihtelun mittaamisessa voidaan käyttää mitä tahansa menetelmää, joka antaa riittävän tarkat toistettavat tulokset. |
| --- | --- |

3.1.4

Edellä tarkoitetussa valorajan sijainnissa tapahtuneen vaihtelun mittaamisessa voidaan käyttää mitä tahansa menetelmää, joka antaa riittävän tarkat toistettavat tulokset.

| 3.2 | Testitulokset |
| --- | --- |

3.2

| 3.2.1 | Tulos ilmoitetaan milliradiaaneina (mrad) ja katsotaan hyväksyttäväksi, jos






  a) | ajovalaisimen tai AFS-järjestelmän kannalta itseisarvo Δ r1 = | r3 – r60 | laitteesta mitattuna on enintään 1,0 mrad (Δ r1 ≤ 1,0 mrad) ylöspäin ja enintään 2,0 mrad (Δ r1 ≤ 2,0 mrad) alaspäin |
| --- | --- | --- |

3.2.1

a)

ajovalaisimen tai AFS-järjestelmän kannalta itseisarvo Δ r1 = | r3 – r60 | laitteesta mitattuna on enintään 1,0 mrad (Δ r1 ≤ 1,0 mrad) ylöspäin ja enintään 2,0 mrad (Δ r1 ≤ 2,0 mrad) alaspäin

| b) | etusumuvalaisimen kannalta itseisarvo Δ r1 = | r3 – r60 | laitteesta mitattuna on enintään 2,0 mrad (Δ r1 ≤ 2,0 mrad). |
| --- | --- |

b)

etusumuvalaisimen kannalta itseisarvo Δ r1 = | r3 – r60 | laitteesta mitattuna on enintään 2,0 mrad (Δ r1 ≤ 2,0 mrad).

| 3.2.2 | Jos tulos ei vastaa kohdan 3.2.1 vaatimuksia eikä ylitä taulukon A7-1 arvoja, testataan oikeaa asennusta ajoneuvoon vastaava, alustaan asennettu toinen näyte kohdan 3.1 mukaisesti sen jälkeen, kun laite on käynyt kolmesti peräkkäin läpi seuraavassa määritellyn syklin, jotta voidaan vakiinnuttaa laitteen mekaanisten osien sijainti:






  a) | laite toiminnassa tunnin ajan (jännite säädetään kohdan 2.1.1.2 mukaisesti), |
| --- | --- | --- |

3.2.2

a)

laite toiminnassa tunnin ajan (jännite säädetään kohdan 2.1.1.2 mukaisesti),

| b) | tunnin ajan valaisin sammutettuna. |
| --- | --- |

b)

tunnin ajan valaisin sammutettuna.

Näiden kolmen syklin jälkeen laite katsotaan hyväksyttäväksi, jos tästä lisänäytteestä kohdan 3.2 mukaisesti mitatut itseisarvot Δr täyttävät kohdassa 3.2.1 esitetyt vaatimukset.

Taulukko A7-1

Siirtymän arvot

| Siirtymä | Laite | Arvo |
| --- | --- | --- |
| Ylöspäin | Ajovalaisin tai AFS-järjestelmä | 1,5 mrad |
| Etusumuvalaisin | 3,0 mrad |
| Alaspäin | Kaikki | 3,0 mrad |

Siirtymä

Laite

Arvo

Ylöspäin

Ajovalaisin tai AFS-järjestelmä

1,5 mrad

Etusumuvalaisin

3,0 mrad

Alaspäin

Kaikki

3,0 mrad

LIITE 7 – Lisäys 1

Fotometristen ominaisuuksien vakauden testauksessa käytettävät toimintajaksot

| Lyhenteet: | P: | lähivalon valaisin |
| --- | --- | --- |
| D: | kaukovalon valaisin (D1 + D2 tarkoittaa kahta kaukovaloa) |
| F: | etusumuvalaisin |
| : | sykli, jossa valaisin on 15 minuuttia sammutettuna ja 5 minuuttia toiminnassa |
| : | sykli, jossa valaisin on 9 minuuttia sammutettuna ja 1 minuutin toiminnassa. |

Lyhenteet:

P:

lähivalon valaisin

D:

kaukovalon valaisin (D1 + D2 tarkoittaa kahta kaukovaloa)

F:

etusumuvalaisin

Image 165

sykli, jossa valaisin on 15 minuuttia sammutettuna ja 5 minuuttia toiminnassa

Image 166

sykli, jossa valaisin on 9 minuuttia sammutettuna ja 1 minuutin toiminnassa.

Kaikki seuraavat ryhmitetyt ajovalaisimet ja etusumuvalaisimet ja symbolit ovat esimerkkejä, ja muutkin vaihtoehdot ovat mahdollisia.

| 1. | P tai D tai F






  P, D tai F | |
| --- | --- | --- |
| Kääntyvän valon lisävalonlähteet tai LED-lisämoduulit |

1.

P tai D tai F

P, D tai F

Image 167

Kääntyvän valon lisävalonlähteet tai LED-lisämoduulit

| 2. | P+F tai P+D tai P+D1+D2 tai P+D+F tai P+D1+D2 + F






  Kääntyvän valon lisävalonlähteet tai LED-lisämoduulit | |
| --- | --- | --- |
| D tai F tai D1+D2 tai D+F |
| P |
| |

2.

P+F tai P+D tai P+D1+D2 tai P+D+F tai P+D1+D2 + F

Kääntyvän valon lisävalonlähteet tai LED-lisämoduulit

Image 168

D tai F tai D1+D2 tai D+F

P

| 3. | P/F tai P/D tai P/ D1+D2






  D tai F tai D1+D2 | |
| --- | --- | --- |
| P |
| Kääntyvän valon lisävalonlähteet tai LED-lisämoduulit |
| |

3.

P/F tai P/D tai P/ D1+D2

D tai F tai D1+D2

Image 169

P

Kääntyvän valon lisävalonlähteet tai LED-lisämoduulit

| 4. | D+F tai D1+D2 +F






  Kääntyvän valon lisävalonlähteet tai LED-lisämoduulit | |
| --- | --- | --- |
| D tai D1+D2 |
| F |
| |

4.

D+F tai D1+D2 +F

Kääntyvän valon lisävalonlähteet tai LED-lisämoduulit

Image 170

D tai D1+D2

F

| 5. | D/F tai D1+D2/F






  D tai D1+D2 | |
| --- | --- | --- |
| F |
| Kääntyvän valon lisävalonlähteet tai LED-lisämoduulit |
| |

5.

D/F tai D1+D2/F

D tai D1+D2

Image 171

F

Kääntyvän valon lisävalonlähteet tai LED-lisämoduulit

| 6. | P/D+F tai P/D1+D2+F






  F | |
| --- | --- | --- |
| D tai D1+D2 |
| P |
| Kääntyvän valon lisävalonlähteet tai LED-lisämoduulit |
| |

6.

P/D+F tai P/D1+D2+F

F

Image 172

D tai D1+D2

P

Kääntyvän valon lisävalonlähteet tai LED-lisämoduulit

| 7. | P+D/F tai P+D1+D2/F






  F | |
| --- | --- | --- |
| D tai D1+D2 |
| P |
| Kääntyvän valon lisävalonlähteet tai LED-lisämoduulit |
| |

7.

P+D/F tai P+D1+D2/F

F

Image 173

D tai D1+D2

P

Kääntyvän valon lisävalonlähteet tai LED-lisämoduulit

| 8. | P/D/F tai P/D1+D2/F






  F | |
| --- | --- | --- |
| D tai D1+D2 |
| P |
| Kääntyvän valon lisävalonlähteet tai LED-lisämoduulit |
| |

8.

P/D/F tai P/D1+D2/F

F

Image 174

D tai D1+D2

P

Kääntyvän valon lisävalonlähteet tai LED-lisämoduulit

LIITE 7 – Lisäys 2

Testiseos likaisen ajovalaisimen testausta varten

1.   LAITTEET, JOISSA ULKOLINSSI ON VALMISTETTU LASISTA:

Laitteelle levitetään veden ja epäpuhtaan aineen seos, joka on koostumukseltaan seuraava:

| a) | 9 paino-osaa silikahiekkaa, jonka hiukkaskoko on 0–100 μm; |
| --- | --- |

a)

9 paino-osaa silikahiekkaa, jonka hiukkaskoko on 0–100 μm;

| b) | 1 paino-osa kasviperäistä hiilipölyä (pyökistä), jonka hiukkaskoko on 0–100 μm; |
| --- | --- |

b)

1 paino-osa kasviperäistä hiilipölyä (pyökistä), jonka hiukkaskoko on 0–100 μm;

| c) | 0,2 paino-osaa NaCMC:tä (6); ja |
| --- | --- |

c)

0,2 paino-osaa NaCMC:tä (6); ja

| d) | 5 paino-osaa 99-prosenttisesti puhdasta natriumkloridia; |
| --- | --- |

d)

5 paino-osaa 99-prosenttisesti puhdasta natriumkloridia;

| e) | sopiva määrä tislattua vettä, jonka johtavuus on ≤ 1 mS/m. |
| --- | --- |

e)

sopiva määrä tislattua vettä, jonka johtavuus on ≤ 1 mS/m.

Seos saa olla enintään 14 vuorokautta vanha.

2.   LAITTEET, JOISSA ULKOLINSSI ON VALMISTETTU MUOVISTA:

Laitteelle levitetään veden ja epäpuhtaan aineen seos, joka on koostumukseltaan seuraava:

| a) | 9 paino-osaa silikahiekkaa, jonka hiukkaskoko on 0–100 μm; |
| --- | --- |

a)

9 paino-osaa silikahiekkaa, jonka hiukkaskoko on 0–100 μm;

| b) | 1 paino-osa kasviperäistä hiilipölyä (pyökistä), jonka hiukkaskoko on 0–100 μm; |
| --- | --- |

b)

1 paino-osa kasviperäistä hiilipölyä (pyökistä), jonka hiukkaskoko on 0–100 μm;

| c) | 0,2 paino-osaa NaCMC:tä (6); ja |
| --- | --- |

c)

0,2 paino-osaa NaCMC:tä (6); ja

| d) | 5 paino-osaa 99-prosenttisesti puhdasta natriumkloridia; |
| --- | --- |

d)

5 paino-osaa 99-prosenttisesti puhdasta natriumkloridia;

| e) | 13 paino-osaa tislattua vettä, jonka johtavuus on enintään ≤ 1 mS/m; ja |
| --- | --- |

e)

13 paino-osaa tislattua vettä, jonka johtavuus on enintään ≤ 1 mS/m; ja

| f) | 2 ± 1 tippaa pinta-aktiivista ainetta (7). |
| --- | --- |

f)

2 ± 1 tippaa pinta-aktiivista ainetta (7).

Seos saa olla enintään 14 vuorokautta vanha.

---

(1)  Testausohjelma esitetään tämän säännön liitteen 7 lisäyksessä 1.

1

(2)  Jos testattavaan ajovalaisimeen sisältyy merkkivalaisimia, niiden on oltava toiminnassa testin ajan, huomiovalaisinta lukuun ottamatta. Jos kyseessä on suuntavalaisin, sitä on käytettävä vilkkutoiminnolla siten, että kytkemisaikojen suhde on suunnilleen yksi yhteen.

2

(3)  Lisävalonlähteiden sytyttämistä ajovaloja väläytettäessä ei pidetä tavanomaisena valonlähteiden käyttönä;

3

(4)  Vaikka tämän säännön mukaista hyväksyntää ei olisikaan haettu, on otettava huomioon valaisimien kaikki valonlähteet lukuun ottamatta niitä, joita tarkoitetaan alaviitteessä 3.

4

(5)  Mahdollisia luokan W lähivaloja ei oteta huomioon valaisinyksiköissä, jotka tuottavat jonkin muun luokan lähivalot tai joilla on jokin toinen valaisutehtävä tai jotka vahvistavat sitä.

5

(6)  NaCMC on natriumkarboksimetyyliselluloosan (josta käytetään yleisesti lyhennettä CMC) natriumsuola. Epäpuhtausseoksessa käytettävän NaCMC:n substituutioaste on 0,6–0,7 ja 2-prosenttisen liuoksen viskositeetti 20 °C:n lämpötilassa on 200–300 cP.

6

(7)  Määrän toleranssi johtuu siitä, että on saatava aikaan epäpuhtaan aineen seos, joka levittyy oikealla tavalla koko muovilinssille.

7

---

LIITE 8

Muovilinsseillä varustettuja tienvalaisulaitteita (kulmavalaisimia lukuun ottamatta) koskevat vaatimukset – linssi- tai materiaalinäytteiden testaus

1.   YLEISET HALLINNOLLISET VAATIMUKSET

| 1.1 | Tämän liitteen perusteella laaditaan testausseloste, joka kattaa jäljempänä kohdissa 3.1–3.5 kuvaillut testit ja niiden tulokset ja joka lisätään sen laitteen testausselosteeseen ja asiakirjoihin, jolle hyväksyntää haetaan.
  Tässä testissä käytetty tienvalaisulaite on merkittävä testausselosteeseen. |
| --- | --- |

1.1

Tässä testissä käytetty tienvalaisulaite on merkittävä testausselosteeseen.

| 1.2 | Jokaiseen hyväksyntähakemukseen on liitettävä seuraavat: |
| --- | --- |

1.2

| 1.2.1 | Linssien valmistuksessa käytetyn muovimateriaalin testaamista varten on toimitettava 14 linssiä, |
| --- | --- |

1.2.1

| 1.2.1.1 | joista kymmenen voidaan korvata kymmenellä vähintään 60 x 80 mm:n suuruisella materiaalinäytteellä, joissa on tasomainen tai kupera ulkopinta ja keskellä vähintään 15 x 15 mm:n suuruinen olennaisilta osin tasomainen alue (kaarevuussäde vähintään 300 mm), |
| --- | --- |

1.2.1.1

| 1.2.1.2 | kukin tällainen linssi tai materiaalinäyte on valmistettava sarjatuotannossa käytetyllä menetelmällä; |
| --- | --- |

1.2.1.2

| 1.2.2 | tarpeen mukaan optinen osa, johon linssit voidaan kiinnittää valmistajan antamien ohjeiden mukaisesti. |
| --- | --- |

1.2.2

| 1.2.3 | Muovisten valoa läpäisevien tai heijastavien osien testaamiseksi LED-moduuleiden ajovalaisimen sisällä aiheuttaman ultraviolettisäteilyn siedon osalta:
  yksi näyte kustakin tienvalaisulaitteessa käytetystä asianomaisesta materiaalista tai yksi tienvalaisulaitenäyte, joka sisältää nämä materiaalit. Kunkin materiaalinäytteen on oltava ulkomuodoltaan ja mahdolliselta pintakäsittelyltään samanlainen kuin materiaali, jota on tarkoitus käyttää hyväksyttävänä olevassa ajovalaisimessa.
  Valaisimen sisällä olevien materiaalien sisämateriaalien ultraviolettisäteilyn sietoa ei ole tarpeen tarkistaa, jos LED-moduulit ovat tyypiltään ainoastaan liitteen 9 mukaisia heikosti ultraviolettia säteileviä tai jos on ryhdytty toimiin laitteen komponenttien suojaamiseksi ultraviolettisäteilyltä esimerkiksi lasisuotimien avulla. |
| --- | --- |

1.2.3

yksi näyte kustakin tienvalaisulaitteessa käytetystä asianomaisesta materiaalista tai yksi tienvalaisulaitenäyte, joka sisältää nämä materiaalit. Kunkin materiaalinäytteen on oltava ulkomuodoltaan ja mahdolliselta pintakäsittelyltään samanlainen kuin materiaali, jota on tarkoitus käyttää hyväksyttävänä olevassa ajovalaisimessa.

Valaisimen sisällä olevien materiaalien sisämateriaalien ultraviolettisäteilyn sietoa ei ole tarpeen tarkistaa, jos LED-moduulit ovat tyypiltään ainoastaan liitteen 9 mukaisia heikosti ultraviolettia säteileviä tai jos on ryhdytty toimiin laitteen komponenttien suojaamiseksi ultraviolettisäteilyltä esimerkiksi lasisuotimien avulla.

2.   YLEISET VAATIMUKSET

| 2.1 | Kohdan 1.2 mukaisesti toimitettujen näytteiden on täytettävä kohdissa 3.1–3.6 tarkoitetut vaatimukset. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Kahden täydellistä tienvalaisulaitetta edustavan näytteen, jotka on toimitettu tämän säännön kohdan 3.1.3.4 mukaisesti ja jotka sisältävät muoviset linssit, on linssin materiaalin osalta täytettävä kohdassa 3.7 tarkoitetut vaatimukset. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Näytekappaleet (muovisten linssien näytekappaleet tai materiaalinäytteet) on testattava yhdessä sen optisen osan kanssa, johon ne on tarkoitettu asennettaviksi (tapauksen mukaan), hyväksyntätesteissä taulukossa A8-1 esitetyssä aikajärjestyksessä. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Jos valaisimen valmistaja voi osoittaa, että tuote on jo läpäissyt kohdissa 3.1–3.5 tarkoitetut testit tai vastaavat testit jonkin toisen säännön mukaisesti, kyseisiä testejä ei kuitenkaan tarvitse toistaa. Vain taulukossa A8-2 tarkoitetut testit ovat pakollisia. |
| --- | --- |

2.4

3.   ERITYISET TESTAUSVAATIMUKSET

| 3.1 | Lämpötilamuutosten sieto |
| --- | --- |

3.1

| 3.1.1 | Kolmen käyttämättömän näytteen (linssin) on käytävä läpi viisi lämpötilan ja suhteellisen kosteuden muutossykliä seuraavan ohjelman mukaisesti:






  a) | 3 tuntia lämpötilassa 40 °C ± 2 °C ja 85–95 prosentin suhteellisessa kosteudessa; |
| --- | --- | --- |

3.1.1

a)

3 tuntia lämpötilassa 40 °C ± 2 °C ja 85–95 prosentin suhteellisessa kosteudessa;

| b) | 1 tunti lämpötilassa 23 °C ± 5 °C ja 60–75 prosentin suhteellisessa kosteudessa; |
| --- | --- |

b)

1 tunti lämpötilassa 23 °C ± 5 °C ja 60–75 prosentin suhteellisessa kosteudessa;

| c) | 15 tuntia lämpötilassa -30 °C ± 2 °C; |
| --- | --- |

c)

15 tuntia lämpötilassa -30 °C ± 2 °C;

| d) | 1 tunti lämpötilassa 23 °C ± 5 °C ja 60–75 prosentin suhteellisessa kosteudessa; |
| --- | --- |

d)

1 tunti lämpötilassa 23 °C ± 5 °C ja 60–75 prosentin suhteellisessa kosteudessa;

| e) | 3 tuntia lämpötilassa 80 °C ± 2 °C; |
| --- | --- |

e)

3 tuntia lämpötilassa 80 °C ± 2 °C;

| f) | 1 tunti lämpötilassa 23 °C ± 5 °C ja 60–75 prosentin suhteellisessa kosteudessa. |
| --- | --- |

f)

1 tunti lämpötilassa 23 °C ± 5 °C ja 60–75 prosentin suhteellisessa kosteudessa.

Ennen tätä testiä näytteitä on pidettävä lämpötilassa 23 °C ± 5 °C ja 60–75 prosentin suhteellisessa kosteudessa vähintään neljän tunnin ajan.

| Huomautus: | Jakson ”yksi tunti lämpötilassa 23 °C ± 5 °C” on sisällettävä ne siirtymäjaksot lämpötilasta toiseen, jotka ovat tarpeen lämpöshokkivaikutusten välttämiseksi. |
| --- | --- |

Huomautus:

| 3.1.2 | Fotometriset mittaukset |
| --- | --- |

3.1.2

| 3.1.2.1 | Näytteille on suoritettava fotometriset mittaukset ennen testiä ja sen jälkeen. |
| --- | --- |

3.1.2.1

| 3.1.2.2 | Nämä mittaukset on tehtävä tienvalaisulaitteessa olevalla vakiovalonlähteellä ja/tai LED-moduuleilla tai tapauksen mukaan vakiokaasupurkausvalonlähteellä seuraavissa pisteissä:






  a) | Luokat A, B ja D:






  — | B 50 L ja 50 R lähivalon osalta (B 50 R ja 50 L vasemmanpuoleiseen liikenteeseen tarkoitettujen ajovalaisimien osalta); |
| --- | --- | --- | --- |

3.1.2.2

a)

Luokat A, B ja D:

—

B 50 L ja 50 R lähivalon osalta (B 50 R ja 50 L vasemmanpuoleiseen liikenteeseen tarkoitettujen ajovalaisimien osalta);

| — | Imax kaukovalon osalta. |
| --- | --- |

—

Imax kaukovalon osalta.

| b) | AFS-järjestelmä:






  — | luokan C lähivalojen osalta pisteistä B50L ja 50V; |
| --- | --- | --- |

b)

AFS-järjestelmä:

—

luokan C lähivalojen osalta pisteistä B50L ja 50V;

| — | järjestelmän kaukovalojen osalta pisteestä Imax. |
| --- | --- |

—

järjestelmän kaukovalojen osalta pisteestä Imax.

| c) | Luokat BS, CS, DS ja ES:






  — | B 50, 50L ja 50R luokan BS ajovalaisimien osalta, 0,86D/3,5R, 0,86D/3,5L, 0,50U/1,5L ja 1,5R luokan CS, DS ja ES ajovalaisimien osalta testattaessa lähivaloa tai lähi/kaukovalaisinta; |
| --- | --- | --- |

c)

Luokat BS, CS, DS ja ES:

—

B 50, 50L ja 50R luokan BS ajovalaisimien osalta, 0,86D/3,5R, 0,86D/3,5L, 0,50U/1,5L ja 1,5R luokan CS, DS ja ES ajovalaisimien osalta testattaessa lähivaloa tai lähi/kaukovalaisinta;

| — | Imax kaukovalaisimen tai lähi/kaukovalaisimen kaukovalon osalta. |
| --- | --- |

—

Imax kaukovalaisimen tai lähi/kaukovalaisimen kaukovalon osalta.

| d) | Etusumuvalaisimet:






  — | linjan V–V ja linjan 6 risteyskohdassa ja |
| --- | --- | --- |

d)

Etusumuvalaisimet:

—

linjan V–V ja linjan 6 risteyskohdassa ja

| — | linjan V–V ja linjan 4 risteyskohdassa. |
| --- | --- |

—

linjan V–V ja linjan 4 risteyskohdassa.

| 3.1.2.3 | Tulokset
  Kustakin näytteestä ennen testiä ja sen jälkeen mitatut fotometriset arvot saavat vaihdella enintään 10 prosenttia fotometrisen mittausmenettelyn toleranssit mukaan luettuina. |
| --- | --- |

3.1.2.3

Kustakin näytteestä ennen testiä ja sen jälkeen mitatut fotometriset arvot saavat vaihdella enintään 10 prosenttia fotometrisen mittausmenettelyn toleranssit mukaan luettuina.

| 3.2 | Ilmassa esiintyvien ja kemiallisten aineiden sieto |
| --- | --- |

3.2

| 3.2.1 | Ilmassa esiintyvien aineiden sieto
  Kolme uutta näytettä (linssiä tai materiaalinäytettä) on altistettava sellaisesta lähteestä peräisin olevalle säteilylle, jonka spektrijakauma on sama kuin lämpötilassa 5 500 K–6 000 K olevan mustan kappaleen. Lähteen ja näytteiden väliin on sijoitettava asianmukaiset suodattimet, jotta vähennetään mahdollisimman paljon säteilyä, joka on aallonpituudeltaan alle 295 nm ja yli 2 500 nm. Näytteet on altistettava voimakkaalle valaistukselle, joka on teholtaan 1 200 W/m2 ± 200 W/m2, sellaiseksi ajaksi, että näytteiden saaman valoenergian arvo on 4 500 MJ/m2 ± 200 MJ/m2. Kotelon sisällä lämpötilan mustalla levyllä, joka on sijoitettu samalle tasolle näytteiden kanssa, on oltava 50 °C ± 5 °C. Tasaisen altistuksen aikaansaamiseksi näytteiden on kierrettävä säteilylähteen ympäri nopeudella 1–5 kierrosta minuutissa.
  Näytteet on suihkutettava tislatulla vedellä, jonka johtokyky on pienempi kuin 1 mS/m lämpötilassa 23 °C ± 5 °C, seuraavan syklin mukaisesti:
  suihkutus 5 minuuttia; kuivaus 25 minuuttia. |
| --- | --- |

3.2.1

Kolme uutta näytettä (linssiä tai materiaalinäytettä) on altistettava sellaisesta lähteestä peräisin olevalle säteilylle, jonka spektrijakauma on sama kuin lämpötilassa 5 500 K–6 000 K olevan mustan kappaleen. Lähteen ja näytteiden väliin on sijoitettava asianmukaiset suodattimet, jotta vähennetään mahdollisimman paljon säteilyä, joka on aallonpituudeltaan alle 295 nm ja yli 2 500 nm. Näytteet on altistettava voimakkaalle valaistukselle, joka on teholtaan 1 200 W/m2 ± 200 W/m2, sellaiseksi ajaksi, että näytteiden saaman valoenergian arvo on 4 500 MJ/m2 ± 200 MJ/m2. Kotelon sisällä lämpötilan mustalla levyllä, joka on sijoitettu samalle tasolle näytteiden kanssa, on oltava 50 °C ± 5 °C. Tasaisen altistuksen aikaansaamiseksi näytteiden on kierrettävä säteilylähteen ympäri nopeudella 1–5 kierrosta minuutissa.

Näytteet on suihkutettava tislatulla vedellä, jonka johtokyky on pienempi kuin 1 mS/m lämpötilassa 23 °C ± 5 °C, seuraavan syklin mukaisesti:

suihkutus 5 minuuttia; kuivaus 25 minuuttia.

| 3.2.2 | Kemiallisten aineiden sieto
  Kun kohdassa 3.2.1 tarkoitettu testi ja kohdassa 3.2.3.1 tarkoitettu mittaus on suoritettu, mainittujen kolmen näytteen ulkopinnat on käsiteltävä kohdassa 3.2.2.2 tarkoitetulla tavalla kohdassa 3.2.2.1 määritellyllä seoksella. |
| --- | --- |

3.2.2

Kun kohdassa 3.2.1 tarkoitettu testi ja kohdassa 3.2.3.1 tarkoitettu mittaus on suoritettu, mainittujen kolmen näytteen ulkopinnat on käsiteltävä kohdassa 3.2.2.2 tarkoitetulla tavalla kohdassa 3.2.2.1 määritellyllä seoksella.

| 3.2.2.1 | Testiseos
  Testiseoksen on oltava koostumukseltaan seuraava: 61,5 prosenttia n-heptaania, 12,5 prosenttia tolueenia, 7,5 prosenttia etyylitetrakloridia, 12,5 prosenttia trikloorietyleeniä ja 6 prosenttia ksyleeniä (tilavuusprosentteina). |
| --- | --- |

3.2.2.1

Testiseoksen on oltava koostumukseltaan seuraava: 61,5 prosenttia n-heptaania, 12,5 prosenttia tolueenia, 7,5 prosenttia etyylitetrakloridia, 12,5 prosenttia trikloorietyleeniä ja 6 prosenttia ksyleeniä (tilavuusprosentteina).

| 3.2.2.2 | Testiseoksen levittäminen
  Puuvillakankaan (ISO 105 -standardin mukaisen) palaa liotetaan kohdassa 3.2.2.1 määritellyssä seoksessa, kunnes se on kyllästynyt. Tämän jälkeen kangas levitetään 10 sekunnin kuluessa 10 minuutin ajaksi näytteen ulkopinnalle paineessa 50 N/cm2, joka vastaa 14 × 14 mm:n testipintaan kohdistettua 100 N:n voimaa.
  Tämän 10 minuutin jakson aikana kangaspalaa on kostutettava uudelleen seoksella niin, että käytettävä neste on koostumukseltaan jatkuvasti täysin sama määritellyn testiseoksen koostumuksen kanssa.
  Testiseoksen levittämisen aikana näytteeseen kohdistettua painetta voidaan kompensoida säröytymisen välttämiseksi. |
| --- | --- |

3.2.2.2

Puuvillakankaan (ISO 105 -standardin mukaisen) palaa liotetaan kohdassa 3.2.2.1 määritellyssä seoksessa, kunnes se on kyllästynyt. Tämän jälkeen kangas levitetään 10 sekunnin kuluessa 10 minuutin ajaksi näytteen ulkopinnalle paineessa 50 N/cm2, joka vastaa 14 × 14 mm:n testipintaan kohdistettua 100 N:n voimaa.

Tämän 10 minuutin jakson aikana kangaspalaa on kostutettava uudelleen seoksella niin, että käytettävä neste on koostumukseltaan jatkuvasti täysin sama määritellyn testiseoksen koostumuksen kanssa.

Testiseoksen levittämisen aikana näytteeseen kohdistettua painetta voidaan kompensoida säröytymisen välttämiseksi.

| 3.2.2.3 | Puhdistaminen
  Testiseoksen levittämisen jälkeen näytteiden annetaan kuivua ilmassa. Tämän jälkeen näytteet pestään kohdassa 3.4.1 (Puhdistusaineiden sieto) määritellyllä liuoksella lämpötilassa 23 °C ± 5 °C.
  Sitten näytteet huuhdotaan huolellisesti tislatulla vedellä, joka saa sisältää enintään 0,2 prosenttia epäpuhtauksia ja jonka lämpötila on 23 °C ± 5 °C. Lopuksi näytteet pyyhitään pehmeällä kankaalla. |
| --- | --- |

3.2.2.3

Testiseoksen levittämisen jälkeen näytteiden annetaan kuivua ilmassa. Tämän jälkeen näytteet pestään kohdassa 3.4.1 (Puhdistusaineiden sieto) määritellyllä liuoksella lämpötilassa 23 °C ± 5 °C.

Sitten näytteet huuhdotaan huolellisesti tislatulla vedellä, joka saa sisältää enintään 0,2 prosenttia epäpuhtauksia ja jonka lämpötila on 23 °C ± 5 °C. Lopuksi näytteet pyyhitään pehmeällä kankaalla.

| 3.2.3 | Tulokset |
| --- | --- |

3.2.3

| 3.2.3.1 | Ilmakehässä vaikuttavien tekijöiden sietotestin jälkeen näytteiden ulkopinnoissa ei saa esiintyä säröjä, naarmuja, lohkeilua eikä muodonmuutoksia, ja valon läpäisyn keskivaihtelu

  mitattuna kolmesta testattavasta näytteestä tämän liitteen lisäyksessä 2 määritellyn menettelyn mukaisesti saa olla enintään 0,020 (Δtm < 0,020). |
| --- | --- |

3.2.3.1

| 3.2.3.2 | Kemiallisten tekijöiden sietotestin jälkeen näytteissä ei saa esiintyä kemiallisen vaikutuksen jälkiä, jotka voisivat vaikuttaa valovirran hajontaan, ja valovirran keskivaihtelu

  mitattuna kolmesta testattavasta näytteestä tämän liitteen lisäyksessä 2 määritellyn menettelyn mukaisesti saa olla enintään 0,020 (Δdm < 0,020). |
| --- | --- |

3.2.3.2

| 3.3 | Valonlähteiden tuottaman säteilyn sieto
  Tarvittaessa tehdään seuraava testi:
  Litteitä näytekappaleita kaikista tienvalaisulaitteeseen kuuluvista valon läpäisyyn tarkoitetuista muovikomponenteista altistetaan valonlähteen valolle. Näytekappaleiden parametrien, kuten kulmien ja etäisyyksien, on oltava samat kuin tienvalaisulaitteessa. Kaikkien näytekappaleiden on oltava väreiltään ja mahdollisilta pintakäsittelyiltään yhdenmukaisia tienvalaisulaitteen osien kanssa.
  Läpäisevän valon on 1 500 tunnin keskeytyksettömän toiminnassa olon jälkeen täytettävä kolorimetriset vaatimukset testattaessa uudella valonlähteellä, eikä näytekappaleiden pinnoissa saa esiintyä säröjä, naarmuja, lohkeilua eikä muodonmuutoksia.
  Sisämateriaalien sietoa valonlähteen tuottamalle ultraviolettisäteilylle ei ole tarpeen testata, jos valonlähde on E-säännön nro 37 mukainen tai vähän UV-säteilyä tuottava kaasupurkausvalonlähde tai vähän UV-säteilyä tuottava LED-moduuli tai jos asianomaiset järjestelmän komponentit suojataan UV-säteilyltä esimerkiksi lasisuotimin. |
| --- | --- |

3.3

Tarvittaessa tehdään seuraava testi:

Litteitä näytekappaleita kaikista tienvalaisulaitteeseen kuuluvista valon läpäisyyn tarkoitetuista muovikomponenteista altistetaan valonlähteen valolle. Näytekappaleiden parametrien, kuten kulmien ja etäisyyksien, on oltava samat kuin tienvalaisulaitteessa. Kaikkien näytekappaleiden on oltava väreiltään ja mahdollisilta pintakäsittelyiltään yhdenmukaisia tienvalaisulaitteen osien kanssa.

Läpäisevän valon on 1 500 tunnin keskeytyksettömän toiminnassa olon jälkeen täytettävä kolorimetriset vaatimukset testattaessa uudella valonlähteellä, eikä näytekappaleiden pinnoissa saa esiintyä säröjä, naarmuja, lohkeilua eikä muodonmuutoksia.

Sisämateriaalien sietoa valonlähteen tuottamalle ultraviolettisäteilylle ei ole tarpeen testata, jos valonlähde on E-säännön nro 37 mukainen tai vähän UV-säteilyä tuottava kaasupurkausvalonlähde tai vähän UV-säteilyä tuottava LED-moduuli tai jos asianomaiset järjestelmän komponentit suojataan UV-säteilyltä esimerkiksi lasisuotimin.

| 3.4 | Puhdistusaineiden ja hiilivetyjen sieto |
| --- | --- |

3.4

| 3.4.1 | Puhdistusaineiden sieto
  Kolmen näytteen (linssien tai materiaalinäytteiden) ulkopinnat on lämmitettävä lämpötilaan 50 °C ± 5 °C ja upotettava sen jälkeen viiden minuutin ajaksi seokseen, jota pidetään lämpötilassa 23 °C ± 5 °C ja joka on koostumukseltaan seuraava: 99 osaa tislattua vettä, joka sisältää enintään 0,02 prosenttia epäpuhtauksia, ja yksi osa alkyyliaryylisulfonaattia.
  Testin lopuksi näytteet on kuivattava lämpötilassa 50 °C ± 5 °C, ja näytteiden pinta puhdistettava kostealla kankaalla. |
| --- | --- |

3.4.1

Kolmen näytteen (linssien tai materiaalinäytteiden) ulkopinnat on lämmitettävä lämpötilaan 50 °C ± 5 °C ja upotettava sen jälkeen viiden minuutin ajaksi seokseen, jota pidetään lämpötilassa 23 °C ± 5 °C ja joka on koostumukseltaan seuraava: 99 osaa tislattua vettä, joka sisältää enintään 0,02 prosenttia epäpuhtauksia, ja yksi osa alkyyliaryylisulfonaattia.

Testin lopuksi näytteet on kuivattava lämpötilassa 50 °C ± 5 °C, ja näytteiden pinta puhdistettava kostealla kankaalla.

| 3.4.2 | Hiilivetyjen sieto
  Näiden kolmen näytteen ulkopintoja hierotaan kevyesti yhden minuutin ajan sellaisessa seoksessa kastellulla puuvillakankaalla, jonka koostumus on 70 prosenttia n-heptaania ja 30 prosenttia tolueenia (tilavuusprosentteina). Tämän jälkeen näytteiden annetaan kuivua ilmassa. |
| --- | --- |

3.4.2

Näiden kolmen näytteen ulkopintoja hierotaan kevyesti yhden minuutin ajan sellaisessa seoksessa kastellulla puuvillakankaalla, jonka koostumus on 70 prosenttia n-heptaania ja 30 prosenttia tolueenia (tilavuusprosentteina). Tämän jälkeen näytteiden annetaan kuivua ilmassa.

| 3.4.3 | Tulokset
  Kun edellä esitetyt kaksi testiä on suoritettu peräkkäin, valon läpäisyn vaihtelun keskiarvo

  mitattuna kolmesta näytteestä lisäyksessä 2 määritellyn menettelyn mukaisesti ei saa ylittää arvoa 0,010 (Δtm ≤ 0,010). |
| --- | --- |

3.4.3

Kun edellä esitetyt kaksi testiä on suoritettu peräkkäin, valon läpäisyn vaihtelun keskiarvo
  Image 177
  mitattuna kolmesta näytteestä lisäyksessä 2 määritellyn menettelyn mukaisesti ei saa ylittää arvoa 0,010 (Δtm ≤ 0,010).

| 3.5 | Mekaanisen kulutuksen sieto |
| --- | --- |

3.5

| 3.5.1 | Mekaanisen kulutuksen testausmenetelmä
  Kolmen uuden näytteen (linssin) ulkopinnoille suoritetaan tasaisen mekaanisen kulutuksen testi lisäyksessä 3 määriteltyä menetelmää käyttäen. |
| --- | --- |

3.5.1

Kolmen uuden näytteen (linssin) ulkopinnoille suoritetaan tasaisen mekaanisen kulutuksen testi lisäyksessä 3 määriteltyä menetelmää käyttäen.

| 3.5.2 | Tulokset
  Tämän testin jälkeen | läpäisevyyden |
| --- | --- | --- |

3.5.2

Tämän testin jälkeen

läpäisevyyden
  Image 178

| | ja hajonnan |
| --- | --- |

ja hajonnan
  Image 179

vaihtelut on mitattava lisäyksessä 2 määritellyn menettelyn mukaisesti kohdassa 1.2.1.1 määritellyllä alueella. Kolmen näytteen keskiarvon on oltava sellainen, että

| | Δtm < 0,100 |
| --- | --- |

Δtm < 0,100

| | Δdm < 0,050. |
| --- | --- |

Δdm < 0,050.

| 3.6 | Mahdollisten pinnoitteiden pysyvyyden testaus |
| --- | --- |

3.6

| 3.6.1 | Näytteen valmistelu
  Linssin pinnoitteeseen viilletään partaterällä tai neulalla 20 x 20 mm:n kokoinen ruudukko, jonka ruudut ovat kooltaan noin 2 x 2 mm. Terän tai neulan paineen on oltava riittävä ainakin pinnoitteen leikkaamiseksi. |
| --- | --- |

3.6.1

Linssin pinnoitteeseen viilletään partaterällä tai neulalla 20 x 20 mm:n kokoinen ruudukko, jonka ruudut ovat kooltaan noin 2 x 2 mm. Terän tai neulan paineen on oltava riittävä ainakin pinnoitteen leikkaamiseksi.

| 3.6.2 | Testin kuvaus
  Testissä käytetään teippiä, jonka kiinnitysvoima on 2 N leveyssenttimetriä kohti ±20 prosenttia mitattuna lisäyksessä 4 määritellyissä vakioiduissa olosuhteissa. Teippiä, jonka leveyden on oltava vähintään 25 mm, painetaan vähintään viiden minuutin ajan kohdassa 3.6.1 määritellyllä tavalla valmisteltua pintaa vasten.
  Tämän jälkeen teipin päätä kuormitetaan siten, että kohteena olevaan pintaan nähden kohtisuorassa oleva voima on sama kuin kyseiseen pintaan kohdistuva kiinnitysvoima. Sitten teippi vedetään irti tasaisella nopeudella 1,5 m/s ± 0,2 m/s. |
| --- | --- |

3.6.2

Testissä käytetään teippiä, jonka kiinnitysvoima on 2 N leveyssenttimetriä kohti ±20 prosenttia mitattuna lisäyksessä 4 määritellyissä vakioiduissa olosuhteissa. Teippiä, jonka leveyden on oltava vähintään 25 mm, painetaan vähintään viiden minuutin ajan kohdassa 3.6.1 määritellyllä tavalla valmisteltua pintaa vasten.

Tämän jälkeen teipin päätä kuormitetaan siten, että kohteena olevaan pintaan nähden kohtisuorassa oleva voima on sama kuin kyseiseen pintaan kohdistuva kiinnitysvoima. Sitten teippi vedetään irti tasaisella nopeudella 1,5 m/s ± 0,2 m/s.

| 3.6.3 | Tulokset
  Ruudutettu alue ei saa olla mainittavasti vaurioitunut. Vauriot ruudukon risteyskohdissa tai viiltojen reunoilla sallitaan, jos vaurioitunutta aluetta ei ole enempää kuin 15 prosenttia ruudutetusta alueesta. |
| --- | --- |

3.6.3

Ruudutettu alue ei saa olla mainittavasti vaurioitunut. Vauriot ruudukon risteyskohdissa tai viiltojen reunoilla sallitaan, jos vaurioitunutta aluetta ei ole enempää kuin 15 prosenttia ruudutetusta alueesta.

| 3.7 | Muovimateriaalista valmistetun linssin sisältävien kokonaisten tienvalaisulaitteiden testaaminen |
| --- | --- |

3.7

| 3.7.1 | Linssin pinnan mekaanisen kulutuksen sieto |
| --- | --- |

3.7.1

| 3.7.1.1 | Testit
  Näytteen nro 1 linssille on tehtävä edellä kohdassa 3.5.1 määritelty testi. |
| --- | --- |

3.7.1.1

Näytteen nro 1 linssille on tehtävä edellä kohdassa 3.5.1 määritelty testi.

| 3.7.1.2 | Tulokset |
| --- | --- |

3.7.1.2

| 3.7.1.2.1 | Luokan A, B ja D sekä AFS-järjestelmän osalta testin jälkeen ajovalaisimelle tämän säännön mukaisesti suoritettujen fotometristen mittausten tulokset saavat






  a) | ylittää pisteille B 50 L ja HV määritetyt enimmäisarvot enintään 30 prosentilla ja alittaa pisteelle 75 R määritellyt vähimmäisarvot enintään 10 prosentilla (vasemmanpuoleiseen liikenteeseen tarkoitettujen ajovalaisimien osalta kyseeseen tulevat pisteet B 50 R, HV ja 75 L) |
| --- | --- | --- |

3.7.1.2.1

a)

ylittää pisteille B 50 L ja HV määritetyt enimmäisarvot enintään 30 prosentilla ja alittaa pisteelle 75 R määritellyt vähimmäisarvot enintään 10 prosentilla (vasemmanpuoleiseen liikenteeseen tarkoitettujen ajovalaisimien osalta kyseeseen tulevat pisteet B 50 R, HV ja 75 L)

tai

| b) | ylittää enintään 10 prosentilla pisteelle HV määritetyt vähimmäisarvot, kun kyseessä on ainoastaan kaukovalon tuottava ajovalaisin. |
| --- | --- |

b)

ylittää enintään 10 prosentilla pisteelle HV määritetyt vähimmäisarvot, kun kyseessä on ainoastaan kaukovalon tuottava ajovalaisin.

| 3.7.1.2.2 | Luokan BS, CS, DS ja ES osalta testin jälkeen ajovalaisimelle tämän säännön mukaisesti suoritettujen fotometristen mittausten tulokset saavat






  a) | ylittää enintään 30 prosentilla pisteelle HV määritetyt enimmäisarvot ja alittaa enintään 10 prosentilla pisteille 50 L ja 50 R luokan BS ajovalaisimien tapauksessa ja pisteille 0,86D/3,5R, 0,86D/3,5L luokan CS, DS ja ES ajovalaisimien tapauksessa määritellyt vähimmäisarvot |
| --- | --- | --- |

3.7.1.2.2

a)

ylittää enintään 30 prosentilla pisteelle HV määritetyt enimmäisarvot ja alittaa enintään 10 prosentilla pisteille 50 L ja 50 R luokan BS ajovalaisimien tapauksessa ja pisteille 0,86D/3,5R, 0,86D/3,5L luokan CS, DS ja ES ajovalaisimien tapauksessa määritellyt vähimmäisarvot

tai

| b) | ylittää enintään 10 prosentilla pisteelle HV määritetyt vähimmäisarvot, kun kyseessä on ainoastaan kaukovalon tuottava ajovalaisin. |
| --- | --- |

b)

ylittää enintään 10 prosentilla pisteelle HV määritetyt vähimmäisarvot, kun kyseessä on ainoastaan kaukovalon tuottava ajovalaisin.

| 3.7.1.2.3 | Sumuvalaisimien osalta testin jälkeen linjoille 2 ja 5 määriteltyjen fotometristen mittausten tulokset saavat ylittää määritellyt enimmäisarvot enintään 30 prosentilla. |
| --- | --- |

3.7.1.2.3

| 3.7.2 | Mahdollisten pinnoitteiden pysyvyyden testaus
  Näytteen nro 2 linssille on suoritettava kohdassa 3.6 määritelty testi. |
| --- | --- |

3.7.2

Näytteen nro 2 linssille on suoritettava kohdassa 3.6 määritelty testi.

4.   TUOTANNON VAATIMUSTENMUKAISUUDEN TARKASTUS

| 4.1 | Samaan sarjaan kuuluvat tienvalaisulaitteet tai asennusyksiköt katsotaan tämän säännön mukaisiksi linssien valmistuksessa käytettyjen materiaalien osalta, jos seuraavat vaatimukset täyttyvät: |
| --- | --- |

4.1

| 4.1.1 | näytteiden ulkopinnoissa ei kemiallisten tekijöiden sietotestin eikä puhdistusaineiden ja hiilivetyjen sietotestin jälkeen ole paljain silmin havaittavissa säröjä, lohkeilua eikä muodonmuutoksia (ks. kohdan 3.2.2, 3.4.1 ja 3.4.2) |
| --- | --- |

4.1.1

| 4.1.2 | fotometriset arvot kohdassa 3.7.1.2 tarkoitetuissa mittauspisteissä ovat kohdassa 3.7.1.1 määritellyn testin jälkeen tässä säännössä vaatimustenmukaisuudelle määriteltyjen rajojen sisällä. |
| --- | --- |

4.1.2

| 4.2 | Jos testitulokset eivät täytä vaatimuksia, testit toistetaan toisella sattumanvaraisesti valitulla tienvalaisulaitenäytteellä. |
| --- | --- |

4.2

LIITE 8 – Lisäys 1

Materiaalitestien aikajärjestys

A   Muovimateriaaleille suoritettavat testit (tämän säännön kohdan 1.2 mukaisesti toimitetut linssit tai materiaalinäytteet)

Taulukko A8-1

Materiaalitestien aikajärjestys

| Näytteet | Linssit tai materiaalinäytteet | Linssit |
| --- | --- | --- |
| Testit | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 | 13 | 14 |
| Fotometriset ominaisuudet | | | | | | | | | | | X | X | X | |
| Lämpötilan muutos | | | | | | | | | | | X | X | X | |
| Fotometriset ominaisuudet | | | | | | | | | | | X | X | X | |
| Valon läpäisyn mittaus | X | X | X | X | X | X | X | X | X | | | | | |
| Hajonnan mittaus | X | X | X | | | | X | X | X | | | | | |
| Ilmakehässä esiintyvät aineet | X | X | X | | | | | | | | | | | |
| Valon läpäisyn mittaus | X | X | X | | | | | | | | | | | |
| Kemialliset aineet | X | X | X | | | | | | | | | | | |
| Hajonnan mittaus | X | X | X | | | | | | | | | | | |
| Puhdistusaineet | | | | X | X | X | | | | | | | | |
| Hiilivedyt | | | | X | X | X | | | | | | | | |
| Valon läpäisyn mittaus | | | | X | X | X | | | | | | | | |
| Kuluminen | | | | | | | X | X | X | | | | | |
| Valon läpäisyn mittaus | | | | | | | X | X | X | | | | | |
| Hajonnan mittaus | | | | | | | X | X | X | | | | | |
| Pysyvyys | | | | | | | | | | | | | | X |
| Valonlähteiden tuottaman säteilyn sieto (*1) | | | | | | | | | | X | | | | |

Näytteet

Linssit tai materiaalinäytteet

Linssit

Testit

1

2

3

4

5

6

7

8

9

10

11

12

13

14

Fotometriset ominaisuudet

X

X

X

Lämpötilan muutos

X

X

X

Fotometriset ominaisuudet

X

X

X

Valon läpäisyn mittaus

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Hajonnan mittaus

X

X

X

X

X

X

Ilmakehässä esiintyvät aineet

X

X

X

Valon läpäisyn mittaus

X

X

X

Kemialliset aineet

X

X

X

Hajonnan mittaus

X

X

X

Puhdistusaineet

X

X

X

Hiilivedyt

X

X

X

Valon läpäisyn mittaus

X

X

X

Kuluminen

X

X

X

Valon läpäisyn mittaus

X

X

X

Hajonnan mittaus

X

X

X

Pysyvyys

X

Valonlähteiden tuottaman säteilyn sieto (*1)

X

Taulukko A8-2

Tämän säännön kohdan 3.1.3.4 mukaisesti toimitetuille kokonaisille laitteille, järjestelmille tai niiden osille tehtävät testit

| Testit | Kokonaiset laitteet, järjestelmät tai niiden osat |
| --- | --- |
| Näyte nro |
| 1 | 2 |
| Kuluminen | X | |
| Fotometria | X | |
| Pysyvyys | | X |

Testit

Kokonaiset laitteet, järjestelmät tai niiden osat

Näyte nro

1

2

Kuluminen

X

Fotometria

X

Pysyvyys

X

LIITE 8 – Lisäys 2

Valon hajonnan ja läpäisyn mittausmenetelmä

1   LAITTEET (KS. KUVA A8-I)

Kollimaattori K:n, jolla on puolihajoama β/2 = 17.4 x 104 rd, sädettä rajoittaa 6 mm:n aukolla varustettu himmennin Dτ, jota vasten näytteen alusta sijoitetaan.

Konvergentti akromaattinen linssi L2, jonka pallopoikkeamat on korjattu, yhdistää himmentimen Dτ vastaanottimeen R. Linssin L2 läpimitan on oltava sellainen, että linssi ei himmennä valoa, jonka näyte hajottaa keilaan, jonka puolihuippukulma on β/2 = 14°.

Rengasmainen himmennin DD, jonka kulmat ovat αo/2 = 1° ja αmax/2 = 12°, sijoitetaan linssin L2 kuvapolttotasolle.

Himmentimen läpinäkymätön keskiosa on tarpeen suoraan valonlähteestä tulevan valon eliminoimiseksi. Himmentimen keskiosa on voitava irrottaa valonsäteestä siten, että se palaa täsmälleen alkuperäiseen asentoonsa.

Välimatka L2 Dτ ja linssin L2 polttoväli F2 (1) on valittava niin, että Dτ:n kuva peittää täysin vastaanottimen R.

Kun alkutulovalovirtaan viitataan 1 000 yksikkönä, kunkin lukeman absoluuttisen tarkkuuden on oltava parempi kuin 1 yksikkö.

Image 180

2   MITTAUKSET

Otetaan seuraavat lukemat:

Taulukko A8-3

Lukemat

| Lukema | Näytteen kanssa | DD:n keskiosan kanssa | Muuttuja |
| --- | --- | --- | --- |
| T1 | Ei | Ei | Tulovalovirta alkulukemassa |
| T2 | Kyllä
  (ennen testiä) | Ei | Uuden materiaalin läpäisemä valovirta 24 asteen kentässä |
| T3 | Kyllä
  (testin jälkeen) | Ei | Testatun materiaalin läpäisemä valovirta 24 asteen kentässä |
| T4 | Kyllä
  (ennen testiä) | Kyllä | Uuden materiaalin hajottama valovirta |
| T5 | Kyllä
  (testin jälkeen) | Kyllä | Testatun materiaalin hajottama valovirta |

Lukema

Näytteen kanssa

DD:n keskiosan kanssa

Muuttuja

T1

Ei

Ei

Tulovalovirta alkulukemassa

T2

Kyllä

(ennen testiä)

Ei

Uuden materiaalin läpäisemä valovirta 24 asteen kentässä

T3

Kyllä

(testin jälkeen)

Ei

Testatun materiaalin läpäisemä valovirta 24 asteen kentässä

T4

Kyllä

(ennen testiä)

Kyllä

Uuden materiaalin hajottama valovirta

T5

Kyllä

(testin jälkeen)

Kyllä

Testatun materiaalin hajottama valovirta

LIITE 8 – Lisäys 3

Suihkutustestausmenetelmä

1.   TESTAUSLAITTEET

| 1.1 | Suihkutin
  Käytettävässä suihkuttimessa on oltava läpimitaltaan 1,3 mm:n suutin, joka mahdollistaa 0,24 ± 0,02 litran nestevirran minuutissa käyttöpaineella 6,0 bar –0/+0,5 bar.
  Näissä käyttöolosuhteissa aikaansaatavan suihkun on oltava läpimitaltaan 170 mm ± 50 mm kulumiselle altistetulla pinnalla, joka on 380 mm ± 10 mm:n etäisyydellä suuttimesta. |
| --- | --- |

1.1

Käytettävässä suihkuttimessa on oltava läpimitaltaan 1,3 mm:n suutin, joka mahdollistaa 0,24 ± 0,02 litran nestevirran minuutissa käyttöpaineella 6,0 bar –0/+0,5 bar.

Näissä käyttöolosuhteissa aikaansaatavan suihkun on oltava läpimitaltaan 170 mm ± 50 mm kulumiselle altistetulla pinnalla, joka on 380 mm ± 10 mm:n etäisyydellä suuttimesta.

| 1.2 | Testiseos
  Testiseos koostuu






  a) | silikahiekasta, jonka kovuus on 7 Mohrin asteikolla, raekoko 0–0,2 mm, jakauma lähes normaali ja kulmakerroin 1,8–2, |
| --- | --- | --- |

1.2

Testiseos koostuu

a)

silikahiekasta, jonka kovuus on 7 Mohrin asteikolla, raekoko 0–0,2 mm, jakauma lähes normaali ja kulmakerroin 1,8–2,

| b) | vedestä, jonka kovuus on enintään 205 g/m3, niin, että seoksessa on 25 g hiekkaa vesilitraa kohti. |
| --- | --- |

b)

vedestä, jonka kovuus on enintään 205 g/m3, niin, että seoksessa on 25 g hiekkaa vesilitraa kohti.

2.   TESTI

Valaisimien linssien ulkopinnat on altistettava kerran tai useammin edellä esitetyllä tavalla tuotetun hiekkasuihkun vaikutukselle. Suihku on suunnattava lähes kohtisuoraan testattavalle pinnalle.

Kuluminen tarkastetaan yhden tai useamman lasinäytteen avulla, jotka on vertailua varten asetettu testattavien linssien läheisyyteen. Seosta suihkutetaan, kunnes muutos näytteiden aikaansaaman valon hajonnassa mitattuna lisäyksessä 2 määritellyllä menetelmällä on sellainen, että:

Image 181

Testauksessa voidaan käyttää useita vertailunäytteitä sen tarkistamiseksi, että koko testattava pinta on tasaisesti kulunut.

LIITE 8 – Lisäys 4

Teipin pysyvyystesti

1.   TARKOITUS

Tämän menetelmän avulla pystytään vakio-olosuhteissa määrittämään teipin lineaarinen kiinnitysvoima lasilevyyn nähden.

2.   PERIAATE

Mitataan voima, joka tarvitaan irrottamaan teippi lasilevystä 90 asteen kulmassa.

3.   YMPÄRISTÖOLOSUHTEET

Ympäristön lämpötilan on oltava 23 °C ± 5 °C ja suhteellisen kosteuden 65 ± 15 prosenttia.

4.   TESTIKAPPALEET

Ennen testiä kiinnitysteipin näyterullaa on pidettävä 24 tunnin ajan määritellyissä ympäristöolosuhteissa (ks. kohta 3).

Kustakin rullasta testataan viisi 400 mm:n pituista testikappaletta. Kyseiset testikappaleet otetaan rullasta, kun teipistä on irrotettu kolme ensimmäistä kierrosta.

5.   MENETTELY

Testi on suoritettava 3 kohdassa määritellyissä olosuhteissa.

Teipistä otetaan viisi testikappaletta siten, että teippiä rullataan auki rullan säteen suuntaisesti nopeudella, joka on noin 300 mm/s. Sitten kappaleet kiinnitetään 15 sekunnin kuluessa seuraavassa esitetyllä tavalla:

Teippi kiinnitetään lasilevyyn asteittain sormen kevyellä pituussuuntaisella hankaavalla liikkeellä teippiä liiallisesti painamatta niin, että teipin ja lasilevyn väliin ei jää ilmakuplia.

Yhdistelmä jätetään edellä määriteltyihin ympäristöolosuhteisiin 10 minuutin ajaksi.

Testikappaletta irrotetaan noin 25 mm:n verran levystä testikappaleeseen nähden kohtisuorasti.

Levy kiinnitetään paikalleen ja teipin irrallinen pää käännetään 90 asteen kulmaan. Teippi kiristetään siten, että teipin ja levyn välinen rajaviiva on kohtisuorassa kiristysvoiman suuntaan ja levyyn nähden.

Teippi vedetään irti nopeudella 300 mm/s ± 30 mm/s ja tarvittava voima kirjataan.

6.   TULOKSET

Saadut viisi arvoa asetetaan järjestykseen, ja mediaanin arvo on mittauksen tulos. Arvo ilmaistaan newtoneina teipin leveyssenttimetriä kohti.

---

(*1)  Tämä testi koskee etusumuvalaisimia, jotka on varustettu kaasupurkausvalonlähteillä, ajovalaisimia ja AFS-järjestelmiä.

*1

(1)  L2:n osalta suositellaan käytettäväksi noin 80 mm:n polttoväliä.

1

---

LIITE 9

LED-moduuleja ja tienvalaisulaitteita (kulmavalaisimia lukuun ottamatta), mukaan lukien LED-moduulit ja/tai LED-valonlähteet, koskevat vaatimukset

1.   LED-MODUULEJA KOSKEVAT YLEISET VAATIMUKSET

| 1.1 | Jokaisen testattavaksi toimitetun LED-moduulinäytteen on vastattava sitä koskevia tämän säännön vaatimuksia, kun testaus tehdään käyttäen mukana mahdollisesti toimitettuja elektronisia valonlähteen säätölaitteita. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | LED-moduulien on oltava sellaisia, että ne pysyvät hyvässä toimintakunnossa tavanomaisessa käytössä. Niissä ei myöskään saa ilmetä suunnittelu- tai valmistusvirheitä. Jos jokin LED-moduulin valodiodeista ei täytä vaatimuksia, myöskään moduulin ei katsota täyttävän vaatimuksia. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | LED-moduulien on oltava asiattomalta käsittelyltä suojattuja. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | Irrotettavien LED-moduulien on oltava rakenteeltaan sellaisia, että |
| --- | --- |

1.4

| 1.4.1 | jos LED-moduuli poistetaan ja korvataan toisella hakijan toimittamalla moduulilla, jossa on sama valonlähteen tunnistuskoodi, ajovalaisimen tai AFS-järjestelmän fotometriset vaatimukset täyttyvät; |
| --- | --- |

1.4.1

| 1.4.2 | samassa valaisinrungossa olevia LED-moduuleja, joiden valonlähteen tunnistuskoodit ovat erilaiset, ei voida vaihtaa keskenään. |
| --- | --- |

1.4.2

2.   LED-MODUULIEN VALMISTUS

| 2.1 | LED-moduulien valodiodit on varustettava sopivilla kiinnitysosilla. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Kiinnitysosien on oltava kestäviä, ja niiden on kiinnityttävä tukevasti valodiodeihin ja LED-moduuliin. |
| --- | --- |

2.2

3.   TESTAUSOLOSUHTEET

| 3.1 | Hakemus |
| --- | --- |

3.1

| 3.1.1 | Kaikki näytteet on testattava kohdan 4 mukaisesti. |
| --- | --- |

3.1.1

| 3.1.2 | LED-moduuleissa käytettävien valonlähteiden on oltava E-säännön nro 48 kohdassa 2.7.1 tarkoitettuja valodiodeja, varsinkin näkyvää säteilyä tuottavien elementtien osalta. Muunlaisia valonlähteitä ei sallita. |
| --- | --- |

3.1.2

| 3.2 | Testausolosuhteet |
| --- | --- |

3.2

| 3.2.1 | LED-moduulien testausolosuhteet
  Kaikki näytteet on testattava tämän säännön kohdassa 4.6.4 määritellyissä olosuhteissa. Ellei tässä liitteessä muuta määrätä, LED-moduulit on testattava valmistajan toimittaman laitteen sisällä. |
| --- | --- |

3.2.1

Kaikki näytteet on testattava tämän säännön kohdassa 4.6.4 määritellyissä olosuhteissa. Ellei tässä liitteessä muuta määrätä, LED-moduulit on testattava valmistajan toimittaman laitteen sisällä.

| 3.2.2 | LED-valonlähteiden testausolosuhteet
  Kaikki näytteet on testattava tämän säännön kohdassa 4.6.3 määritellyissä olosuhteissa. |
| --- | --- |

3.2.2

Kaikki näytteet on testattava tämän säännön kohdassa 4.6.3 määritellyissä olosuhteissa.

| 3.2.3 | Ympäristön lämpötila
  Sähköisiä ja fotometrisia ominaisuuksia mitattaessa laitetta on käytettävä kuivassa ja ilmavirrattomassa ympäristössä, jonka lämpötila on 23 °C ± 5 °C. |
| --- | --- |

3.2.3

Sähköisiä ja fotometrisia ominaisuuksia mitattaessa laitetta on käytettävä kuivassa ja ilmavirrattomassa ympäristössä, jonka lämpötila on 23 °C ± 5 °C.

| 3.3 | Vanhennus
  Hakijan pyynnöstä LED-moduulia on käytettävä 15 tunnin ajan, minkä jälkeen se on jäähdytettävä ympäristön lämpötilaan ennen tässä säännössä määriteltyjen testien aloittamista. |
| --- | --- |

3.3

Hakijan pyynnöstä LED-moduulia on käytettävä 15 tunnin ajan, minkä jälkeen se on jäähdytettävä ympäristön lämpötilaan ennen tässä säännössä määriteltyjen testien aloittamista.

4.   ERITYISET VAATIMUKSET JA TESTIT

| 4.1 | Värintoisto |
| --- | --- |

4.1

| 4.1.1 | Punainen komponentti
  Tämän säännön kohdassa 4.16 tarkoitettujen määräysten lisäksi
  LED-moduulin tai LED-moduuleja sisältävän laitteen tuottaman valon punaisen komponentin on (jännitteellä 50 V ajovalaisimien ja AFS-järjestelmien osalta) testattaessa oltava sellainen, että





  jossa






  Ee(λ) | (yksikkö: W) on säteilyvoimakkuuden spektrijakauma, |
| --- | --- | --- |
| V(λ) (yksikkö: 1) | on spektrivalovoima, |
| (λ) | (yksikkö: nm) on aallonpituus. |

4.1.1

Tämän säännön kohdassa 4.16 tarkoitettujen määräysten lisäksi

LED-moduulin tai LED-moduuleja sisältävän laitteen tuottaman valon punaisen komponentin on (jännitteellä 50 V ajovalaisimien ja AFS-järjestelmien osalta) testattaessa oltava sellainen, että

Image 182

jossa

Ee(λ)

(yksikkö: W) on säteilyvoimakkuuden spektrijakauma,

V(λ) (yksikkö: 1)

on spektrivalovoima,

(λ)

(yksikkö: nm) on aallonpituus.

Tämä arvo lasketaan yhden nanometrin välein.

| 4.2 | UV-säteily
  Vähäistä UV-säteilyä tuottavan LED-moduulin tuottaman UV-säteilyn on oltava sellaista, että





  jossa






  S(λ) (yksikkö: 1) | on spektrinen painotuskerroin, |
| --- | --- | --- |
| km = 683 lm/W | on säteilyn valotehon enimmäisarvo. |

4.2

Vähäistä UV-säteilyä tuottavan LED-moduulin tuottaman UV-säteilyn on oltava sellaista, että

Image 183

jossa

S(λ) (yksikkö: 1)

on spektrinen painotuskerroin,

km = 683 lm/W

on säteilyn valotehon enimmäisarvo.

(Muiden symbolien selitykset kohdassa 4.1.1.)

Tämä arvo lasketaan yhden nanometrin välein. UV-säteilyarvo painotetaan taulukossa A9-1 esitettyjen arvojen mukaisesti.

Taulukko A9-1

UV-taulukko: Arvot ovat IRPA/INIRC-komission ohjeen ”Guidelines on limits of exposure to ultraviolet radiation” mukaiset. Aallonpituudet (nanometreinä) ovat edustavia. Muut arvot on interpoloitava.

| | S(λ) | | | S(λ) | | | S(λ) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 250 | 0,430 | | 305 | 0,060 | | 355 | 0,00016 |
| 255 | 0,520 | 310 | 0,015 | 360 | 0,00013 |
| 260 | 0,650 | 315 | 0,003 | 365 | 0,00011 |
| 265 | 0,810 | 320 | 0,001 | 370 | 0,00009 |
| 270 | 1,000 | 325 | 0,00050 | 375 | 0,000077 |
| 275 | 0,960 | 330 | 0,00041 | 380 | 0,000064 |
| 280 | 0,880 | 335 | 0,00034 | 385 | 0,000053 |
| 285 | 0,770 | 340 | 0,00028 | 390 | 0,000044 |
| 290 | 0,640 | 345 | 0,00024 | 395 | 0,000036 |
| 295 | 0,540 | 350 | 0,00020 | 400 | 0,000030 |
| 300 | 0,300 | | | | |

S(λ)

S(λ)

S(λ)

250

0,430

305

0,060

355

0,00016

255

0,520

310

0,015

360

0,00013

260

0,650

315

0,003

365

0,00011

265

0,810

320

0,001

370

0,00009

270

1,000

325

0,00050

375

0,000077

275

0,960

330

0,00041

380

0,000064

280

0,880

335

0,00034

385

0,000053

285

0,770

340

0,00028

390

0,000044

290

0,640

345

0,00024

395

0,000036

295

0,540

350

0,00020

400

0,000030

300

0,300

| 4.3 | LED-valonlähteitä ja/tai LED-moduuleja sisältävän laitteen lämpöstabiilius |
| --- | --- |

4.3

| 4.3.1 | Valovoima |
| --- | --- |

4.3.1

| 4.3.1.1 | Laitteen fotometrinen mittaus on tehtävä yhden minuutin toiminnassa olon jälkeen kyseiselle toiminnolle jäljempänä täsmennetyssä testipisteessä. Näissä mittauksissa suuntaus voi olla likimääräinen, mutta se on säilytettävä ennen ja jälkeen tehtävien mittausten suhdetta varten.
  Mitattavat testipisteet:






  Lähivalo: | 25R luokan A, B ja D ajovalaisimen osalta |
| --- | --- | --- |
| | 50V luokan AS, BS, CS, DS ja ES ajovalaisimien osalta |
| | 25RR AFS-järjestelmien osalta |
| Kaukovalo: | H – V |
| Etusumuvalaisimet: | vaakasuunnassa 0° pystysuunnassa 2,5°D |

4.3.1.1

Mitattavat testipisteet:

Lähivalo:

25R luokan A, B ja D ajovalaisimen osalta

50V luokan AS, BS, CS, DS ja ES ajovalaisimien osalta

25RR AFS-järjestelmien osalta

Kaukovalo:

H – V

Etusumuvalaisimet:

vaakasuunnassa 0° pystysuunnassa 2,5°D

| 4.3.1.2 | Valaisinta pidetään toiminnassa kunnes fotometrinen stabiilius on saavutettu. Fotometristen ominaisuuksien katsotaan olevan stabiilit, kun fotometrisen arvon vaihtelu on pienempi kuin 3 prosenttia minkä tahansa 15 minuutin pituisen jakson aikana. Kun stabiilius on saavutettu, suoritetaan kaikki fotometriset mittaukset kulloistakin laitetta koskevien vaatimusten mukaisesti. Valaisimen mittaukset on tehtävä kaikissa kyseistä laitetta koskevissa testipisteissä. |
| --- | --- |

4.3.1.2

| 4.3.1.3 | Lasketaan kohdan 4.3.1.1 mukaisesti fotometrisestä testipisteestä saadun arvon ja kohdan 4.3.1.2 mukaisesti määritetyn pisteen arvon välinen suhde. |
| --- | --- |

4.3.1.3

| 4.3.1.4 | Kun fotometrinen stabiilius on saavutettu, edellä laskettua suhdetta sovelletaan jäljellä oleviin testipisteisiin, jotta saadaan uusi fotometrinen taulukko, jossa esitetään kaikki fotometriset arvot yhden minuutin toiminnan jälkeen. |
| --- | --- |

4.3.1.4

| 4.3.1.5 | Valovoiman arvojen, jotka on mitattu yhden minuutin toiminnan jälkeen ja fotometrisen stabiiliuden saavuttamisen jälkeen, on oltava vähimmäis- ja enimmäisvaatimusten mukaisia. |
| --- | --- |

4.3.1.5

| 4.3.2 | Väri
  Säteilevän valon värin on oltava vaaditulla värialueella sekä yhden minuutin toiminnan jälkeen että kohdan 4.3.1.2 mukaisesti saavutetun fotometrisen stabiiliuden jälkeen mitattuna. |
| --- | --- |

4.3.2

Säteilevän valon värin on oltava vaaditulla värialueella sekä yhden minuutin toiminnan jälkeen että kohdan 4.3.1.2 mukaisesti saavutetun fotometrisen stabiiliuden jälkeen mitattuna.

5.   PÄÄASIALLISEN LÄHIVALON TUOTTAVIEN LED-MODUULIEN NIMELLISVALOVIRTA MITATAAN SEURAAVASTI:

| 5.1 | LED-moduulien on oltava tämän säännön kohdan 3.1.3 mukaisessa teknisessä eritelmässä kuvatun järjestelyn mukaisia. Tutkimuslaitoksen on hakijan pyynnöstä poistettava (sekundaariset) optiset komponentit työkaluilla. Tämä menettely ja jäljempänä esitetyt mittausolosuhteet on kuvattava testausselosteessa. |
| --- | --- |

5.1

| 5.2 | Hakijan on toimitettava yksi kunkin tyypin moduuli ja tarvittaessa valonlähteen säätölaite sekä riittävät ohjeet.
  Sopiva lämpötilan hallintalaite (esim. jäähdytyslevy) voidaan toimittaa, jotta voidaan simuloida lämpöoloja, jotka ovat samanlaisia kuin vastaavassa ajovalaisin- tai AFS-sovelluksessa.
  Ennen kutakin testiä LED-moduulia on pidettävä toiminnassa vähintään seitsemänkymmentäkaksi tuntia samoissa olosuhteissa kuin vastaava ajovalaisinsovellus.
  Jos käytetään kokoavaa pallopintaa, pallon vähimmäishalkaisija on yksi metri ja vähintään kymmenkertainen LED-moduulin suurimpaan mittaan verrattuna, sen mukaan kumpi näistä on suurempi. Valovirtamittaukset voidaan tehdä myös integroimalla käyttäen goniofotometriä. Ympäristön lämpötilaa, asettelua jne. koskevat CIE:n julkaisun 84 – 1989 määräykset on otettava huomioon.
  LED-moduuli on pidettävä sytytettynä noin tunnin ajan suljetussa pallossa tai goniofotometrissä.
  Valovirta mitataan sen jälkeen, kun on saavutettu stabiilius kohdassa 4.3.1.2 kuvatulla tavalla. |
| --- | --- |

5.2

Sopiva lämpötilan hallintalaite (esim. jäähdytyslevy) voidaan toimittaa, jotta voidaan simuloida lämpöoloja, jotka ovat samanlaisia kuin vastaavassa ajovalaisin- tai AFS-sovelluksessa.

Ennen kutakin testiä LED-moduulia on pidettävä toiminnassa vähintään seitsemänkymmentäkaksi tuntia samoissa olosuhteissa kuin vastaava ajovalaisinsovellus.

Jos käytetään kokoavaa pallopintaa, pallon vähimmäishalkaisija on yksi metri ja vähintään kymmenkertainen LED-moduulin suurimpaan mittaan verrattuna, sen mukaan kumpi näistä on suurempi. Valovirtamittaukset voidaan tehdä myös integroimalla käyttäen goniofotometriä. Ympäristön lämpötilaa, asettelua jne. koskevat CIE:n julkaisun 84 – 1989 määräykset on otettava huomioon.

LED-moduuli on pidettävä sytytettynä noin tunnin ajan suljetussa pallossa tai goniofotometrissä.

Valovirta mitataan sen jälkeen, kun on saavutettu stabiilius kohdassa 4.3.1.2 kuvatulla tavalla.

---

LIITE 10

Yleisesitys pääasiallisesta lähivalosta ja valon tuottamiseen osallistuvista toiminnoista ja näitä vastaavista valonlähdevalinnoista

Image 184

  Kuva A10-I Yleisesitys

---

LIITE 11

Vertailukeskipiste

Jos vaaditaan:

Image 185

  Kuva A11-I Vertailukeskipiste

a = vähintään 2 mm

Valinnainen vertailukeskipisteen merkki on sijoitettava linssille lähivalon vertailuakselin leikkauskohtaan ja kaukovalojen linsseille silloin, kun ne eivät ole ryhmitettynä, yhdistettynä tai rakenteellisesti yhdistettynä lähivalon kanssa, sekä etusumuvalon linssille.

Vertailukeskipisteen merkki on kuvassa A11-I esitetty projektiona linssiin nähden kuta kuinkin tangentiaalisella tasolla. Merkin muodostavat viivat voivat olla yhtenäisiä tai katkoviivoja.

---

LIITE 12

Jännitemerkinnät

| Kuva A12-I Jännitemerkintä A




  Tämä merkintä on sijoitettava kunkin sellaisen ajovalaisimen päärunkoon, joka sisältää vain kaasupurkausvalonlähteitä ja virranrajoittimen, sekä kaikkiin ulkopuolisiin virranrajoittimen osiin.
  Virranrajoittimet on tarkoitettu nn voltin järjestelmään. | Kuva A12-II Jännitemerkintä B




  Tämä merkintä on sijoitettava kunkin sellaisen ajovalaisimen päärunkoon, joka sisältää ainakin yhden kaasupurkausvalonlähteen ja virranrajoittimen.
  Virranrajoittimet on tarkoitettu nn voltin järjestelmään.
  Mikään ajovalaisimen sisältämistä hehkulankavalonlähteistä ei ole tarkoitettu 24 voltin järjestelmään. |
| --- | --- |

Image 186

  Kuva A12-I Jännitemerkintä A

Tämä merkintä on sijoitettava kunkin sellaisen ajovalaisimen päärunkoon, joka sisältää vain kaasupurkausvalonlähteitä ja virranrajoittimen, sekä kaikkiin ulkopuolisiin virranrajoittimen osiin.

Virranrajoittimet on tarkoitettu nn voltin järjestelmään.

Image 187

  Kuva A12-II Jännitemerkintä B

Tämä merkintä on sijoitettava kunkin sellaisen ajovalaisimen päärunkoon, joka sisältää ainakin yhden kaasupurkausvalonlähteen ja virranrajoittimen.

Virranrajoittimet on tarkoitettu nn voltin järjestelmään.

Mikään ajovalaisimen sisältämistä hehkulankavalonlähteistä ei ole tarkoitettu 24 voltin järjestelmään.

---

LIITE 13

Hyväksyntämerkit

Seuraavat hyväksyntämerkit annetaan ainoastaan esimerkkeinä, ja kaikki muut tämän säännön kohdan 3.3 mukaisesti järjestetyt merkit ovat hyväksyttäviä.

1.   Yksittäisen tienvalaisulaitteen hyväksyntämerkki

| Kuva A13-I Esimerkki 1




  a = ks. tämän säännön kohta 3.3.1.2.1 | Ohessa esitetyllä hyväksyntämerkillä varustettu laite on Alankomaissa (E4) tämän säännön nojalla hyväksyntänumerolla 19243 hyväksytty AFS-järjestelmän asennusyksikkö.
  Tunnuksen 149R jäljessä olevasta numerosta käy ilmi, että hyväksyntä on myönnetty tämän säännön vaatimusten mukaisesti säännön ollessa alkuperäisessä (00) muodossaan.
  Toimintojen tunnusmerkinnät osoittavat, että hyväksyntä on myönnetty kaukovaloille (R) sekä luokkien C ja V lähivaloille. Kaksikärkinen nuoli osoittaa, että lähivalo soveltuu kummankinpuoleiseen liikenteeseen optisen komponentin tai valonlähteen säädön ansiosta. Luokan C lähivalot, luokan V lähivalot ja kaukovalot täyttävät kääntyviin valoihin sovellettavat määräykset, kuten T-kirjain osoittaa. R-kirjaimen yläpuolella oleva viiva osoittaa, että järjestelmän kyseisellä sivulla on useampi kuin yksi kaukovalot tuottava asennusyksikkö.
  Luku 30 ilmaisee, että kaukovalojen enimmäisvalovoima on 123 625 –145 125 kandelaa. |
| --- | --- |
| Kuva A13-II Esimerkki 2 | Ohessa esitetyllä hyväksyntämerkillä varustettu valaisin on ainoastaan vasemmanpuoleiseen liikenteeseen (nuoli) tarkoitettu kaasupurkauslähivalaisin (DC), jossa käytetään muovilinssiä (PL) ja joka on hyväksytty Ranskassa (E2) tämän säännön 149R alkuperäisen muutossarjan (00) mukaisesti ja yhdistetty merkkivalolaitteita koskevan säännön 148R alkuperäisen muutossarjan (00) mukaiseen etuvalaisimeen (A). Molemmat valaisimet (toiminnot) on hyväksytty hyväksyntänumerolla 3223. |

Image 188

  Kuva A13-I Esimerkki 1

a = ks. tämän säännön kohta 3.3.1.2.1

Ohessa esitetyllä hyväksyntämerkillä varustettu laite on Alankomaissa (E4) tämän säännön nojalla hyväksyntänumerolla 19243 hyväksytty AFS-järjestelmän asennusyksikkö.

Tunnuksen 149R jäljessä olevasta numerosta käy ilmi, että hyväksyntä on myönnetty tämän säännön vaatimusten mukaisesti säännön ollessa alkuperäisessä (00) muodossaan.

Toimintojen tunnusmerkinnät osoittavat, että hyväksyntä on myönnetty kaukovaloille (R) sekä luokkien C ja V lähivaloille. Kaksikärkinen nuoli osoittaa, että lähivalo soveltuu kummankinpuoleiseen liikenteeseen optisen komponentin tai valonlähteen säädön ansiosta. Luokan C lähivalot, luokan V lähivalot ja kaukovalot täyttävät kääntyviin valoihin sovellettavat määräykset, kuten T-kirjain osoittaa. R-kirjaimen yläpuolella oleva viiva osoittaa, että järjestelmän kyseisellä sivulla on useampi kuin yksi kaukovalot tuottava asennusyksikkö.

Luku 30 ilmaisee, että kaukovalojen enimmäisvalovoima on 123 625 –145 125 kandelaa.

Image 189

  Kuva A13-II Esimerkki 2

Ohessa esitetyllä hyväksyntämerkillä varustettu valaisin on ainoastaan vasemmanpuoleiseen liikenteeseen (nuoli) tarkoitettu kaasupurkauslähivalaisin (DC), jossa käytetään muovilinssiä (PL) ja joka on hyväksytty Ranskassa (E2) tämän säännön 149R alkuperäisen muutossarjan (00) mukaisesti ja yhdistetty merkkivalolaitteita koskevan säännön 148R alkuperäisen muutossarjan (00) mukaiseen etuvalaisimeen (A). Molemmat valaisimet (toiminnot) on hyväksytty hyväksyntänumerolla 3223.

2.   Ryhmitettyjen, yhdistettyjen tai rakenteellisesti yhdistettyjen valaisimien hyväksyntämerkki

| Huomautus: | Pysty- ja vaakasuorat viivat kuvaavat merkkivalon muotoa kaavamaisesti. Ne eivät ole osa hyväksyntämerkkiä. |
| --- | --- |

Huomautus:

Image 190

  Kuva A13-III Esimerkki 3

Image 191

  Kuva A13-IV Esimerkki 4-a

| Huomautus: | Kuvissa A13-III ja A13-IV esitetyt esimerkit vastaavat hyväksyntämerkillä varustettua valaisinlaitetta, joka koostuu seuraavista osista:






  a) | Etuvalaisin, joka on hyväksytty E-säännön nro 148 muutossarjan 00 mukaisesti. Vaakasuuntainen nuoli osoittaa sivun, jolla fotometriset vaatimukset täyttyvät 80° H -kulmaan asti. |
| --- | --- | --- |

Huomautus:

a)

Etuvalaisin, joka on hyväksytty E-säännön nro 148 muutossarjan 00 mukaisesti. Vaakasuuntainen nuoli osoittaa sivun, jolla fotometriset vaatimukset täyttyvät 80° H -kulmaan asti.

| b) | Luokan B ajovalaisin, jonka lähivalo on suunniteltu vain oikeanpuoleista liikennettä varten, jonka kaukovalon enimmäisvoimakkuus on 123,625–145,125 kandelaa (kuten luku 30 osoittaa), joka on hyväksytty tämän säännön, sellaisena kuin se on muutettuna muutossarjalla 00, vaatimusten mukaisesti ja joka sisältää muovimateriaalista valmistetun linssin. |
| --- | --- |

b)

Luokan B ajovalaisin, jonka lähivalo on suunniteltu vain oikeanpuoleista liikennettä varten, jonka kaukovalon enimmäisvoimakkuus on 123,625–145,125 kandelaa (kuten luku 30 osoittaa), joka on hyväksytty tämän säännön, sellaisena kuin se on muutettuna muutossarjalla 00, vaatimusten mukaisesti ja joka sisältää muovimateriaalista valmistetun linssin.

| c) | Etusumuvalaisin, joka on hyväksytty tämän säännön muutossarjan 00 mukaisesti ja joka sisältää muovimateriaalista valmistetun linssin. |
| --- | --- |

c)

Etusumuvalaisin, joka on hyväksytty tämän säännön muutossarjan 00 mukaisesti ja joka sisältää muovimateriaalista valmistetun linssin.

| d) | Luokan 1a etusuuntavalaisin, joka on hyväksytty E-säännön nro 148 muutossarjan 00 mukaisesti. |
| --- | --- |

d)

Luokan 1a etusuuntavalaisin, joka on hyväksytty E-säännön nro 148 muutossarjan 00 mukaisesti.

Tämä esimerkki esittää mukautuvaa etuvalaisujärjestelmää, joka koostuu kahdesta ajoneuvon vasemmalla sivulla olevasta asennusyksiköstä ja yhdestä oikealla sivulla olevasta asennusyksiköstä.

Yllä olevilla hyväksyntämerkeillä varustettu järjestelmä on tämän säännön määräysten (säännön alkuperäinen versio) mukainen sekä vasemmanpuoleiseen liikenteeseen tarkoitettujen lähivalojen että sellaisten kaukovalojen osalta, joiden enimmäisvalovoima on 123 625–145 125 kandelaa (kuten luku 30 osoittaa) ja jotka on ryhmitetty E-säännön nro 148 muutossarjan 00 mukaisesti hyväksytyn etuvalaisimen ja luokan 1a etusuuntavalaisimen kanssa.

Järjestelmän (vasemmanpuoleinen) asennusyksikkö nro 1 on suunniteltu vahvistamaan luokan C lähivaloja ja luokan E lähivaloja. C-kirjaimen ylle vedetty viiva osoittaa, että useammasta kuin yhdestä kyseisen sivun asennusyksiköstä vahvistetaan luokan C lähivaloja. Tunnusluettelon jälkeen oikealle puolelle sijoitettu T-kirjain osoittaa, että sekä luokan C lähivalot että luokan E lähivalot ovat kääntyviä.

Järjestelmän (vasemmanpuoleinen) asennusyksikkö nro 3 on tarkoitettu tuottamaan toinen osa luokan C lähivaloista kyseiseltä sivulta (kuten C-kirjaimen ylle vedetty viiva osoittaa) ja luokan W lähivalo. Tämän lisävalaisinyksikön tapauksessa ei ole tarpeen merkitä ympyrään sijoitettua E-kirjainta ja maan tunnusnumeroa.

Järjestelmän (oikeanpuoleinen) asennusyksikkö nro 2 on suunniteltu vahvistamaan luokan C lähivaloja ja luokan E lähivaloja, jotka molemmat ovat kääntyviä, sekä luokan W lähivaloja.

| Huomautus: | Edellä mainitussa esimerkissä järjestelmän eri asennusyksiköillä on oltava sama hyväksyntänumero. |
| --- | --- |

Huomautus:

3.   Valonlähdemoduulien tunnuskoodi

Image 193

  Kuva A13-VI Valonlähdemoduulin merkintä

Kuvassa A13-VI olevalla tunnuskoodilla merkitty valonlähdemoduuli on hyväksytty yhdessä sellaisen valaisimen kanssa, joka on hyväksytty Italiassa (E3) hyväksyntänumerolla 17325.

Image 194

  Kuva A13-VII Valaisinyksikön merkintä

Kuvassa A13-VII olevalla tunnuskoodilla merkitty lisävalaisinyksikkö on hyväksytty yhdessä sellaisen ajovalaisimen kanssa, joka on alun perin hyväksytty Japanissa (E43) hyväksyntänumerolla 1234.

---

LIITE 14

Erittelylomakkeet

Enimmäiskoko: A4 (210 x 297 mm)

Mukautuvan etuvalaisujärjestelmän erittelylomake nro 1

Järjestelmän tuottamiin valaistustoimintoihin ja toimintamuotoihin liittyvät AFS-ohjaussignaalit

| AFS-ohjaussignaali | Signaalin käyttämät valaisinten toimintamuodot (1) | Tekniset ominaisuudet (2)

  (jatketaan tarvittaessa erillisellä sivulla) |
| --- | --- | --- |
| Lähivalo | Kaukovalo |
| | Luokka C | | Luokka V | | Luokka E | | Luokka W | |
| | | | | | | | | | | | | | |
| Ei / vakio | | X | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | | |
| V-signaali | | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | | |
| E-signaali | | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | | |
| W-signaali | | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | | |
| T-signaali | | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | | |
| Muut signaalit (3) | | | | | | | | | | | | | |

AFS-ohjaussignaali

Signaalin käyttämät valaisinten toimintamuodot (1)

Tekniset ominaisuudet (2)

(jatketaan tarvittaessa erillisellä sivulla)

Lähivalo

Kaukovalo

Luokka C

Luokka V

Luokka E

Luokka W

Ei / vakio

X

V-signaali

E-signaali

W-signaali

T-signaali

Muut signaalit (3)

Mukautuvan etuvalaisujärjestelmän erittelylomake nro 2

Valorajat sekä valaisinyksiköiden säätölaitteet ja -menetelmät

| Valaisinyksikkö nro (4) | Valoraja (5) | Säätölaite | Ominaisuudet ja mahdolliset lisämääräykset (8) |
| --- | --- | --- | --- |
| Valaisinyksikkö tuottaa yhden tai useamman lähivalojen valorajan tai vaikuttaa valorajojen muodostumiseen | pystysuuntaan | vaakasuuntaan |
| tämän säännön liitteen 5 mukaisesti (6) | ja tämän säännön kohdan 5.3.5.1 määräyksiä noudatetaan (6) | Erillinen (”pääyksikkö”) (6),  (9) | Kytketty pääyksikköön nro (7) | Erillinen (”pääyksikkö”) (6),  (9) | Kytketty pääyksikköön nro (7) |
| 1 | kyllä / ei | kyllä / ei | kyllä / ei | . . . . | kyllä / ei | . . . . | |
| 2 | kyllä / ei | kyllä / ei | kyllä / ei | . . . . | kyllä / ei | . . . . | |
| 3 | kyllä / ei | kyllä / ei | kyllä / ei | . . . . | kyllä / ei | . . . . | |
| 4 | kyllä / ei | kyllä / ei | kyllä / ei | . . . . | kyllä / ei | . . . . | |
| 5 | kyllä / ei | kyllä / ei | kyllä / ei | . . . . | kyllä / ei | . . . . | |
| 6 | kyllä / ei | kyllä / ei | kyllä / ei | . . . . | kyllä / ei | . . . . | |
| 7 | kyllä / ei | kyllä / ei | kyllä / ei | . . . . | kyllä / ei | . . . . | |

Valaisinyksikkö nro (4)

Valoraja (5)

Säätölaite

Ominaisuudet ja mahdolliset lisämääräykset (8)

Valaisinyksikkö tuottaa yhden tai useamman lähivalojen valorajan tai vaikuttaa valorajojen muodostumiseen

pystysuuntaan

vaakasuuntaan

tämän säännön liitteen 5 mukaisesti (6)

ja tämän säännön kohdan 5.3.5.1 määräyksiä noudatetaan (6)

Erillinen (”pääyksikkö”) (6),  (9)

Kytketty pääyksikköön nro (7)

Erillinen (”pääyksikkö”) (6),  (9)

Kytketty pääyksikköön nro (7)

1

kyllä / ei

kyllä / ei

kyllä / ei

. . . .

kyllä / ei

. . . .

2

kyllä / ei

kyllä / ei

kyllä / ei

. . . .

kyllä / ei

. . . .

3

kyllä / ei

kyllä / ei

kyllä / ei

. . . .

kyllä / ei

. . . .

4

kyllä / ei

kyllä / ei

kyllä / ei

. . . .

kyllä / ei

. . . .

5

kyllä / ei

kyllä / ei

kyllä / ei

. . . .

kyllä / ei

. . . .

6

kyllä / ei

kyllä / ei

kyllä / ei

. . . .

kyllä / ei

. . . .

7

kyllä / ei

kyllä / ei

kyllä / ei

. . . .

kyllä / ei

. . . .

---

(1)  Rastitetaan (X) asianmukaiset ruudut.

(2)  Ilmoitettavat tiedot:

| a) | fyysiset ominaisuudet (sähkövirta/jännite, optiset, mekaaniset, hydrauliset ja paineilmalaitteet jne.), |
| --- | --- |

a)

fyysiset ominaisuudet (sähkövirta/jännite, optiset, mekaaniset, hydrauliset ja paineilmalaitteet jne.),

| b) | tietotyyppi (jatkuva/analoginen, binaarinen, digitaalinen tms.), |
| --- | --- |

b)

tietotyyppi (jatkuva/analoginen, binaarinen, digitaalinen tms.),

| c) | ajalliset tiedot (aikavakio, resoluutio jne.), |
| --- | --- |

c)

ajalliset tiedot (aikavakio, resoluutio jne.),

| d) | signaalin tila, kun E-säännön nro 48 kohdan 6.22.7.4 edellytykset täyttyvät, |
| --- | --- |

d)

signaalin tila, kun E-säännön nro 48 kohdan 6.22.7.4 edellytykset täyttyvät,

| e) | signaalin tila häiriön sattuessa (suhteessa järjestelmän alkutilaan). |
| --- | --- |

e)

signaalin tila häiriön sattuessa (suhteessa järjestelmän alkutilaan).

(3)  Hakijan ilmoituksen mukaisesti. Jatketaan tarvittaessa erillisellä sivulla.

(4)  Järjestelmän kunkin valaisinyksikön kuvaus tämän säännön liitteen 1 mukaisesti ja tämän säännön kohdassa 3.1.2 esitettyä mallia käyttäen. Jatketaan tarvittaessa erillisellä sivulla.

(5)  E-säännön nro 48 kohdan 6.22.6.1.2 määräysten mukaisesti.

(6)  Tarpeeton yliviivataan.

(7)  Jos valaisinyksiköitä on useita, ilmoitetaan niiden määrä.

(8)  Esimerkiksi valaisinyksiköiden tai valaisinyksikköryhmien säätöjärjestys tai säätömenetelmiä koskevat lisävaatimukset.

(9)  Päävalaisinyksikön säätö voi aiheuttaa yhden tai useamman muun valaisinyksikön säädön.

---

| 30.9.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 347/297 |
| --- | --- | --- | --- |

30.9.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 347/297

---

Vain alkuperäiset UNECE:n tekstit ovat kansainvälisen julkisoikeuden mukaan sitovia. Tämän säännön asema ja voimaantulopäivä on hyvä tarkastaa UNECE:n asiakirjan TRANS/WP.29/343 viimeisimmästä versiosta. Asiakirja saatavana osoitteessa http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html

E-sääntö nro 150 – Moottoriajoneuvoihin ja niiden perävaunuihin tarkoitettujen heijastinlaitteiden ja heijastavien merkintöjen hyväksyntää koskevat yhdenmukaiset vaatimukset [2021/1721]

Sisältää kaiken voimassa olevan tekstin seuraaviin asti:

Sisältää kaiken voimassa olevan tekstin seuraaviin asti:

Täydennys 3 säännön alkuperäiseen versioon – Voimaantulopäivä: 30. syyskuuta 2021

Tämä asiakirja on ainoastaan dokumentointitarkoituksiin. Todistusvoimaiset, oikeudellisesti sitovat tekstit ovat seuraavat:

| — | ECE/TRANS/WP.29/2018/159/Rev.1 |
| --- | --- |

—

ECE/TRANS/WP.29/2018/159/Rev.1

| — | ECE/TRANS/WP.29/2019/83 |
| --- | --- |

—

ECE/TRANS/WP.29/2019/83

| — | ECE/TRANS/WP.29/2020/34 ja |
| --- | --- |

—

ECE/TRANS/WP.29/2020/34 ja

| — | ECE/TRANS/WP.29/2021/47 |
| --- | --- |

—

ECE/TRANS/WP.29/2021/47

SISÄLTÖ

SÄÄNTÖ

| 1. | Soveltamisala |
| --- | --- |

1.

| 2. | Määritelmät |
| --- | --- |

2.

| 3. | Hallinnolliset määräykset |
| --- | --- |

3.

| 4. | Yleiset vaatimukset |
| --- | --- |

4.

| 5. | Erityiset tekniset vaatimukset |
| --- | --- |

5.

| 6. | Siirtymämääräykset |
| --- | --- |

6.

LIITTEET

| 1 | Ilmoitus |
| --- | --- |

1

| 2 | Tuotannon vaatimustenmukaisuuden valvontamenettelyjä koskevat vähimmäisvaatimukset |
| --- | --- |

2

| 3 | Tarkastajan suorittamaa näytteenottoa koskevat vähimmäisvaatimukset |
| --- | --- |

3

| 4 | Heijastinlaitteiden ja heijastavien merkintöjen materiaalien fotometriset mittaukset |
| --- | --- |

4

| 5 | Muotoa ja mittoja koskevat vaatimukset |
| --- | --- |

5

| 6 | Lämmönkestävyys |
| --- | --- |

6

| 7 | Heijastinlaitteiden vedenkestävyys |
| --- | --- |

7

| 8 | Luokkien I B ja III B heijastinlaitteiden vedenkestävyyden vaihtoehtoiset testimenettelyt |
| --- | --- |

8

| 9 | Polttoaineenkestävyys |
| --- | --- |

9

| 10 | Voiteluöljynkestävyys |
| --- | --- |

10

| 11 | Korroosionkestävyys (ISO-standardi 3768) |
| --- | --- |

11

| 12 | Peilitaustaisten heijastinlaitteiden avoimen kääntöpuolen kestävyys |
| --- | --- |

12

| 13 | Säänkestävyys |
| --- | --- |

13

| 14 | Fotometristen ominaisuuksien pysyvyys |
| --- | --- |

14

| 15 | Heijastavien merkintöjen materiaalin näytekappaleen pesunkestävyys |
| --- | --- |

15

| 16 | Tartuntalujuus |
| --- | --- |

16

| 17 | Taipuvuus – heijastavat merkinnät |
| --- | --- |

17

| 18 | Iskunkestävyys |
| --- | --- |

18

| 19 | Kilpien jäykkyys |
| --- | --- |

19

| 20 | Tyyppien 1 ja 2 varoituskolmioiden täydentävät testimenettelyt |
| --- | --- |

20

| 21 | Luokkien I A, I B, III A, III B ja IV A heijastinlaitteiden värinpitävyys |
| --- | --- |

21

| 22 | Värinpitävyys keinovalossa – ksenonkaarilampputesti |
| --- | --- |

22

| Lisäys 1 | Harmaa-asteikon määrittäminen |
| --- | --- |

Lisäys 1

| 23 | Fluoresoivien heijastavien materiaalien värin ja luminanssisuhteen mittauksessa käytettävän mittausgeometrian kuvaus |
| --- | --- |

23

| 24 | Esimerkkejä hyväksyntämerkeistä |
| --- | --- |

24

| 25 | Ohjeet takamerkintäkilpien asentamiseksi rakenteellisesti hitaisiin ajoneuvoihin ja niiden perävaunuihin |
| --- | --- |

25

JOHDANTO

JOHDANTO

Tässä säännössä yhdistetään E-sääntöjen nro 3, 27, 69, 70 ja 104 määräykset yhdeksi E-säännöksi. Se on tulosta ajoneuvoja koskevien sääntöjen yhdenmukaistamista käsittelevän maailmanfoorumin (WP.29) päätöksestä yksinkertaistaa valaisimia ja merkkivaloja koskevia sääntöjä Euroopan unionin ja Japanin alkuperäisen ehdotuksen pohjalta.

Tämän säännön tavoitteena on selkeyttää, vakiinnuttaa ja yksinkertaistaa E-sääntöjen nro 3, 27, 69, 70 ja 104 vaatimuksia sekä valmistautua siirtymään suorituskykyyn perustuviin vaatimuksiin vähentämällä E-sääntöjen määrää toimituksellisin keinoin muuttamatta tämän säännön voimaantulopäivään mennessä jo voimassa olevia yksityiskohtaisia teknisiä vaatimuksia.

Vaikka tämä sääntö poikkeaa perinteisestä lähestymistavasta – jossa kuhunkin heijastinlaitteeseen sovelletaan erillistä sääntöä – kokoamalla kaikki heijastimet, heijastavat merkintäkilvet, heijastavat merkinnät ja varoituskolmiot yhteen sääntöön, tämä yksinkertaistettu E-sääntö sisältää kaikki määräykset ja toimii nykyisen muutossarjoihin, siirtymämääräyksiin ja täydennyksiin perustuvan rakenteen mukaisesti. Tämän säännön uuteen muutossarjaan liittyvät siirtymämääräykset määritetään kunkin laitteen osalta, johon niitä sovelletaan. Sääntö sisältää myös luettelon muutossarjaan liittyvistä laitteista ja niihin sovellettavista muutosindekseistä.

Kaikkien vuoden 1958 sopimuksen sopimuspuolten odotetaan hyväksyvän tämän säännön ja antavan yksityiskohtaisen selvityksen, jos ne eivät voi hyväksyä tiettyjä heijastinlaitteita. Nämä päätökset kirjataan asiakirjaan ECE/TRANS/WP.29/343, josta käy ilmi liitteenä olevien E-sääntöjen ja muutosten tilanne.

Hyväksyntämerkintöjä koskevien vaatimusten osalta tämä sääntö sisältää sellaisen yksilöllisen tunnisteen käyttöä koskevat vaatimukset, jonka avulla pääsee tutustumaan UNECE:n (vuoden 1958 sopimuksen liitteen 5 mukaisesti) perustamaan suojattuun internettietokantaan, joka sisältää kaikki tyyppihyväksyntäasiakirjat. Yksilöllistä tunnistetta käytettäessä heijastinlaitteissa ei edellytetä tavanomaisia tyyppihyväksyntämerkintöjä (E-merkintä). Jos yksilöllisen tunnisteen käyttö ei ole teknisesti mahdollista (esim. jos pääsyä UNECE:n internettietokantaan ei voida turvata tai UNECE:n suojattu internettietokanta ei ole toiminnassa), on käytettävä tavanomaisia tyyppihyväksyntämerkintöjä, kunnes yksilöllisen tunnisteen käyttö on mahdollista.

1.   SOVELTAMISALA

Tätä sääntöä sovelletaan seuraaviin heijastinlaitteisiin:

| | Luokkien I A, I B, III A, III B IV A heijastinlaitteet |
| --- | --- |

Luokkien I A, I B, III A, III B IV A heijastinlaitteet

| | Luokkien C, D, E ja F heijastavat merkinnät |
| --- | --- |

Luokkien C, D, E ja F heijastavat merkinnät

| | Luokkien 1, 2, 3, 4 ja 5 raskaiden ja pitkien ajoneuvojen heijastavat merkintäkilvet |
| --- | --- |

Luokkien 1, 2, 3, 4 ja 5 raskaiden ja pitkien ajoneuvojen heijastavat merkintäkilvet

| | Luokkien 1 ja 2 hitaiden ajoneuvojen heijastavat merkintäkilvet |
| --- | --- |

Luokkien 1 ja 2 hitaiden ajoneuvojen heijastavat merkintäkilvet

| | Tyyppien 1 ja 2 varoituskolmiot |
| --- | --- |

Tyyppien 1 ja 2 varoituskolmiot

2.   MÄÄRITELMÄT

Tässä säännössä sovelletaan seuraavia määritelmiä:

| 2.1. | Kaikki määritelmät, jotka on annettu E-säännön nro 48 viimeisimmässä muutossarjassa, joka on voimassa tyyppihyväksynnän hakemishetkellä, ellei tässä säännössä tai asianomaisissa asentamista koskevissa E-säännöissä nro 53, 74 ja 86 toisin määrätä. |
| --- | --- |

2.1.

Kaikki määritelmät, jotka on annettu E-säännön nro 48 viimeisimmässä muutossarjassa, joka on voimassa tyyppihyväksynnän hakemishetkellä, ellei tässä säännössä tai asianomaisissa asentamista koskevissa E-säännöissä nro 53, 74 ja 86 toisin määrätä.

| 2.1.1. | ’Erityyppisillä heijastinlaitteilla’ tarkoitetaan heijastinlaitteita, kuten erityyppisiä heijastimia, heijastavia materiaaleja, heijastavia merkintäkilpiä tai varoituskolmioita, jotka eroavat toisistaan seuraavilta olennaisilta ominaisuuksiltaan:






  a) | kauppanimi tai tavaramerkki:






  i) | heijastinlaitteita, joilla on sama kauppanimi tai tavaramerkki mutta jotka ovat eri valmistajien valmistamia, pidetään tyypiltään toisistaan eriävinä |
| --- | --- | --- | --- |

2.1.1.

’Erityyppisillä heijastinlaitteilla

a)

kauppanimi tai tavaramerkki:

i)

heijastinlaitteita, joilla on sama kauppanimi tai tavaramerkki mutta jotka ovat eri valmistajien valmistamia, pidetään tyypiltään toisistaan eriävinä

| ii) | saman valmistajan heijastinlaitteiden, jotka eroavat toisistaan ainoastaan kauppanimeltään tai tavaramerkiltään, katsotaan olevan samaa tyyppiä |
| --- | --- |

ii)

saman valmistajan heijastinlaitteiden, jotka eroavat toisistaan ainoastaan kauppanimeltään tai tavaramerkiltään, katsotaan olevan samaa tyyppiä

| b) | heijastavan materiaalin ominaisuudet |
| --- | --- |

b)

heijastavan materiaalin ominaisuudet

| c) | fluoresoivan materiaalin ominaisuudet (tapauksen mukaan) |
| --- | --- |

c)

fluoresoivan materiaalin ominaisuudet (tapauksen mukaan)

| d) | heijastavien materiaalien ja/tai heijastinkilpien ominaisuuksiin vaikuttavat osat |
| --- | --- |

d)

heijastavien materiaalien ja/tai heijastinkilpien ominaisuuksiin vaikuttavat osat

| e) | rakenteen geometriset ja mekaaniset erityispiirteet (ainoastaan liitteen 5 mukaiset kilvet/laitteet). |
| --- | --- |

e)

rakenteen geometriset ja mekaaniset erityispiirteet (ainoastaan liitteen 5 mukaiset kilvet/laitteet).

Merkintöjen muodon ja mittojen erot eivät muuta liitteen 5 mukaisten materiaalien ja/tai kilpien tyyppiä.

| 2.1.2. | Jos ’heijastinlaitteen’ tai heijastavan materiaalin tyyppi eroaa jo hyväksytystä tyypistä vain kauppanimeltään tai tavaramerkiltään, seuraavien toimittaminen riittää:






  a) | ’heijastinlaitteen’ tai heijastavan materiaalin valmistajan ilmoitus siitä, että toimitettu tyyppi on täysin samanlainen (kauppanimeä tai tavaramerkkiä lukuun ottamatta) ja saman valmistajan valmistama kuin jo hyväksytty tyyppi, josta ilmoitetaan sen yksilöivä hyväksyntänumero |
| --- | --- | --- |

2.1.2.

Jos ’heijastinlaitteen

a)

’heijastinlaitteen’ tai heijastavan materiaalin valmistajan ilmoitus siitä, että toimitettu tyyppi on täysin samanlainen (kauppanimeä tai tavaramerkkiä lukuun ottamatta) ja saman valmistajan valmistama kuin jo hyväksytty tyyppi, josta ilmoitetaan sen yksilöivä hyväksyntänumero

heijastinlaitteen

| b) | kaksi näytekappaletta, joissa on uusi kauppanimi tai tavaramerkki, tai vastaava asiakirja-aineisto. |
| --- | --- |

b)

kaksi näytekappaletta, joissa on uusi kauppanimi tai tavaramerkki, tai vastaava asiakirja-aineisto.

| 2.2. | ’Heijastinlaitteen’ tai heijastavan materiaalin tyyppi määritellään hyväksyntähakemukseen liitetyillä malleilla ja ominaisuuksia kuvailevalla kirjallisella aineistolla. Heijastinlaitteet voidaan katsoa kuuluvaksi samaan tyyppiin, jos niissä on yksi tai useampia ”heijastavia optisia yksiköitä”, jotka ovat identtisiä vakiomallin vastaavien yksiköiden kanssa, tai jos ne eivät ole identtisiä, ovat symmetrisiä ja soveltuvat asennettavaksi yksi ajoneuvon vasemmalle ja yksi ajoneuvon oikealle puolelle ja jos niiden muut osat poikkeavat vakiomallin vastaavista osista vain siten, etteivät erot vaikuta tämän säännön soveltamisalaan kuuluviin ominaisuuksiin. Luokkien D ja E heijastavien materiaalien värin muuttuminen ei muuta tyyppiä. |
| --- | --- |

2.2.

’Heijastinlaitteen

| 2.3. | CIE:n goniometrijärjestelmän määritelmät |
| --- | --- |

2.3.

CIE:n goniometrijärjestelmän määritelmät

| 2.3.1. | Geometriset määritelmät (ks. kuva A4-II) |
| --- | --- |

2.3.1.

Geometriset määritelmät (ks. kuva A4-II)

| 2.3.1.1. | ’Valaistusakselilla (symboli I)’ tarkoitetaan vertailukeskipisteestä valonlähteeseen kulkevaa janaa. |
| --- | --- |

2.3.1.1.

’Valaistusakselilla (symboli I)

| 2.3.1.2. | ’Havaintoakselilla (symboli O)’ tarkoitetaan vertailukeskipisteestä fotometrin päähän kulkevaa janaa. |
| --- | --- |

2.3.1.2.

’Havaintoakselilla (symboli O)

| 2.3.1.3. | ’Havaintokulmalla (symboli α)’ tarkoitetaan valaistusakselin ja havaintoakselin välistä kulmaa. Havaintokulma on aina positiivinen, ja heijastavuuden yhteydessä se rajoittuu pieniin kulmiin. |
| --- | --- |

2.3.1.3.

’Havaintokulmalla (symboli α)

| 2.3.1.4. | ’Havaintopuolitasolla’ tarkoitetaan puolitasoa, joka alkaa valaistusakselista ja sisältää havaintoakselin. |
| --- | --- |

2.3.1.4.

’Havaintopuolitasolla

| 2.3.1.5. | ’Vertailuakselilla (symboli R)’ tarkoitetaan määrättyä janaa, joka alkaa vertailukeskipisteestä ja jonka avulla kuvataan heijastinlaitteen kiertymiskulma. |
| --- | --- |

2.3.1.5.

’Vertailuakselilla (symboli R)

| 2.3.1.6. | ’Valaistuskulmalla (symboli β)’ tarkoitetaan valaistusakselin ja vertailuakselin välistä kulmaa. Valaistuskulma on tavallisesti enintään 90°, mutta kattavuuden vuoksi sen suurimmaksi vaihteluväliksi määritellään 0° < β < 180°. Jotta suuntaus voitaisiin määrittää täydellisesti, kyseinen kulma määritellään sen kahden komponentin β1 ja β2 avulla. |
| --- | --- |

2.3.1.6.

’Valaistuskulmalla (symboli β)

1

2

| 2.3.1.7. | ’Kiertymiskulmalla (symboli ε)’ tarkoitetaan kulmaa, joka osoittaa heijastavan materiaalin suuntauksen asianmukaisella symbolilla suhteessa pyörimisliikkeeseen vertailuakselin ympäri. Jos heijastavissa materiaaleissa tai heijastinlaitteissa on merkintä (esimerkiksi ”TOP”), tämä merkintä määrää aloitusasennon. Kiertymiskulman ε vaihteluväli on –180° < ε < +180°. |
| --- | --- |

2.3.1.7.

’Kiertymiskulmalla (symboli ε)

| 2.3.1.8. | ’Ensimmäisellä akselilla (symboli 1)’ tarkoitetaan vertailukeskipisteen kautta kulkevaa akselia, joka on kohtisuorassa havaintopuolitasoon nähden. |
| --- | --- |

2.3.1.8.

’Ensimmäisellä akselilla (symboli 1)

| 2.3.1.9. | ’Valaistuskulman ensimmäisellä komponentilla (symboli β1)’ tarkoitetaan kulmaa, jonka valaistusakseli muodostaa vertailuakselin ja ensimmäisen akselin sisältävään tasoon nähden.
  Vaihteluväli: –180° < β1 < 180°; |
| --- | --- |

2.3.1.9.

’Valaistuskulman ensimmäisellä komponentilla (symboli β1

Vaihteluväli: –180° < β1 < 180°;

1

| 2.3.1.10. | ’Valaistuskulman toisella komponentilla (symboli β2)’ tarkoitetaan kulmaa, jonka havaintopuolitason sisältävä taso muodostaa vertailuakseliin nähden.
  Vaihteluväli: –90° < β2 < 90°. |
| --- | --- |

2.3.1.10.

’Valaistuskulman toisella komponentilla (symboli β2

Vaihteluväli: –90° < β2 < 90°.

2

| 2.3.1.11. | ’Toisella akselilla (symboli 2)’ tarkoitetaan vertailukeskipisteen kautta kulkevaa akselia, joka on kohtisuorassa sekä ensimmäiseen akseliin että vertailuakseliin nähden. Toisen akselin positiivinen suunta on havaintopuolitasossa, kun –90° < β1 < 90°, kuten kuvassa A4-II on esitetty. |
| --- | --- |

2.3.1.11.

’Toisella akselilla (symboli 2)

1

| 2.3.2. | Fotometristen termien määritelmät |
| --- | --- |

2.3.2.

Fotometristen termien määritelmät

| 2.3.2.1. | ’Heijastuskertoimella (symboli R')’ tarkoitetaan heijastavan tason pinnan valovoiman kerrointa R jaettuna sen alueella A. | Heijastuskerroin R' ilmaistaan kandeloina neliömetriä (m2) ja luksia (lx) kohden (cd•m-2•lx-1) |
| --- | --- | --- |
| | (Luminanssi / valaistusvoimakkuus) |

2.3.2.1.

’Heijastuskertoimella (symboli R')

Image 195

Heijastuskerroin R' ilmaistaan kandeloina neliömetriä (m2) ja luksia (lx) kohden (cd•m-2•lx-1)

2

-2

-1

Image 196

(Luminanssi / valaistusvoimakkuus)

| 2.3.2.2. | ’Heijastinnäytteen kulmahalkaisijalla (symboli η1)’ tarkoitetaan heijastinnäytteen suurimman mitan vastaista kulmaa joko valaistuksen lähteen keskipisteessä tai vastaanottimen keskipisteessä (ß1 = ß2 = 0°). |
| --- | --- |

2.3.2.2.

’Heijastinnäytteen kulmahalkaisijalla (symboli η1

1

2

| 2.3.2.3. | ’Vastaanottimen kulmahalkaisijalla (symboli η2)’ tarkoitetaan vastaanottimen suurimman mitan vastaista kulmaa nähtynä vertailukeskipisteestä (β1 = β2 = 0°). |
| --- | --- |

2.3.2.3.

’Vastaanottimen kulmahalkaisijalla (symboli η2

1

2

| 2.3.2.4. | ’Luminanssisuhteella (symboli ß)’ tarkoitetaan kappaleen luminanssin suhdetta täydellisen hajaheijastimen luminanssiin samanlaisissa valaistus- ja havainnointioloissa. |
| --- | --- |

2.3.2.4.

’Luminanssisuhteella (symboli ß)

| 2.3.2.5. | ’Laitteesta heijastuvan valon väri’ – heijastuvan valon väriin liittyvät määritelmät esitetään E-säännön nro 48 kohdassa 2.11. |
| --- | --- |

2.3.2.5.

’Laitteesta heijastuvan valon väri

3.   HALLINNOLLISET MÄÄRÄYKSET

3.1.   Hyväksynnän hakeminen

| 3.1.1. | Tyyppihyväksyntää hakee kauppanimen tai tavaramerkin haltija tai tämän asianmukaisesti valtuuttama edustaja. Hakemukseen on liitettävä seuraavat: |
| --- | --- |

3.1.1.

Tyyppihyväksyntää hakee kauppanimen tai tavaramerkin haltija tai tämän asianmukaisesti valtuuttama edustaja. Hakemukseen on liitettävä seuraavat:

| 3.1.1.1. | Heijastinlaitteiden osalta:






  a) | Hakijan valinnan mukaan tyyppihyväksyntähakemuksessa esitetään, että laite voidaan asentaa ajoneuvoon eri vertailuakselin kallistuskulmissa ajoneuvon vertailutasoihin ja maahan nähden tai, kun kyse on luokkien I A, I B ja IV A heijastinlaitteista, kiertää vertailuakselinsa ympäri. Nämä erilaiset asennustavat on mainittava ilmoituslomakkeessa. |
| --- | --- | --- |

3.1.1.1.

Heijastinlaitteiden osalta:

a)

Hakijan valinnan mukaan tyyppihyväksyntähakemuksessa esitetään, että laite voidaan asentaa ajoneuvoon eri vertailuakselin kallistuskulmissa ajoneuvon vertailutasoihin ja maahan nähden tai, kun kyse on luokkien I A, I B ja IV A heijastinlaitteista, kiertää vertailuakselinsa ympäri. Nämä erilaiset asennustavat on mainittava ilmoituslomakkeessa.

| b) | Kolmena kappaleena riittävän yksityiskohtaiset piirustukset, joista voidaan tunnistaa laitteen tyyppi ja joissa esitetään geometrisesti se asento tai ne asennot, joihin heijastinlaitteen voi asentaa ajoneuvoon sekä luokan I B ja III B heijastinlaitteiden osalta yksityiskohtaiset asennustiedot. Piirustuksista on käytävä ilmi hyväksyntänumerolle ja lisätunnuksille tarkoitettu paikka hyväksyntämerkin ympyrään nähden. |
| --- | --- |

b)

Kolmena kappaleena riittävän yksityiskohtaiset piirustukset, joista voidaan tunnistaa laitteen tyyppi ja joissa esitetään geometrisesti se asento tai ne asennot, joihin heijastinlaitteen voi asentaa ajoneuvoon sekä luokan I B ja III B heijastinlaitteiden osalta yksityiskohtaiset asennustiedot. Piirustuksista on käytävä ilmi hyväksyntänumerolle ja lisätunnuksille tarkoitettu paikka hyväksyntämerkin ympyrään nähden.

| c) | Lyhyt kuvaus ja tekniset eritelmät niistä materiaaleista, joista heijastinlaite on valmistettu. |
| --- | --- |

c)

Lyhyt kuvaus ja tekniset eritelmät niistä materiaaleista, joista heijastinlaite on valmistettu.

| d) | Näytteitä valmistajan määrittelemän värisestä heijastinlaitteesta ja tarvittaessa sen kiinnitystavasta. Toimitettavien näytteiden määrä annetaan kohdissa 5.1 ja 5.2. |
| --- | --- |

d)

Näytteitä valmistajan määrittelemän värisestä heijastinlaitteesta ja tarvittaessa sen kiinnitystavasta. Toimitettavien näytteiden määrä annetaan kohdissa 5.1 ja 5.2.

| e) | Tarvittaessa kaksi näytettä toisenvärisistä laitteista hyväksynnän laajentamiseksi samanaikaisesti kyseisen värisiin laitteisiin. |
| --- | --- |

e)

Tarvittaessa kaksi näytettä toisenvärisistä laitteista hyväksynnän laajentamiseksi samanaikaisesti kyseisen värisiin laitteisiin.

| f) | Luokan IV A laitteiden osalta: näytteitä valmistajan määrittelemän värisestä heijastinlaitteesta ja tarvittaessa sen kiinnitystavasta. Toimitettavien näytteiden määrä annetaan kohdassa 5.3. |
| --- | --- |

f)

Luokan IV A laitteiden osalta: näytteitä valmistajan määrittelemän värisestä heijastinlaitteesta ja tarvittaessa sen kiinnitystavasta. Toimitettavien näytteiden määrä annetaan kohdassa 5.3.

| 3.1.1.2. | Varoituskolmioiden osalta:






  a) | Mittapiirustukset, jotka ovat riittävän yksityiskohtaiset tyypin yksilöimiseksi, kolmena kappaleena. |
| --- | --- | --- |

3.1.1.2.

Varoituskolmioiden osalta:

a)

Mittapiirustukset, jotka ovat riittävän yksityiskohtaiset tyypin yksilöimiseksi, kolmena kappaleena.

| b) | Lyhyt kuvaus varoituskolmion muodostavien materiaalien teknisistä eritelmistä ja käyttöohjeet. |
| --- | --- |

b)

Lyhyt kuvaus varoituskolmion muodostavien materiaalien teknisistä eritelmistä ja käyttöohjeet.

| c) | Jäljennös kokoamisohjeista. |
| --- | --- |

c)

Jäljennös kokoamisohjeista.

| d) | Näytteet heijastavista ja fluoresoivista alueista. Toimitettavien näytteiden määrä annetaan kohdassa 5.9. |
| --- | --- |

d)

Näytteet heijastavista ja fluoresoivista alueista. Toimitettavien näytteiden määrä annetaan kohdassa 5.9.

| 3.1.1.3. | Merkintäkilpien osalta:






  a) | Piirustukset, jotka ovat riittävän yksityiskohtaiset tyypin yksilöimiseksi, kolmena kappaleena. Piirustuksissa on esitettävä geometrisesti asento, jossa merkintäkilpi asennetaan ajoneuvon perään. Niissä on esitettävä myös hyväksyntänumeron ja tunnuksen aiottu sijainti suhteessa hyväksyntämerkin ympyrään. |
| --- | --- | --- |

3.1.1.3.

Merkintäkilpien osalta:

a)

Piirustukset, jotka ovat riittävän yksityiskohtaiset tyypin yksilöimiseksi, kolmena kappaleena. Piirustuksissa on esitettävä geometrisesti asento, jossa merkintäkilpi asennetaan ajoneuvon perään. Niissä on esitettävä myös hyväksyntänumeron ja tunnuksen aiottu sijainti suhteessa hyväksyntämerkin ympyrään.

| b) | Lyhyt kuvaus heijastavissa alueissa käytettyjen materiaalien teknisistä eritelmistä. |
| --- | --- |

b)

Lyhyt kuvaus heijastavissa alueissa käytettyjen materiaalien teknisistä eritelmistä.

| c) | Lyhyt kuvaus fluoresoivissa alueissa käytettyjen materiaalien teknisistä eritelmistä. |
| --- | --- |

c)

Lyhyt kuvaus fluoresoivissa alueissa käytettyjen materiaalien teknisistä eritelmistä.

| d) | Näytteet heijastavista ja fluoresoivista alueista. Toimitettavien näytteiden määrä annetaan kohdissa 5.7 ja 5.8. |
| --- | --- |

d)

Näytteet heijastavista ja fluoresoivista alueista. Toimitettavien näytteiden määrä annetaan kohdissa 5.7 ja 5.8.

| 3.1.1.3.1. | Ennen tyyppihyväksynnän myöntämistä tyyppihyväksyntäviranomaisen on todennettava, että on huolehdittu riittävistä järjestelyistä, joiden avulla tuotannon vaatimustenmukaisuuden tehokas valvonta voidaan varmistaa. |
| --- | --- |

3.1.1.3.1.

Ennen tyyppihyväksynnän myöntämistä tyyppihyväksyntäviranomaisen on todennettava, että on huolehdittu riittävistä järjestelyistä, joiden avulla tuotannon vaatimustenmukaisuuden tehokas valvonta voidaan varmistaa.

| 3.1.1.4. | Heijastavien merkintöjen materiaalin osalta:






  a) | Piirustukset, jotka ovat riittävän yksityiskohtaiset tyypin yksilöimiseksi, kolmena kappaleena. Piirustuksissa on esitettävä geometrisesti asento, jossa merkintämateriaalit asennetaan ajoneuvoon. Niissä on esitettävä myös hyväksyntänumeron ja tunnuksen aiottu sijainti suhteessa hyväksyntämerkin ympyrään. |
| --- | --- | --- |

3.1.1.4.

Heijastavien merkintöjen materiaalin osalta:

a)

Piirustukset, jotka ovat riittävän yksityiskohtaiset tyypin yksilöimiseksi, kolmena kappaleena. Piirustuksissa on esitettävä geometrisesti asento, jossa merkintämateriaalit asennetaan ajoneuvoon. Niissä on esitettävä myös hyväksyntänumeron ja tunnuksen aiottu sijainti suhteessa hyväksyntämerkin ympyrään.

| b) | Lyhyt kuvaus heijastavien merkintöjen materiaalien teknisistä eritelmistä. |
| --- | --- |

b)

Lyhyt kuvaus heijastavien merkintöjen materiaalien teknisistä eritelmistä.

| c) | Näytteet heijastavien merkintöjen materiaaleista siten kuin kohdissa 5.4 ja 5.5 määritellään. |
| --- | --- |

c)

Näytteet heijastavien merkintöjen materiaaleista siten kuin kohdissa 5.4 ja 5.5 määritellään.

| d) | Jos heijastavien merkintöjen materiaalin tyyppi eroaa jo hyväksytystä tyypistä vain kauppanimeltään tai tavaramerkiltään, seuraavien toimittaminen riittää:






  i) | heijastavien merkintöjen materiaalin valmistajan ilmoitus siitä, että toimitettu tyyppi on täysin samanlainen (kauppanimeä tai tavaramerkkiä lukuun ottamatta) ja saman valmistajan valmistama kuin jo hyväksytty tyyppi, josta ilmoitetaan sen yksilöivä hyväksyntäkoodi |
| --- | --- | --- |

d)

Jos heijastavien merkintöjen materiaalin tyyppi eroaa jo hyväksytystä tyypistä vain kauppanimeltään tai tavaramerkiltään, seuraavien toimittaminen riittää:

i)

heijastavien merkintöjen materiaalin valmistajan ilmoitus siitä, että toimitettu tyyppi on täysin samanlainen (kauppanimeä tai tavaramerkkiä lukuun ottamatta) ja saman valmistajan valmistama kuin jo hyväksytty tyyppi, josta ilmoitetaan sen yksilöivä hyväksyntäkoodi

| ii) | kaksi näytekappaletta, joissa on uusi kauppanimi tai tavaramerkki, tai vastaava asiakirja-aineisto. |
| --- | --- |

ii)

kaksi näytekappaletta, joissa on uusi kauppanimi tai tavaramerkki, tai vastaava asiakirja-aineisto.

3.2.   Hyväksyntä

| 3.2.1. | Kullakin kohdassa 1 luetellulla heijastinlaitteella on oltava erillinen hyväksyntä. |
| --- | --- |

3.2.1.

Kullakin kohdassa 1 luetellulla heijastinlaitteella on oltava erillinen hyväksyntä.

| 3.2.2. | Tätä sääntöä soveltaville vuoden 1958 sopimuksen sopimuspuolille on ilmoitettava tähän sääntöön perustuvasta laitetyypin hyväksynnästä tai hyväksynnän laajentamisesta, epäämisestä tai peruuttamisesta tämän säännön liitteessä 1 esitetyn mallin mukaisella lomakkeella. |
| --- | --- |

3.2.2.

Tätä sääntöä soveltaville vuoden 1958 sopimuksen sopimuspuolille on ilmoitettava tähän sääntöön perustuvasta laitetyypin hyväksynnästä tai hyväksynnän laajentamisesta, epäämisestä tai peruuttamisesta tämän säännön liitteessä 1 esitetyn mallin mukaisella lomakkeella.

| 3.2.3. | Kullekin hyväksytylle tyypille on annettava hyväksyntänumero, joka on merkittävä laitteeseen kohdan 3.3 vaatimusten mukaisesti. Sama sopimuspuoli ei saa antaa samaa numeroa millekään muulle laitetyypille, jolla on sama tehtävä, paitsi jos kyseessä on hyväksynnän laajentaminen laitteeseen, joka eroaa hyväksytystä vain väriltään. |
| --- | --- |

3.2.3.

Kullekin hyväksytylle tyypille on annettava hyväksyntänumero, joka on merkittävä laitteeseen kohdan 3.3 vaatimusten mukaisesti. Sama sopimuspuoli ei saa antaa samaa numeroa millekään muulle laitetyypille, jolla on sama tehtävä, paitsi jos kyseessä on hyväksynnän laajentaminen laitteeseen, joka eroaa hyväksytystä vain väriltään.

| 3.2.4. | Jos heijastinlaitteelle myönnettyä hyväksyntää laajennetaan muihin vastaaviin laitteisiin, jotka eroavat hyväksytystä laitteesta vain väriltään, kahden muunvärisen laitteen, jotka on toimitettu hyväksyttäväksi tämän säännön kohdan 3.1.1.1 alakohdan d mukaisesti, on täytettävä ainoastaan kolorimetriset ja fotometriset vaatimukset eikä muita lisätestejä vaadita. Tätä kohtaa ei sovelleta luokan IV A laitteisiin. |
| --- | --- |

3.2.4.

Jos heijastinlaitteelle myönnettyä hyväksyntää laajennetaan muihin vastaaviin laitteisiin, jotka eroavat hyväksytystä laitteesta vain väriltään, kahden muunvärisen laitteen, jotka on toimitettu hyväksyttäväksi tämän säännön kohdan 3.1.1.1 alakohdan d mukaisesti, on täytettävä ainoastaan kolorimetriset ja fotometriset vaatimukset eikä muita lisätestejä vaadita. Tätä kohtaa ei sovelleta luokan IV A laitteisiin.

| 3.2.5. | Liitteessä 1 lueteltuja heijastinlaitteita tarkoittavien tunnusten on oltava seuraavien vaatimusten mukaisia:

  Taulukko 1


  Luettelo heijastinlaitteista ja niiden tunnuksista










  Heijastinlaite | Tunnus | Lisätunnus | Mitan ”a” vähimmäisarvo kuvassa
  A24-I (mm) | Kohta |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Moottoriajoneuvojen heijastin (erillinen) | I A | | 4 | 5.1. |
| Moottoriajoneuvojen heijastin (yhdistetty muihin merkkivalaisimiin, jotka eivät ole vesitiiviitä) | I B | | 4 | 5.1. |
| Perävaunujen heijastin (erillinen) | III A | | 4 | 5.2. |
| Perävaunujen heijastin (yhdistetty muihin merkkivalaisimiin, jotka eivät ole vesitiiviitä) | III B | | 4 | 5.2. |
| Laajakulmaheijastin | IV A | | 4 | 5.3. |
| Näkyvyysmerkintä (ääriviiva- tai nauhamaisen merkinnän materiaali) | C | 104 R | 12 | 5.4. |
| Näkyvyysmerkintä (suppealle alueelle tarkoitettujen erityisten merkintöjen tai kuvien materiaali) | D | 104 R | 12 | 5.5. |
| Näkyvyysmerkintä (laajalle alueelle tarkoitettujen erityisten merkintöjen tai kuvien materiaali) | E | 104 R | 12 | 5.5. |
| Näkyvyysmerkintä (sellaisten erityisten merkintöjen tai kuvien materiaalit, joita käytetään pohjana tai taustana painettaessa luokan E täysin värillisiä tunnuksia tai merkintöjä, jotka täyttävät luokan D materiaalien vaatimukset) | D/E | 104 R | 12 | 5.5. |
| Heijastavat materiaalit luokan F äärimerkintöjä varten | F | 104 R | 12 | 5.6. |
| Pitkien tai raskaiden ajoneuvojen heijastava merkintä (heijastavat ja fluoresoivat materiaalit)
  Luokan 1 tai 2 merkintäkilpi | RF | | 5 | 5.7. |
| Pitkien tai raskaiden ajoneuvojen heijastava merkintä (ainoastaan heijastavat materiaalit) – luokan 3, 4 tai 5 merkintäkilpi | RR | | 5 | 5.7 luokan 3 tai 4 osalta
  5.6 luokan 5 osalta |
| Hitaan ajoneuvon merkintä (heijastavat ja fluoresoivat materiaalit) – luokan 1 merkintäkilpi | RF | | 5 | 5.8. |
| Hitaan ajoneuvon merkintä (ainoastaan heijastavat materiaalit) – luokan 2 merkintäkilpi | RR | | 5 | 5.8. |
| Varoituskolmio | - | 27 R | 8 | 5.9. |

3.2.5.

Liitteessä 1 lueteltuja heijastinlaitteita tarkoittavien tunnusten on oltava seuraavien vaatimusten mukaisia:

Taulukko 1

Taulukko 1

Luettelo heijastinlaitteista ja niiden tunnuksista

Luettelo heijastinlaitteista ja niiden tunnuksista

Heijastinlaite

Tunnus

Lisätunnus

Mitan ”a” vähimmäisarvo kuvassa
  A24-I (mm)

Mitan ”a” vähimmäisarvo kuvassa

A24-I (mm)

Kohta

Moottoriajoneuvojen heijastin (erillinen)

I A

4

5.1.

Moottoriajoneuvojen heijastin (yhdistetty muihin merkkivalaisimiin, jotka eivät ole vesitiiviitä)

I B

4

5.1.

Perävaunujen heijastin (erillinen)

III A

4

5.2.

Perävaunujen heijastin (yhdistetty muihin merkkivalaisimiin, jotka eivät ole vesitiiviitä)

III B

4

5.2.

Laajakulmaheijastin

IV A

4

5.3.

Näkyvyysmerkintä (ääriviiva- tai nauhamaisen merkinnän materiaali)

C

104 R

12

5.4.

Näkyvyysmerkintä (suppealle alueelle tarkoitettujen erityisten merkintöjen tai kuvien materiaali)

D

104 R

12

5.5.

Näkyvyysmerkintä (laajalle alueelle tarkoitettujen erityisten merkintöjen tai kuvien materiaali)

E

104 R

12

5.5.

Näkyvyysmerkintä (sellaisten erityisten merkintöjen tai kuvien materiaalit, joita käytetään pohjana tai taustana painettaessa luokan E täysin värillisiä tunnuksia tai merkintöjä, jotka täyttävät luokan D materiaalien vaatimukset)

D/E

104 R

12

5.5.

Heijastavat materiaalit luokan F äärimerkintöjä varten

F

104 R

12

5.6.

Pitkien tai raskaiden ajoneuvojen heijastava merkintä (heijastavat ja fluoresoivat materiaalit)

Luokan 1 tai 2 merkintäkilpi

RF

5

5.7.

Pitkien tai raskaiden ajoneuvojen heijastava merkintä (ainoastaan heijastavat materiaalit) – luokan 3, 4 tai 5 merkintäkilpi

RR

5

5.7 luokan 3 tai 4 osalta

5.6 luokan 5 osalta

Hitaan ajoneuvon merkintä (heijastavat ja fluoresoivat materiaalit) – luokan 1 merkintäkilpi

RF

5

5.8.

Hitaan ajoneuvon merkintä (ainoastaan heijastavat materiaalit) – luokan 2 merkintäkilpi

RR

5

5.8.

Varoituskolmio

-

27 R

8

5.9.

| 3.2.6. | Kuhunkin muutossarjaan liittyvään laitteeseen sovellettavat muutosindeksit ovat seuraavat (ks. myös kohta 6.1.1):

  Taulukko 2


  Muutossarja ja muutosindeksi









  Säännön muutossarja | 00 | | |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Laite | Laitteen muutosindeksi |
| Moottoriajoneuvojen heijastin (erillinen) | 0 | | |
| Moottoriajoneuvojen heijastin (yhdistetty muihin merkkivalaisimiin, jotka eivät ole vesitiiviitä) | 0 | | |
| Perävaunujen heijastin (erillinen) | 0 | | |
| Perävaunujen heijastin (yhdistetty muihin merkkivalaisimiin, jotka eivät ole vesitiiviitä) | 0 | | |
| Laajakulmaheijastin | 0 | | |
| Näkyvyysmerkintä (ääriviiva- tai nauhamaisen merkinnän materiaali) | 0 | | |
| Näkyvyysmerkintä (suppealle alueelle tarkoitettujen erityisten merkintöjen tai kuvien materiaali) | 0 | | |
| Näkyvyysmerkintä (laajalle alueelle tarkoitettujen erityisten merkintöjen tai kuvien materiaali) | 0 | | |
| Näkyvyysmerkintä (sellaisten erityisten merkintöjen tai kuvien materiaalit, joita käytetään pohjana tai taustana painettaessa luokan E täysin värillisiä tunnuksia tai merkintöjä, jotka täyttävät luokan D materiaalien vaatimukset) | 0 | | |
| Heijastavat materiaalit luokan F äärimerkintöjä varten | 0 | | |
| Pitkien tai raskaiden ajoneuvojen heijastava merkintä (heijastavat ja fluoresoivat materiaalit) – luokan 1 tai 2 merkintäkilpi | 0 | | |
| Pitkien tai raskaiden ajoneuvojen heijastava merkintä (ainoastaan heijastavat materiaalit) – luokan 3, 4 tai 5 merkintäkilpi | 0 | | |
| Hitaan ajoneuvon merkintä (heijastavat ja fluoresoivat materiaalit) – luokan 1 merkintäkilpi | 0 | | |
| Hitaan ajoneuvon merkintä (ainoastaan heijastavat materiaalit) –
  luokan 2 merkintäkilpi | 0 | | |
| Varoituskolmio | 0 | | |

3.2.6.

Kuhunkin muutossarjaan liittyvään laitteeseen sovellettavat muutosindeksit ovat seuraavat (ks. myös kohta 6.1.1):

Taulukko 2

Taulukko 2

Muutossarja ja muutosindeksi

Muutossarja ja muutosindeksi

Säännön muutossarja

00

Laite

Laitteen muutosindeksi

Moottoriajoneuvojen heijastin (erillinen)

0

Moottoriajoneuvojen heijastin (yhdistetty muihin merkkivalaisimiin, jotka eivät ole vesitiiviitä)

0

Perävaunujen heijastin (erillinen)

0

Perävaunujen heijastin (yhdistetty muihin merkkivalaisimiin, jotka eivät ole vesitiiviitä)

0

Laajakulmaheijastin

0

Näkyvyysmerkintä (ääriviiva- tai nauhamaisen merkinnän materiaali)

0

Näkyvyysmerkintä (suppealle alueelle tarkoitettujen erityisten merkintöjen tai kuvien materiaali)

0

Näkyvyysmerkintä (laajalle alueelle tarkoitettujen erityisten merkintöjen tai kuvien materiaali)

0

Näkyvyysmerkintä (sellaisten erityisten merkintöjen tai kuvien materiaalit, joita käytetään pohjana tai taustana painettaessa luokan E täysin värillisiä tunnuksia tai merkintöjä, jotka täyttävät luokan D materiaalien vaatimukset)

0

Heijastavat materiaalit luokan F äärimerkintöjä varten

0

Pitkien tai raskaiden ajoneuvojen heijastava merkintä (heijastavat ja fluoresoivat materiaalit) – luokan 1 tai 2 merkintäkilpi

0

Pitkien tai raskaiden ajoneuvojen heijastava merkintä (ainoastaan heijastavat materiaalit) – luokan 3, 4 tai 5 merkintäkilpi

0

Hitaan ajoneuvon merkintä (heijastavat ja fluoresoivat materiaalit) – luokan 1 merkintäkilpi

0

Hitaan ajoneuvon merkintä (ainoastaan heijastavat materiaalit) –

luokan 2 merkintäkilpi

0

Varoituskolmio

0

3.3.   Hyväksyntämerkki

| 3.3.1. | Yleiset määräykset |
| --- | --- |

3.3.1.

Yleiset määräykset

| 3.3.1.1. | Kussakin hyväksyttyyn tyyppiin kuuluvassa laitteessa on oltava riittävän suuri tila vuoden 1958 sopimuksessa tarkoitetulle yksilölliselle tunnisteelle (UI) ja muille kohdissa 3.3.4.2–3.3.4.6 määritellyille merkinnöille tai, jos se ei ole teknisesti mahdollista, hyväksyntämerkille lisätunnuksineen sekä kohdassa 3.3.2 määritellyille muille merkinnöille. |
| --- | --- |

3.3.1.1.

Kussakin hyväksyttyyn tyyppiin kuuluvassa laitteessa on oltava riittävän suuri tila vuoden 1958 sopimuksessa tarkoitetulle yksilölliselle tunnisteelle (UI) ja muille kohdissa 3.3.4.2–3.3.4.6 määritellyille merkinnöille tai, jos se ei ole teknisesti mahdollista, hyväksyntämerkille lisätunnuksineen sekä kohdassa 3.3.2 määritellyille muille merkinnöille.

| 3.3.1.2. | Liitteessä 24 on esimerkkejä merkinnöistä. |
| --- | --- |

3.3.1.2.

Liitteessä 24 on esimerkkejä merkinnöistä.

| 3.3.2. | Hyväksyntämerkki muodostuu seuraavista osista: |
| --- | --- |

3.3.2.

Hyväksyntämerkki muodostuu seuraavista osista:

| 3.3.2.1. | E-kirjain ja hyväksynnän myöntäneen maan tunnusnumero, jotka ovat ympyrän sisällä |
| --- | --- |

3.3.2.1.

E-kirjain ja hyväksynnän myöntäneen maan tunnusnumero, jotka ovat ympyrän sisällä

| 3.3.2.2. | kohdassa 3.2.3 tarkoitettu hyväksyntänumero. |
| --- | --- |

3.3.2.2.

kohdassa 3.2.3 tarkoitettu hyväksyntänumero.

| 3.3.2.3. | Kohdassa 3.2.4 tarkoitetut heijastinlaitteiden tunnukset |
| --- | --- |

3.3.2.3.

Kohdassa 3.2.4 tarkoitetut heijastinlaitteiden tunnukset

| 3.3.2.4. | Tämän säännön numero, jota seuraa R-kirjain ja kaksi numeroa, jotka ilmoittavat hyväksynnän myöntämishetkellä voimassa olevan muutossarjan. |
| --- | --- |

3.3.2.4.

Tämän säännön numero, jota seuraa R-kirjain ja kaksi numeroa, jotka ilmoittavat hyväksynnän myöntämishetkellä voimassa olevan muutossarjan.

| 3.3.2.5. | Hyväksyntänumero on sijoitettava kohdassa 3.3.2.1 tarkoitetun ympyrän lähelle. |
| --- | --- |

3.3.2.5.

Hyväksyntänumero on sijoitettava kohdassa 3.3.2.1 tarkoitetun ympyrän lähelle.

| 3.3.2.6. | Laitteissa, joissa valon jakautuminen on rajoitettu tämän säännön kohdan 5.1.4.5, 5.2.3.2 tai 5.3.4.2 mukaisesti, on oltava vaakasuoralta janalta lähtevä, alaspäin osoittava pystysuuntainen nuoli. |
| --- | --- |

3.3.2.6.

Laitteissa, joissa valon jakautuminen on rajoitettu tämän säännön kohdan 5.1.4.5, 5.2.3.2 tai 5.3.4.2 mukaisesti, on oltava vaakasuoralta janalta lähtevä, alaspäin osoittava pystysuuntainen nuoli.

| 3.3.3. | Yksilöllisen tunnisteen on oltava seuraavassa esimerkissä esitetyn mallin mukainen: |
| --- | --- |

3.3.3.

Yksilöllisen tunnisteen on oltava seuraavassa esimerkissä esitetyn mallin mukainen:

Image 197

a ≥ 8 mm

Edellä esitetty heijastinlaitteeseen merkitty yksilöllinen tunniste osoittaa, että kyseinen tyyppi on hyväksytty ja että kyseistä tyyppihyväksyntää koskevat tiedot ovat saatavilla YK:n suojatussa internettietokannassa käyttämällä yksilöllistä tunnistetta 270650.

| 3.3.4. | Merkintävaatimukset
  Hyväksyttäväksi toimitettavia heijastinlaitteita koskevat vaatimukset |
| --- | --- |

3.3.4.

Merkintävaatimukset

Hyväksyttäväksi toimitettavia heijastinlaitteita koskevat vaatimukset

| 3.3.4.1. | Heijastinlaitteessa on oltava riittävän suuri tila hyväksyntämerkintää tai yksilöllistä tunnistetta varten. |
| --- | --- |

3.3.4.1.

Heijastinlaitteessa on oltava riittävän suuri tila hyväksyntämerkintää tai yksilöllistä tunnistetta varten.

| 3.3.4.1.1. | Hyväksyntämerkinnän tai yksilöllisen tunnisteen on joka tapauksessa oltava näkyvillä, kun heijastinlaite on asennettu ajoneuvoon tai kun avataan jokin liikkuva osa, kuten konepelti, tavaratilan luukku tai ovi. |
| --- | --- |

3.3.4.1.1.

Hyväksyntämerkinnän tai yksilöllisen tunnisteen on joka tapauksessa oltava näkyvillä, kun heijastinlaite on asennettu ajoneuvoon tai kun avataan jokin liikkuva osa, kuten konepelti, tavaratilan luukku tai ovi.

| 3.3.4.1.2. | Hyväksyntämerkintä voidaan sijoittaa heijastinlaitteen sisä- tai ulkopuoliseen osaan (joko läpinäkyvään tai läpinäkymättömään), jota ei voi irrottaa heijastinlaitteen läpinäkyvästä osasta. |
| --- | --- |

3.3.4.1.2.

Hyväksyntämerkintä voidaan sijoittaa heijastinlaitteen sisä- tai ulkopuoliseen osaan (joko läpinäkyvään tai läpinäkymättömään), jota ei voi irrottaa heijastinlaitteen läpinäkyvästä osasta.

| 3.3.4.2. | Heijastinlaitteessa on oltava hakijan kauppanimi tai tavaramerkki. Merkinnän on oltava selvästi luettavissa ja pysyvä. |
| --- | --- |

3.3.4.2.

Heijastinlaitteessa on oltava hakijan kauppanimi tai tavaramerkki. Merkinnän on oltava selvästi luettavissa ja pysyvä.

| 3.3.4.2.1. | Kun kyseessä on luokan I A, III A, I B, III B tai IV A heijastinlaite, on sijoitettava merkintä ”TOP” vaakasuoraan valaisevan pinnan ylimpään kohtaan, jos tällainen merkintä on tarpeen valmistajan antaman kiertymiskulman tai kiertymiskulmien määrittelemiseksi yksiselitteisesti. |
| --- | --- |

3.3.4.2.1.

Kun kyseessä on luokan I A, III A, I B, III B tai IV A heijastinlaite, on sijoitettava merkintä ”TOP” vaakasuoraan valaisevan pinnan ylimpään kohtaan, jos tällainen merkintä on tarpeen valmistajan antaman kiertymiskulman tai kiertymiskulmien määrittelemiseksi yksiselitteisesti.

| 3.3.4.2.2. | Kun kyseessä on luokka C, D, E tai F, on sijoitettava asentoa osoittava merkintä ”TOP”, joka on merkittävä kaikkiin merkintämateriaaleihin, joiden heijastusjärjestelmä ei ole tarkoitettu kaikille kiertymiskulmille, vähintään seuraavasti:






  a) | nauhoihin 0,5 metrin välein, |
| --- | --- | --- |

3.3.4.2.2.

Kun kyseessä on luokka C, D, E tai F, on sijoitettava asentoa osoittava merkintä ”TOP”, joka on merkittävä kaikkiin merkintämateriaaleihin, joiden heijastusjärjestelmä ei ole tarkoitettu kaikille kiertymiskulmille, vähintään seuraavasti:

a)

nauhoihin 0,5 metrin välein,

| b) | kullekin 100 x 100 mm2:n alueelle. |
| --- | --- |

b)

kullekin 100 x 100 mm2:n alueelle.

2

| 3.3.4.2.3. | Kun kyseessä on luokka 1, 2, 3, 4 tai 5, kilvissä, joiden heijastusjärjestelmä ei ole tarkoitettu kaikille kiertymiskulmille, on sijoitettava merkintä ”TOP” vaakasuoraan merkittynä siihen kilven osaan, joka on tarkoitettu ylimmäksi osaksi ajoneuvoon asennettuna. |
| --- | --- |

3.3.4.2.3.

Kun kyseessä on luokka 1, 2, 3, 4 tai 5, kilvissä, joiden heijastusjärjestelmä ei ole tarkoitettu kaikille kiertymiskulmille, on sijoitettava merkintä ”TOP” vaakasuoraan merkittynä siihen kilven osaan, joka on tarkoitettu ylimmäksi osaksi ajoneuvoon asennettuna.

| 3.3.4.3. | Merkinnässä on esitettävä heijastinlaitteen, merkintöjen materiaalien tai merkintäkilpien tunnukset sekä taulukossa 1 esitetyt lisätunnukset. |
| --- | --- |

3.3.4.3.

Merkinnässä on esitettävä heijastinlaitteen, merkintöjen materiaalien tai merkintäkilpien tunnukset sekä taulukossa 1 esitetyt lisätunnukset.

| 3.3.4.4. | Hyväksyntämerkin on oltava selvästi luettavissa ja pysyvä. |
| --- | --- |

3.3.4.4.

Hyväksyntämerkin on oltava selvästi luettavissa ja pysyvä.

| 3.3.4.4.1. | Kun kyseessä on luokka C, D, E tai F, hyväksyntämerkin on oltava näkyvissä, pysyvä ja selvästi luettavissa merkintämateriaalin ulkopuolella vähintään kerran






  a) | nauhoissa 0,5 metrin välein, |
| --- | --- | --- |

3.3.4.4.1.

Kun kyseessä on luokka C, D, E tai F, hyväksyntämerkin on oltava näkyvissä, pysyvä ja selvästi luettavissa merkintämateriaalin ulkopuolella vähintään kerran

a)

nauhoissa 0,5 metrin välein,

| b) | kullakin 100 x 100 mm2:n alueella. |
| --- | --- |

b)

kullakin 100 x 100 mm2:n alueella.

2

| 3.3.4.5. | Hyväksyntänumero ja lisätunnukset on sijoitettava ympyrän lähelle ja joko E-kirjaimen ylä- tai alapuolelle tai sen oikealle tai vasemmalle puolelle. Hyväksyntänumeron muodostavien numeroiden on oltava E-kirjaimen samalla puolella ja samansuuntaiset. |
| --- | --- |

3.3.4.5.

Hyväksyntänumero ja lisätunnukset on sijoitettava ympyrän lähelle ja joko E-kirjaimen ylä- tai alapuolelle tai sen oikealle tai vasemmalle puolelle. Hyväksyntänumeron muodostavien numeroiden on oltava E-kirjaimen samalla puolella ja samansuuntaiset.

| 3.3.4.6. | Hyväksyntämerkin tila on merkittävä kohdassa 3.1.1 mainittuihin piirustuksiin. |
| --- | --- |

3.3.4.6.

Hyväksyntämerkin tila on merkittävä kohdassa 3.1.1 mainittuihin piirustuksiin.

| 3.3.4.7. | Kun kaksi valaisinta tai useampia valaisimia on osana samaa ryhmitettyä, yhdistettyä tai rakenteellisesti yhdistettyä valaisinta (heijastinlaitteet mukaan luettuna), hyväksyntä annetaan vain, jos kaikki nämä valaisimet ovat tämän säännön tai jonkin muun säännön mukaisia. Tällaisessa ryhmitetyssä, yhdistetyssä tai rakenteellisesti yhdistetyssä valaisimessa ei saa olla valaisimia, jotka eivät ole minkään säännön mukaisia. |
| --- | --- |

3.3.4.7.

Kun kaksi valaisinta tai useampia valaisimia on osana samaa ryhmitettyä, yhdistettyä tai rakenteellisesti yhdistettyä valaisinta (heijastinlaitteet mukaan luettuna), hyväksyntä annetaan vain, jos kaikki nämä valaisimet ovat tämän säännön tai jonkin muun säännön mukaisia. Tällaisessa ryhmitetyssä, yhdistetyssä tai rakenteellisesti yhdistetyssä valaisimessa ei saa olla valaisimia, jotka eivät ole minkään säännön mukaisia.

| 3.3.4.8. | Jos ryhmitetyt, yhdistetyt tai rakenteellisesti yhdistetyt valaisimet ovat usean säännön vaatimusten mukaisia, niissä voidaan käyttää yhtä kansainvälistä hyväksyntämerkkiä, joka on ympyrän sisään merkitty ”E”-kirjain, jota seuraa hyväksynnän myöntäneen maan tunnusnumero, hyväksyntänumero sekä tarvittaessa vaadittu nuoli. Tämän hyväksyntämerkinnän voi asettaa mihin tahansa kohtaan ryhmitetyssä, yhdistetyssä tai rakenteellisesti yhdistetyssä valaisimessa sillä edellytyksellä, että |
| --- | --- |

3.3.4.8.

Jos ryhmitetyt, yhdistetyt tai rakenteellisesti yhdistetyt valaisimet ovat usean säännön vaatimusten mukaisia, niissä voidaan käyttää yhtä kansainvälistä hyväksyntämerkkiä, joka on ympyrän sisään merkitty ”E”-kirjain, jota seuraa hyväksynnän myöntäneen maan tunnusnumero, hyväksyntänumero sekä tarvittaessa vaadittu nuoli. Tämän hyväksyntämerkinnän voi asettaa mihin tahansa kohtaan ryhmitetyssä, yhdistetyssä tai rakenteellisesti yhdistetyssä valaisimessa sillä edellytyksellä, että

| 3.3.4.8.1. | se on näkyvillä valaisimen asennuksen jälkeen; |
| --- | --- |

3.3.4.8.1.

se on näkyvillä valaisimen asennuksen jälkeen;

| 3.3.4.8.2. | ryhmitetystä, yhdistetystä tai rakenteellisesti yhdistetystä valaisimesta voidaan poistaa valoa lähettävä osa vain niin, että samalla poistetaan hyväksyntämerkki. |
| --- | --- |

3.3.4.8.2.

ryhmitetystä, yhdistetystä tai rakenteellisesti yhdistetystä valaisimesta voidaan poistaa valoa lähettävä osa vain niin, että samalla poistetaan hyväksyntämerkki.

| 3.3.4.9. | Sitä sääntöä vastaava valaisimen tunnus, jonka perusteella tyyppihyväksyntä on myönnetty, ja sääntöön viimeksi tehtyjä tärkeitä teknisiä muutoksia vastaava järjestysnumero tyyppihyväksynnän myöntämispäivänä on merkittävä |
| --- | --- |

3.3.4.9.

Sitä sääntöä vastaava valaisimen tunnus, jonka perusteella tyyppihyväksyntä on myönnetty, ja sääntöön viimeksi tehtyjä tärkeitä teknisiä muutoksia vastaava järjestysnumero tyyppihyväksynnän myöntämispäivänä on merkittävä

| 3.3.4.9.1. | joko soveltuvalle valoa lähettävälle pinnalle |
| --- | --- |

3.3.4.9.1.

joko soveltuvalle valoa lähettävälle pinnalle

| 3.3.4.9.2. | tai ryhmään niin, että kukin ryhmitetyistä, yhdistetyistä tai rakenteellisesti yhdistetyistä valaisimista voidaan selvästi tunnistaa (esimerkkejä mahdollisista merkintätavoista on liitteessä 24). |
| --- | --- |

3.3.4.9.2.

tai ryhmään niin, että kukin ryhmitetyistä, yhdistetyistä tai rakenteellisesti yhdistetyistä valaisimista voidaan selvästi tunnistaa (esimerkkejä mahdollisista merkintätavoista on liitteessä 24).

| 3.3.4.10. | Yhden hyväksyntämerkin osien on oltava vähintään sitä vähimmäiskokoa, joka vaaditaan pienimmiltä yksittäisiltä merkinnöiltä säännössä, jonka nojalla hyväksyntä on myönnetty. |
| --- | --- |

3.3.4.10.

Yhden hyväksyntämerkin osien on oltava vähintään sitä vähimmäiskokoa, joka vaaditaan pienimmiltä yksittäisiltä merkinnöiltä säännössä, jonka nojalla hyväksyntä on myönnetty.

| 3.3.4.11. | Hyväksyntämerkin tila on merkittävä kohdassa 3.1.2.3 mainittuihin piirustuksiin. |
| --- | --- |

3.3.4.11.

Hyväksyntämerkin tila on merkittävä kohdassa 3.1.2.3 mainittuihin piirustuksiin.

3.4.   Moottoriajoneuvojen ja niiden perävaunujen heijastinlaitetyypin muutokset ja hyväksynnän laajentaminen

| 3.4.1. | Heijastinlaitetyyppiin mahdollisesti tehtävistä muutoksista on ilmoitettava tyyppihyväksyntäviranomaiselle, joka on hyväksynyt kyseisen tyypin. Tämän jälkeen viranomainen voi joko |
| --- | --- |

3.4.1.

Heijastinlaitetyyppiin mahdollisesti tehtävistä muutoksista on ilmoitettava tyyppihyväksyntäviranomaiselle, joka on hyväksynyt kyseisen tyypin. Tämän jälkeen viranomainen voi joko

| 3.4.1.1. | katsoa, että tehdyillä muutoksilla ei todennäköisesti ole olennaisia kielteisiä vaikutuksia ja että heijastinlaite täyttää yhä vaadittavat edellytykset, tai |
| --- | --- |

3.4.1.1.

katsoa, että tehdyillä muutoksilla ei todennäköisesti ole olennaisia kielteisiä vaikutuksia ja että heijastinlaite täyttää yhä vaadittavat edellytykset, tai

| 3.4.1.2. | vaatia testien suorittamisesta vastaavalta tutkimuslaitokselta uuden testausselosteen. |
| --- | --- |

3.4.1.2.

vaatia testien suorittamisesta vastaavalta tutkimuslaitokselta uuden testausselosteen.

| 3.4.2. | Hyväksynnän vahvistaminen tai epääminen, jossa eritellään muutokset, on annettava kohdassa 3.2.2 tarkoitetulla menettelyllä tiedoksi tätä sääntöä soveltaville vuoden 1958 sopimuksen sopimuspuolille. |
| --- | --- |

3.4.2.

Hyväksynnän vahvistaminen tai epääminen, jossa eritellään muutokset, on annettava kohdassa 3.2.2 tarkoitetulla menettelyllä tiedoksi tätä sääntöä soveltaville vuoden 1958 sopimuksen sopimuspuolille.

| 3.4.3. | Hyväksynnän laajentamisen myöntäneen tyyppihyväksyntäviranomaisen on annettava laajentamiselle sarjanumero ja ilmoitettava siitä muille hyväksynnän myöntämisen perustana olevaa E-sääntöä soveltaville vuoden 1958 sopimuksen sopimuspuolille tämän säännön liitteessä 1 esitetyn mallin mukaisella ilmoituslomakkeella. |
| --- | --- |

3.4.3.

Hyväksynnän laajentamisen myöntäneen tyyppihyväksyntäviranomaisen on annettava laajentamiselle sarjanumero ja ilmoitettava siitä muille hyväksynnän myöntämisen perustana olevaa E-sääntöä soveltaville vuoden 1958 sopimuksen sopimuspuolille tämän säännön liitteessä 1 esitetyn mallin mukaisella ilmoituslomakkeella.

3.5.   Tuotannon vaatimustenmukaisuus

Tuotannon vaatimustenmukaisuuden testausmenettelyjen on oltava vuoden 1958 sopimuksen liitteessä 1 (E/ECE/TRANS/505/Rev.3) vahvistettujen menettelyjen ja seuraavien vaatimusten mukaisia:

| 3.5.1. | Tämän säännön perusteella hyväksytyt heijastinlaitteet on valmistettava siten, että ne vastaavat hyväksyttyä tyyppiä ja täyttävät kohdissa 4 ja 5 asetetut vaatimukset. |
| --- | --- |

3.5.1.

Tämän säännön perusteella hyväksytyt heijastinlaitteet on valmistettava siten, että ne vastaavat hyväksyttyä tyyppiä ja täyttävät kohdissa 4 ja 5 asetetut vaatimukset.

| 3.5.1.1. | Liitteessä 2 asetettuja tuotannon vaatimustenmukaisuuden valvontaa koskevia vähimmäisvaatimuksia on noudatettava. |
| --- | --- |

3.5.1.1.

Liitteessä 2 asetettuja tuotannon vaatimustenmukaisuuden valvontaa koskevia vähimmäisvaatimuksia on noudatettava.

| 3.5.1.2. | Liitteessä 3 asetettuja tarkastajan suorittamaa näytteenottoa koskevia vähimmäisvaatimuksia on noudatettava. |
| --- | --- |

3.5.1.2.

Liitteessä 3 asetettuja tarkastajan suorittamaa näytteenottoa koskevia vähimmäisvaatimuksia on noudatettava.

| 3.5.2. | Tyyppihyväksynnän myöntänyt viranomainen voi milloin tahansa varmentaa kussakin tuotantolaitoksessa sovellettavat vaatimustenmukaisuuden valvontamenetelmät. Tällaisia varmennuksia tehdään tavallisesti kerran kahdessa vuodessa. |
| --- | --- |

3.5.2.

Tyyppihyväksynnän myöntänyt viranomainen voi milloin tahansa varmentaa kussakin tuotantolaitoksessa sovellettavat vaatimustenmukaisuuden valvontamenetelmät. Tällaisia varmennuksia tehdään tavallisesti kerran kahdessa vuodessa.

| 3.5.3. | Varoituskolmiot on valmistettava siten, että ne vastaavat tämän säännön perusteella hyväksyttyä tyyppiä.
  Kohdissa 4 ja 5 asetettujen vaatimusten täyttyminen on tarkastettava seuraavasti: |
| --- | --- |

3.5.3.

Varoituskolmiot on valmistettava siten, että ne vastaavat tämän säännön perusteella hyväksyttyä tyyppiä.

Kohdissa 4 ja 5 asetettujen vaatimusten täyttyminen on tarkastettava seuraavasti:

| 3.5.3.1. | On varmennettava hyväksytyn tyypin mukaisten ja käytössä olevien varoituskolmioiden heijastavien optisten yksiköiden optisten ominaisuuksien ajallinen kestävyys ja väri. Jos käytössä olevien ja hyväksytyn tyypin mukaisten varoituskolmioiden heijastavissa optisissa yksiköissä ilmenee järjestelmällinen puute, hyväksyntä voidaan peruuttaa. ”Järjestelmällisen puutteen” katsotaan olevan olemassa, jos hyväksytty varoituskolmiotyyppi ei täytä kohdan 5 vaatimuksia. |
| --- | --- |

3.5.3.1.

On varmennettava hyväksytyn tyypin mukaisten ja käytössä olevien varoituskolmioiden heijastavien optisten yksiköiden optisten ominaisuuksien ajallinen kestävyys ja väri. Jos käytössä olevien ja hyväksytyn tyypin mukaisten varoituskolmioiden heijastavissa optisissa yksiköissä ilmenee järjestelmällinen puute, hyväksyntä voidaan peruuttaa. ”Järjestelmällisen puutteen” katsotaan olevan olemassa, jos hyväksytty varoituskolmiotyyppi ei täytä kohdan 5 vaatimuksia.

| 3.5.4. | Tämän säännön perusteella hyväksytyn heijastavien merkintöjen materiaalin valmistustavan on oltava sellainen, että se vastaa hyväksyttyä tyyppiä täyttämällä kohdissa 4 ja 5 asetetut vaatimukset. |
| --- | --- |

3.5.4.

Tämän säännön perusteella hyväksytyn heijastavien merkintöjen materiaalin valmistustavan on oltava sellainen, että se vastaa hyväksyttyä tyyppiä täyttämällä kohdissa 4 ja 5 asetetut vaatimukset.

| 3.5.4.1. | Tuotannon vaatimustenmukaisuutta ei aseteta kyseenalaiseksi, jos sattumanvaraisesti valitun viiden näytteen fotometrisen mittauksen keskiarvo ei poikkea negatiivisesti yli 20 prosentilla tämän säännön kohdissa 4 ja 5 määritetyistä arvoista. |
| --- | --- |

3.5.4.1.

Tuotannon vaatimustenmukaisuutta ei aseteta kyseenalaiseksi, jos sattumanvaraisesti valitun viiden näytteen fotometrisen mittauksen keskiarvo ei poikkea negatiivisesti yli 20 prosentilla tämän säännön kohdissa 4 ja 5 määritetyistä arvoista.

| 3.5.4.2. | Tuotannon vaatimustenmukaisuutta ei aseteta kyseenalaiseksi, jos sattumanvaraisesti valitun viiden näytteen kolorimetristen ominaisuuksien keskiarvo silmämääräisesti tarkastettuna täyttää kohtien 4 ja 5 vaatimukset. |
| --- | --- |

3.5.4.2.

Tuotannon vaatimustenmukaisuutta ei aseteta kyseenalaiseksi, jos sattumanvaraisesti valitun viiden näytteen kolorimetristen ominaisuuksien keskiarvo silmämääräisesti tarkastettuna täyttää kohtien 4 ja 5 vaatimukset.

| 3.5.4.3. | Tyyppihyväksynnän myöntänyt viranomainen voi milloin tahansa varmentaa kussakin tuotantolaitoksessa sovellettavat vaatimustenmukaisuuden valvontamenetelmät. Tällaisia varmennuksia tehdään tavallisesti kerran kahdessa vuodessa. |
| --- | --- |

3.5.4.3.

Tyyppihyväksynnän myöntänyt viranomainen voi milloin tahansa varmentaa kussakin tuotantolaitoksessa sovellettavat vaatimustenmukaisuuden valvontamenetelmät. Tällaisia varmennuksia tehdään tavallisesti kerran kahdessa vuodessa.

| 3.5.5. | Tämän säännön perusteella hyväksyttyjen heijastavien merkintäkilpien valmistustavan on oltava sellainen, että se vastaa hyväksyttyä tyyppiä täyttämällä kohdissa 4 ja 5 asetetut vaatimukset (kun kyseessä on kestävyys ulkoisten tekijöiden suhteen, sovelletaan ainoastaan kohtaa 5.7.6.1). |
| --- | --- |

3.5.5.

Tämän säännön perusteella hyväksyttyjen heijastavien merkintäkilpien valmistustavan on oltava sellainen, että se vastaa hyväksyttyä tyyppiä täyttämällä kohdissa 4 ja 5 asetetut vaatimukset (kun kyseessä on kestävyys ulkoisten tekijöiden suhteen, sovelletaan ainoastaan kohtaa 5.7.6.1).

| 3.5.5.1. | Tämän säännön liitteessä 2 asetettuja tuotannon vaatimustenmukaisuuden valvontaa koskevia vähimmäisvaatimuksia on noudatettava. |
| --- | --- |

3.5.5.1.

Tämän säännön liitteessä 2 asetettuja tuotannon vaatimustenmukaisuuden valvontaa koskevia vähimmäisvaatimuksia on noudatettava.

| 3.5.5.2. | Tämän säännön liitteessä 3 asetettuja tarkastajan suorittamaa näytteenottoa koskevia vähimmäisvaatimuksia on noudatettava. |
| --- | --- |

3.5.5.2.

Tämän säännön liitteessä 3 asetettuja tarkastajan suorittamaa näytteenottoa koskevia vähimmäisvaatimuksia on noudatettava.

| 3.5.5.3. | Tyyppihyväksynnän myöntänyt viranomainen voi milloin tahansa varmentaa kussakin tuotantolaitoksessa sovellettavat vaatimustenmukaisuuden valvontamenetelmät. Tällaisia varmennuksia tehdään tavallisesti kerran kahdessa vuodessa. |
| --- | --- |

3.5.5.3.

Tyyppihyväksynnän myöntänyt viranomainen voi milloin tahansa varmentaa kussakin tuotantolaitoksessa sovellettavat vaatimustenmukaisuuden valvontamenetelmät. Tällaisia varmennuksia tehdään tavallisesti kerran kahdessa vuodessa.

3.6.   Seuraamukset vaatimustenmukaisuudesta poikkeavasta tuotannosta

| 3.6.1. | Myönnetty hyväksyntä voidaan peruuttaa, jos tämän säännön vaatimukset eivät täyty. |
| --- | --- |

3.6.1.

Myönnetty hyväksyntä voidaan peruuttaa, jos tämän säännön vaatimukset eivät täyty.

| 3.6.2. | Jos tätä sääntöä soveltava vuoden 1958 sopimuksen sopimuspuoli peruuttaa aiemmin myöntämänsä hyväksynnän, sen on viipymättä ilmoitettava tästä muille tätä sääntöä soveltaville sopimuksen sopimuspuolille liitteessä 1 esitetyn mallin mukaisella ilmoituslomakkeella. |
| --- | --- |

3.6.2.

Jos tätä sääntöä soveltava vuoden 1958 sopimuksen sopimuspuoli peruuttaa aiemmin myöntämänsä hyväksynnän, sen on viipymättä ilmoitettava tästä muille tätä sääntöä soveltaville sopimuksen sopimuspuolille liitteessä 1 esitetyn mallin mukaisella ilmoituslomakkeella.

3.7.   Tuotannon lopettaminen

Jos hyväksynnän haltija lopettaa kokonaan tämän säännön perusteella hyväksytyn heijastinlaitteen valmistamisen, hyväksynnän haltijan on ilmoitettava tästä hyväksynnän myöntäneelle viranomaiselle. Ilmoituksen saatuaan viranomaisen on ilmoitettava asiasta muille tätä sääntöä soveltaville sopimuksen sopimuspuolille liitteessä 1 esitetyn mallin mukaisella ilmoituslomakkeella.

3.8.   Hyväksyntätesteistä vastaavien tutkimuslaitosten sekä tyyppihyväksyntäviranomaisen nimet ja osoitteet

Tätä sääntöä soveltavien sopimuksen sopimuspuolten on ilmoitettava Yhdistyneiden kansakuntien sihteeristölle hyväksyntätestauksesta vastaavien tutkimuslaitosten ja niiden tyyppihyväksyntäviranomaisten nimet ja osoitteet, jotka myöntävät hyväksynnän ja joille on lähetettävä ilmoitukset muissa maissa annetusta hyväksynnästä tai hyväksynnän laajentamisesta, epäämisestä tai peruuttamisesta taikka tuotannon lopettamisesta.

4.   YLEISET VAATIMUKSET

Tähän sääntöön sovelletaan E-säännön nro 48, 53, 74 tai 86 jaksoon 5 ”Yleiset vaatimukset” ja jaksoon 6 ”Valaisinkohtaiset vaatimukset” ja niissä mainittuihin liitteisiin sisältyviä vaatimuksia sekä heijastinlaitteen tyyppihyväksynnän hakemishetkellä voimassa olevien muutossarjojen vaatimuksia.

On noudatettava kutakin heijastinlaitetta ja ajoneuvoluokkaa, johon heijastinlaite on tarkoitus asentaa, koskevia vaatimuksia, kun niiden noudattamisen tarkistaminen heijastinlaitteen tyyppihyväksynnän hetkellä on toteutettavissa.

| 4.1. | Jäljempänä tämän säännön yleisissä kuvauksissa heijastimia, heijastavia materiaaleja, merkintäkilpiä ja varoituskolmioita kutsutaan ’heijastinlaitteiksi’. |
| --- | --- |

4.1.

Jäljempänä tämän säännön yleisissä kuvauksissa heijastimia, heijastavia materiaaleja, merkintäkilpiä ja varoituskolmioita kutsutaan ’heijastinlaitteiksi’.

| 4.1.1. | Heijastinlaitteiden rakenteen on oltava sellainen, että ne toimivat tyydyttävästi ja pysyvät toimivina tavanomaisessa käytössä. Lisäksi niissä ei saa olla sellaista suunnittelu- tai valmistusvikaa, joka estää niiden tehokkaan toiminnan tai niiden pitämisen hyvässä kunnossa. |
| --- | --- |

4.1.1.

Heijastinlaitteiden rakenteen on oltava sellainen, että ne toimivat tyydyttävästi ja pysyvät toimivina tavanomaisessa käytössä. Lisäksi niissä ei saa olla sellaista suunnittelu- tai valmistusvikaa, joka estää niiden tehokkaan toiminnan tai niiden pitämisen hyvässä kunnossa.

| 4.1.2. | Heijastinlaitteiden komponentit tai niiden osat eivät saa olla helposti irrotettavissa. |
| --- | --- |

4.1.2.

Heijastinlaitteiden komponentit tai niiden osat eivät saa olla helposti irrotettavissa.

| 4.1.3. | Merkintämateriaalien kiinnitystavan on oltava kestävä ja vakaa. |
| --- | --- |

4.1.3.

Merkintämateriaalien kiinnitystavan on oltava kestävä ja vakaa.

| 4.1.4. | Heijastinlaitteiden ulkopinnan on oltava helposti puhdistettavissa. Tästä syystä pinta ei saa olla karkea, eivätkä niiden mahdolliset ulkonemat saa vaikeuttaa puhdistamista. |
| --- | --- |

4.1.4.

Heijastinlaitteiden ulkopinnan on oltava helposti puhdistettavissa. Tästä syystä pinta ei saa olla karkea, eivätkä niiden mahdolliset ulkonemat saa vaikeuttaa puhdistamista.

| 4.1.5. | Heijastinlaitteiden sisäpintaan ei saa olla kosketusyhteyttä laitteiden normaalin käytön aikana. |
| --- | --- |

4.1.5.

Heijastinlaitteiden sisäpintaan ei saa olla kosketusyhteyttä laitteiden normaalin käytön aikana.

| 4.1.6. | Heijastinten ollessa kyseessä |
| --- | --- |

4.1.6.

Heijastinten ollessa kyseessä

| 4.1.6.1. | Heijastinlaitteet voivat koostua yhdistetystä heijastavasta optisesta yksiköstä ja suodattimesta, joiden on oltava suunniteltu siten, ettei niitä voi irrottaa toisistaan tavanomaisissa käyttöolosuhteissa. |
| --- | --- |

4.1.6.1.

Heijastinlaitteet voivat koostua yhdistetystä heijastavasta optisesta yksiköstä ja suodattimesta, joiden on oltava suunniteltu siten, ettei niitä voi irrottaa toisistaan tavanomaisissa käyttöolosuhteissa.

| 4.1.6.2. | Heijastavien optisten yksiköiden ja suodattimien värittäminen maalilla tai lakalla ei ole sallittua. |
| --- | --- |

4.1.6.2.

Heijastavien optisten yksiköiden ja suodattimien värittäminen maalilla tai lakalla ei ole sallittua.

| 4.2. | Kolorimetrisen testin olosuhteet |
| --- | --- |

4.2.

Kolorimetrisen testin olosuhteet

| 4.2.1. | Yöaikaisia värejä koskeva testimenettely |
| --- | --- |

4.2.1.

Yöaikaisia värejä koskeva testimenettely

| 4.2.1.1. | Näitä vaatimuksia sovelletaan ainoastaan valkoisiin, punaisiin tai ruskeankeltaisiin heijastinlaitteisiin. |
| --- | --- |

4.2.1.1.

Näitä vaatimuksia sovelletaan ainoastaan valkoisiin, punaisiin tai ruskeankeltaisiin heijastinlaitteisiin.

| 4.2.1.2. | Heijastinlaitteen väriä testattaessa heijastinlaite valaistaan CIE:n standardivalonlähteellä A hajontakulman ollessa 1/3 astetta ja valaistuskulman ollessa V = H = 0 astetta tai milloin tämä tuottaa värittömän pintaheijastuman, kulmalla V = +/–5 astetta, H = 0 astetta, on heijastuneen valovirran kolmivärikoordinaattien oltava kullekin heijastinlaitteelle kohdassa 4 esitettyjen raja-arvojen sisällä. |
| --- | --- |

4.2.1.2.

Heijastinlaitteen väriä testattaessa heijastinlaite valaistaan CIE:n standardivalonlähteellä A hajontakulman ollessa 1/3 astetta ja valaistuskulman ollessa V = H = 0 astetta tai milloin tämä tuottaa värittömän pintaheijastuman, kulmalla V = +/–5 astetta, H = 0 astetta, on heijastuneen valovirran kolmivärikoordinaattien oltava kullekin heijastinlaitteelle kohdassa 4 esitettyjen raja-arvojen sisällä.

| 4.2.1.3. | Valkoiset heijastinlaitteet eivät saa tuottaa valikoivaa heijastusta, ts. heijastinlaitteen valaisuun käytetyn standardivalonlähteen A kolmivärikoordinaatit x ja y eivät saa muuttua enempää kuin 0,01 heijastinlaitteen heijastuksen jälkeen. |
| --- | --- |

4.2.1.3.

Valkoiset heijastinlaitteet eivät saa tuottaa valikoivaa heijastusta, ts. heijastinlaitteen valaisuun käytetyn standardivalonlähteen A kolmivärikoordinaatit x ja y eivät saa muuttua enempää kuin 0,01 heijastinlaitteen heijastuksen jälkeen.

| 4.2.2. | Päiväsaikaisia värejä koskeva testimenettely |
| --- | --- |

4.2.2.

Päiväsaikaisia värejä koskeva testimenettely

| 4.2.2.1. | Materiaalien päiväsaikaista väriä testattaessa materiaali valaistaan CIE:n standardivalonlähteellä D65 normaaliin nähden 45 asteen kulmassa ja sitä tarkastellaan (mittaus) normaalin suunnassa (45/0-geometria) spektrofotometrillä CIE:n asiakirjan nro 15 (1971) määräysten mukaisesti.
  Uudenveroisen materiaalin värin on pysyttävä kullekin heijastinlaitteelle kohdassa 5.9.5.2.2 esitettyjen raja-arvojen sisällä. |
| --- | --- |

4.2.2.1.

Materiaalien päiväsaikaista väriä testattaessa materiaali valaistaan CIE:n standardivalonlähteellä D65 normaaliin nähden 45 asteen kulmassa ja sitä tarkastellaan (mittaus) normaalin suunnassa (45/0-geometria) spektrofotometrillä CIE:n asiakirjan nro 15 (1971) määräysten mukaisesti.

Uudenveroisen materiaalin värin on pysyttävä kullekin heijastinlaitteelle kohdassa 5.9.5.2.2 esitettyjen raja-arvojen sisällä.

| 4.2.3. | Fluoresoivia värejä koskeva testimenettely |
| --- | --- |

4.2.3.

Fluoresoivia värejä koskeva testimenettely

| 4.2.3.1. | Heijastamattoman fluoresoivan materiaalin väri: |
| --- | --- |

4.2.3.1.

Heijastamattoman fluoresoivan materiaalin väri:

| 4.2.3.1.1. | Fluoresoivan materiaalin väriä testattaessa materiaali valaistaan CIE:n standardivalonlähteellä D65 (ISO 11664-2:2007(E)/CIE S 014-2/E:2006) ja mitataan spektrofotometrillä julkaisun CIE 15:2004 ”Recommendations on Colorimetry – Second edition” mukaisesti joko valaistuna polykromaattisesti tai monokromaattorilla, jolla saadaan portaittain aikaan CIE:n standardivalonlähde D65 (ISO 11664-2:2007(E)/CIE S 014-2/E:2006), 45 asteen kulmassa normaaliin nähden ja sitä tarkastellaan normaalin suunnassa (45/0-geometria). Jälkimmäisessä tapauksessa vaiheittainen resoluutio Δλ ei saa olla suurempi kuin 10 nm. Vaihtoehtoisesti sallitaan samanlaiset valonlähteet, jos on varmistettu, että kolorimetrinen mittausmenettely noudattaa samaa vaadittua tarkkuutta, mikä tarkoittaa sitä, että D65:n simuloinnin laatu on arvioitava standardissa ISO 23603:2005(E)/CIE S 012/E:2004 kuvatulla menetelmällä. Valonlähteen spektrijakauman on oltava luokkaa BC (CIELAB) tai parempi.
  Valaistuksen on tultava 45 asteen kulmassa normaaliin nähden, ja kohdetta tarkastellaan normaalin suunnassa (45/0-geometria). |
| --- | --- |

4.2.3.1.1.

Fluoresoivan materiaalin väriä testattaessa materiaali valaistaan CIE:n standardivalonlähteellä D65 (ISO 11664-2:2007(E)/CIE S 014-2/E:2006) ja mitataan spektrofotometrillä julkaisun CIE 15:2004 ”Recommendations on Colorimetry – Second edition” mukaisesti joko valaistuna polykromaattisesti tai monokromaattorilla, jolla saadaan portaittain aikaan CIE:n standardivalonlähde D65 (ISO 11664-2:2007(E)/CIE S 014-2/E:2006), 45 asteen kulmassa normaaliin nähden ja sitä tarkastellaan normaalin suunnassa (45/0-geometria). Jälkimmäisessä tapauksessa vaiheittainen resoluutio Δλ ei saa olla suurempi kuin 10 nm. Vaihtoehtoisesti sallitaan samanlaiset valonlähteet, jos on varmistettu, että kolorimetrinen mittausmenettely noudattaa samaa vaadittua tarkkuutta, mikä tarkoittaa sitä, että D65:n simuloinnin laatu on arvioitava standardissa ISO 23603:2005(E)/CIE S 012/E:2004 kuvatulla menetelmällä. Valonlähteen spektrijakauman on oltava luokkaa BC (CIELAB) tai parempi.

Valaistuksen on tultava 45 asteen kulmassa normaaliin nähden, ja kohdetta tarkastellaan normaalin suunnassa (45/0-geometria).

| 4.2.3.2. | Heijastavan fluoresoivan materiaalin väri: |
| --- | --- |

4.2.3.2.

Heijastavan fluoresoivan materiaalin väri:

| 4.2.3.2.1. | Fluoresoivan materiaalin väriä testattaessa materiaali valaistaan CIE:n standardivalonlähteellä D65 (ISO 11664-2:2007(E)/CIE S 014-2/E:2006) ja mitataan spektrofotometrillä julkaisun CIE 15:2004 ”Recommendations on Colorimetry – Second edition” mukaisesti joko valaistuna polykromaattisesti tai monokromaattorilla, jolla saadaan portaittain aikaan CIE:n standardivalonlähde D65 (ISO 11664-2:2007(E)/CIE S 014-2/E:2006). Jälkimmäisessä tapauksessa vaiheittainen resoluutio Δλ ei saa olla suurempi kuin 10 nm. Vaihtoehtoisesti sallitaan samanlaiset valonlähteet, jos on varmistettu, että kolorimetrinen mittausmenettely noudattaa samaa vaadittua tarkkuutta, mikä tarkoittaa sitä, että D65:n simuloinnin laatu on arvioitava standardissa ISO 23603:2005(E)/CIE S 012/E:2004 kuvatulla menetelmällä. Valonlähteen spektrijakauman on oltava luokkaa BC (CIELAB) tai parempi. Valaistus on kohdistettava kehämäisesti 45 asteen kulmassa normaaliin nähden, ja kohdetta tarkastellaan normaalin suunnassa (45/0-geometria) (kehä-/normaali -geometria) siten kuin liitteessä 23 kuvataan. |
| --- | --- |

4.2.3.2.1.

Fluoresoivan materiaalin väriä testattaessa materiaali valaistaan CIE:n standardivalonlähteellä D65 (ISO 11664-2:2007(E)/CIE S 014-2/E:2006) ja mitataan spektrofotometrillä julkaisun CIE 15:2004 ”Recommendations on Colorimetry – Second edition” mukaisesti joko valaistuna polykromaattisesti tai monokromaattorilla, jolla saadaan portaittain aikaan CIE:n standardivalonlähde D65 (ISO 11664-2:2007(E)/CIE S 014-2/E:2006). Jälkimmäisessä tapauksessa vaiheittainen resoluutio Δλ ei saa olla suurempi kuin 10 nm. Vaihtoehtoisesti sallitaan samanlaiset valonlähteet, jos on varmistettu, että kolorimetrinen mittausmenettely noudattaa samaa vaadittua tarkkuutta, mikä tarkoittaa sitä, että D65:n simuloinnin laatu on arvioitava standardissa ISO 23603:2005(E)/CIE S 012/E:2004 kuvatulla menetelmällä. Valonlähteen spektrijakauman on oltava luokkaa BC (CIELAB) tai parempi. Valaistus on kohdistettava kehämäisesti 45 asteen kulmassa normaaliin nähden, ja kohdetta tarkastellaan normaalin suunnassa (45/0-geometria) (kehä-/normaali -geometria) siten kuin liitteessä 23 kuvataan.

| 4.3. | Luminanssisuhteen määrittäminen |
| --- | --- |

4.3.

Luminanssisuhteen määrittäminen

| 4.3.1. | Näyte on testattava luminanssisuhteen määrittämiseksi seuraavasti:






  a) | fluoresoimattomat heijastinlaitteet (päiväsaikaiset värit) ja heijastamaton fluoresoiva materiaali testataan kohdassa 4.2.3.1 kuvatulla menetelmällä |
| --- | --- | --- |

4.3.1.

Näyte on testattava luminanssisuhteen määrittämiseksi seuraavasti:

a)

fluoresoimattomat heijastinlaitteet (päiväsaikaiset värit) ja heijastamaton fluoresoiva materiaali testataan kohdassa 4.2.3.1 kuvatulla menetelmällä

| b) | heijastamaton fluoresoiva materiaali testataan kohdassa 4.2.3.2 kuvatulla menetelmällä. |
| --- | --- |

b)

heijastamaton fluoresoiva materiaali testataan kohdassa 4.2.3.2 kuvatulla menetelmällä.

| 4.3.1.1. | Suhteuttamalla näytteen luminanssi L sellaisen täydellisen hajaheijastimen luminanssiin Lo, jonka luminanssisuhde βo on tunnettu samanlaisissa valaistus- ja havainnointioloissa, saadaan näytteen luminanssisuhde β seuraavasta kaavasta: |
| --- | --- |

4.3.1.1.

Suhteuttamalla näytteen luminanssi L sellaisen täydellisen hajaheijastimen luminanssiin Lo

o

Image 198

| 4.3.1.2. | Jos fluoresoivan materiaalin väri on määritetty kolorimetrisesti kohdan 4.2.3 mukaisesti, luminanssisuhde saadaan näytteen trikromaattisen arvon Y ja täydellisen hajaheijastimen trikromaattisen arvon Y0 suhteesta: |
| --- | --- |

4.3.1.2.

Jos fluoresoivan materiaalin väri on määritetty kolorimetrisesti kohdan 4.2.3 mukaisesti, luminanssisuhde saadaan näytteen trikromaattisen arvon Y ja täydellisen hajaheijastimen trikromaattisen arvon Y0

Image 199

5.   ERITYISET TEKNISET VAATIMUKSET

5.1.   Luokkien I A ja I B heijastinlaitteita (tunnukset ”I A” ja ”I B”) koskevat tekniset vaatimukset

| 5.1.1. | Kaikkien luokkien I A ja I B heijastinlaitteiden on kohdan 5.1.7 mukaisessa testauksessa täytettävä seuraavat vaatimukset:






  a) | liitteessä 5 vahvistetut mittoja ja muotoa koskevat vaatimukset ja |
| --- | --- | --- |

5.1.1.

Kaikkien luokkien I A ja I B heijastinlaitteiden on kohdan 5.1.7 mukaisessa testauksessa täytettävä seuraavat vaatimukset:

a)

liitteessä 5 vahvistetut mittoja ja muotoa koskevat vaatimukset ja

| b) | kohdissa 5.1.4–5.1.5 vahvistetut fotometriset ja kolorimetriset vaatimukset ja |
| --- | --- |

b)

kohdissa 5.1.4–5.1.5 vahvistetut fotometriset ja kolorimetriset vaatimukset ja

| c) | kohdassa 5.1.7 vahvistetut fyysiset ja mekaaniset vaatimukset materiaalien luonteen ja heijastinlaitteiden rakenteen mukaan. |
| --- | --- |

c)

kohdassa 5.1.7 vahvistetut fyysiset ja mekaaniset vaatimukset materiaalien luonteen ja heijastinlaitteiden rakenteen mukaan.

| 5.1.2. | Hakijan on toimitettava laitteesta 10 näytekappaletta, jotka testataan kohdan 5.1.7 mukaisessa kronologisessa järjestyksessä. |
| --- | --- |

5.1.2.

Hakijan on toimitettava laitteesta 10 näytekappaletta, jotka testataan kohdan 5.1.7 mukaisessa kronologisessa järjestyksessä.

| 5.1.3. | Testimenettely |
| --- | --- |

5.1.3.

Testimenettely

| 5.1.3.1. | Kun yleisten vaatimusten (kohta 4) sekä muotoja ja mittoja koskevien vaatimusten (liite 5) noudattaminen on varmennettu, toimitetut 10 näytekappaletta on asetettava liitteessä 6 kuvattuun lämmönkestävyystestiin ja vähintään tunnin kuluttua tästä testistä tutkittava kolorimetristen ominaisuuksien (kohta 5.1.5) sekä valovoimakertoimen (CIL) osalta (kohta 5.1.4) hajontakulmalla 20' ja valaistuskulmalla V = H = 0° tai tarvittaessa liitteen 4 kohdissa 1.1 ja 1.2 tarkoitetussa asennossa.
  Suurimmat ja pienimmät arvot antavat kaksi heijastinlaitetta on tämän jälkeen testattava täydellisesti kohdassa 5.1.4 kuvatulla tavalla.
  Laboratorioiden on säilytettävä kyseiset kaksi näytekappaletta mahdollisia lisätarkastuksia varten.
  Muut kahdeksan näytekappaletta jaetaan neljään ryhmään, jossa kussakin on kaksi näytettä:







  Ensimmäinen ryhmä | : | Kahdelle näytekappaleelle tehdään peräkkäin vedenkestävyystesti (liite 7) ja, jos testin tulos on tyydyttävä, polttoaineenkestävyystesti (liite 9) ja voiteluluöljynkestävyystesti (liite 10). |
| --- | --- | --- | --- |
| Toinen ryhmä | : | Kahdelle näytekappaleelle tehdään tarvittaessa korroosiotesti (liite 11), jonka jälkeen heijastinlaitteen kääntöpuolelle tehdään kulumiskestävyyden testi (liite 12). |
| Kolmas ryhmä | : | Kahdelle näytekappaleelle tehdään heijastinlaitteen optisten ominaisuuksien ajallista kestävyyttä mittaava testi (liite 14). |
| Neljäs ryhmä | : | Kahdelle näytekappaleelle tehdään värinpitävyystesti (liite 21). |

5.1.3.1.

Kun yleisten vaatimusten (kohta 4) sekä muotoja ja mittoja koskevien vaatimusten (liite 5) noudattaminen on varmennettu, toimitetut 10 näytekappaletta on asetettava liitteessä 6 kuvattuun lämmönkestävyystestiin ja vähintään tunnin kuluttua tästä testistä tutkittava kolorimetristen ominaisuuksien (kohta 5.1.5) sekä valovoimakertoimen (CIL) osalta (kohta 5.1.4) hajontakulmalla 20' ja valaistuskulmalla V = H = 0° tai tarvittaessa liitteen 4 kohdissa 1.1 ja 1.2 tarkoitetussa asennossa.

Suurimmat ja pienimmät arvot antavat kaksi heijastinlaitetta on tämän jälkeen testattava täydellisesti kohdassa 5.1.4 kuvatulla tavalla.

Laboratorioiden on säilytettävä kyseiset kaksi näytekappaletta mahdollisia lisätarkastuksia varten.

Muut kahdeksan näytekappaletta jaetaan neljään ryhmään, jossa kussakin on kaksi näytettä:

Ensimmäinen ryhmä

:

Kahdelle näytekappaleelle tehdään peräkkäin vedenkestävyystesti (liite 7) ja, jos testin tulos on tyydyttävä, polttoaineenkestävyystesti (liite 9) ja voiteluluöljynkestävyystesti (liite 10).

Toinen ryhmä

:

Kahdelle näytekappaleelle tehdään tarvittaessa korroosiotesti (liite 11), jonka jälkeen heijastinlaitteen kääntöpuolelle tehdään kulumiskestävyyden testi (liite 12).

Kolmas ryhmä

:

Kahdelle näytekappaleelle tehdään heijastinlaitteen optisten ominaisuuksien ajallista kestävyyttä mittaava testi (liite 14).

Neljäs ryhmä

:

Kahdelle näytekappaleelle tehdään värinpitävyystesti (liite 21).

| 5.1.3.2. | Kohdassa 5.1.3.1 tarkoitettujen testien jälkeen kunkin ryhmän heijastinlaitteilla on oltava |
| --- | --- |

5.1.3.2.

Kohdassa 5.1.3.1 tarkoitettujen testien jälkeen kunkin ryhmän heijastinlaitteilla on oltava

| 5.1.3.2.1. | väri, joka täyttää kohdan 5.1.5 vaatimukset |
| --- | --- |

5.1.3.2.1.

väri, joka täyttää kohdan 5.1.5 vaatimukset

| 5.1.3.2.2. | CIL:n arvo, joka täyttää kohdan 5.1.4 vaatimukset. Tarkastus on suoritettava ainoastaan hajontakulmalla 20’ ja valaistuskulmalla V = H = 0° tai tarvittaessa kaikissa asennoissa, jotka määritellään liitteen 4 kohdissa 1.1 ja 1.2. |
| --- | --- |

5.1.3.2.2.

CIL:n arvo, joka täyttää kohdan 5.1.4 vaatimukset. Tarkastus on suoritettava ainoastaan hajontakulmalla 20’ ja valaistuskulmalla V = H = 0° tai tarvittaessa kaikissa asennoissa, jotka määritellään liitteen 4 kohdissa 1.1 ja 1.2.

| 5.1.4. | Heijastumisen CIL-vähimmäisarvot |
| --- | --- |

5.1.4.

Heijastumisen CIL-vähimmäisarvot

| 5.1.4.1. | Hakijan on hyväksyntää hakiessaan ilmoitettava yksi tai useampi vertailuakseli tai vertailuakselialue, joka vastaa valaistuskulmaa V = H = 0° valovoimakertoimien (CIL) taulukossa. |
| --- | --- |

5.1.4.1.

Hakijan on hyväksyntää hakiessaan ilmoitettava yksi tai useampi vertailuakseli tai vertailuakselialue, joka vastaa valaistuskulmaa V = H = 0° valovoimakertoimien (CIL) taulukossa.

| 5.1.4.2. | Jos valmistaja määrittää useamman kuin yhden akselin tai akselialueen, fotometriset mittaukset on toistettava niin, että niitä verrataan joka kerran eri vertailuakseliin tai valmistajan määrittämän alueen äärimmäisimpään vertailuakseliin. |
| --- | --- |

5.1.4.2.

Jos valmistaja määrittää useamman kuin yhden akselin tai akselialueen, fotometriset mittaukset on toistettava niin, että niitä verrataan joka kerran eri vertailuakseliin tai valmistajan määrittämän alueen äärimmäisimpään vertailuakseliin.

| 5.1.4.3. | Fotometrisissä mittauksissa on luokkien I A ja I B heijastinlaitteiden osalta otettava huomioon ainoastaan se valmistajan ilmoittama valaiseva pinta, jota rajaavat heijastinlaitteen optisen järjestelmän uloimpia osia sivuavat tasot ja joka on halkaisijaltaan 200 mm:n ympyrän sisällä. Valaisevan pinnan enimmäispinta-ala on 100 cm2, mutta heijastavien optisten yksiköiden pintojen ala voi olla tätä pienempi. Valmistajan on ilmoitettava käytettävän alueen rajat. |
| --- | --- |

5.1.4.3.

Fotometrisissä mittauksissa on luokkien I A ja I B heijastinlaitteiden osalta otettava huomioon ainoastaan se valmistajan ilmoittama valaiseva pinta, jota rajaavat heijastinlaitteen optisen järjestelmän uloimpia osia sivuavat tasot ja joka on halkaisijaltaan 200 mm:n ympyrän sisällä. Valaisevan pinnan enimmäispinta-ala on 100 cm2

| 5.1.4.4. | Luokat I A ja I B |
| --- | --- |

5.1.4.4.

Luokat I A ja I B

| 5.1.4.4.1. | Liitteen 4 kohdan 3 mukaisesti mitattuina punaisten heijastinlaitteiden CIL:n arvojen on oltava yhtä suuret tai suuremmat kuin taulukossa 3 esitetyt arvot, jotka on ilmaistu millikandeloina luksia kohden taulukossa esitettyjen hajonta- ja valaistuskulmien osalta.

  Taulukko 3


  CIL:n arvoja koskevat vaatimukset (luokat I A ja I B) [mcd.lx-1]











  Luokka | Hajontakulma
  α | Valaistuskulmat (asteina) |
| --- | --- | --- | --- |
| Pysty
  V | 0° | ±10° | ±5° |
| Vaaka
  H | 0° | 0° | ±20° |
| I A, I B | 20' | | 300 | 200 | 100 |
| 1°30' | | 5 | 2,8 | 2,5 |

5.1.4.4.1.

Liitteen 4 kohdan 3 mukaisesti mitattuina punaisten heijastinlaitteiden CIL:n arvojen on oltava yhtä suuret tai suuremmat kuin taulukossa 3 esitetyt arvot, jotka on ilmaistu millikandeloina luksia kohden taulukossa esitettyjen hajonta- ja valaistuskulmien osalta.

Taulukko 3

Taulukko 3

CIL:n arvoja koskevat vaatimukset (luokat I A ja I B) [mcd.lx-1]

CIL:n arvoja koskevat vaatimukset (luokat I A ja I B) [mcd.lx-1

Luokka

Hajontakulma
  α

Hajontakulma

α

Valaistuskulmat (asteina)

Pysty
  V

Pysty

V

0°

±10°

±5°

Vaaka
  H

Vaaka

H

0°

0°

±20°

I A, I B

20'

300

200

100

1°30'

5

2,8

2,5

CIL:n arvoja, jotka ovat alempia kuin taulukon 3 kahdessa viimeisessä sarakkeessa esitetyt arvot, ei sallita sellaisen avaruuskulman sisällä, jonka vertailukeskipiste on sen kärki ja joka on seuraavia linjoja pitkin leikkaavien tasojen ympäröimä:

| (V = ±10°, H = 0°) | (V = ±5°, H = ±20°). |
| --- | --- |

(V = ±10°, H = 0°)

(V = ±5°, H = ±20°).

| 5.1.4.4.2. | CIL:n arvot luokan I A tai I B ruskeankeltaisille heijastinlaitteille eivät saa olla pienemmät kuin taulukon 3 arvot kerrottuna kertoimella 2,5. |
| --- | --- |

5.1.4.4.2.

CIL:n arvot luokan I A tai I B ruskeankeltaisille heijastinlaitteille eivät saa olla pienemmät kuin taulukon 3 arvot kerrottuna kertoimella 2,5.

| 5.1.4.4.3. | CIL:n arvot luokan I A tai I B valkoisille heijastinlaitteille eivät saa olla pienemmät kuin taulukon 3 arvot kerrottuna kertoimella 4. |
| --- | --- |

5.1.4.4.3.

CIL:n arvot luokan I A tai I B valkoisille heijastinlaitteille eivät saa olla pienemmät kuin taulukon 3 arvot kerrottuna kertoimella 4.

| 5.1.4.5. | Jos luokan I A tai I B heijastinlaite on kuitenkin tarkoitettu asennettavaksi siten, että sen H-taso on alle 750 mm maanpinnan yläpuolella, CIL:n arvot tarkastetaan vain 5 asteen kulmaan saakka alaspäin. |
| --- | --- |

5.1.4.5.

Jos luokan I A tai I B heijastinlaite on kuitenkin tarkoitettu asennettavaksi siten, että sen H-taso on alle 750 mm maanpinnan yläpuolella, CIL:n arvot tarkastetaan vain 5 asteen kulmaan saakka alaspäin.

| 5.1.5. | Laitteen heijastuvan valon väri: |
| --- | --- |

5.1.5.

Laitteen heijastuvan valon väri:

| 5.1.5.1. | Heijastinlaitteen (yöaikaisen) värin testaus suoritetaan kohdassa 4.2.1 kuvatulla menetelmällä. |
| --- | --- |

5.1.5.1.

Heijastinlaitteen (yöaikaisen) värin testaus suoritetaan kohdassa 4.2.1 kuvatulla menetelmällä.

| 5.1.5.2. | Heijastuneen valovirran kolmivärikoordinaattien on oltava E-säännössä nro 48 esitettyjen yöaikaisten punaisen, ruskeankeltaisen tai valkoisen värin raja-arvojen sisällä. |
| --- | --- |

5.1.5.2.

Heijastuneen valovirran kolmivärikoordinaattien on oltava E-säännössä nro 48 esitettyjen yöaikaisten punaisen, ruskeankeltaisen tai valkoisen värin raja-arvojen sisällä.

| 5.1.6. | Erityiset vaatimukset (testit) / kestävyys ulkoisten tekijöiden suhteen
  Heijastinlaitteissa ja erityisesti niiden optisissa yksiköissä käytettyjen materiaalien laadun mukaan voivat tyyppihyväksyntäviranomaiset antaa laboratorioille luvan jättää pois tietyt tarpeettomat testit sillä nimenomaisella edellytyksellä, että tällainen pois jättäminen mainitaan hyväksyntäilmoituslomakkeen kohdassa ”Huomautuksia”.
  Tätä sovelletaan ainoastaan liitteissä 11, 12, 14 ja 21 kuvattuihin testeihin. |
| --- | --- |

5.1.6.

Erityiset vaatimukset (testit) / kestävyys ulkoisten tekijöiden suhteen

Heijastinlaitteissa ja erityisesti niiden optisissa yksiköissä käytettyjen materiaalien laadun mukaan voivat tyyppihyväksyntäviranomaiset antaa laboratorioille luvan jättää pois tietyt tarpeettomat testit sillä nimenomaisella edellytyksellä, että tällainen pois jättäminen mainitaan hyväksyntäilmoituslomakkeen kohdassa ”Huomautuksia”.

Tätä sovelletaan ainoastaan liitteissä 11, 12, 14 ja 21 kuvattuihin testeihin.

| 5.1.7. | Testien suoritusjärjestys

  Taulukko 4


  Testien suoritusjärjestys (luokat I A ja I B)

















  Liitteen numero | Testit | Näytteet |
| --- | --- | --- | --- |
| a | b | c | d | e | f | g | h | i | j |
| - | Yleiset vaatimukset: silmämääräinen tarkastus | x | x | x | x | x | x | x | x | x | x |
| 5 | Muodot ja mitat: silmämääräinen tarkastus | x | x | x | x | x | x | x | x | x | x |
| 6 | Lämpö: 48 tuntia 65 ± 2° C:n lämpötilassa | x | x | x | x | x | x | x | x | x | x |
| Vääristymien silmämääräinen tarkastus | x | x | x | x | x | x | x | x | x | x |
| 23 | Kolorimetria: silmämäär. tarkastus
  Epävarmoissa tapauksissa kolmivärikoordinaatit | x | x
  x | x | x | x | x | x | x | x | x |
| 4 | Fotometria: rajoitettu arvoihin 20' ja V = H = 0° | x | x | x | x | x | x | x | x | x | x |
| 4 | Täydellinen fotometria | | | x | x | | | | | | |
| 7 | Vesi | : | 10 min normaaliasennossa
  10 min käänteisessä asenn.
  silmämääräinen tarkastus |

5.1.7.

Testien suoritusjärjestys

Taulukko 4

Taulukko 4

Testien suoritusjärjestys (luokat I A ja I B)

Testien suoritusjärjestys (luokat I A ja I B)

Liitteen numero

Testit

Näytteet

a

b

c

d

e

f

g

h

i

j

-

Yleiset vaatimukset: silmämääräinen tarkastus

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

5

Muodot ja mitat: silmämääräinen tarkastus

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

6

Lämpö: 48 tuntia 65 ± 2° C:n lämpötilassa

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

Vääristymien silmämääräinen tarkastus

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

23

Kolorimetria: silmämäär. tarkastus

Epävarmoissa tapauksissa kolmivärikoordinaatit

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

4

Fotometria: rajoitettu arvoihin 20' ja V = H = 0°

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

4

Täydellinen fotometria

x

x

7

Vesi

:

10 min normaaliasennossa

10 min käänteisessä asenn.

silmämääräinen tarkastus

x

x

x

x

x

x

23

Kolorimetria: silmämäär. tarkastus

Epävarmoissa tapauksissa kolmivärikoordinaatit

x

x

x

x

4

Fotometria: rajoitettu arvoihin 20' ja V = H = 0°

x

x

9

| Moottoripolttoaineet | : | 5 min
  silmämääräinen tarkastus |
| --- | --- | --- |

Moottoripolttoaineet

:

5 min

silmämääräinen tarkastus

x

x

x

x

10

| Öljyt | : | 5 min
  silmämääräinen tarkastus |
| --- | --- | --- |

Öljyt

:

5 min

silmämääräinen tarkastus

x

x

x

x

23

Kolorimetria: silmämäär. tarkastus

Epävarmoissa tapauksissa kolmivärikoordinaatit

x

x

4

Fotometria: rajoitettu arvoihin 20' ja V = H = 0°

x

x

8

| Korroosio | : | 24 tuntia
  2 tunnin välein
  24 tuntia
  silmämääräinen tarkastus |
| --- | --- | --- |

Korroosio

:

24 tuntia

2 tunnin välein

24 tuntia

silmämääräinen tarkastus

x

x

x

x

x

x

x

x

12

| Kääntöpuoli | : | 1 min
  silmämääräinen tarkastus |
| --- | --- | --- |

Kääntöpuoli

:

1 min

silmämääräinen tarkastus

x

x

x

x

Kolorimetria: silmämäär. tarkastus

Epävarmoissa tapauksissa kolmivärikoordinaatit

x

x

x

x

Fotometria: rajoitettu arvoihin 20' ja V = H = 0°

x

x

14

Ajallinen kestävyys

23

Kolorimetria: Silmämääräinen tarkastus tai kolmivärikoordinaatit

4

Fotometria: rajoitettu arvoihin 20' ja V = H = 0°

13

Värinpitävyys

23

Kolorimetria: Silmämääräinen tarkastus tai

kolmivärikoordinaatit

4

Fotometria: rajoitettu arvoihin 20' ja V = H = 0°

Näytteiden toimittaminen viranomaisille

x

x

5.2.   Luokkien III A ja III B heijastinlaitteita (tunnukset ”III A” ja ”III B”) koskevat tekniset vaatimukset

| 5.2.1. | Kaikkien luokkien I A ja I B heijastinlaitteiden on kohdan 5.2.6 mukaisessa testauksessa täytettävä seuraavat vaatimukset:






  a) | liitteessä 5 vahvistetut mittoja ja muotoa koskevat vaatimukset ja |
| --- | --- | --- |

5.2.1.

Kaikkien luokkien I A ja I B heijastinlaitteiden on kohdan 5.2.6 mukaisessa testauksessa täytettävä seuraavat vaatimukset:

a)

liitteessä 5 vahvistetut mittoja ja muotoa koskevat vaatimukset ja

| b) | kohdissa 5.2.3–5.2.4 vahvistetut fotometriset ja kolorimetriset vaatimukset ja |
| --- | --- |

b)

kohdissa 5.2.3–5.2.4 vahvistetut fotometriset ja kolorimetriset vaatimukset ja

| c) | kohdassa 5.2.6 vahvistetut fyysiset ja mekaaniset vaatimukset materiaalien luonteen ja heijastinlaitteiden rakenteen mukaan. |
| --- | --- |

c)

kohdassa 5.2.6 vahvistetut fyysiset ja mekaaniset vaatimukset materiaalien luonteen ja heijastinlaitteiden rakenteen mukaan.

| 5.2.2. | Hakijan on toimitettava laitteesta 10 näytekappaletta, jotka testataan kohdan 5.2.6 mukaisessa kronologisessa järjestyksessä. |
| --- | --- |

5.2.2.

Hakijan on toimitettava laitteesta 10 näytekappaletta, jotka testataan kohdan 5.2.6 mukaisessa kronologisessa järjestyksessä.

| 5.2.2.1. | Kun yleisten vaatimusten (kohta 4) sekä muotoja ja mittoja koskevien vaatimusten (liite 5) noudattaminen on varmennettu, toimitetut 10 näytekappaletta on asetettava liitteessä 6 kuvattuun lämmönkestävyystestiin ja vähintään tunnin kuluttua tästä testistä tutkittava kolorimetristen ominaisuuksien (kohta 5.2.4) sekä valovoimakertoimen (CIL) osalta (kohta 5.2.3) hajontakulmalla 20' ja valaistuskulmalla V = H = 0° tai tarvittaessa liitteen 4 kohdissa 1.1 ja 1.2 tarkoitetussa asennossa.
  Suurimmat ja pienimmät arvot antavat kaksi heijastinlaitetta on tämän jälkeen testattava täydellisesti kohdassa 5.2.4 kuvatulla tavalla.
  Laboratorioiden on säilytettävä kyseiset kaksi näytekappaletta mahdollisia lisätarkastuksia varten.
  Muut kahdeksan näytekappaletta jaetaan neljään ryhmään, jossa kussakin on kaksi näytettä:







  Ensimmäinen ryhmä | : | Kahdelle näytekappaleelle tehdään peräkkäin vedenkestävyystesti (liite 7) ja, jos testin tulos on tyydyttävä, polttoaineenkestävyystesti (liite 9) ja voiteluluöljynkestävyystesti (liite 10). |
| --- | --- | --- | --- |
| Toinen ryhmä | : | Kahdelle näytekappaleelle tehdään tarvittaessa korroosiotesti (liite 11), jonka jälkeen heijastinlaitteen kääntöpuolelle tehdään kulumiskestävyyden testi (liite 12). |
| Kolmas ryhmä | : | Kahdelle näytekappaleelle tehdään heijastinlaitteen optisten ominaisuuksien ajallista kestävyyttä mittaava testi (liite 14). |
| Neljäs ryhmä | : | Kahdelle näytekappaleelle tehdään värinpitävyystesti (liite 21). |

5.2.2.1.

Kun yleisten vaatimusten (kohta 4) sekä muotoja ja mittoja koskevien vaatimusten (liite 5) noudattaminen on varmennettu, toimitetut 10 näytekappaletta on asetettava liitteessä 6 kuvattuun lämmönkestävyystestiin ja vähintään tunnin kuluttua tästä testistä tutkittava kolorimetristen ominaisuuksien (kohta 5.2.4) sekä valovoimakertoimen (CIL) osalta (kohta 5.2.3) hajontakulmalla 20' ja valaistuskulmalla V = H = 0° tai tarvittaessa liitteen 4 kohdissa 1.1 ja 1.2 tarkoitetussa asennossa.

Suurimmat ja pienimmät arvot antavat kaksi heijastinlaitetta on tämän jälkeen testattava täydellisesti kohdassa 5.2.4 kuvatulla tavalla.

Laboratorioiden on säilytettävä kyseiset kaksi näytekappaletta mahdollisia lisätarkastuksia varten.

Muut kahdeksan näytekappaletta jaetaan neljään ryhmään, jossa kussakin on kaksi näytettä:

Ensimmäinen ryhmä

:

Kahdelle näytekappaleelle tehdään peräkkäin vedenkestävyystesti (liite 7) ja, jos testin tulos on tyydyttävä, polttoaineenkestävyystesti (liite 9) ja voiteluluöljynkestävyystesti (liite 10).

Toinen ryhmä

:

Kahdelle näytekappaleelle tehdään tarvittaessa korroosiotesti (liite 11), jonka jälkeen heijastinlaitteen kääntöpuolelle tehdään kulumiskestävyyden testi (liite 12).

Kolmas ryhmä

:

Kahdelle näytekappaleelle tehdään heijastinlaitteen optisten ominaisuuksien ajallista kestävyyttä mittaava testi (liite 14).

Neljäs ryhmä

:

Kahdelle näytekappaleelle tehdään värinpitävyystesti (liite 21).

| 5.2.2.2. | Kohdassa 5.2.2.1 tarkoitettujen testien jälkeen kunkin ryhmän heijastinlaitteilla on oltava |
| --- | --- |

5.2.2.2.

Kohdassa 5.2.2.1 tarkoitettujen testien jälkeen kunkin ryhmän heijastinlaitteilla on oltava

| 5.2.2.2.1. | väri, joka täyttää kohdan 5.2.4 vaatimukset |
| --- | --- |

5.2.2.2.1.

väri, joka täyttää kohdan 5.2.4 vaatimukset

| 5.2.2.2.2. | CIL:n arvo, joka täyttää kohdan 5.2.3 vaatimukset. Tarkastus on suoritettava ainoastaan hajontakulmalla 20’ ja valaistuskulmalla V = H = 0° tai tarvittaessa kaikissa asennoissa, jotka määritellään liitteen 4 kohdissa 1.1 ja 1.2. |
| --- | --- |

5.2.2.2.2.

CIL:n arvo, joka täyttää kohdan 5.2.3 vaatimukset. Tarkastus on suoritettava ainoastaan hajontakulmalla 20’ ja valaistuskulmalla V = H = 0° tai tarvittaessa kaikissa asennoissa, jotka määritellään liitteen 4 kohdissa 1.1 ja 1.2.

| 5.2.3. | Heijastumisen CIL-vähimmäisarvot |
| --- | --- |

5.2.3.

Heijastumisen CIL-vähimmäisarvot

| 5.2.3.1. | Liitteen 4 mukaisesti mitattuina punaisten heijastinlaitteiden CIL:n arvojen on oltava yhtä suuret tai suuremmat kuin taulukossa 5 esitetyt arvot, jotka on ilmaistu millikandeloina luksia kohden taulukossa esitettyjen hajonta- ja valaistuskulmien osalta.

  Taulukko 5


  CIL:n arvoja koskevat vaatimukset (luokat III A ja III B) [mcd.lx-1]











  Luokka | Hajontakulma
  α | Valaistuskulmat (asteina) |
| --- | --- | --- | --- |
| Pysty V | 0° | ±10° | ±5° |
| Vaaka H | 0° | 0° | ±20° |
| III A, III B | 20' | | 450 | 200 | 150 |
| 1°30' | | 12 | 8 | 8 |

5.2.3.1.

Liitteen 4 mukaisesti mitattuina punaisten heijastinlaitteiden CIL:n arvojen on oltava yhtä suuret tai suuremmat kuin taulukossa 5 esitetyt arvot, jotka on ilmaistu millikandeloina luksia kohden taulukossa esitettyjen hajonta- ja valaistuskulmien osalta.

Taulukko 5

Taulukko 5

CIL:n arvoja koskevat vaatimukset (luokat III A ja III B) [mcd.lx-1]

CIL:n arvoja koskevat vaatimukset (luokat III A ja III B) [mcd.lx-1

Luokka

Hajontakulma
  α

Hajontakulma

α

Valaistuskulmat (asteina)

Pysty V

0°

±10°

±5°

Vaaka H

0°

0°

±20°

III A, III B

20'

450

200

150

1°30'

12

8

8

CIL:n arvoja, jotka ovat alempia kuin taulukon 5 kahdessa viimeisessä sarakkeessa esitetyt arvot, ei sallita sellaisen avaruuskulman sisällä, jonka vertailukeskipiste on sen kärki ja joka on seuraavia linjoja pitkin leikkaavien tasojen ympäröimä:

| (V = ±10°, H = 0°) | (V = ±5°, H = ±20°). |
| --- | --- |

(V = ±10°, H = 0°)

(V = ±5°, H = ±20°).

| 5.2.3.2. | Jos luokan III A tai III B heijastinlaite on kuitenkin tarkoitettu asennettavaksi siten, että sen H-taso on alle 750 mm maanpinnan yläpuolella, CIL:n arvot tarkastetaan vain 5 asteen kulmaan saakka alaspäin. |
| --- | --- |

5.2.3.2.

Jos luokan III A tai III B heijastinlaite on kuitenkin tarkoitettu asennettavaksi siten, että sen H-taso on alle 750 mm maanpinnan yläpuolella, CIL:n arvot tarkastetaan vain 5 asteen kulmaan saakka alaspäin.

| 5.2.4. | Laitteen heijastuvan valon väri: |
| --- | --- |

5.2.4.

Laitteen heijastuvan valon väri:

| 5.2.4.1. | Heijastinlaitteen (yöaikaisen) värin testaus suoritetaan kohdassa 4.2.1 kuvatulla menetelmällä. |
| --- | --- |

5.2.4.1.

Heijastinlaitteen (yöaikaisen) värin testaus suoritetaan kohdassa 4.2.1 kuvatulla menetelmällä.

| 5.2.4.2. | Heijastuneen valovirran kolmivärikoordinaattien on oltava E-säännössä nro 48 esitettyjen yöaikaisten punaisen värin raja-arvojen sisällä. |
| --- | --- |

5.2.4.2.

Heijastuneen valovirran kolmivärikoordinaattien on oltava E-säännössä nro 48 esitettyjen yöaikaisten punaisen värin raja-arvojen sisällä.

| 5.2.5. | Erityiset vaatimukset (testit) / kestävyys ulkoisten tekijöiden suhteen
  Heijastinlaitteissa ja erityisesti niiden optisissa yksiköissä käytettyjen materiaalien laadun mukaan voivat tyyppihyväksyntäviranomaiset antaa laboratorioille luvan jättää pois tietyt tarpeettomat testit sillä nimenomaisella edellytyksellä, että tällainen pois jättäminen mainitaan hyväksyntäilmoituslomakkeen kohdassa ”Huomautuksia”.
  Tätä sovelletaan ainoastaan liitteissä 11, 12, 14 ja 21 kuvattuihin testeihin. |
| --- | --- |

5.2.5.

Erityiset vaatimukset (testit) / kestävyys ulkoisten tekijöiden suhteen

Heijastinlaitteissa ja erityisesti niiden optisissa yksiköissä käytettyjen materiaalien laadun mukaan voivat tyyppihyväksyntäviranomaiset antaa laboratorioille luvan jättää pois tietyt tarpeettomat testit sillä nimenomaisella edellytyksellä, että tällainen pois jättäminen mainitaan hyväksyntäilmoituslomakkeen kohdassa ”Huomautuksia”.

Tätä sovelletaan ainoastaan liitteissä 11, 12, 14 ja 21 kuvattuihin testeihin.

| 5.2.6. | Testien suoritusjärjestys

  Taulukko 6


  Testien suoritusjärjestys (luokat III A ja III B)

















  Liitteen numero | Testit | Näytteet |
| --- | --- | --- | --- |
| a | b | c | d | e | f | g | h | i | j |
| - | Yleiset vaatimukset: silmämääräinen tarkastus | x | x | x | x | x | x | x | x | x | x |
| 5 | Muodot ja mitat: silmämääräinen tarkastus | x | x | x | x | x | x | x | x | x | x |
| 6 | Lämpö: 48 tuntia 65 ± 2° C:n lämpötilassa
  Vääristymien silmämääräinen tarkastus | x
  x | x
  x | x
  x | x
  x | x
  x | x
  x | x
  x | x
  x | x
  x | x
  x |
| 23 | Kolorimetria: silmämäär. tarkastus
  Epävarmoissa tapauksissa kolmivärikoordinaatit | x | x
  x | x | x | x | x | x | x | x | x |
| | Fotometria: rajoitettu arvoihin 20' ja V = H = 0° | x | x | x | x | x | x | x | x | x | x |
| 4 | Täydellinen fotometria | | | x | x | | | | | | |
| 7 | Vesi | : | 10 min normaaliasennossa
  10 min käänteisessä asennossa
  silmämääräinen tarkastus |

5.2.6.

Testien suoritusjärjestys

Taulukko 6

Taulukko 6

Testien suoritusjärjestys (luokat III A ja III B)

Testien suoritusjärjestys (luokat III A ja III B)

Liitteen numero

Testit

Näytteet

a

b

c

d

e

f

g

h

i

j

-

Yleiset vaatimukset: silmämääräinen tarkastus

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

5

Muodot ja mitat: silmämääräinen tarkastus

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

6

Lämpö: 48 tuntia 65 ± 2° C:n lämpötilassa

Vääristymien silmämääräinen tarkastus

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

23

Kolorimetria: silmämäär. tarkastus

Epävarmoissa tapauksissa kolmivärikoordinaatit

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

Fotometria: rajoitettu arvoihin 20' ja V = H = 0°

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

4

Täydellinen fotometria

x

x

7

Vesi

:

10 min normaaliasennossa

10 min käänteisessä asennossa

silmämääräinen tarkastus

x

x

x

x

x

x

23

Kolorimetria: silmämäär. tarkastus

Epävarmoissa tapauksissa kolmivärikoordinaatit

x

x

x

x

4

Fotometria: rajoitettu arvoihin 20' ja V = H = 0°

x

x

9

| Moottoripolttoaineet | : | 5 min
  silmämääräinen tarkastus |
| --- | --- | --- |

Moottoripolttoaineet

:

5 min

silmämääräinen tarkastus

x

x

x

x

10

| Öljyt | : | 5 min
  silmämääräinen tarkastus |
| --- | --- | --- |

Öljyt

:

5 min

silmämääräinen tarkastus

x

x

x

x

23

Kolorimetria: silmämäär. tarkastus

Epävarmoissa tapauksissa kolmivärikoordinaatit

x

x

4

Fotometria: rajoitettu arvoihin 20' ja V = H = 0°

x

x

8

| Korroosio | : | 24 tuntia
  2 tunnin välein
  24 tuntia
  silmämääräinen tarkastus |
| --- | --- | --- |

Korroosio

:

24 tuntia

2 tunnin välein

24 tuntia

silmämääräinen tarkastus

x

x

x

x

x

x

x

x

12

| Kääntöpuoli | : | 1 min
  silmämääräinen tarkastus |
| --- | --- | --- |

Kääntöpuoli

:

1 min

silmämääräinen tarkastus

x

x

x

x

23

Kolorimetria: silmämäär. tarkastus

Epävarmoissa tapauksissa kolmivärikoordinaatit

x

x

x

x

4

Fotometria: rajoitettu arvoihin 20' ja V = H = 0°

x

x

14

Ajallinen kestävyys

23

Kolorimetria: Silmämääräinen tarkastus tai kolmivärikoordinaatit

4

Fotometria: rajoitettu arvoihin 20' ja V = H = 0°

13

Värinpitävyys

23

Kolorimetria: Silmämääräinen tarkastus tai

kolmivärikoordinaatit

4

Fotometria: rajoitettu arvoihin 20' ja V = H = 0°

Näytteiden toimittaminen viranomaisille

x

x

5.3.   Luokan IV A heijastinlaitteita (tunnus ”IV A”) koskevat tekniset vaatimukset

| 5.3.1. | Kaikkien luokan IV A heijastinlaitteiden on kohdan 5.3.7 mukaisessa testauksessa täytettävä seuraavat vaatimukset:






  a) | liitteessä 5 vahvistetut mittoja ja muotoa koskevat vaatimukset ja |
| --- | --- | --- |

5.3.1.

Kaikkien luokan IV A heijastinlaitteiden on kohdan 5.3.7 mukaisessa testauksessa täytettävä seuraavat vaatimukset:

a)

liitteessä 5 vahvistetut mittoja ja muotoa koskevat vaatimukset ja

| b) | kohdissa 5.3.4–5.3.5 vahvistetut fotometriset ja kolorimetriset vaatimukset ja |
| --- | --- |

b)

kohdissa 5.3.4–5.3.5 vahvistetut fotometriset ja kolorimetriset vaatimukset ja

| c) | kohdassa 5.3.7 vahvistetut fyysiset ja mekaaniset vaatimukset materiaalien luonteen ja heijastinlaitteiden rakenteen mukaan. |
| --- | --- |

c)

kohdassa 5.3.7 vahvistetut fyysiset ja mekaaniset vaatimukset materiaalien luonteen ja heijastinlaitteiden rakenteen mukaan.

| 5.3.2. | Hakijan on toimitettava laitteesta 10 näytekappaletta, jotka testataan kohdan 5.3.7 mukaisessa kronologisessa järjestyksessä. |
| --- | --- |

5.3.2.

Hakijan on toimitettava laitteesta 10 näytekappaletta, jotka testataan kohdan 5.3.7 mukaisessa kronologisessa järjestyksessä.

| 5.3.3. | Testimenettely |
| --- | --- |

5.3.3.

Testimenettely

| 5.3.3.1. | Kun kohdan 4 vaatimusten sekä muotoja ja mittoja koskevien vaatimusten (liite 5) noudattaminen on varmennettu, toimitetut 10 näytekappaletta on asetettava lämmönkestävyystestiin (liite 6) ja vähintään tunnin kuluttua tästä testistä tutkittava kolorimetristen ominaisuuksiensa osalta (kohta 5.3.5) sekä CIL:n osalta (kohta 5.3.4) hajontakulmalla 20' ja valaistuskulmalla V = H = 0° tai tarvittaessa liitteen 4 kohdissa 1.1 ja 1.2 määritellyissä asennoissa. Suurimmat ja pienimmät arvot antavat kaksi heijastinlaitetta on tämän jälkeen testattava täydellisesti kohdassa 5.3.4 kuvatulla tavalla. Laboratorioiden on säilytettävä kyseiset kaksi näytekappaletta mahdollisia lisätarkastuksia varten. |
| --- | --- |

5.3.3.1.

Kun kohdan 4 vaatimusten sekä muotoja ja mittoja koskevien vaatimusten (liite 5) noudattaminen on varmennettu, toimitetut 10 näytekappaletta on asetettava lämmönkestävyystestiin (liite 6) ja vähintään tunnin kuluttua tästä testistä tutkittava kolorimetristen ominaisuuksiensa osalta (kohta 5.3.5) sekä CIL:n osalta (kohta 5.3.4) hajontakulmalla 20' ja valaistuskulmalla V = H = 0° tai tarvittaessa liitteen 4 kohdissa 1.1 ja 1.2 määritellyissä asennoissa. Suurimmat ja pienimmät arvot antavat kaksi heijastinlaitetta on tämän jälkeen testattava täydellisesti kohdassa 5.3.4 kuvatulla tavalla. Laboratorioiden on säilytettävä kyseiset kaksi näytekappaletta mahdollisia lisätarkastuksia varten.

| 5.3.3.2. | Jäljelle jäävistä kahdeksasta näytekappaleesta valitaan sattumanvaraisesti neljä näytekappaletta, jotka jaetaan kahteen kahden näytekappaleen ryhmään.
  Ensimmäinen ryhmä: | Kahdelle näytekappaleelle tehdään peräkkäin vedenkestävyystesti (liite 7) ja, jos testin tulos on tyydyttävä, polttoaineenkestävyystesti (liite 9) ja voiteluluöljynkestävyystesti (liite 10). |
| --- | --- | --- |

5.3.3.2.

Jäljelle jäävistä kahdeksasta näytekappaleesta valitaan sattumanvaraisesti neljä näytekappaletta, jotka jaetaan kahteen kahden näytekappaleen ryhmään.

Ensimmäinen ryhmä:

Kahdelle näytekappaleelle tehdään peräkkäin vedenkestävyystesti (liite 7) ja, jos testin tulos on tyydyttävä, polttoaineenkestävyystesti (liite 9) ja voiteluluöljynkestävyystesti (liite 10).

Toinen ryhmä:

| | Kahdelle näytekappaleelle tehdään tarvittaessa korroosiotesti (liite 11), jonka jälkeen heijastinlaitteen kääntöpuolelle tehdään kulumiskestävyyden testi (liite 12). Näille kahdelle näytekappaleelle tehdään myös iskunkestävyystesti (liite 18). |
| --- | --- |

Kahdelle näytekappaleelle tehdään tarvittaessa korroosiotesti (liite 11), jonka jälkeen heijastinlaitteen kääntöpuolelle tehdään kulumiskestävyyden testi (liite 12). Näille kahdelle näytekappaleelle tehdään myös iskunkestävyystesti (liite 18).

| 5.3.3.3. | Edellisessä kohdassa tarkoitettujen testien jälkeen kunkin ryhmän heijastinlaitteilla on oltava |
| --- | --- |

5.3.3.3.

Edellisessä kohdassa tarkoitettujen testien jälkeen kunkin ryhmän heijastinlaitteilla on oltava

| 5.3.3.3.1. | väri, joka täyttää kohdan 5.3.5 vaatimukset Tämä on tarkastettava laadullisella menetelmällä ja epävarmoissa tapauksissa vahvistettava määrällisellä menetelmällä. |
| --- | --- |

5.3.3.3.1.

väri, joka täyttää kohdan 5.3.5 vaatimukset Tämä on tarkastettava laadullisella menetelmällä ja epävarmoissa tapauksissa vahvistettava määrällisellä menetelmällä.

| 5.3.3.3.2. | CIL:n arvo, joka täyttää kohdan 5.3.4 vaatimukset.
  Tarkastus on suoritettava ainoastaan hajontakulmalla 20’ ja valaistuskulmalla V = H = 0° tai tarvittaessa liitteen 4 kohdissa 1.1 ja 1.2 määritellyissä asennoissa. |
| --- | --- |

5.3.3.3.2.

CIL:n arvo, joka täyttää kohdan 5.3.4 vaatimukset.

Tarkastus on suoritettava ainoastaan hajontakulmalla 20’ ja valaistuskulmalla V = H = 0° tai tarvittaessa liitteen 4 kohdissa 1.1 ja 1.2 määritellyissä asennoissa.

| 5.3.3.4. | Neljää jäljelle jäävää kappaletta voidaan tarvittaessa käyttää muuhun tarkoitukseen. |
| --- | --- |

5.3.3.4.

Neljää jäljelle jäävää kappaletta voidaan tarvittaessa käyttää muuhun tarkoitukseen.

| 5.3.4. | Heijastumisen CIL-vähimmäisarvot |
| --- | --- |

5.3.4.

Heijastumisen CIL-vähimmäisarvot

| 5.3.4.1. | Liitteen 4 kohdan 3 mukaisesti mitattuina luokan IV A heijastinlaitteiden CIL:n arvojen on oltava yhtä suuret tai suuremmat kuin taulukossa 7 esitetyt arvot, jotka on ilmaistu millikandeloina luksia kohden taulukossa esitettyjen hajonta- ja valaistuskulmien osalta.

  Taulukko 7


  CIL:n arvoja koskevat vaatimukset (luokka IV A) [mcd.lx-1]














  Väri | Hajontakulma
  α | Valaistuskulmat (asteina) |
| --- | --- | --- | --- |
| Pysty V | 0 | ±10 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Vaaka H | 0 | 0 | ±20 | ±30 | ±40 | ±50 |
| Valkoinen | 20' | | 1 800 | 1 200 | 610 | 540 | 470 | 400 |
| 1°30' | | 34 | 24 | 15 | 15 | 15 | 15 |
| Ruskeankeltainen | 20' | | 1 125 | 750 | 380 | 335 | 290 | 250 |
| 1°30' | | 21 | 15 | 10 | 10 | 10 | 10 |
| Punainen | 20' | | 450 | 300 | 150 | 135 | 115 | 100 |
| 1°30' | | 9 | 6 | 4 | 4 | 4 | 4 |

5.3.4.1.

Liitteen 4 kohdan 3 mukaisesti mitattuina luokan IV A heijastinlaitteiden CIL:n arvojen on oltava yhtä suuret tai suuremmat kuin taulukossa 7 esitetyt arvot, jotka on ilmaistu millikandeloina luksia kohden taulukossa esitettyjen hajonta- ja valaistuskulmien osalta.

Taulukko 7

Taulukko 7

CIL:n arvoja koskevat vaatimukset (luokka IV A) [mcd.lx-1]

CIL:n arvoja koskevat vaatimukset (luokka IV A) [mcd.lx-1

Väri

Hajontakulma
  α

Hajontakulma

α

Valaistuskulmat (asteina)

Pysty V

0

±10

0

0

0

0

Vaaka H

0

0

±20

±30

±40

±50

Valkoinen

20'

1 800

1 200

610

540

470

400

1°30'

34

24

15

15

15

15

Ruskeankeltainen

20'

1 125

750

380

335

290

250

1°30'

21

15

10

10

10

10

Punainen

20'

450

300

150

135

115

100

1°30'

9

6

4

4

4

4

| 5.3.4.2. | Jos luokan IV A heijastinlaite on kuitenkin tarkoitettu asennettavaksi siten, että sen H-taso on alle 750 mm maanpinnan yläpuolella, CIL:n arvot tarkastetaan vain 5 asteen kulmaan saakka alaspäin. |
| --- | --- |

5.3.4.2.

Jos luokan IV A heijastinlaite on kuitenkin tarkoitettu asennettavaksi siten, että sen H-taso on alle 750 mm maanpinnan yläpuolella, CIL:n arvot tarkastetaan vain 5 asteen kulmaan saakka alaspäin.

| 5.3.5. | Laitteen heijastuvan valon väri |
| --- | --- |

5.3.5.

Laitteen heijastuvan valon väri

| 5.3.5.1. | Heijastinlaitteen (yöaikaisen) värin testaus suoritetaan kohdassa 4.2.1 kuvatulla menetelmällä. |
| --- | --- |

5.3.5.1.

Heijastinlaitteen (yöaikaisen) värin testaus suoritetaan kohdassa 4.2.1 kuvatulla menetelmällä.

| 5.3.5.2. | Heijastuneen valovirran kolmivärikoordinaattien on oltava E-säännössä nro 48 esitettyjen yöaikaisten punaisen, ruskeankeltaisen tai valkoisen värin raja-arvojen sisällä. |
| --- | --- |

5.3.5.2.

Heijastuneen valovirran kolmivärikoordinaattien on oltava E-säännössä nro 48 esitettyjen yöaikaisten punaisen, ruskeankeltaisen tai valkoisen värin raja-arvojen sisällä.

| 5.3.6. | Erityiset vaatimukset (testit) / kestävyys ulkoisten tekijöiden suhteen
  Heijastinlaitteissa ja erityisesti niiden optisissa yksiköissä käytettyjen materiaalien laadun mukaan voivat tyyppihyväksyntäviranomaiset antaa laboratorioille luvan jättää pois tietyt tarpeettomat testit sillä nimenomaisella edellytyksellä, että tällainen pois jättäminen mainitaan hyväksyntäilmoituslomakkeen kohdassa ”Huomautuksia”.
  Tätä sovelletaan ainoastaan liitteissä 11, 12, 14 ja 21 kuvattuihin testeihin. |
| --- | --- |

5.3.6.

Erityiset vaatimukset (testit) / kestävyys ulkoisten tekijöiden suhteen

Heijastinlaitteissa ja erityisesti niiden optisissa yksiköissä käytettyjen materiaalien laadun mukaan voivat tyyppihyväksyntäviranomaiset antaa laboratorioille luvan jättää pois tietyt tarpeettomat testit sillä nimenomaisella edellytyksellä, että tällainen pois jättäminen mainitaan hyväksyntäilmoituslomakkeen kohdassa ”Huomautuksia”.

Tätä sovelletaan ainoastaan liitteissä 11, 12, 14 ja 21 kuvattuihin testeihin.

| 5.3.7. | Luokan IV A testien suoritusjärjestys

  Taulukko 8


  Testien suoritusjärjestys (luokka IV A)

















  Liitteen numero | Testit | Näytteet |
| --- | --- | --- | --- |
| a | b | c | d | e | f | g | h | i | j |
| - | Yleiset vaatimukset: silmämääräinen tarkastus | x | x | x | x | x | x | x | x | x | x |
| 5 | Muoto ja mitat: silmämääräinen tarkastus | x | x | x | x | x | x | x | x | x | x |
| 6 | Lämpö: 48 tuntia 65 ± 2 °C:n lämpötilassa
  Vääristymien silmämääräinen tarkastus | x
  x | x
  x | x
  x | x
  x | x
  x | x
  x | x
  x | x
  x | x
  x | x
  x |
| 23 | Kolorimetria: silmämäär. tarkastus
  Epävarmoissa tapauksissa kolmivärikoordinaatit | x | x
  x | x | x | x | x | x | x | x | x |
| 4 | Fotometria: rajoitettu arvoihin 20' ja V = H = 0° | x | x | x | x | x | x | x | x | x | x |
| 4 | Täydellinen fotometria | x | x | | | | | | | | |
| 7 | Vesi | : | 10 min normaaliasennossa
  10 min käänteisessä asennossa
  silmämääräinen tarkastus |

5.3.7.

Luokan IV A testien suoritusjärjestys

Taulukko 8

Taulukko 8

Testien suoritusjärjestys (luokka IV A)

Testien suoritusjärjestys (luokka IV A)

Liitteen numero

Testit

Näytteet

a

b

c

d

e

f

g

h

i

j

-

Yleiset vaatimukset: silmämääräinen tarkastus

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

5

Muoto ja mitat: silmämääräinen tarkastus

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

6

Lämpö: 48 tuntia 65 ± 2 °C:n lämpötilassa

Vääristymien silmämääräinen tarkastus

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

23

Kolorimetria: silmämäär. tarkastus

Epävarmoissa tapauksissa kolmivärikoordinaatit

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

4

Fotometria: rajoitettu arvoihin 20' ja V = H = 0°

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

4

Täydellinen fotometria

x

x

7

Vesi

:

10 min normaaliasennossa

10 min käänteisessä asennossa

silmämääräinen tarkastus

x

x

x

x

x

x

9

| Moottoripolttoaineet | : | 5 min
  silmämääräinen tarkastus |
| --- | --- | --- |

Moottoripolttoaineet

:

5 min

silmämääräinen tarkastus

x

x

x

x

10

| Öljyt | : | 5 min
  silmämääräinen tarkastus |
| --- | --- | --- |

Öljyt

:

5 min

silmämääräinen tarkastus

x

x

x

x

23

Kolorimetria: silmämäär. tarkastus

Epävarmoissa tapauksissa kolmivärikoordinaatit

x

x

x

x

4

Fotometria: rajoitettu arvoihin 20' ja V = H = 0°

x

x

8

| Korroosio | : | 24 tuntia
  2 tunnin välein
  24 tuntia
  silmämääräinen tarkastus |
| --- | --- | --- |

Korroosio

:

24 tuntia

2 tunnin välein

24 tuntia

silmämääräinen tarkastus

x

x

x

x

x

x

x

x

12

| Kääntöpuoli | : | 1 min
  silmämääräinen tarkastus |
| --- | --- | --- |

Kääntöpuoli

:

1 min

silmämääräinen tarkastus

x

x

x

x

18

Isku:

silmämääräinen tarkastus

x

x

x

x

23

Kolorimetria: silmämäär. tarkastus

Epävarmoissa tapauksissa kolmivärikoordinaatit

x

x

x

x

4

Fotometria: rajoitettu arvoihin 20' ja V = H = 0°

x

x

Näytteiden toimittaminen viranomaisille

x

x

5.4.   Luokan C heijastavia merkintöjä (tunnus ”C”) koskevat tekniset vaatimukset

| 5.4.1. | Kaikkien luokan C heijastavien merkintöjen on kohdan 5.4.3 mukaisessa testauksessa täytettävä seuraavat vaatimukset:






  a) | liitteessä 5 vahvistetut mittoja ja muotoa koskevat vaatimukset ja |
| --- | --- | --- |

5.4.1.

Kaikkien luokan C heijastavien merkintöjen on kohdan 5.4.3 mukaisessa testauksessa täytettävä seuraavat vaatimukset:

a)

liitteessä 5 vahvistetut mittoja ja muotoa koskevat vaatimukset ja

| b) | kohdissa 5.4.4–5.4.5 vahvistetut fotometriset ja kolorimetriset vaatimukset ja |
| --- | --- |

b)

kohdissa 5.4.4–5.4.5 vahvistetut fotometriset ja kolorimetriset vaatimukset ja

| c) | kohdassa 5.4.6 vahvistetut fyysiset ja mekaaniset vaatimukset. |
| --- | --- |

c)

kohdassa 5.4.6 vahvistetut fyysiset ja mekaaniset vaatimukset.

| 5.4.2. | Hakijan on toimitettava hyväksyntää varten seuraavat: |
| --- | --- |

5.4.2.

Hakijan on toimitettava hyväksyntää varten seuraavat:

| 5.4.2.1. | Testauslaboratoriolle on toimitettava viisi näytettä, jotka edustavat nauhamuotoisia heijastavien merkintöjen materiaaleja. Nauhojen ollessa kyseessä näytettä on toimitettava vähintään 3 metriä. |
| --- | --- |

5.4.2.1.

Testauslaboratoriolle on toimitettava viisi näytettä, jotka edustavat nauhamuotoisia heijastavien merkintöjen materiaaleja. Nauhojen ollessa kyseessä näytettä on toimitettava vähintään 3 metriä.

| 5.4.2.2. | Testinäytteiden on edustettava senhetkistä tuotantoa ja oltava heijastavien merkintöjen materiaalien valmistajien suositusten mukaisesti valmistettuja. (1) |
| --- | --- |

5.4.2.2.

Testinäytteiden on edustettava senhetkistä tuotantoa ja oltava heijastavien merkintöjen materiaalien valmistajien suositusten mukaisesti valmistettuja. (1

| 5.4.2.3. | Näytteet on testattava kohdan 5.4.7 mukaisessa kronologisessa järjestyksessä. |
| --- | --- |

5.4.2.3.

Näytteet on testattava kohdan 5.4.7 mukaisessa kronologisessa järjestyksessä.

| 5.4.3. | Testimenettely |
| --- | --- |

5.4.3.

Testimenettely

| 5.4.3.1. | Kun yleisten vaatimusten (kohta 4) sekä muotoa ja mittoja koskevien vaatimusten (liite 5) noudattaminen on varmennettu, näytteet on asettava liitteessä 6 kuvattuun lämmönkestävyystestiin ennen kohdissa 5.4.4 ja 5.4.5 kuvattuja testejä. |
| --- | --- |

5.4.3.1.

Kun yleisten vaatimusten (kohta 4) sekä muotoa ja mittoja koskevien vaatimusten (liite 5) noudattaminen on varmennettu, näytteet on asettava liitteessä 6 kuvattuun lämmönkestävyystestiin ennen kohdissa 5.4.4 ja 5.4.5 kuvattuja testejä.

| 5.4.3.2. | Fotometriset ja kolorimetriset mittaukset voidaan tehdä viidestä näytteestä. Niistä otetaan keskiarvot. |
| --- | --- |

5.4.3.2.

Fotometriset ja kolorimetriset mittaukset voidaan tehdä viidestä näytteestä. Niistä otetaan keskiarvot.

| 5.4.3.3. | Muissa testeissä on käytettävä näytteitä, joille ei ole tehty mitään testejä. |
| --- | --- |

5.4.3.3.

Muissa testeissä on käytettävä näytteitä, joille ei ole tehty mitään testejä.

| 5.4.4. | Heijastuskertoimen vähimmäisarvot
  Luokan C heijastavien merkintöjen fotometriset vaatimukset: |
| --- | --- |

5.4.4.

Heijastuskertoimen vähimmäisarvot

Luokan C heijastavien merkintöjen fotometriset vaatimukset:

| 5.4.4.1. | Kun uudenveroisten heijastavien alueiden heijastuskerroin R’ mitataan liitteessä 4 kuvatulla tavalla, kertoimen arvon kandeloina neliömetriä ja luksia kohden (cd/m2/lux) on oltava valkoisen, keltaisen ja punaisen materiaalin osalta vähintään taulukon 9 mukainen.

  Taulukko 9


  Heijastuskertoimen R’ [cd•m-2•lx-1] vähimmäisarvot












  Havaintokulma α [o] | Valaistuskulma β [o] |
| --- | --- | --- |
| α=0,33(20’) | β1 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| | β2 | 5 | 20 | 30 | 40 | 60 |
| Väri | | | | | | |
| Keltainen | | 300 | -- | 130 | 75 | 10 |
| Valkoinen | | 450 | -- | 200 | 95 | 16 |
| Punainen | | 120 | 60 | 30 | 10 | -- |

5.4.4.1.

Kun uudenveroisten heijastavien alueiden heijastuskerroin R’ mitataan liitteessä 4 kuvatulla tavalla, kertoimen arvon kandeloina neliömetriä ja luksia kohden (cd/m2

Taulukko 9

Taulukko 9

Heijastuskertoimen R’ [cd•m-2•lx-1] vähimmäisarvot

Heijastuskertoimen R’ [cd•m-2

-1

Havaintokulma α [o]

o

Valaistuskulma β [o]

o

α=0,33(20’)

α=0,33(20’)

β1

β1

0

0

0

0

0

β2

β2

5

20

30

40

60

Väri

Väri

Keltainen

300

--

130

75

10

Valkoinen

450

--

200

95

16

Punainen

120

60

30

10

--

| 5.4.5. | Laitteen heijastuvan valon väri |
| --- | --- |

5.4.5.

Laitteen heijastuvan valon väri

| 5.4.5.1. | Heijastinlaitteen (yöaikaisen) värin testaus suoritetaan kohdassa 4.2.1 kuvatulla menetelmällä. |
| --- | --- |

5.4.5.1.

Heijastinlaitteen (yöaikaisen) värin testaus suoritetaan kohdassa 4.2.1 kuvatulla menetelmällä.

| 5.4.5.2. | Heijastuneen valovirran kolmivärikoordinaattien on oltava E-säännössä nro 48 esitettyjen yöaikaisten punaisen, ruskeankeltaisen tai valkoisen värin raja-arvojen sisällä. |
| --- | --- |

5.4.5.2.

Heijastuneen valovirran kolmivärikoordinaattien on oltava E-säännössä nro 48 esitettyjen yöaikaisten punaisen, ruskeankeltaisen tai valkoisen värin raja-arvojen sisällä.

| 5.4.6. | Erityiset vaatimukset (testit) / kestävyys ulkoisten tekijöiden suhteen |
| --- | --- |

5.4.6.

Erityiset vaatimukset (testit) / kestävyys ulkoisten tekijöiden suhteen

| 5.4.6.1. | Säänkestävyys
  Näytteelle on tehtävä liitteen 13 mukainen testi. |
| --- | --- |

5.4.6.1.

Säänkestävyys

Näytteelle on tehtävä liitteen 13 mukainen testi.

| 5.4.6.2. | Korroosionkestävyys
  Näytekappaleesta otetulle näytteelle on tehtävä liitteen 11 mukainen testi. |
| --- | --- |

5.4.6.2.

Korroosionkestävyys

Näytekappaleesta otetulle näytteelle on tehtävä liitteen 11 mukainen testi.

| 5.4.6.3. | Polttoaineenkestävyys
  Näytekappaleesta otetulle näytteelle on tehtävä liitteen 9 mukainen testi. |
| --- | --- |

5.4.6.3.

Polttoaineenkestävyys

Näytekappaleesta otetulle näytteelle on tehtävä liitteen 9 mukainen testi.

| 5.4.6.4. | Lämmönkestävyys
  Näytekappaleesta otetulle näytteelle on tehtävä liitteen 6 mukainen testi. |
| --- | --- |

5.4.6.4.

Lämmönkestävyys

Näytekappaleesta otetulle näytteelle on tehtävä liitteen 6 mukainen testi.

| 5.4.6.5. | Pesunkestävyys
  Näytekappaleesta otetulle näytteelle on tehtävä liitteen 15 mukainen testi. |
| --- | --- |

5.4.6.5.

Pesunkestävyys

Näytekappaleesta otetulle näytteelle on tehtävä liitteen 15 mukainen testi.

| 5.4.6.6. | Fotometristen ominaisuuksien pysyvyys
  Näytekappaleesta otetulle näytteelle on tehtävä liitteen 14 mukainen testi. |
| --- | --- |

5.4.6.6.

Fotometristen ominaisuuksien pysyvyys

Näytekappaleesta otetulle näytteelle on tehtävä liitteen 14 mukainen testi.

| 5.4.6.7. | Vedenkestävyys
  Näytekappaleesta otetulle näytteelle on tehtävä liitteen 7 mukainen testi. |
| --- | --- |

5.4.6.7.

Vedenkestävyys

Näytekappaleesta otetulle näytteelle on tehtävä liitteen 7 mukainen testi.

| 5.4.6.8. | Tartuntalujuus (liimattavien materiaalien osalta)
  Näytekappaleesta otetulle näytteelle on tehtävä liitteen 16 mukainen testi. |
| --- | --- |

5.4.6.8.

Tartuntalujuus (liimattavien materiaalien osalta)

Näytekappaleesta otetulle näytteelle on tehtävä liitteen 16 mukainen testi.

| 5.4.6.9. | Taipuvuus
  Joustaviin alustoihin kuten suojapeitteeseen kiinnitettäviksi tarkoitettuihin näytekappaleisiin sovelletaan seuraavaa:
  Näytekappaleesta otetulle näytteelle on tehtävä liitteen 17 mukainen testi. |
| --- | --- |

5.4.6.9.

Taipuvuus

Joustaviin alustoihin kuten suojapeitteeseen kiinnitettäviksi tarkoitettuihin näytekappaleisiin sovelletaan seuraavaa:

Näytekappaleesta otetulle näytteelle on tehtävä liitteen 17 mukainen testi.

| 5.4.7. | Luokan C testien suoritusjärjestys |
| --- | --- |

5.4.7.

Luokan C testien suoritusjärjestys

| 5.4.7.1. | Testauslaboratoriolle on toimitettava viisi näytettä, jotka edustavat joko nauha- tai tasomuotoisia heijastavien merkintöjen materiaaleja. Nauhojen ollessa kyseessä näytettä on toimitettava vähintään 3 metriä, ja kun kyse on tasoista, on toimitettava näyte, jonka pinta-ala on vähintään 500 mm x 500 mm. |
| --- | --- |

5.4.7.1.

Testauslaboratoriolle on toimitettava viisi näytettä, jotka edustavat joko nauha- tai tasomuotoisia heijastavien merkintöjen materiaaleja. Nauhojen ollessa kyseessä näytettä on toimitettava vähintään 3 metriä, ja kun kyse on tasoista, on toimitettava näyte, jonka pinta-ala on vähintään 500 mm x 500 mm.

| 5.4.7.2. | Testinäytteiden on edustettava senhetkistä tuotantoa ja oltava heijastavien merkintöjen materiaalien valmistajien suositusten mukaisesti valmistettuja. (2) |
| --- | --- |

5.4.7.2.

Testinäytteiden on edustettava senhetkistä tuotantoa ja oltava heijastavien merkintöjen materiaalien valmistajien suositusten mukaisesti valmistettuja. (2

| 5.4.7.3. | Kun yleisten vaatimusten (kohta 4) sekä muotoa ja mittoja koskevien vaatimusten (liite 5) noudattaminen on varmennettu, näytteet on asettava liitteessä 8 kuvattuun lämmönkestävyystestiin ennen liitteissä 6 ja 7 kuvattuja testejä. |
| --- | --- |

5.4.7.3.

Kun yleisten vaatimusten (kohta 4) sekä muotoa ja mittoja koskevien vaatimusten (liite 5) noudattaminen on varmennettu, näytteet on asettava liitteessä 8 kuvattuun lämmönkestävyystestiin ennen liitteissä 6 ja 7 kuvattuja testejä.

| 5.4.7.4. | Fotometriset ja kolorimetriset mittaukset voidaan tehdä viidestä näytteestä. Niistä otetaan keskiarvot. |
| --- | --- |

5.4.7.4.

Fotometriset ja kolorimetriset mittaukset voidaan tehdä viidestä näytteestä. Niistä otetaan keskiarvot.

| 5.4.7.5. | Muissa testeissä on käytettävä näytteitä, joille ei ole tehty mitään testejä. |
| --- | --- |

5.4.7.5.

Muissa testeissä on käytettävä näytteitä, joille ei ole tehty mitään testejä.

5.5.   Luokkien D ja E heijastavia merkintöjä (tunnukset ”D” ja ”E”) koskevat tekniset vaatimukset

| 5.5.1. | Kaikkien luokan D ja luokan E heijastavien merkintöjen on täytettävä kohtien 5.5.3–5.5.5 fotometriset vaatimukset. |
| --- | --- |

5.5.1.

Kaikkien luokan D ja luokan E heijastavien merkintöjen on täytettävä kohtien 5.5.3–5.5.5 fotometriset vaatimukset.

| 5.5.2. | Hakijan on toimitettava hyväksyntää varten seuraavat: |
| --- | --- |

5.5.2.

Hakijan on toimitettava hyväksyntää varten seuraavat:

| 5.5.2.1. | Testauslaboratoriolle on toimitettava viisi näytettä, jotka edustavat tasomuotoisia heijastavien merkintöjen materiaaleja. Kun kyse on tasoista, on toimitettava näyte, jonka pinta-ala on vähintään 500 mm x 500 mm. |
| --- | --- |

5.5.2.1.

Testauslaboratoriolle on toimitettava viisi näytettä, jotka edustavat tasomuotoisia heijastavien merkintöjen materiaaleja. Kun kyse on tasoista, on toimitettava näyte, jonka pinta-ala on vähintään 500 mm x 500 mm.

| 5.5.2.2. | Testinäytteiden on edustettava senhetkistä tuotantoa ja oltava heijastavien merkintöjen materiaalien valmistajien suositusten mukaisesti valmistettuja. (3) |
| --- | --- |

5.5.2.2.

Testinäytteiden on edustettava senhetkistä tuotantoa ja oltava heijastavien merkintöjen materiaalien valmistajien suositusten mukaisesti valmistettuja. (3

| 5.5.3. | Testimenettely
  Kaikkien luokan D ja luokan E heijastavien merkintöjen on täytettävä kohdassa 5.5.5 kuvattujen tarkastusten ja testien vaatimukset. |
| --- | --- |

5.5.3.

Testimenettely

Kaikkien luokan D ja luokan E heijastavien merkintöjen on täytettävä kohdassa 5.5.5 kuvattujen tarkastusten ja testien vaatimukset.

| 5.5.4. | Heijastuskertoimen enimmäisarvot

  Taulukko 10


  Luokkien D ja E erityisten merkintöjen ja kuvien fotometriset vaatimukset: Heijastuskertoimen R’ [cd•m-
  2•lx-1] enimmäisarvot












  Havaintokulma α [°] | Valaistuskulma β [°] |
| --- | --- | --- |
| α = 0,33° (20') | β1 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| β2 | 5 | 30 | 40 | 60 |
| Mikä väri tahansa | luokka D | | 150 | 65 | 37 | 5 |
| luokka E | | 50 | 22 | 12 | 1 |

5.5.4.

Heijastuskertoimen enimmäisarvot

Taulukko 10

Taulukko 10

Luokkien D ja E erityisten merkintöjen ja kuvien fotometriset vaatimukset: Heijastuskertoimen R’ [cd•m-
  2•lx-1] enimmäisarvot

Luokkien D ja E erityisten merkintöjen ja kuvien fotometriset vaatimukset: Heijastuskertoimen R’ [cd•m-

2

-1

Havaintokulma α [°]

Valaistuskulma β [°]

α = 0,33° (20')

β1

1

0

0

0

0

β2

2

5

30

40

60

Mikä väri tahansa

luokka D

150

65

37

5

luokka E

50

22

12

1

| Huomautus: | Jos toimitettavassa näytteessä on asentoa osoittava merkintä, määritettyjä arvoja on tarkasteltava vain kyseisen asennon osalta. Ilman asentoa osoittavaa merkintää toimitettavia testinäytteitä on tarkasteltava myös asennoissa 0° ja 90° saatavien arvojen osalta. |
| --- | --- |

Huomautus:

Huomautus

Jos toimitettavassa näytteessä on asentoa osoittava merkintä, määritettyjä arvoja on tarkasteltava vain kyseisen asennon osalta. Ilman asentoa osoittavaa merkintää toimitettavia testinäytteitä on tarkasteltava myös asennoissa 0° ja 90° saatavien arvojen osalta.

| 5.5.5. | Laitteen heijastuvan valon väri |
| --- | --- |

5.5.5.

Laitteen heijastuvan valon väri

| 5.5.5.1. | Erityiset heijastavat merkinnät ja/tai kuvat (luokat D ja E) voivat olla mitä väriä tahansa. |
| --- | --- |

5.5.5.1.

Erityiset heijastavat merkinnät ja/tai kuvat (luokat D ja E) voivat olla mitä väriä tahansa.

| 5.5.6. | Erityiset vaatimukset (testit) / kestävyys ulkoisten tekijöiden suhteen |
| --- | --- |

5.5.6.

Erityiset vaatimukset (testit) / kestävyys ulkoisten tekijöiden suhteen

| 5.5.6.1. | Heijastavista tunnuksista, erityisistä merkinnöistä tai kirjaimista/merkeistä koostuva mainos ei saa olla loukkaava.
  Se voi koostua luokan D merkintämateriaaleista, jos heijastavan alueen kokonaispinta-ala on alle 2 m2. Jos heijastavan alueen kokonaispinta-ala on vähintään 2 m2, on käytettävä luokan E materiaaleja. (4) |
| --- | --- |

5.5.6.1.

Heijastavista tunnuksista, erityisistä merkinnöistä tai kirjaimista/merkeistä koostuva mainos ei saa olla loukkaava.

Se voi koostua luokan D merkintämateriaaleista, jos heijastavan alueen kokonaispinta-ala on alle 2 m2. Jos heijastavan alueen kokonaispinta-ala on vähintään 2 m2, on käytettävä luokan E materiaaleja. (4)

2

2

4

| 5.5.6.2. | Sellaisten valkoisten heijastavien merkintöjen materiaalien, jotka on tarkoitettu painettavien luokan E täysin värillisten tunnusten ja merkintöjen pohjaksi tai taustaksi ilman, että alueessa on painamattomia kohtia, voivat täyttää luokkaa D koskevat liitteen 7 vaatimukset, ja ne on merkittävä kuuluviksi luokkaan D/E. |
| --- | --- |

5.5.6.2.

Sellaisten valkoisten heijastavien merkintöjen materiaalien, jotka on tarkoitettu painettavien luokan E täysin värillisten tunnusten ja merkintöjen pohjaksi tai taustaksi ilman, että alueessa on painamattomia kohtia, voivat täyttää luokkaa D koskevat liitteen 7 vaatimukset, ja ne on merkittävä kuuluviksi luokkaan D/E.

| 5.5.6.3. | Tyyppihyväksyntäviranomaiset voivat heijastavien merkintöjen materiaalin luonteen mukaan antaa laboratorioille luvan jättää pois tietyt tarpeettomat testit sillä edellytyksellä, että tällainen pois jättäminen mainitaan hyväksyntäilmoituslomakkeen kohdassa ”Huomautuksia”. |
| --- | --- |

5.5.6.3.

Tyyppihyväksyntäviranomaiset voivat heijastavien merkintöjen materiaalin luonteen mukaan antaa laboratorioille luvan jättää pois tietyt tarpeettomat testit sillä edellytyksellä, että tällainen pois jättäminen mainitaan hyväksyntäilmoituslomakkeen kohdassa ”Huomautuksia”.

| 5.6. | Luokan F heijastavia merkintöjä ja luokan 5 heijastavia merkintäkilpiä koskevat tekniset vaatimukset |
| --- | --- |

5.6.

Luokan F heijastavia merkintöjä ja luokan 5 heijastavia merkintäkilpiä koskevat tekniset vaatimukset

| 5.6.1. | Kaikkien luokan F heijastavien merkintöjen on täytettävä tarkastusten ja testien vaatimukset seuraavien osalta:






  a) | liitteessä 5 vahvistetut mitat ja muodot ja |
| --- | --- | --- |

5.6.1.

Kaikkien luokan F heijastavien merkintöjen on täytettävä tarkastusten ja testien vaatimukset seuraavien osalta:

a)

liitteessä 5 vahvistetut mitat ja muodot ja

| b) | kohdissa 5.6.4–5.6.5 vahvistetut fotometriset ja kolorimetriset vaatimukset ja |
| --- | --- |

b)

kohdissa 5.6.4–5.6.5 vahvistetut fotometriset ja kolorimetriset vaatimukset ja

| c) | kohdassa 5.5.6 vahvistetut fyysiset ja mekaaniset vaatimukset. |
| --- | --- |

c)

kohdassa 5.5.6 vahvistetut fyysiset ja mekaaniset vaatimukset.

| 5.6.2. | Hakijan on toimitettava hyväksyntää varten seuraavat: |
| --- | --- |

5.6.2.

Hakijan on toimitettava hyväksyntää varten seuraavat:

| 5.6.2.1. | Testauslaboratoriolle viisi näytettä, jotka edustavat joko nauha- tai tasomuotoisia heijastavien merkintöjen materiaaleja. Nauhojen ollessa kyseessä näytettä on toimitettava vähintään 3 metriä, ja kun kyse on tasoista, on toimitettava näyte, jonka pinta-ala on vähintään 500 mm x 500 mm. |
| --- | --- |

5.6.2.1.

Testauslaboratoriolle viisi näytettä, jotka edustavat joko nauha- tai tasomuotoisia heijastavien merkintöjen materiaaleja. Nauhojen ollessa kyseessä näytettä on toimitettava vähintään 3 metriä, ja kun kyse on tasoista, on toimitettava näyte, jonka pinta-ala on vähintään 500 mm x 500 mm.

| 5.6.2.2. | Testinäytteiden on edustettava senhetkistä tuotantoa ja oltava heijastavien merkintöjen materiaalien valmistajien suositusten mukaisesti valmistettuja. (5)

  Näytteet on testattava kohdan 5.6.4 mukaisessa kronologisessa järjestyksessä. |
| --- | --- |

5.6.2.2.

Testinäytteiden on edustettava senhetkistä tuotantoa ja oltava heijastavien merkintöjen materiaalien valmistajien suositusten mukaisesti valmistettuja. (5

Näytteet on testattava kohdan 5.6.4 mukaisessa kronologisessa järjestyksessä.

| 5.6.3. | Testimenettely
  Kaikkien luokan F heijastavien merkintöjen on täytettävä kohdissa 5.6.4 ja 5.6.5 kuvattujen tarkastusten ja testien vaatimukset. |
| --- | --- |

5.6.3.

Testimenettely

Kaikkien luokan F heijastavien merkintöjen on täytettävä kohdissa 5.6.4 ja 5.6.5 kuvattujen tarkastusten ja testien vaatimukset.

| 5.6.4. | Heijastuskertoimen vähimmäisarvot
  Luokan F heijastavien merkintöjen fotometriset vaatimukset:

  Taulukko 11


  Heijastuskertoimen R’ [cd•m-2•lx-1] vähimmäisarvot












  Havaintokulma α [o] | Valaistuskulma β [o] |
| --- | --- | --- |
| α = 0,33 (20’) | β1 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| | β2 | 5 | 20 | 30 | 40 | 60 |
| Väri | | | | | | |
| Valkoinen | | 450 | -- | 200 | 95 | 16 |
| Punainen | | 120 | 60 | 30 | 10 | -- |

5.6.4.

Heijastuskertoimen vähimmäisarvot

Luokan F heijastavien merkintöjen fotometriset vaatimukset:

Taulukko 11

Taulukko 11

Heijastuskertoimen R’ [cd•m-2•lx-1] vähimmäisarvot

Heijastuskertoimen R’ [cd•m-2

-1

Havaintokulma α [o]

o

Valaistuskulma β [o]

o

α = 0,33 (20’)

α = 0,33 (20’)

β1

β1

0

0

0

0

0

β2

β2

5

20

30

40

60

Väri

Väri

Valkoinen

450

--

200

95

16

Punainen

120

60

30

10

--

Luokan 5 heijastavien merkintöjen fotometriset vaatimukset:

Taulukko 11-2

Taulukko 11-2

Heijastuskertoimen R’ [cd•m-2•lx-1] vähimmäisarvot

Heijastuskertoimen R’ [cd•m-2

-1

| Havaintokulma α [o] | Valaistuskulma β [o] |
| --- | --- |
| α = 0,33 (20’) | β1 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| | β2 | 5 | 30 | 40 | 60 |
| Väri | | | | | |
| Valkoinen | | 450 | 200 | 95 | 16 |
| Punainen | | 120 | 30 | 10 | 2 |

Havaintokulma α [o]

o

Valaistuskulma β [o]

o

α = 0,33 (20’)

β1

0

0

0

0

β2

5

30

40

60

Väri

Valkoinen

450

200

95

16

Punainen

120

30

10

2

| 5.6.5. | Laitteen heijastuvan valon väri |
| --- | --- |

5.6.5.

Laitteen heijastuvan valon väri

| 5.6.5.1. | Heijastinlaitteen (päiväsaikaisen) värin testaus suoritetaan kohdassa 4.2.2 kuvatulla menetelmällä. |
| --- | --- |

5.6.5.1.

Heijastinlaitteen (päiväsaikaisen) värin testaus suoritetaan kohdassa 4.2.2 kuvatulla menetelmällä.

| 5.6.5.2. | Heijastuneen valovirran kolmivärikoordinaattien on oltava E-säännössä nro 48 esitettyjen punaisen ja valkoisen värin raja-arvojen sisällä. |
| --- | --- |

5.6.5.2.

Heijastuneen valovirran kolmivärikoordinaattien on oltava E-säännössä nro 48 esitettyjen punaisen ja valkoisen värin raja-arvojen sisällä.

| 5.6.5.3. | Kohdan 4.2.2 mukaisesti määritetyn luminanssisuhteen on | punaisen värin osalta oltava ≥ 0,03 |
| --- | --- | --- |

5.6.5.3.

Kohdan 4.2.2 mukaisesti määritetyn luminanssisuhteen on

punaisen värin osalta oltava ≥ 0,03

| | valkoisen värin osalta oltava ≥ 0,25. |
| --- | --- |

valkoisen värin osalta oltava ≥ 0,25.

| 5.6.6. | Erityiset vaatimukset (testit) / kestävyys ulkoisten tekijöiden suhteen |
| --- | --- |

5.6.6.

Erityiset vaatimukset (testit) / kestävyys ulkoisten tekijöiden suhteen

| 5.6.6.1. | Säänkestävyys
  Näytteelle on tehtävä liitteen 13 mukainen testi. |
| --- | --- |

5.6.6.1.

Säänkestävyys

Näytteelle on tehtävä liitteen 13 mukainen testi.

| 5.6.6.2. | Korroosionkestävyys
  Näytekappaleesta otetulle näytteelle on tehtävä liitteen 11 mukainen testi. |
| --- | --- |

5.6.6.2.

Korroosionkestävyys

Näytekappaleesta otetulle näytteelle on tehtävä liitteen 11 mukainen testi.

| 5.6.6.3. | Polttoaineenkestävyys
  Näytekappaleesta otetulle näytteelle on tehtävä liitteen 9 mukainen testi. |
| --- | --- |

5.6.6.3.

Polttoaineenkestävyys

Näytekappaleesta otetulle näytteelle on tehtävä liitteen 9 mukainen testi.

| 5.6.6.4. | Lämmönkestävyys
  Näytekappaleesta otetulle näytteelle on tehtävä liitteen 6 mukainen testi. |
| --- | --- |

5.6.6.4.

Lämmönkestävyys

Näytekappaleesta otetulle näytteelle on tehtävä liitteen 6 mukainen testi.

| 5.6.6.5. | Pesunkestävyys
  Näytekappaleesta otetulle näytteelle on tehtävä liitteen 15 mukainen testi. |
| --- | --- |

5.6.6.5.

Pesunkestävyys

Näytekappaleesta otetulle näytteelle on tehtävä liitteen 15 mukainen testi.

| 5.6.6.6. | Fotometristen ominaisuuksien pysyvyys
  Näytekappaleesta otetulle näytteelle on tehtävä liitteen 14 mukainen testi. |
| --- | --- |

5.6.6.6.

Fotometristen ominaisuuksien pysyvyys

Näytekappaleesta otetulle näytteelle on tehtävä liitteen 14 mukainen testi.

| 5.6.6.7. | Vedenkestävyys
  Näytekappaleesta otetulle näytteelle on tehtävä liitteen 7 mukainen testi. |
| --- | --- |

5.6.6.7.

Vedenkestävyys

Näytekappaleesta otetulle näytteelle on tehtävä liitteen 7 mukainen testi.

| 5.6.6.8. | Tartuntalujuus (liimattavien materiaalien osalta)
  Näytekappaleesta otetulle näytteelle on tehtävä liitteen 16 mukainen testi. |
| --- | --- |

5.6.6.8.

Tartuntalujuus (liimattavien materiaalien osalta)

Näytekappaleesta otetulle näytteelle on tehtävä liitteen 16 mukainen testi.

| 5.6.6.9. | Taipuvuus
  Joustaviin alustoihin kuten suojapeitteeseen kiinnitettäviksi tarkoitettuihin näytekappaleisiin sovelletaan seuraavaa:
  Näytekappaleesta otetulle näytteelle on tehtävä liitteen 17 mukainen testi. |
| --- | --- |

5.6.6.9.

Taipuvuus

Joustaviin alustoihin kuten suojapeitteeseen kiinnitettäviksi tarkoitettuihin näytekappaleisiin sovelletaan seuraavaa:

Näytekappaleesta otetulle näytteelle on tehtävä liitteen 17 mukainen testi.

| 5.6.7. | Kilpien osalta:
  kokonaisen kilven näytekappaleelle on tehtävä liitteen 19 mukainen kilpien jäykkyystesti. |
| --- | --- |

5.6.7.

Kilpien osalta:

kokonaisen kilven näytekappaleelle on tehtävä liitteen 19 mukainen kilpien jäykkyystesti.

5.7.   Luokkien 1, 2, 3 ja 4 heijastavia merkintäkilpiä koskevat tekniset vaatimukset

| 5.7.1. | Tässä kohdassa käsiteltyjen heijastinlaitteiden on täytettävä seuraavia koskevat edellytykset:






  a) | liitteessä 5 vahvistetut mitat ja muodot ja |
| --- | --- | --- |

5.7.1.

Tässä kohdassa käsiteltyjen heijastinlaitteiden on täytettävä seuraavia koskevat edellytykset:

a)

liitteessä 5 vahvistetut mitat ja muodot ja

| b) | kohdissa 5.7.4–5.7.5 vahvistetut fotometriset ja kolorimetriset vaatimukset ja |
| --- | --- |

b)

kohdissa 5.7.4–5.7.5 vahvistetut fotometriset ja kolorimetriset vaatimukset ja

| c) | kohdassa 5.7.6 vahvistetut fyysiset ja mekaaniset vaatimukset. |
| --- | --- |

c)

kohdassa 5.7.6 vahvistetut fyysiset ja mekaaniset vaatimukset.

| 5.7.2. | Hakijan on toimitettava hyväksyntää varten seuraavat: |
| --- | --- |

5.7.2.

Hakijan on toimitettava hyväksyntää varten seuraavat:

| 5.7.2.1. | Testauslaboratorioon on toimitettava testejä varten kaksi kuorma-autojen ja traktoreiden suurta väkäskuvioista takamerkintäkilpeä ja kaksi perävaunujen ja puoliperävaunujen suurta takamerkintäkilpeä (tai vastaavat pienemmät kilvet). |
| --- | --- |

5.7.2.1.

Testauslaboratorioon on toimitettava testejä varten kaksi kuorma-autojen ja traktoreiden suurta väkäskuvioista takamerkintäkilpeä ja kaksi perävaunujen ja puoliperävaunujen suurta takamerkintäkilpeä (tai vastaavat pienemmät kilvet).

| 5.7.2.2. | Testinäytteiden on edustettava senhetkistä tuotantoa ja oltava heijastavien tai heijastavien/fluoresoivien materiaalien tai laitteiden valmistajien suositusten mukaisesti valmistettuja.
  Näytteet on testattava kohdan 5.7.3 mukaisessa kronologisessa järjestyksessä. |
| --- | --- |

5.7.2.2.

Testinäytteiden on edustettava senhetkistä tuotantoa ja oltava heijastavien tai heijastavien/fluoresoivien materiaalien tai laitteiden valmistajien suositusten mukaisesti valmistettuja.

Näytteet on testattava kohdan 5.7.3 mukaisessa kronologisessa järjestyksessä.

| 5.7.3. | Testimenettely
  Kaikkien luokkien 1, 2, 3 ja 4 heijastavien merkintäkilpien on täytettävä liitteessä 5 kuvattujen tarkastusten ja testien vaatimukset. |
| --- | --- |

5.7.3.

Testimenettely

Kaikkien luokkien 1, 2, 3 ja 4 heijastavien merkintäkilpien on täytettävä liitteessä 5 kuvattujen tarkastusten ja testien vaatimukset.

| 5.7.3.1. | Kun yleisten vaatimusten (kohta 3) sekä muotoa ja mittoja koskevien vaatimusten (liite 5) noudattaminen on varmennettu, näytteet on asetettava tämän säännön liitteessä 9 kuvattuun lämmönkestävyystestiin ennen liitteissä 6, 7 ja 8 kuvattuja testejä. |
| --- | --- |

5.7.3.1.

Kun yleisten vaatimusten (kohta 3) sekä muotoa ja mittoja koskevien vaatimusten (liite 5) noudattaminen on varmennettu, näytteet on asetettava tämän säännön liitteessä 9 kuvattuun lämmönkestävyystestiin ennen liitteissä 6, 7 ja 8 kuvattuja testejä.

| 5.7.3.2. | Fotometriset ja kolorimetriset mittaukset voidaan tehdä samasta näytteestä. |
| --- | --- |

5.7.3.2.

Fotometriset ja kolorimetriset mittaukset voidaan tehdä samasta näytteestä.

| 5.7.3.3. | Muissa testeissä on käytettävä näytteitä, joille ei ole tehty mitään testejä. |
| --- | --- |

5.7.3.3.

Muissa testeissä on käytettävä näytteitä, joille ei ole tehty mitään testejä.

| 5.7.4. | Heijastuskertoimen enimmäisarvot
  Luokkien 1, 2, 3 ja 4 heijastavien merkintäkilpien fotometriset vaatimukset
  Luokkiin 1 ja 2 kuuluvien heijastinlaitteiden on täytettävä taulukossa 12 esitetyt arvot ainoastaan keltaisen osalta.
  Luokkiin 3 ja 4 kuuluvien heijastinlaitteiden on täytettävä taulukossa 12 esitetyt arvot keltaisen ja punaisen osalta.

  Taulukko 12


  Heijastuskertoimen R' vähimmäisarvot [cd•m-2•lx-1]











  Havaintokulma α ['] | Valaistuskulma β [°] |
| --- | --- | --- |
| 20' | ß1 | 0° | 0° | 0° | 0° |
| ß2 | 5° | 30° | 40° | 60° |
| Kerroin R'
  [cd•m-
  2•lx-1] | Väri: Keltainen | 300 | 180 | 75 | 10 |
| Väri: Punainen | 10 | 7 | 4 | - |

5.7.4.

Heijastuskertoimen enimmäisarvot

Luokkien 1, 2, 3 ja 4 heijastavien merkintäkilpien fotometriset vaatimukset

Luokkiin 1 ja 2 kuuluvien heijastinlaitteiden on täytettävä taulukossa 12 esitetyt arvot ainoastaan keltaisen osalta.

Luokkiin 3 ja 4 kuuluvien heijastinlaitteiden on täytettävä taulukossa 12 esitetyt arvot keltaisen ja punaisen osalta.

Taulukko 12

Taulukko 12

Heijastuskertoimen R' vähimmäisarvot [cd•m-2•lx-1]

Heijastuskertoimen R' vähimmäisarvot [cd•m-2

-1

Havaintokulma α [']

Valaistuskulma β [°]

20'

ß1

1

0°

0°

0°

0°

ß2

2

5°

30°

40°

60°

Kerroin R'

[cd•m-
  2•lx-1]

-

2

-1

Väri: Keltainen

300

180

75

10

Väri: Punainen

10

7

4

-

| 5.7.4.1. | Hajontakulma näytekappaleella saa olla enintään 80’. |
| --- | --- |

5.7.4.1.

Hajontakulma näytekappaleella saa olla enintään 80’.

| 5.7.5. | Laitteen heijastuvan valon väri |
| --- | --- |

5.7.5.

Laitteen heijastuvan valon väri

| 5.7.5.1. | Heijastinlaitteen (yöaikaisen) värin testaus suoritetaan kohdassa 4.2.1 kuvatulla menetelmällä. |
| --- | --- |

5.7.5.1.

Heijastinlaitteen (yöaikaisen) värin testaus suoritetaan kohdassa 4.2.1 kuvatulla menetelmällä.

| 5.7.5.1.1. | Heijastuneen valovirran kolmivärikoordinaattien on oltava E-säännössä nro 48 esitettyjen punaisen ja keltaisen värin raja-arvojen sisällä. |
| --- | --- |

5.7.5.1.1.

Heijastuneen valovirran kolmivärikoordinaattien on oltava E-säännössä nro 48 esitettyjen punaisen ja keltaisen värin raja-arvojen sisällä.

| 5.7.5.2. | Heijastinlaitteen (päiväsaikaisen) värin testaus suoritetaan kohdassa 4.2.2 kuvatulla menetelmällä. |
| --- | --- |

5.7.5.2.

Heijastinlaitteen (päiväsaikaisen) värin testaus suoritetaan kohdassa 4.2.2 kuvatulla menetelmällä.

| 5.7.5.2.1. | Heijastuneen valovirran kolmivärikoordinaattien on oltava E-säännössä nro 48 esitettyjen punaisen ja keltaisen värin raja-arvojen sisällä. |
| --- | --- |

5.7.5.2.1.

Heijastuneen valovirran kolmivärikoordinaattien on oltava E-säännössä nro 48 esitettyjen punaisen ja keltaisen värin raja-arvojen sisällä.

| 5.7.5.2.2. | Kohdan 4.2.3 mukaisesti määritetyn luminanssisuhteen β on






  a) | punaisen värin osalta oltava ≥ 0,03 |
| --- | --- | --- |

5.7.5.2.2.

Kohdan 4.2.3 mukaisesti määritetyn luminanssisuhteen β on

a)

punaisen värin osalta oltava ≥ 0,03

| b) | valkoisen värin osalta oltava ≥ 0,16. |
| --- | --- |

b)

valkoisen värin osalta oltava ≥ 0,16.

| 5.7.5.3. | Fluoresoivan materiaalin värin testaus suoritetaan kohdassa 4.2.3 kuvatulla menetelmällä. |
| --- | --- |

5.7.5.3.

Fluoresoivan materiaalin värin testaus suoritetaan kohdassa 4.2.3 kuvatulla menetelmällä.

| 5.7.5.3.1. | Heijastuneen valovirran kolmivärikoordinaattien on oltava E-säännössä nro 48 esitettyjen värin raja-arvojen sisällä. |
| --- | --- |

5.7.5.3.1.

Heijastuneen valovirran kolmivärikoordinaattien on oltava E-säännössä nro 48 esitettyjen värin raja-arvojen sisällä.

| 5.7.5.3.2. | Kohdan 4.2.3 mukaisesti määritetyn luminanssisuhteen β on punaisen värin osalta oltava ≥ 0,3. |
| --- | --- |

5.7.5.3.2.

Kohdan 4.2.3 mukaisesti määritetyn luminanssisuhteen β on punaisen värin osalta oltava ≥ 0,3.

| 5.7.5.4. | Raskaiden ajoneuvojen ja perävaunujen takamerkintäkilpien on koostuttava keltaisista heijastavista ja punaisista heijastavista tai keltaisista heijastavista ja punaisista fluoresoivista materiaaleista tai laitteista. |
| --- | --- |

5.7.5.4.

Raskaiden ajoneuvojen ja perävaunujen takamerkintäkilpien on koostuttava keltaisista heijastavista ja punaisista heijastavista tai keltaisista heijastavista ja punaisista fluoresoivista materiaaleista tai laitteista.

| 5.7.6. | Erityiset vaatimukset (testit) / kestävyys ulkoisten tekijöiden suhteen |
| --- | --- |

5.7.6.

Erityiset vaatimukset (testit) / kestävyys ulkoisten tekijöiden suhteen

| 5.7.6.1. | Säänkestävyys
  Näytteelle on tehtävä liitteen 13 mukainen testi. |
| --- | --- |

5.7.6.1.

Säänkestävyys

Näytteelle on tehtävä liitteen 13 mukainen testi.

| 5.7.6.2. | Korroosionkestävyys
  Näytekappaleesta otetulle näytteelle on tehtävä liitteen 11 mukainen testi. |
| --- | --- |

5.7.6.2.

Korroosionkestävyys

Näytekappaleesta otetulle näytteelle on tehtävä liitteen 11 mukainen testi.

| 5.7.6.3. | Polttoaineenkestävyys
  Näytekappaleesta otetulle näytteelle on tehtävä liitteen 9 mukainen testi. |
| --- | --- |

5.7.6.3.

Polttoaineenkestävyys

Näytekappaleesta otetulle näytteelle on tehtävä liitteen 9 mukainen testi.

| 5.7.6.4. | Lämmönkestävyys
  Näytekappaleesta otetulle näytteelle on tehtävä liitteen 6 mukainen testi. |
| --- | --- |

5.7.6.4.

Lämmönkestävyys

Näytekappaleesta otetulle näytteelle on tehtävä liitteen 6 mukainen testi.

| 5.7.6.5. | Pesunkestävyys
  Näytekappaleesta otetulle näytteelle on tehtävä liitteen 15 mukainen testi. |
| --- | --- |

5.7.6.5.

Pesunkestävyys

Näytekappaleesta otetulle näytteelle on tehtävä liitteen 15 mukainen testi.

| 5.7.6.6. | Fotometristen ominaisuuksien pysyvyys
  Näytekappaleesta otetulle näytteelle on tehtävä liitteen 14 mukainen testi. |
| --- | --- |

5.7.6.6.

Fotometristen ominaisuuksien pysyvyys

Näytekappaleesta otetulle näytteelle on tehtävä liitteen 14 mukainen testi.

| 5.7.6.7. | Vedenkestävyys
  Näytekappaleesta otetulle näytteelle on tehtävä liitteen 7 mukainen testi. |
| --- | --- |

5.7.6.7.

Vedenkestävyys

Näytekappaleesta otetulle näytteelle on tehtävä liitteen 7 mukainen testi.

| 5.7.6.8. | Tartuntalujuus (liimattavien materiaalien osalta)
  Näytekappaleesta otetulle näytteelle on tehtävä liitteen 16 mukainen testi. |
| --- | --- |

5.7.6.8.

Tartuntalujuus (liimattavien materiaalien osalta)

Näytekappaleesta otetulle näytteelle on tehtävä liitteen 16 mukainen testi.

| 5.7.6.9. | Taipuvuus |
| --- | --- |

5.7.6.9.

Taipuvuus

| 5.7.6.9.1. | Joustaviin alustoihin kuten suojapeitteeseen kiinnitettäviksi tarkoitettuihin näytekappaleisiin sovelletaan seuraavaa:
  näytekappaleesta otetulle näytteelle on tehtävä liitteen 17 mukainen testi. |
| --- | --- |

5.7.6.9.1.

Joustaviin alustoihin kuten suojapeitteeseen kiinnitettäviksi tarkoitettuihin näytekappaleisiin sovelletaan seuraavaa:

näytekappaleesta otetulle näytteelle on tehtävä liitteen 17 mukainen testi.

| 5.7.6.9.2. | Kilpien osalta:
  kokonaisen kilven näytekappaleelle on tehtävä liitteen 19 mukainen kilpien jäykkyystesti. |
| --- | --- |

5.7.6.9.2.

Kilpien osalta:

kokonaisen kilven näytekappaleelle on tehtävä liitteen 19 mukainen kilpien jäykkyystesti.

| 5.7.7. | Luokkien 1, 2, 3 ja 4 testien suoritusjärjestys |
| --- | --- |

5.7.7.

Luokkien 1, 2, 3 ja 4 testien suoritusjärjestys

| 5.7.7.1. | Testauslaboratorioon on toimitettava testejä varten kaksi kuorma-autojen ja traktoreiden suurta väkäskuvioista takamerkintäkilpeä ja kaksi perävaunujen ja puoliperävaunujen suurta takamerkintäkilpeä (tai vastaavat pienemmät kilvet). |
| --- | --- |

5.7.7.1.

Testauslaboratorioon on toimitettava testejä varten kaksi kuorma-autojen ja traktoreiden suurta väkäskuvioista takamerkintäkilpeä ja kaksi perävaunujen ja puoliperävaunujen suurta takamerkintäkilpeä (tai vastaavat pienemmät kilvet).

| 5.7.7.2. | Testinäytteiden on edustettava senhetkistä tuotantoa ja oltava heijastavien tai heijastavien/fluoresoivien materiaalien tai laitteiden valmistajien suositusten mukaisesti valmistettuja. |
| --- | --- |

5.7.7.2.

Testinäytteiden on edustettava senhetkistä tuotantoa ja oltava heijastavien tai heijastavien/fluoresoivien materiaalien tai laitteiden valmistajien suositusten mukaisesti valmistettuja.

| 5.7.7.3. | Kun yleisten vaatimusten (kohta 4) sekä muotoa ja mittoja koskevien vaatimusten (liite 5) noudattaminen on varmennettu, näytteet on asettava liitteessä 6 kuvattuun lämmönkestävyystestiin ennen kohdissa 4.2 ja 5.7.4 ja liitteessä 8 kuvattuja testejä. |
| --- | --- |

5.7.7.3.

Kun yleisten vaatimusten (kohta 4) sekä muotoa ja mittoja koskevien vaatimusten (liite 5) noudattaminen on varmennettu, näytteet on asettava liitteessä 6 kuvattuun lämmönkestävyystestiin ennen kohdissa 4.2 ja 5.7.4 ja liitteessä 8 kuvattuja testejä.

| 5.7.7.4. | Fotometriset ja kolorimetriset mittaukset voidaan tehdä samasta näytteestä. |
| --- | --- |

5.7.7.4.

Fotometriset ja kolorimetriset mittaukset voidaan tehdä samasta näytteestä.

| 5.7.7.5. | Muissa testeissä on käytettävä näytteitä, joille ei ole tehty mitään testejä. |
| --- | --- |

5.7.7.5.

Muissa testeissä on käytettävä näytteitä, joille ei ole tehty mitään testejä.

5.8.   Hitaan ajoneuvon heijastavia merkintäkilpiä koskevat tekniset vaatimukset

| 5.8.1. | Tässä kohdassa käsiteltyjen heijastinlaitteiden on täytettävä seuraavia koskevat edellytykset:






  a) | liitteessä 5 vahvistetut mitat ja muodot ja |
| --- | --- | --- |

5.8.1.

Tässä kohdassa käsiteltyjen heijastinlaitteiden on täytettävä seuraavia koskevat edellytykset:

a)

liitteessä 5 vahvistetut mitat ja muodot ja

| b) | kohdissa 5.8.4–5.8.5 vahvistetut fotometriset ja kolorimetriset vaatimukset ja |
| --- | --- |

b)

kohdissa 5.8.4–5.8.5 vahvistetut fotometriset ja kolorimetriset vaatimukset ja

| c) | liitteissä 9 ja 11–13 vahvistetut fyysiset ja mekaaniset vaatimukset. |
| --- | --- |

c)

liitteissä 9 ja 11–13 vahvistetut fyysiset ja mekaaniset vaatimukset.

| 5.8.2. | Hakijan on toimitettava hyväksyntää varten seuraavat: |
| --- | --- |

5.8.2.

Hakijan on toimitettava hyväksyntää varten seuraavat:

| 5.8.2.1. | Toteutettavia testejä varten testauslaboratorioon on toimitettava viisi hitaiden ajoneuvojen takamerkintäkilpeä. |
| --- | --- |

5.8.2.1.

Toteutettavia testejä varten testauslaboratorioon on toimitettava viisi hitaiden ajoneuvojen takamerkintäkilpeä.

| 5.8.2.2. | Testinäytteiden on edustettava senhetkistä tuotantoa ja oltava heijastavien ja fluoresoivien (luokka 1) tai yksinomaan heijastavien (luokka 2) materiaalien tai laitteiden valmistajien suositusten mukaisesti valmistettuja.
  Näytteet on testattava kohdan 5.8.7 mukaisessa kronologisessa järjestyksessä. |
| --- | --- |

5.8.2.2.

Testinäytteiden on edustettava senhetkistä tuotantoa ja oltava heijastavien ja fluoresoivien (luokka 1) tai yksinomaan heijastavien (luokka 2) materiaalien tai laitteiden valmistajien suositusten mukaisesti valmistettuja.

Näytteet on testattava kohdan 5.8.7 mukaisessa kronologisessa järjestyksessä.

| 5.8.3. | Testimenettely |
| --- | --- |

5.8.3.

Testimenettely

| 5.8.3.1. | Kaikkien hitaan ajoneuvon heijastavien merkintäkilpien on täytettävä liitteessä 5 kuvattujen tarkastusten ja testien vaatimukset. |
| --- | --- |

5.8.3.1.

Kaikkien hitaan ajoneuvon heijastavien merkintäkilpien on täytettävä liitteessä 5 kuvattujen tarkastusten ja testien vaatimukset.

| 5.8.3.2. | Kun yleisten vaatimusten (kohta 4) sekä muotoa ja mittoja koskevien vaatimusten (liite 5) noudattaminen on varmennettu, neljä näytettä on asettava tämän säännön liitteessä 6 kuvattuun lämmönkestävyystestiin ennen kohdissa 4.2 ja 5.7.4 ja liitteessä 8 kuvattuja testejä. Testausmenettelyjen aikana viides näyte on säilytettävä vertailua varten. |
| --- | --- |

5.8.3.2.

Kun yleisten vaatimusten (kohta 4) sekä muotoa ja mittoja koskevien vaatimusten (liite 5) noudattaminen on varmennettu, neljä näytettä on asettava tämän säännön liitteessä 6 kuvattuun lämmönkestävyystestiin ennen kohdissa 4.2 ja 5.7.4 ja liitteessä 8 kuvattuja testejä. Testausmenettelyjen aikana viides näyte on säilytettävä vertailua varten.

| 5.8.3.3. | Fotometriset ja kolorimetriset mittaukset voidaan tehdä samasta näytteestä. |
| --- | --- |

5.8.3.3.

Fotometriset ja kolorimetriset mittaukset voidaan tehdä samasta näytteestä.

| 5.8.3.4. | Muissa testeissä on käytettävä näytteitä, joille ei ole tehty mitään testejä. |
| --- | --- |

5.8.3.4.

Muissa testeissä on käytettävä näytteitä, joille ei ole tehty mitään testejä.

| 5.8.4. | Heijastuskertoimen enimmäisarvot
  Hitaan ajoneuvon heijastavien merkintäkilpien fotometriset vaatimukset |
| --- | --- |

5.8.4.

Heijastuskertoimen enimmäisarvot

Hitaan ajoneuvon heijastavien merkintäkilpien fotometriset vaatimukset

| 5.8.4.1. | Kun heijastuskerroin R’ mitataan kohdassa 3 kuvatulla tavalla, kertoimen arvon kandeloina neliömetriä ja luksia kohden (cd/m2/lux) on oltava koko punaisen heijastavan alueen osalta vähintään taulukon 13 mukainen.

  Taulukko 13


  Heijastuskertoimen R' vähimmäisarvot [cd•m-2•lx-1]











  Havaintokulma α | Valaistuskulma β |
| --- | --- | --- |
| 20' | ß1 | 0° | 0° | 0° | 0° |
| ß2 | 5° | 20° | 30° | 40° |
| Kerroin R' [cd•m-
  2•lx-1] | Ulkoreunan R' (luokat 1 ja 2) | 120 | 60 | 30 | 10 |
| Sisemmän kolmion R' (luokka 2) | 10 | 7 | 4 | - |

5.8.4.1.

Kun heijastuskerroin R’ mitataan kohdassa 3 kuvatulla tavalla, kertoimen arvon kandeloina neliömetriä ja luksia kohden (cd/m2

Taulukko 13

Taulukko 13

Heijastuskertoimen R' vähimmäisarvot [cd•m-2•lx-1]

Heijastuskertoimen R' vähimmäisarvot [cd•m-2

-1

Havaintokulma α

Valaistuskulma β

20'

ß1

1

0°

0°

0°

0°

ß2

2

5°

20°

30°

40°

Kerroin R' [cd•m-
  2•lx-1]

-

2

-1

Ulkoreunan R' (luokat 1 ja 2)

120

60

30

10

Sisemmän kolmion R' (luokka 2)

10

7

4

-

| 5.8.4.2. | Hajontakulma näytekappaleella saa olla enintään 80’. |
| --- | --- |

5.8.4.2.

Hajontakulma näytekappaleella saa olla enintään 80’.

| 5.8.5. | Laitteen heijastuvan valon väri |
| --- | --- |

5.8.5.

Laitteen heijastuvan valon väri

| 5.8.5.1. | Heijastinlaitteen (yöaikaisen) värin testaus suoritetaan kohdassa 4.2.1 kuvatulla menetelmällä. |
| --- | --- |

5.8.5.1.

Heijastinlaitteen (yöaikaisen) värin testaus suoritetaan kohdassa 4.2.1 kuvatulla menetelmällä.

| 5.8.5.1.1. | Heijastuneen valovirran kolmivärikoordinaattien on oltava E-säännössä nro 48 esitettyjen värin raja-arvojen sisällä. |
| --- | --- |

5.8.5.1.1.

Heijastuneen valovirran kolmivärikoordinaattien on oltava E-säännössä nro 48 esitettyjen värin raja-arvojen sisällä.

| 5.8.5.2. | Heijastinlaitteen (päiväsaikaisen) värin testaus suoritetaan kohdassa 4.2.2 kuvatulla menetelmällä. |
| --- | --- |

5.8.5.2.

Heijastinlaitteen (päiväsaikaisen) värin testaus suoritetaan kohdassa 4.2.2 kuvatulla menetelmällä.

| 5.8.5.2.1. | Heijastuneen valovirran kolmivärikoordinaattien on oltava E-säännössä nro 48 esitettyjen punaisen värin raja-arvojen sisällä. |
| --- | --- |

5.8.5.2.1.

Heijastuneen valovirran kolmivärikoordinaattien on oltava E-säännössä nro 48 esitettyjen punaisen värin raja-arvojen sisällä.

| 5.8.5.2.2. | Kohdan 4.2.2 mukaisesti määritetyn luminanssisuhteen β on oltava ≥ 0,03. |
| --- | --- |

5.8.5.2.2.

Kohdan 4.2.2 mukaisesti määritetyn luminanssisuhteen β on oltava ≥ 0,03.

| 5.8.6. | Kolorimetriset vaatimukset |
| --- | --- |

5.8.6.

Kolorimetriset vaatimukset

| 5.8.6.1. | Hitaiden ajoneuvojen ja niiden perävaunujen takamerkintäkilpien on koostuttava joko punaisista heijastavista ja punaisista fluoresoivista materiaaleista tai laitteista (luokka 1) taikka punaisista yksinomaan heijastavista materiaaleista tai laitteista (luokka 2). |
| --- | --- |

5.8.6.1.

Hitaiden ajoneuvojen ja niiden perävaunujen takamerkintäkilpien on koostuttava joko punaisista heijastavista ja punaisista fluoresoivista materiaaleista tai laitteista (luokka 1) taikka punaisista yksinomaan heijastavista materiaaleista tai laitteista (luokka 2).

| 5.8.7. | Erityiset vaatimukset (testit) / kestävyys ulkoisten tekijöiden suhteen |
| --- | --- |

5.8.7.

Erityiset vaatimukset (testit) / kestävyys ulkoisten tekijöiden suhteen

| 5.8.7.1. | Säänkestävyys
  Näytteelle on tehtävä liitteen 13 mukainen testi. |
| --- | --- |

5.8.7.1.

Säänkestävyys

Näytteelle on tehtävä liitteen 13 mukainen testi.

| 5.8.7.2. | Korroosionkestävyys
  Näytekappaleesta otetulle näytteelle on tehtävä liitteen 11 mukainen testi. |
| --- | --- |

5.8.7.2.

Korroosionkestävyys

Näytekappaleesta otetulle näytteelle on tehtävä liitteen 11 mukainen testi.

| 5.8.7.3. | Polttoaineenkestävyys
  Näytekappaleesta otetulle näytteelle on tehtävä liitteen 9 mukainen testi. |
| --- | --- |

5.8.7.3.

Polttoaineenkestävyys

Näytekappaleesta otetulle näytteelle on tehtävä liitteen 9 mukainen testi.

| 5.8.7.4. | Lämmönkestävyys
  Näytekappaleesta otetulle näytteelle on tehtävä liitteen 6 mukainen testi. |
| --- | --- |

5.8.7.4.

Lämmönkestävyys

Näytekappaleesta otetulle näytteelle on tehtävä liitteen 6 mukainen testi.

| 5.8.7.5. | Pesunkestävyys
  Näytekappaleesta otetulle näytteelle on tehtävä liitteen 15 mukainen testi. |
| --- | --- |

5.8.7.5.

Pesunkestävyys

Näytekappaleesta otetulle näytteelle on tehtävä liitteen 15 mukainen testi.

| 5.8.7.6. | Fotometristen ominaisuuksien pysyvyys
  Näytekappaleesta otetulle näytteelle on tehtävä liitteen 14 mukainen testi. |
| --- | --- |

5.8.7.6.

Fotometristen ominaisuuksien pysyvyys

Näytekappaleesta otetulle näytteelle on tehtävä liitteen 14 mukainen testi.

| 5.8.7.7. | Vedenkestävyys
  Näytekappaleesta otetulle näytteelle on tehtävä liitteen 7 mukainen testi. |
| --- | --- |

5.8.7.7.

Vedenkestävyys

Näytekappaleesta otetulle näytteelle on tehtävä liitteen 7 mukainen testi.

| 5.8.7.8. | Tartuntalujuus (liimattavien materiaalien osalta)
  Näytekappaleesta otetulle näytteelle on tehtävä liitteen 16 mukainen testi. |
| --- | --- |

5.8.7.8.

Tartuntalujuus (liimattavien materiaalien osalta)

Näytekappaleesta otetulle näytteelle on tehtävä liitteen 16 mukainen testi.

| 5.8.7.9. | Taipuvuus |
| --- | --- |

5.8.7.9.

Taipuvuus

| 5.8.7.9.1. | Joustaviin alustoihin kuten suojapeitteeseen kiinnitettäviksi tarkoitettuihin näytekappaleisiin sovelletaan seuraavaa:
  näytekappaleesta otetulle näytteelle on tehtävä liitteen 17 mukainen testi. |
| --- | --- |

5.8.7.9.1.

Joustaviin alustoihin kuten suojapeitteeseen kiinnitettäviksi tarkoitettuihin näytekappaleisiin sovelletaan seuraavaa:

näytekappaleesta otetulle näytteelle on tehtävä liitteen 17 mukainen testi.

| 5.8.7.9.2. | Kilpien osalta:
  kokonaisen kilven näytekappaleelle on tehtävä liitteen 19 mukainen kilpien jäykkyystesti. |
| --- | --- |

5.8.7.9.2.

Kilpien osalta:

kokonaisen kilven näytekappaleelle on tehtävä liitteen 19 mukainen kilpien jäykkyystesti.

| 5.8.8. | Testien suoritusjärjestys |
| --- | --- |

5.8.8.

Testien suoritusjärjestys

| 5.8.8.1. | Toteutettavia testejä varten testauslaboratorioon on toimitettava viisi hitaan ajoneuvon takamerkintäkilpeä. |
| --- | --- |

5.8.8.1.

Toteutettavia testejä varten testauslaboratorioon on toimitettava viisi hitaan ajoneuvon takamerkintäkilpeä.

| 5.8.8.2. | Testinäytteiden on edustettava senhetkistä tuotantoa ja oltava heijastavien ja fluoresoivien (luokka 1) tai yksinomaan heijastavien (luokka 2) materiaalien tai laitteiden valmistajien suositusten mukaisesti valmistettuja. |
| --- | --- |

5.8.8.2.

Testinäytteiden on edustettava senhetkistä tuotantoa ja oltava heijastavien ja fluoresoivien (luokka 1) tai yksinomaan heijastavien (luokka 2) materiaalien tai laitteiden valmistajien suositusten mukaisesti valmistettuja.

| 5.8.8.3. | Kun yleisten vaatimusten (kohta 4) sekä muotoa ja mittoja koskevien vaatimusten (liite 5) noudattaminen on varmennettu, neljä näytettä on asettava liitteessä 6 kuvattuun lämmönkestävyystestiin ennen kohdissa 4.2 ja 5.7.4 ja liitteessä 8 kuvattuja testejä. Testausmenettelyjen aikana viides näyte on säilytettävä vertailua varten. |
| --- | --- |

5.8.8.3.

Kun yleisten vaatimusten (kohta 4) sekä muotoa ja mittoja koskevien vaatimusten (liite 5) noudattaminen on varmennettu, neljä näytettä on asettava liitteessä 6 kuvattuun lämmönkestävyystestiin ennen kohdissa 4.2 ja 5.7.4 ja liitteessä 8 kuvattuja testejä. Testausmenettelyjen aikana viides näyte on säilytettävä vertailua varten.

| 5.8.8.4. | Fotometriset ja kolorimetriset mittaukset voidaan tehdä samasta näytteestä. |
| --- | --- |

5.8.8.4.

Fotometriset ja kolorimetriset mittaukset voidaan tehdä samasta näytteestä.

| 5.8.8.5. | Muissa testeissä on käytettävä näytteitä, joille ei ole tehty mitään testejä. |
| --- | --- |

5.8.8.5.

Muissa testeissä on käytettävä näytteitä, joille ei ole tehty mitään testejä.

5.9.   Tyyppien 1 ja 2 varoituskolmioita koskevat tekniset vaatimukset

| 5.9.1. | Tässä kohdassa käsiteltyjen heijastinlaitteiden on täytettävä seuraavia koskevat edellytykset:






  a) | liitteessä 5 vahvistetut mitat ja muodot ja |
| --- | --- | --- |

5.9.1.

Tässä kohdassa käsiteltyjen heijastinlaitteiden on täytettävä seuraavia koskevat edellytykset:

a)

liitteessä 5 vahvistetut mitat ja muodot ja

| b) | kohdissa 5.9.4–5.9.5 vahvistetut fotometriset ja kolorimetriset vaatimukset ja |
| --- | --- |

b)

kohdissa 5.9.4–5.9.5 vahvistetut fotometriset ja kolorimetriset vaatimukset ja

| c) | liitteissä 7, 9, 12, 13 ja 20 vahvistetut fyysiset ja mekaaniset vaatimukset. |
| --- | --- |

c)

liitteissä 7, 9, 12, 13 ja 20 vahvistetut fyysiset ja mekaaniset vaatimukset.

| 5.9.2. | Hakijan on toimitettava hyväksyntää varten seuraavat: |
| --- | --- |

5.9.2.

Hakijan on toimitettava hyväksyntää varten seuraavat:

| 5.9.2.1. | Neljä näytekappaletta varoituskolmiosta ja vähintään kaksi suojakotelosta, jos varoituskolmio toimitetaan suojakotelossa. |
| --- | --- |

5.9.2.1.

Neljä näytekappaletta varoituskolmiosta ja vähintään kaksi suojakotelosta, jos varoituskolmio toimitetaan suojakotelossa.

| 5.9.2.2. | Kaksi näytettä fluoresoivasta tai fluoresoivasta heijastavasta materiaalista, joihin voidaan merkitä 100 × 100 mm:n neliö ja jotka edustavat täysin materiaalia, jota käytetään samoissa olosuhteissa saman perusmateriaalin päällä kuin varoituskolmiossa. |
| --- | --- |

5.9.2.2.

Kaksi näytettä fluoresoivasta tai fluoresoivasta heijastavasta materiaalista, joihin voidaan merkitä 100 × 100 mm:n neliö ja jotka edustavat täysin materiaalia, jota käytetään samoissa olosuhteissa saman perusmateriaalin päällä kuin varoituskolmiossa.

| 5.9.2.3. | Jos varoituskolmion tyyppi eroaa jo hyväksytystä tyypistä vain kauppanimeltään tai tavaramerkiltään, seuraavien toimittaminen riittää: |
| --- | --- |

5.9.2.3.

Jos varoituskolmion tyyppi eroaa jo hyväksytystä tyypistä vain kauppanimeltään tai tavaramerkiltään, seuraavien toimittaminen riittää:

| 5.9.2.3.1. | varoituskolmion valmistajan ilmoitus siitä, että tyyppi on samanlainen (kauppanimeä tai tavaramerkkiä lukuun ottamatta) aiemmin hyväksytyn tyypin kanssa ja että se on saman valmistajan valmistama; aiemman tyypin hyväksyntänumero on mainittava |
| --- | --- |

5.9.2.3.1.

varoituskolmion valmistajan ilmoitus siitä, että tyyppi on samanlainen (kauppanimeä tai tavaramerkkiä lukuun ottamatta) aiemmin hyväksytyn tyypin kanssa ja että se on saman valmistajan valmistama; aiemman tyypin hyväksyntänumero on mainittava

| 5.9.2.3.2. | kaksi näytekappaletta, joissa on uusi kauppanimi tai tavaramerkki, tai vastaava asiakirja-aineisto.
  Näytteet on testattava kohdan 5.9.6 mukaisessa kronologisessa järjestyksessä. |
| --- | --- |

5.9.2.3.2.

kaksi näytekappaletta, joissa on uusi kauppanimi tai tavaramerkki, tai vastaava asiakirja-aineisto.

Näytteet on testattava kohdan 5.9.6 mukaisessa kronologisessa järjestyksessä.

| 5.9.3. | Testimenettely
  Jokaisen varoituskolmion ja sen mahdollisen suojakotelon on täytettävä liitteessä 5 kuvattujen tarkastusten ja testien vaatimukset. |
| --- | --- |

5.9.3.

Testimenettely

Jokaisen varoituskolmion ja sen mahdollisen suojakotelon on täytettävä liitteessä 5 kuvattujen tarkastusten ja testien vaatimukset.

| 5.9.4. | Heijastuskertoimen vähimmäisarvot
  Tyyppien 1 ja 2 varoituskolmioiden fotometriset vaatimukset |
| --- | --- |

5.9.4.

Heijastuskertoimen vähimmäisarvot

Tyyppien 1 ja 2 varoituskolmioiden fotometriset vaatimukset

| 5.9.4.1. | Kun CIL-arvot mitataan kohdassa 5.9.4.1.1 ja liitteen 4 kohdissa 2, 3 ja 4 kuvatulla tavalla, arvojen on oltava koko uudenveroisella punaisella heijastavalla alueella vähintään taulukon 14 mukaiset. |
| --- | --- |

5.9.4.1.

Kun CIL-arvot mitataan kohdassa 5.9.4.1.1 ja liitteen 4 kohdissa 2, 3 ja 4 kuvatulla tavalla, arvojen on oltava koko uudenveroisella punaisella heijastavalla alueella vähintään taulukon 14 mukaiset.

| 5.9.4.1.1. | Tässä mittauksessa oletetaan, että käyttöasennossaan olevan varoituskolmion valaistussuunta H = V = Θ on yhdensuuntainen alustan kanssa ja pystysuorassa kolmion alareunaan nähden, joka puolestaan on yhdensuuntainen mainitun alustan kanssa. |
| --- | --- |

5.9.4.1.1.

Tässä mittauksessa oletetaan, että käyttöasennossaan olevan varoituskolmion valaistussuunta H = V = Θ on yhdensuuntainen alustan kanssa ja pystysuorassa kolmion alareunaan nähden, joka puolestaan on yhdensuuntainen mainitun alustan kanssa.

| 5.9.4.2. | Heijastinlaitteet ja fluoresoivat heijastavat materiaalit.

  Taulukko 14


  CIL:n vähimmäisarvot [mcd.lx-1] | Valaistuskulmat β |
| --- | --- | --- |
| Pysty V (β1) | 0° | ±20° | 0° | 0° |
| Vaaka H (β2) | 0° tai ±5° | 0° | ±30° | ±40° |
| Hajontakulma 20' | 8 000 | 4 000 | 1 700 | 600 |
| Hajontakulma 1°30' | 600 | 200 | 100 | 50 |

5.9.4.2.

Heijastinlaitteet ja fluoresoivat heijastavat materiaalit.

Taulukko 14

Taulukko 14

CIL:n vähimmäisarvot [mcd.lx-1]

CIL:n vähimmäisarvot [mcd.lx-1

Valaistuskulmat β

Pysty V (β1)

1

0°

±20°

0°

0°

Vaaka H (β2)

2

0° tai ±5°

0°

±30°

±40°

Hajontakulma 20'

8 000

4 000

1 700

600

Hajontakulma 1°30'

600

200

100

50

| 5.9.4.2.1. | Heijastinlaitteesta otetuista 50 mm:n pituisista satunnaisista palasista mitatun CIL:n on oltava ääriarvojen välissä, ja vähimmäis- ja enimmäisarvon suhde saa olla enintään 3. Palaset otetaan kolmion sivuista keskiaukon huippujen alapuolella kulkevien kohtisuorien välistä. Tätä vaatimusta sovelletaan hajontakulmaan 20' ja valaistuskulmiin V = 0°, H = 0° tai ± 5° ja V = ± 20°, H = 0°. |
| --- | --- |

5.9.4.2.1.

Heijastinlaitteesta otetuista 50 mm:n pituisista satunnaisista palasista mitatun CIL:n on oltava ääriarvojen välissä, ja vähimmäis- ja enimmäisarvon suhde saa olla enintään 3. Palaset otetaan kolmion sivuista keskiaukon huippujen alapuolella kulkevien kohtisuorien välistä. Tätä vaatimusta sovelletaan hajontakulmaan 20' ja valaistuskulmiin V = 0°, H = 0° tai ± 5° ja V = ± 20°, H = 0°.

| 5.9.4.2.2. | Luminanssin vaihtelu valaistuskulmissa V = 0°, H = ±30° ja V = 0°, H = ±40° sallitaan sillä edellytyksellä, että kolmion muoto erottuu selvästi 20':n hajontakulmassa ja noin 1 luksin valaistuksessa. |
| --- | --- |

5.9.4.2.2.

Luminanssin vaihtelu valaistuskulmissa V = 0°, H = ±30° ja V = 0°, H = ±40° sallitaan sillä edellytyksellä, että kolmion muoto erottuu selvästi 20':n hajontakulmassa ja noin 1 luksin valaistuksessa.

| 5.9.4.2.3. | Edellä tarkoitetut mittaukset tehdään liitteen 4 kohdassa 3 kuvatulla menetelmällä. |
| --- | --- |

5.9.4.2.3.

Edellä tarkoitetut mittaukset tehdään liitteen 4 kohdassa 3 kuvatulla menetelmällä.

| 5.9.5. | Kolorimetriset vaatimukset |
| --- | --- |

5.9.5.

Kolorimetriset vaatimukset

| 5.9.5.1. | Heijastinlaitteet |
| --- | --- |

5.9.5.1.

Heijastinlaitteet

| 5.9.5.1.1. | Heijastinlaitteet on valmistettava punaiseksi massavärjätystä materiaalista. |
| --- | --- |

5.9.5.1.1.

Heijastinlaitteet on valmistettava punaiseksi massavärjätystä materiaalista.

| 5.9.5.1.2. | Heijastinlaitteen (yöaikaisen) värin testaus suoritetaan kohdassa 4.2.1 kuvatulla menetelmällä, ja heijastuneen punaisen valovirran kolmivärikoordinaattien on oltava seuraavien raja-arvojen sisällä:

  Taulukko 15


  Heijastinlaitteen värikoordinaatit (yöaikainen väri)










  Piste | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| x | 0,712 | 0,735 | 0,589 | 0,625 |
| y | 0,258 | 0,265 | 0,376 | 0,375 |

5.9.5.1.2.

Heijastinlaitteen (yöaikaisen) värin testaus suoritetaan kohdassa 4.2.1 kuvatulla menetelmällä, ja heijastuneen punaisen valovirran kolmivärikoordinaattien on oltava seuraavien raja-arvojen sisällä:

Taulukko 15

Taulukko 15

Heijastinlaitteen värikoordinaatit (yöaikainen väri)

Heijastinlaitteen värikoordinaatit (yöaikainen väri)

Piste

1

2

3

4

x

x

0,712

0,735

0,589

0,625

y

y

0,258

0,265

0,376

0,375

| 5.9.5.2. | Fluoresoivat materiaalit |
| --- | --- |

5.9.5.2.

Fluoresoivat materiaalit

| 5.9.5.2.1. | Fluoresoivien materiaalien on oltava joko massavärjättyjä tai kolmion pinnalle levitettyjä erillisiä pinnoitteita. |
| --- | --- |

5.9.5.2.1.

Fluoresoivien materiaalien on oltava joko massavärjättyjä tai kolmion pinnalle levitettyjä erillisiä pinnoitteita.

| 5.9.5.2.2. | Tyypin 1 tai 2 varoituskolmion fluoresoivien materiaalien (päiväsaikainen) väri testataan kohdassa 4.2.3 kuvatulla menetelmällä, ja uudenveroisen materiaalin värin on testissä oltava alueella, jonka kulmapisteet määritetään seuraavilla taulukossa 16 esitetyillä koordinaateilla:

  Taulukko 16


  Fluoresoivien materiaalien värikoordinaatit (päiväsaikainen väri)










  Piste | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| x | 0,570 | 0,506 | 0,595 | 0,690 |
| y | 0,430 | 0,404 | 0,315 | 0,310 |

5.9.5.2.2.

Tyypin 1 tai 2 varoituskolmion fluoresoivien materiaalien (päiväsaikainen) väri testataan kohdassa 4.2.3 kuvatulla menetelmällä, ja uudenveroisen materiaalin värin on testissä oltava alueella, jonka kulmapisteet määritetään seuraavilla taulukossa 16 esitetyillä koordinaateilla:

Taulukko 16

Taulukko 16

Fluoresoivien materiaalien värikoordinaatit (päiväsaikainen väri)

Fluoresoivien materiaalien värikoordinaatit (päiväsaikainen väri)

Piste

1

2

3

4

x

x

0,570

0,506

0,595

0,690

y

y

0,430

0,404

0,315

0,310

| 5.9.5.2.3. | Fluoresoivan materiaalin luminanssisuhteen testaus suoritetaan kohdassa 4.3 kuvatulla menetelmällä.
  Luminanssisuhteen, joka sisältää heijastusluminanssin ja fluoresenssin, on oltava






  a) | tyypin 1 varoituskolmion osalta vähintään 30 prosenttia ja |
| --- | --- | --- |

5.9.5.2.3.

Fluoresoivan materiaalin luminanssisuhteen testaus suoritetaan kohdassa 4.3 kuvatulla menetelmällä.

Luminanssisuhteen, joka sisältää heijastusluminanssin ja fluoresenssin, on oltava

a)

tyypin 1 varoituskolmion osalta vähintään 30 prosenttia ja

| b) | tyypin 2 varoituskolmion osalta vähintään 25 prosenttia. |
| --- | --- |

b)

tyypin 2 varoituskolmion osalta vähintään 25 prosenttia.

| 5.9.5.3. | Kohdan 4.2.1 mukaisesti mitatun kolmivärikoordinaatin y (yöaikainen väri) arvon on oltava pienempi tai yhtä suuri kuin suurin kohdan 4.2.2 mukaisesti mitatun kolmivärikoordinaatin y (päiväsaikainen väri) arvo. |
| --- | --- |

5.9.5.3.

Kohdan 4.2.1 mukaisesti mitatun kolmivärikoordinaatin y (yöaikainen väri) arvon on oltava pienempi tai yhtä suuri kuin suurin kohdan 4.2.2 mukaisesti mitatun kolmivärikoordinaatin y (päiväsaikainen väri) arvo.

| 5.9.6. | Erityiset vaatimukset (testit) / kestävyys ulkoisten tekijöiden suhteen |
| --- | --- |

5.9.6.

Erityiset vaatimukset (testit) / kestävyys ulkoisten tekijöiden suhteen

| 5.9.6.1. | Säänkestävyys
  Näytteelle on tehtävä liitteen 13 mukainen testi. |
| --- | --- |

5.9.6.1.

Säänkestävyys

Näytteelle on tehtävä liitteen 13 mukainen testi.

| 5.9.6.2. | Polttoaineenkestävyys
  Näytekappaleesta otetulle näytteelle on tehtävä liitteen 9 mukainen testi. |
| --- | --- |

5.9.6.2.

Polttoaineenkestävyys

Näytekappaleesta otetulle näytteelle on tehtävä liitteen 9 mukainen testi.

| 5.9.6.3. | Lämmönkestävyys
  Näytekappaleesta otetulle näytteelle on tehtävä liitteen 20 mukainen testi. |
| --- | --- |

5.9.6.3.

Lämmönkestävyys

Näytekappaleesta otetulle näytteelle on tehtävä liitteen 20 mukainen testi.

| 5.9.6.4. | Vedenkestävyys
  Näytekappaleesta otetulle näytteelle on tehtävä liitteen 7 mukainen testi. |
| --- | --- |

5.9.6.4.

Vedenkestävyys

Näytekappaleesta otetulle näytteelle on tehtävä liitteen 7 mukainen testi.

| 5.9.6.5. | Tuulitesti
  kokonaisen kilven näytekappaleelle on tehtävä liitteen 20 mukainen kilpien jäykkyystesti. |
| --- | --- |

5.9.6.5.

Tuulitesti

kokonaisen kilven näytekappaleelle on tehtävä liitteen 20 mukainen kilpien jäykkyystesti.

| 5.9.6.6. | Testi, jolla määritetään etäisyys maanpinnasta
  Näytekappaleesta otetulle näytteelle on tehtävä liitteen 20 mukainen testi. |
| --- | --- |

5.9.6.6.

Testi, jolla määritetään etäisyys maanpinnasta

Näytekappaleesta otetulle näytteelle on tehtävä liitteen 20 mukainen testi.

| 5.9.7. | Kronologinen järjestys |
| --- | --- |

5.9.7.

Kronologinen järjestys

| 5.9.7.1. | Yleistä |
| --- | --- |

5.9.7.1.

Yleistä

| 5.9.7.1.1. | Hakijan on toimitettava hyväksyntää varten näytteitä kohdan 3.1 mukaisesti |
| --- | --- |

5.9.7.1.1.

Hakijan on toimitettava hyväksyntää varten näytteitä kohdan 3.1 mukaisesti

| 5.9.7.1.2. | Kun yleisten vaatimusten (kohta 4) sekä muotoa ja mittoja koskevien vaatimusten (liitteen 5 kuva A5-VIII tai kuva A5-IX) noudattaminen on varmennettu, kaikki näytteet on asettava lämmönkestävyystestiin (liite 6) ja tutkittava vähintään yhden tunnin palautumisajan jälkeen |
| --- | --- |

5.9.7.1.2.

Kun yleisten vaatimusten (kohta 4) sekä muotoa ja mittoja koskevien vaatimusten (liitteen 5 kuva A5-VIII tai kuva A5-IX) noudattaminen on varmennettu, kaikki näytteet on asettava lämmönkestävyystestiin (liite 6) ja tutkittava vähintään yhden tunnin palautumisajan jälkeen

| 5.9.7.1.3. | Toimitettujen varoituskolmion neljän näytekappaleen CIL-arvo mitataan havaintokulmassa 20’ ja valaistuskulmassa, jonka komponentit ovat V = 0°, H = ±5°. Tämä testi suoritetaan kohdassa 4 kuvatun menetelmän mukaisesti. |
| --- | --- |

5.9.7.1.3.

Toimitettujen varoituskolmion neljän näytekappaleen CIL-arvo mitataan havaintokulmassa 20’ ja valaistuskulmassa, jonka komponentit ovat V = 0°, H = ±5°. Tämä testi suoritetaan kohdassa 4 kuvatun menetelmän mukaisesti.

| 5.9.7.1.4. | Niille kahdelle näytteelle, joiden CIL-arvo oli kohdan 5.9.7.1.3 mukaisissa testeissä pienin ja suurin, tehdään seuraavat testit: |
| --- | --- |

5.9.7.1.4.

Niille kahdelle näytteelle, joiden CIL-arvo oli kohdan 5.9.7.1.3 mukaisissa testeissä pienin ja suurin, tehdään seuraavat testit:

| 5.9.7.1.4.1. | CIL-arvojen mittaaminen kohdassa 5.9.4 tarkoitettujen havainto- ja valaistuskulmien osalta kohdassa 4 kuvatun menetelmän mukaisesti. |
| --- | --- |

5.9.7.1.4.1.

CIL-arvojen mittaaminen kohdassa 5.9.4 tarkoitettujen havainto- ja valaistuskulmien osalta kohdassa 4 kuvatun menetelmän mukaisesti.

| 5.9.7.1.4.2. | Heijastuvan valon värin testaus kohdan 4.2 mukaisesti näytteestä, jolla on suurin CIL-arvo. |
| --- | --- |

5.9.7.1.4.2.

Heijastuvan valon värin testaus kohdan 4.2 mukaisesti näytteestä, jolla on suurin CIL-arvo.

| 5.9.7.1.4.3. | Testi, jolla määritetään etäisyys maanpinnasta liitteen 20 kohdan 1 mukaisesti |
| --- | --- |

5.9.7.1.4.3.

Testi, jolla määritetään etäisyys maanpinnasta liitteen 20 kohdan 1 mukaisesti

| 5.9.7.1.4.4. | Mekaanisen lujuuden testi liitteen 20 kohdan 2 mukaisesti. |
| --- | --- |

5.9.7.1.4.4.

Mekaanisen lujuuden testi liitteen 20 kohdan 2 mukaisesti.

| 5.9.7.1.5. | Yhdelle muulle kuin kohdassa 5.9.7.1.4 tarkoitetulle näytteelle on tehtävä seuraavat testit: |
| --- | --- |

5.9.7.1.5.

Yhdelle muulle kuin kohdassa 5.9.7.1.4 tarkoitetulle näytteelle on tehtävä seuraavat testit:

| 5.9.7.1.5.1. | Heijastinlaitteen vedenkestävyystesti liitteen 7 mukaisesti tai tarvittaessa peilitaustaisen heijastinlaitteen kääntöpuolen testi liitteen 7 mukaisesti. |
| --- | --- |

5.9.7.1.5.1.

Heijastinlaitteen vedenkestävyystesti liitteen 7 mukaisesti tai tarvittaessa peilitaustaisen heijastinlaitteen kääntöpuolen testi liitteen 7 mukaisesti.

| 5.9.7.1.6. | Toiselle muulle kuin kohdassa 5.9.7.1.4 tarkoitetulle näytteelle on tehtävä seuraavat testit: |
| --- | --- |

5.9.7.1.6.

Toiselle muulle kuin kohdassa 5.9.7.1.4 tarkoitetulle näytteelle on tehtävä seuraavat testit:

| 5.9.7.1.6.1. | Vedenkestävyystesti liitteen 7 mukaisesti. |
| --- | --- |

5.9.7.1.6.1.

Vedenkestävyystesti liitteen 7 mukaisesti.

| 5.9.7.1.6.2. | Polttoaineenkestävyystesti liitteen 9 mukaisesti. |
| --- | --- |

5.9.7.1.6.2.

Polttoaineenkestävyystesti liitteen 9 mukaisesti.

| 5.9.7.1.6.3. | Tuulivakaustesti liitteen 20 mukaisesti. |
| --- | --- |

5.9.7.1.6.3.

Tuulivakaustesti liitteen 20 mukaisesti.

| 5.9.7.1.7. | Kohdan 3.1 mukaisesti toimitetuille kahdelle näytteelle on kohdassa 5.9.7.1.4 määriteltyjen testien jälkeen tehtävä seuraavat testit: |
| --- | --- |

5.9.7.1.7.

Kohdan 3.1 mukaisesti toimitetuille kahdelle näytteelle on kohdassa 5.9.7.1.4 määriteltyjen testien jälkeen tehtävä seuraavat testit:

| 5.9.7.1.7.1. | Väritesti kohdan 4.2 mukaisesti. |
| --- | --- |

5.9.7.1.7.1.

Väritesti kohdan 4.2 mukaisesti.

| 5.9.7.1.7.2. | Luminanssisuhdetesti kohdan 4.3 mukaisesti. |
| --- | --- |

5.9.7.1.7.2.

Luminanssisuhdetesti kohdan 4.3 mukaisesti.

| 5.9.7.1.7.3. | Säänkestävyystesti liitteen 13 mukaisesti. |
| --- | --- |

5.9.7.1.7.3.

Säänkestävyystesti liitteen 13 mukaisesti.

6.   SIIRTYMÄMÄÄRÄYKSET

6.1   Yleistä

| 6.1.1. | Tätä sääntöä soveltavien sopimuspuolten on edelleen hyväksyttävä laitteiden tyyppihyväksynnät, jotka perustuvat mihin tahansa tämän säännön aiempaan muutossarjaan ja joihin viimeisimmän muutossarjan aiheuttamat muutokset eivät vaikuta.
  Tämän todentamiseksi asianomaiseen laitteeseen sovellettava muutosindeksi ei saa poiketa viimeisimmässä muutossarjassa ilmoitetusta muutosindeksistä. |
| --- | --- |

6.1.1.

Tätä sääntöä soveltavien sopimuspuolten on edelleen hyväksyttävä laitteiden tyyppihyväksynnät, jotka perustuvat mihin tahansa tämän säännön aiempaan muutossarjaan ja joihin viimeisimmän muutossarjan aiheuttamat muutokset eivät vaikuta.

Tämän todentamiseksi asianomaiseen laitteeseen sovellettava muutosindeksi ei saa poiketa viimeisimmässä muutossarjassa ilmoitetusta muutosindeksistä.

| 6.1.2. | Tätä sääntöä soveltavat sopimuspuolet eivät saa evätä laajennuksia tyyppihyväksyntiin, jotka on myönnetty jonkin tämän säännön edellisen muutossarjan mukaisesti. |
| --- | --- |

6.1.2.

Tätä sääntöä soveltavat sopimuspuolet eivät saa evätä laajennuksia tyyppihyväksyntiin, jotka on myönnetty jonkin tämän säännön edellisen muutossarjan mukaisesti.

---

(1)  Heijastavien merkintöjen materiaalien näytekappaleet on kiinnitettävä 2 mm:n paksuisiin alumiinipaneeleihin, jotka on taivutettu kulmaan ja joista on poistettu rasva, ja niitä on ennen testausta pidettävä 24 tunnin ajan 23 °C ± 2 °C:n lämpötilassa 50 ± 5 prosentin suhteellisessa kosteudessa.

1

(2)  Heijastavien merkintöjen materiaalien näytekappaleet on kiinnitettävä 2 mm:n paksuisiin alumiinipaneeleihin, jotka on taivutettu kulmaan ja joista on poistettu rasva, ja niitä on ennen testausta pidettävä 24 tunnin ajan 23 °C ± 2 °C:n lämpötilassa 50 ± 5 prosentin suhteellisessa kosteudessa.

2

(3)  Heijastavien merkintöjen materiaalien näytekappaleet on kiinnitettävä 2 mm:n paksuisiin alumiinipaneeleihin, jotka on taivutettu kulmaan ja joista on poistettu rasva, ja niitä on ennen testausta pidettävä 24 tunnin ajan 23 °C ± 2 °C:n lämpötilassa 50 ± 5 prosentin suhteellisessa kosteudessa.

3

(4)  Tämän säännön määräyksillä ei estetä kansallisia viranomaisia kieltämästä sellaisten heijastavien mainosten, tunnusten, erityisten merkintöjen tai kirjainten/merkkien käyttöä, joista määrätään kohdassa 2.1.2.

4

(5)  Heijastavien merkintöjen materiaalien näytekappaleet on kiinnitettävä 2 mm:n paksuisiin alumiinipaneeleihin, jotka on taivutettu kulmaan ja joista on poistettu rasva, ja niitä on ennen testausta pidettävä 24 tunnin ajan 23 °C ± 2 °C:n lämpötilassa 50 ± 5 prosentin suhteellisessa kosteudessa.

5

---

LIITE 1

Ilmoitus

(Enimmäiskoko: A4 (210 x 297 mm))

| (1) | Antaja: | Viranomaisen nimi: |
| --- | --- | --- |
| ... |
| ... |
| ... |

Image 200

Antaja:

Viranomaisen nimi:

...

...

...

| Aihe (2): | hyväksynnän myöntämisestä |
| --- | --- |
| hyväksynnän laajentamisesta |
| hyväksynnän epäämisestä |
| hyväksynnän peruuttamisesta tuotannon lopettamisesta |
| E-säännön nro 150 mukainen ilmoitus |

Aihe (2):

hyväksynnän myöntämisestä

hyväksynnän laajentamisesta

hyväksynnän epäämisestä

hyväksynnän peruuttamisesta tuotannon lopettamisesta

E-säännön nro 150 mukainen ilmoitus

| | heijastinlaitetyypin |
| --- | --- |

heijastinlaitetyypin

| | varoituskolmiotyypin |
| --- | --- |

varoituskolmiotyypin

| | hitaan ajoneuvon takamerkintäkilven tyypin |
| --- | --- |

hitaan ajoneuvon takamerkintäkilven tyypin

| | takamerkintäkilven tyypin |
| --- | --- |

takamerkintäkilven tyypin

| | raskaiden ja pitkien ajoneuvojen ja niiden perävaunujen heijastavien merkintöjen |
| --- | --- |

raskaiden ja pitkien ajoneuvojen ja niiden perävaunujen heijastavien merkintöjen

Laitteen luokka: ... Muutosindeksi: ...

Hyväksyntänumero: ...

Yksilöllinen tunniste (UI) (tapauksen mukaan): ...

1.

...

2.

Valmistajan nimi: ...

2.1.

heijastinlaitteen tyypin osalta: ...

2.2.

varoituskolmion tyypin osalta: ...

2.3.

hitaan ajoneuvon takamerkintäkilven tyypin osalta: ...

2.3.1.

hitaan ajoneuvon takamerkintäkilven luokan osalta: ...

2.4.

takamerkintäkilven tyypin osalta: ...

2.4.1.

takamerkintäkilven luokan osalta: ...

2.5.

Merkintämateriaalin luokka: ...

3.

Valmistajan nimi ja osoite: ...

4.

...

5.

Päivä, jona merkintämateriaali toimitettiin hyväksyntätesteihin: ...

6.

Hyväksyntätesteistä vastaava tutkimuslaitos: ...

7.

Tutkimuslaitoksen antaman testausselosteen päiväys: ...

8.

Tutkimuslaitoksen antaman testausselosteen numero: ...

9.

Huomautukset: ...

10.

Hyväksyntä myönnetty/evätty/laajennettu/peruutettu2

11.

...

12.

Paikka: ...

13.

Päiväys: ...

14.

Nimi: ...

15.

Liitteenä on luettelo hyväksyntäasiakirjoista, joita säilytetään hyväksynnän antaneen tyyppihyväksyntäviranomaisen hallussa. Jäljennös siitä voidaan toimittaa pyynnöstä.

---

(1)  Hyväksynnän myöntäneen/laajentaneen/evänneen/peruuttaneen maan tunnusnumero (ks. säännön hyväksyntämääräykset).

1

(2)  Tarpeeton viivataan yli.

2

---

LIITE 2

Tuotannon vaatimustenmukaisuuden valvontamenettelyjä koskevat vähimmäisvaatimukset

1.   YLEISTÄ

| 1.1. | Mekaanista ja geometrista vaatimustenmukaisuutta koskevat tämän säännön määräykset katsotaan täytetyiksi, jos eroavuudet eivät ylitä väistämättömiä valmistuspoikkeamia tämän säännön vaatimusten rajoissa. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Sarjavalmisteisten heijastinlaitteiden fotometristen ominaisuuksien vaatimustenmukaisuutta ei aseteta kyseenalaiseksi, jos testattaessa sattumanvaraisesti valittua heijastinlaitetta mikään mitatuista arvoista ei poikkea kielteisesti enempää kuin 20 prosenttia tässä säännössä asetetuista vähimmäisarvoista. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Värikoordinaatteja koskevien vaatimusten on täytyttävä. |
| --- | --- |

1.3.

2.   VALMISTAJAN SUORITTAMAA VAATIMUSTENMUKAISUUDEN TARKASTUSTA KOSKEVAT VÄHIMMÄISVAATIMUKSET

Tyyppihyväksynnän haltijan on suoritettava kullekin heijastinlaitteelle asianmukaisin väliajoin ainakin seuraavassa esitetyt testit. Testit on suoritettava tämän säännön vaatimusten mukaisesti.

Jos näyte ei täytä kyseisen testityypin vaatimuksia, on otettava lisää näytteitä ja testattava ne. Valmistajan on toteutettava toimenpiteitä kyseisen tuotannon vaatimustenmukaisuuden varmistamiseksi.

2.1.   Testien luonne

Tässä säännössä esitetyt vaatimustenmukaisuustestit koskevat fotometrisiä ja kolorimetrisiä ominaisuuksia sekä vedenkestävyyttä.

2.2.   Testimenetelmät

| 2.2.1. | Testit on yleisesti suoritettava tässä säännössä esitettyjen menetelmien mukaisesti. |
| --- | --- |

2.2.1.

| 2.2.2. | Valmistajan suorittamassa vaatimustenmukaisuustestissä voidaan käyttää tässä säännössä esitettyjä menetelmiä vastaavia menetelmiä tyyppihyväksyntäviranomaisen suostumuksella. Valmistajan vastuulla on osoittaa, että käytetyt menetelmät vastaavat tässä säännössä esitettyjä menetelmiä. |
| --- | --- |

2.2.2.

| 2.2.3. | Kohtien 2.2.1 ja 2.2.2 soveltaminen edellyttää testauslaitteen säännöllistä kalibrointia ja testauslaitteen vastaavuutta tyyppihyväksyntäviranomaisen suorittamien mittauksien kanssa. |
| --- | --- |

2.2.3.

| 2.2.4. | Vertailumenetelminä on käytettävä kaikissa tapauksissa tämän säännön vertailumenetelmiä, erityisesti hallinnollista tarkastusta ja näytteenottoa varten. |
| --- | --- |

2.2.4.

2.3.   Näytteenotto

Heijastinlaitenäytteet on valittava sattumanvaraisesti yhdenmukaisen erän tuotannosta. Yhdenmukaisella erällä tarkoitetaan samaa tyyppiä edustavien heijastinlaitteiden sarjaa, joka on määritetty valmistajan tuotantomenetelmien mukaisesti.

Arvioinnin on yleensä koskettava yksittäisten tehtaiden sarjatuotantoa. Valmistaja voi kuitenkin yhdistää useista eri tehtaista saadut samaa järjestelmätyyppiä koskevat tiedot, jos tehtaissa sovelletaan samoja laatuperusteita ja samaa laadunhallintaa.

2.4.   Mitatut ja kirjatut fotometriset ominaisuudet

Heijastinlaitenäytteiden fotometriset ominaisuudet mitataan tässä säännössä määritellyistä pisteistä ja kromaattisuuskoordinaateista.

2.5.   Hyväksyttävyysperusteet

Valmistajan vastuulla on laatia testituloksista tilastollinen tutkimus ja määrittää tyyppihyväksyntäviranomaisen suostumuksella hyväksyttävyysperusteet tuotteilleen, jotta tuotteiden vaatimustenmukaisuuden tarkastukselle tämän säännön kohdassa 3.5.1 asetetut vaatimukset täyttyvät. Hyväksyttävyysperusteiden on oltava sellaiset, että 95 prosentin luotettavuustasolla liitteen 3 mukaisesti suoritetun pistokokeen (ensimmäinen näytteenotto) läpäisemisen vähimmäistodennäköisyys on 0,95.

---

LIITE 3

Tarkastajan suorittamaa näytteenottoa koskevat vähimmäisvaatimukset

1.   YLEISTÄ

| 1.1. | Mekaanista ja geometrista vaatimustenmukaisuutta koskevat tämän säännön määräykset katsotaan täytetyiksi, jos eroavuudet eivät ylitä väistämättömiä valmistuspoikkeamia. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Sarjavalmisteisten heijastinlaitteiden fotometristen ominaisuuksien vaatimustenmukaisuutta ei aseteta kyseenalaiseksi, jos sattumanvaraisesti valitun heijastinlaitteen fotometristä suorituskykyä testattaessa |
| --- | --- |

1.2.

| 1.2.1. | mikään mitattu arvo ei poikkea kielteisesti yli 20:tä prosenttia tässä säännössä määritellystä vähimmäisarvoista. |
| --- | --- |

1.2.1.

| 1.2.2. | heijastinlaitteet, joissa on selviä vikoja, jätetään huomiotta. |
| --- | --- |

1.2.2.

| 1.3. | Värikoordinaatteja koskevien vaatimusten on täytyttävä. |
| --- | --- |

1.3.

2.   ENSIMMÄINEN NÄYTTEENOTTO

Ensimmäisessä näytteenotossa valitaan sattumanvaraisesti neljä heijastinlaitetta. Ensimmäinen kahden heijastinlaitteen näyte merkitään A:ksi ja toinen B:ksi.

| 2.1. | Sarjatuotantona valmistettujen heijastinlaitteiden vaatimustenmukaisuutta ei aseteta kyseenalaiseksi, jos näytteiden A ja B (kaikki neljä heijastinlaitetta) minkä tahansa yksittäisen näytekappaleen mitattujen arvojen poikkeama on enintään 20 prosenttia.
  Jos näytteen A kummankaan heijastinlaitteen mitattujen arvojen poikkeama ei ole suurempi kuin 0 prosenttia, mittaus voidaan lopettaa. |
| --- | --- |

2.1.

Jos näytteen A kummankaan heijastinlaitteen mitattujen arvojen poikkeama ei ole suurempi kuin 0 prosenttia, mittaus voidaan lopettaa.

| 2.2. | Sarjatuotantona valmistettujen heijastinlaitteiden vaatimustenmukaisuus asetetaan kyseenalaiseksi, jos vähintään yhden näytteeseen A tai B kuuluvan yksittäisen näytekappaleen mitattujen arvojen poikkeama on suurempi kuin 20 prosenttia.
  Valmistajaa kehotetaan saattamaan tuotantonsa vaatimusten mukaiseksi, ja kohdan 3 mukainen näytteenotto on suoritettava uudelleen kahden kuukauden kuluessa ilmoituksen antamisesta. Tutkimuslaitoksen on säilytettävä näytteet A ja B, kunnes tuotannon vaatimustenmukaisuuden koko arviointiprosessi on saatu päätökseen. |
| --- | --- |

2.2.

Valmistajaa kehotetaan saattamaan tuotantonsa vaatimusten mukaiseksi, ja kohdan 3 mukainen näytteenotto on suoritettava uudelleen kahden kuukauden kuluessa ilmoituksen antamisesta. Tutkimuslaitoksen on säilytettävä näytteet A ja B, kunnes tuotannon vaatimustenmukaisuuden koko arviointiprosessi on saatu päätökseen.

3.   TOINEN NÄYTTEENOTTO

Neljän heijastinlaitteen näyte valitaan sattumanvaraisesti heijastinlaitteista, jotka on valmistettu sen jälkeen, kun valmistaja on saattanut tuotantonsa vaatimusten mukaiseksi.

Ensimmäinen kahden heijastinlaitteen näyte merkitään C:ksi ja toinen D:ksi.

| 3.1. | Sarjatuotantona valmistettujen heijastinlaitteiden vaatimustenmukaisuutta ei aseteta kyseenalaiseksi, jos näytteiden C ja D (kaikki neljä heijastinlaitetta) minkä tahansa yksittäisen näytekappaleen mitattujen arvojen poikkeama on enintään 20 prosenttia.
  Jos näytteen C kummankaan heijastinlaitteen mitattujen arvojen poikkeama ei ole suurempi kuin 0 prosenttia, mittaus voidaan lopettaa. |
| --- | --- |

3.1.

Jos näytteen C kummankaan heijastinlaitteen mitattujen arvojen poikkeama ei ole suurempi kuin 0 prosenttia, mittaus voidaan lopettaa.

| 3.2. | Sarjatuotantona valmistettujen heijastinlaitteiden vaatimustenmukaisuus asetetaan kyseenalaiseksi, jos vähintään |
| --- | --- |

3.2.

| 3.2.1. | yhden näytteeseen C tai D kuuluvan näytekappaleen mitattujen arvojen poikkeama on yli 20 prosenttia, mutta kaikkien näihin näytteisiin kuuluvien yksittäisten näytekappaleiden mitattujen arvojen poikkeama on enintään 30 prosenttia.
  Valmistajaa kehotetaan uudelleen saattamaan tuotantonsa vaatimusten mukaiseksi.
  Kohdan 4 mukainen kolmas näytteenotto on suoritettava kahden kuukauden kuluessa ilmoituksen antamisesta. Tutkimuslaitoksen on säilytettävä näytteet C ja D, kunnes tuotannon vaatimustenmukaisuuden koko arviointiprosessi on saatu päätökseen. |
| --- | --- |

3.2.1.

Valmistajaa kehotetaan uudelleen saattamaan tuotantonsa vaatimusten mukaiseksi.

Kohdan 4 mukainen kolmas näytteenotto on suoritettava kahden kuukauden kuluessa ilmoituksen antamisesta. Tutkimuslaitoksen on säilytettävä näytteet C ja D, kunnes tuotannon vaatimustenmukaisuuden koko arviointiprosessi on saatu päätökseen.

| 3.2.2. | Yhden näytteeseen C tai D kuuluvan yksittäisen näytekappaleen mitattujen arvojen poikkeama on yli 30 prosenttia.
  Tällöin hyväksyntä peruutetaan ja sovelletaan kohtaa 5. |
| --- | --- |

3.2.2.

Tällöin hyväksyntä peruutetaan ja sovelletaan kohtaa 5.

4.   KOLMAS NÄYTTEENOTTO

Neljän heijastinlaitteen näyte valitaan sattumanvaraisesti heijastinlaitteista, jotka on valmistettu sen jälkeen, kun valmistaja on saattanut tuotantonsa vaatimusten mukaiseksi.

Ensimmäinen kahden heijastinlaitteen näyte merkitään E:ksi ja toinen F:ksi.

| 4.1. | Sarjatuotantona valmistettujen heijastinlaitteiden vaatimustenmukaisuutta ei aseteta kyseenalaiseksi, jos näytteiden E ja F (kaikki neljä heijastinlaitetta) minkä tahansa yksittäisen näytekappaleen mitattujen arvojen poikkeama on enintään 20 prosenttia. Jos näytteen E kummankaan heijastinlaitteen mitattujen arvojen poikkeama ei ole suurempi kuin 0 prosenttia, mittaus voidaan lopettaa. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Sarjatuotantona valmistettujen heijastinlaitteiden vaatimustenmukaisuus asetetaan kyseenalaiseksi, jos vähintään yhden näytteeseen E tai F kuuluvan yksittäisen näytekappaleen mitattujen arvojen poikkeama on suurempi kuin 20 prosenttia.
  Tällöin hyväksyntä peruutetaan ja sovelletaan kohtaa 5. |
| --- | --- |

4.2.

Tällöin hyväksyntä peruutetaan ja sovelletaan kohtaa 5.

5.   HYVÄKSYNNÄN PERUUTTAMINEN

Hyväksyntä on peruutettava tämän säännön kohdan 3.6 mukaisesti.

6.   VEDENKESTÄVYYS

| 6.1. | Yksi näytteen A heijastimista on kohdassa 2 tarkoitetun näytteenottomenettelyn jälkeen testattava liitteen 7 kohdassa 1 kuvatun menettelyn mukaisesti tai, kun kyseessä on varoituskolmio, näyte A on testattava liitteen 7 kohdassa 2 kuvatun menettelyn mukaisesti.
  Heijastimet katsotaan hyväksytyiksi, jos ne läpäisevät testin. Jos näytteen A testausmenetelmää ei kuitenkaan noudateta, näytteen B kaksi heijastinlaitetta on testattava saman menettelytavan mukaisesti ja molempien on läpäistävä testi. |
| --- | --- |

6.1.

Heijastimet katsotaan hyväksytyiksi, jos ne läpäisevät testin. Jos näytteen A testausmenetelmää ei kuitenkaan noudateta, näytteen B kaksi heijastinlaitetta on testattava saman menettelytavan mukaisesti ja molempien on läpäistävä testi.

| 6.2. | Yhdestä näytettä A edustavasta takamerkintäkilvestä otetut näytepalat on kohdassa 2 esitetyn näytteenottomenettelyn jälkeen testattava tämän säännön liitteiden 6, 7, 9, 11, 13, 15, 16 ja 18 menettelyjen mukaisesti.
  Takamerkintäkilpi katsotaan hyväksyttäväksi, jos se on läpäissyt testit.
  Jos näytettä A edustavat näytepalat eivät kuitenkaan läpäisseet testejä, kaksi näytteen B takamerkintäkilpeä on testattava saman menettelyn mukaisesti ja molempien on läpäistävä testi. |
| --- | --- |

6.2.

Takamerkintäkilpi katsotaan hyväksyttäväksi, jos se on läpäissyt testit.

Jos näytettä A edustavat näytepalat eivät kuitenkaan läpäisseet testejä, kaksi näytteen B takamerkintäkilpeä on testattava saman menettelyn mukaisesti ja molempien on läpäistävä testi.

---

LIITE 4

Heijastinlaitteiden ja heijastavien merkintöjen materiaalien fotometriset mittaukset

1.   TESTIMENETTELYT

| 1.1. | Kun heijastinlaitteen CIL mitataan kulmalla β, jossa V = H = 0°, on laitetta hieman kääntämällä tarkastettava, tapahtuuko peilausilmiötä. Jos peilausilmiötä ilmenee, on otettava lukema kulmalla β, jolle V = ±5°, H = 0°. Hyväksytyn asennon on oltava se, joka vastaa pienintä CIL:n arvoa yhdellä näistä asennoista. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Valaistuskulmalla β, jolle V = H = 0°, tai tämän säännön kohdassa 5 määritellyllä kulmalla, ja hajontakulmalla 20′ on heijastinlaitteita, joissa ei ole merkintää ”TOP”, kierrettävä vertailuakselinsa ympäri asentoon, jossa CIL:n arvo on pienin tämän säännön kohdan 5 mukaisesti. Kun CIL mitataan muilla valaistus- ja hajontakulmilla, heijastinlaite on sijoitettava asentoon, joka vastaa kulman ε arvoa. Jos määriteltyjä arvoja ei saavuteta, saadaan laitetta kiertää vertailuakselinsa ympäri ±5° edellä tarkoitettuun asentoon nähden. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Valaistuskulmalla β, jolle V = H = 0°, tai tämän säännön kohdassa 4 määritellyllä kulmalla, ja hajontakulmalla 20′, on heijastinlaitteita, joissa on merkintä ”TOP”, kierrettävä vertailuakselinsa ympäri ± 5°. CIL ei saa laskea kiertämisen aikana missään laitteen asennossa alle määrätyn arvon. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Jos suunnassa V = H = 0°, ja kun ε = 0°, CIL ylittää määrätyn arvon 50 prosentilla tai enemmän, kaikki mittaukset kaikille valaistus- ja hajontakulmille on tehtävä ε:n arvolla 0°. |
| --- | --- |

1.4.

2.   MÄÄRITELMÄT

Määritelmät selitetään kuvissa A4-I–A4-V.

3.   HEIJASTINLAITTEIDEN FOTOMETRIAAN LIITTYVÄT MITTOJA JA FYYSISIÄ OMINAISUUKSIA KOSKEVAT VAATIMUKSET

| 3.1. | Käytetään kuvassa A4-I esitettyä CIE:n kulmajärjestelmää.
  Kuva A4-II esittää asianmukaista tukea (goniometri). |
| --- | --- |

3.1.

Kuva A4-II esittää asianmukaista tukea (goniometri).

| 3.2. | Heijastuksen testausta varten heijastinlaitteet valaistaan CIE:n standardivalonlähteellä A (ISO 11664-2:2007(E)/CIE S 014-2/E:2006) ja mitataan liitteessä 4 kuvatulla tavalla. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Mittausgeometria esitetään kuvassa A4-I. Asetetaan seuraavat raja-arvot:






  Valonlähteen kulmahalkaisija: | δ ≤ 10' |
| --- | --- | --- |
| Mittauslaitteen kulmahalkaisija: | γ ≤ 10' |
| Valaistun alueen kulmahalkaisija: | η ≤ 80' |

3.3.

Valonlähteen kulmahalkaisija:

δ ≤ 10'

Mittauslaitteen kulmahalkaisija:

γ ≤ 10'

Valaistun alueen kulmahalkaisija:

η ≤ 80'

| 3.4. | Fotometristen mittausten aikana on estettävä hajaheijastukset tarkoituksenmukaisella suojauksella. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Mittausetäisyys valitaan siinä järjestyksessä, että ainakin kuvassa A4-IV annettuja kulmien δ, γ ja η raja-arvoja noudatetaan, mutta mittausetäisyys ei saa olla pienempi kuin 10 m tai sitä optisesti vastaava etäisyys.
  Heijastusarvot määritetään edellä kuvatun mittausgeometrian avulla siten, että heijastinlaite asetetaan vähintään 10 m:n etäisyydelle kunkin heijastinlaitteen vertailukeskipisteestä eteenpäin, kohtisuoraan mittausakseliin nähden kulkien gonio(foto)metrijärjestelmän origon kautta. |
| --- | --- |

3.5.

Heijastusarvot määritetään edellä kuvatun mittausgeometrian avulla siten, että heijastinlaite asetetaan vähintään 10 m:n etäisyydelle kunkin heijastinlaitteen vertailukeskipisteestä eteenpäin, kohtisuoraan mittausakseliin nähden kulkien gonio(foto)metrijärjestelmän origon kautta.

| 3.6. | Heijastinlaitteen valaiseminen
  Heijastavan laitteen hyötypinta-alan valaistuksen on oltava riittävän yhtenäinen, mitattuna kohtisuorassa tulevaan valoon nähden. Tämän tarkastamiseen tarvitaan mittauselementti, jonka valoherkkä alue on enintään kymmenesosa tutkittavasta alueesta. Valaistusvoimakkuuden arvon vaihtelun on tällöin täytettävä seuraavat edellytykset: |
| --- | --- |

3.6.

Heijastavan laitteen hyötypinta-alan valaistuksen on oltava riittävän yhtenäinen, mitattuna kohtisuorassa tulevaan valoon nähden. Tämän tarkastamiseen tarvitaan mittauselementti, jonka valoherkkä alue on enintään kymmenesosa tutkittavasta alueesta. Valaistusvoimakkuuden arvon vaihtelun on tällöin täytettävä seuraavat edellytykset:

Image 201

| 3.7. | Valonlähteen värilämpötila ja spektrijakauma
  Heijastinlaitteen valaisemiseen käytettävän valonlähteen on edustettava mahdollisimman tarkasti CIE:n valonlähdettä A sekä värilämpötilan että spektrisen tehojakauman osalta. |
| --- | --- |

3.7.

Heijastinlaitteen valaisemiseen käytettävän valonlähteen on edustettava mahdollisimman tarkasti CIE:n valonlähdettä A sekä värilämpötilan että spektrisen tehojakauman osalta.

| 3.8. | Fotometrin pää (mittauselementti) |
| --- | --- |

3.8.

| 3.8.1. | Fotometrin pää mukautetaan CIE:n valomittauksen standardihavaitsijan spektrivalovoimaan fototooppisessa näkymässä. |
| --- | --- |

3.8.1.

| 3.8.2. | Laitteessa ei saa ilmetä näkyviä herkkyysmuutoksia aukon alueella. Muutoin on lisättävä asianmukaisia järjestelyjä, esimerkiksi asettamalla valoa hajottava ikkuna tietylle etäisyydelle valoherkän pinnan eteen. |
| --- | --- |

3.8.2.

| 3.8.3. | Kokemus on osoittanut, että fotometrin päiden epälineaarisuus voi olla ongelma, kun otetaan huomioon heijastinlaitteiden fotometrialle tavanomaiset hyvin pienet valomäärät. Siksi on suositeltavaa tarkistaa fotometrin päät vertailukelpoisilla valaistusvoimakkuustasoilla. |
| --- | --- |

3.8.3.

| 3.9. | Suuntaheijastuksen vaikutus
  Suuntaheijastuksen määrä ja jakautuminen heijastinlaitteen pinnasta riippuvat pinnan tasaisuudesta ja kiillosta. Yleensä suuntaheijastus vältetään parhaiten asettamalla vertailuakseli siten, että suuntaheijastus suunnataan fotometrin päästä valonlähteen vastakkaiselle puolelle (esimerkiksi β1 = -5°). |
| --- | --- |

3.9.

Suuntaheijastuksen määrä ja jakautuminen heijastinlaitteen pinnasta riippuvat pinnan tasaisuudesta ja kiillosta. Yleensä suuntaheijastus vältetään parhaiten asettamalla vertailuakseli siten, että suuntaheijastus suunnataan fotometrin päästä valonlähteen vastakkaiselle puolelle (esimerkiksi β1 = -5°).

4.   HEIJASTUKSEN FOTOMETRISESSÄ MITTAUKSESSA KÄYTETTÄVÄT VAROTOIMET

4.1.   Jäämävalo ja hajavalo

| 4.1.1. | Koska mitattavan valon määrä on hyvin pieni, tarvitaan erityisiä varotoimia hajavalosta johtuvien virheiden minimoimiseksi. Näytteen taustan ja näytteenpitimen rungon on oltava mattamustia, ja fotometrin pään näkymäkenttää ja valon leviämistä sekä näytteestä että valonlähteestä on rajoitettava mahdollisimman paljon. |
| --- | --- |

4.1.1.

| 4.1.2. | Sekä näyte että fotometrin pää on suojattava levyin lattiasta ja seinistä tulevilta heijastuksilta, joita esiintyy verrattain pitkillä testietäisyyksillä. On erittäin tärkeää tarkistaa fotometrin päästä, onko näkyvissä hajavalon lähteitä. |
| --- | --- |

4.1.2.

| 4.1.3. | Hajavalon määrää laboratoriossa voidaan vähentää käyttämällä valonlähteenä diaprojektorin tyyppistä optista järjestelmää. Tällöin optisessa järjestelmässä voidaan käyttää iirishimmennintä tai sopivan kokoisia aukkoja, jotta näytteen valaiseva alue voidaan rajata vähimmäiskokoon, joka tarvitaan näytteen valaisemiseksi tasaisesti. |
| --- | --- |

4.1.3.

| 4.1.4. | Hajavalojäämä on aina otettava huomioon mittaamalla se näytteen ollessa peitettynä himmeällä mattamustalla pinnalla, samankokoisella ja -muotoisella siksakpoimutetulla mustalla paperilla tai sopivasti suunnatulla heijastavalla mustalla pinnalla, jossa on valonkerääjä. Tämä arvo vähennetään heijastinlaitteesta mitatusta arvosta. |
| --- | --- |

4.1.4.

4.2.   Testauslaitteen vakaus

| 4.2.1. | Valonlähteen ja fotometrin pään on pysyttävä vakaina koko testin ajan. Koska useimpien fotometripäiden herkkyys ja mukautuminen funktioon V (λ) muuttuvat lämpötilan mukaan, laboratorioympäristön lämpötila ei saa merkittävästi vaihdella tänä aikana. Testauslaitteelle on aina annettava riittävästi aikaa tasaantua ennen mittausten aloittamista. |
| --- | --- |

4.2.1.

| 4.2.2. | Valonlähteen virransyöttö on vakautettava niin, että lampun valovoima voidaan pitää koko testin ajan työn edellyttämän tarkkuuden rajoissa. |
| --- | --- |

4.2.2.

| 4.2.3. | Heijastusfotometrin yleinen vakaus voidaan tarkistaa kätevästi testisarjan aikana mittaamalla määräajoin vakaan vertailustandardin CIL-arvot. |
| --- | --- |

4.2.3.

| 4.2.4. | Toisena keinona testauslaitteeseen voidaan sisällyttää lisäilmaisin valonlähteen tuottaman valovoiman tarkistamiseksi tai valvomiseksi. Vaikka lisäilmaisimen antamasta tuloksesta voidaan todeta lukemien mahdollinen vaihtelu, edistyneempi ratkaisu on käyttää tulosta siten, että ensisijaisen heijastusfotomittarin pään herkkyyttä muutetaan elektronisesti ja kompensoidaan automaattisesti lähteen valovoiman muutoksia. |
| --- | --- |

4.2.4.

4.3.   Goniometrin kuvaus

Tämän säännön kohdassa 2.3 määritelty goniometri, jota voidaan käyttää heijastusmittauksiin CIE:n geometriassa, esitetään kuvassa A4-II. Siinä fotometrin pää (O) on sijoitettu mielivaltaisesti pystysuoraan lähteen (I) yläpuolelle. Ensimmäinen akseli esitetään kiinteänä ja vaakasuorana, ja se sijaitsee kohtisuorassa havaintopuolitasoon nähden. Komponentit voidaan järjestää millä tahansa tavalla, joka vastaa esitettyä tapaa.

Image 202

  Kuva A4-I CIE:n koordinaattijärjestelmä

Kuvassa A4-I esitetään CIE:n kulmajärjestelmä heijastinlaitteiden ja heijastavien merkintöjen materiaalien määrittelyä ja mittaamista varten. Ensimmäinen akseli on kohtisuorassa havaintoakselin ja valaistusakselin sisältävään tasoon nähden. Toinen akseli on kohtisuorassa sekä ensimmäiseen akseliin että vertailuakseliin nähden.

Image 203

  Kuva A4-II Goniometrimekanismi, jolla toteutetaan CIE:n kulmajärjestelmä

Kuvassa A4-II esitetään goniometrimekanismista, jolla toteutetaan CIE:n kulmajärjestelmä heijastinlaitteiden ja heijastavien merkintöjen materiaalien määrittelyä ja mittaamista varten. Kaikki akselit, kulmat ja kiertymissuunnat esitetään positiivisina.

Huomautukset:

| a) | Tärkein kiinteä akseli on valaistusakseli. |
| --- | --- |

a)

Tärkein kiinteä akseli on valaistusakseli.

| b) | Ensimmäinen akseli on kiinteästi kohtisuorassa havaintoakselin ja valaistusakselin sisältävään tasoon nähden. |
| --- | --- |

b)

Ensimmäinen akseli on kiinteästi kohtisuorassa havaintoakselin ja valaistusakselin sisältävään tasoon nähden.

| c) | Vertailuakseli on kiinteästi heijastinlaitteessa ja liikkuu ß1:n ja ß2:n kanssa. |
| --- | --- |

c)

Vertailuakseli on kiinteästi heijastinlaitteessa ja liikkuu ß1:n ja ß2:n kanssa.

Image 204

  Kuva A4-III Heijastuvan valon jakautuminen heijastimessa

Image 205

  Kuva A4-IV Heijastinlaitteen mittauksessa käytettävä geometria

Tämän säännön soveltamiseksi sovelletaan seuraavia raja-arvoja:

| | δ ≤ 10' |
| --- | --- |

δ ≤ 10'

| | γ ≤ 10' |
| --- | --- |

γ ≤ 10'

| | η ≤ 80' |
| --- | --- |

η ≤ 80'

Image 206

  Kuva A4-V Luokkien I A, I B, III A, III B ja IV A heijastinlaitteiden testauslaitteiden järjestely

Leikkaus

Tunnukset ja yksiköt

| A | = | Heijastinlaitteen valaisevan pinnan pinta-ala (cm2) |
| --- | --- | --- |
| C | = | Vertailukeskipiste |
| NC | = | Vertailuakseli |
| Rr | = | Vastaanotin, rekisteröintilaite tai mittauslaite |
| Cr | = | Vastaanottimen keskipiste |
| Ør | = | Vastaanottimen Rr läpimitta, jos se on pyöreä (cm) |
| Se | = | Valonlähde |
| Cs | = | Valonlähteen keskipiste |
| Øs | = | Valonlähteen läpimitta (cm) |
| De | = | Etäisyys keskipisteestä Cs keskipisteeseen C (m) |
| D'e | = | Etäisyys keskipisteestä Cr keskipisteeseen C (m) |

A

=

Heijastinlaitteen valaisevan pinnan pinta-ala (cm2)

C

=

Vertailukeskipiste

NC

=

Vertailuakseli

Rr

=

Vastaanotin, rekisteröintilaite tai mittauslaite

Cr

=

Vastaanottimen keskipiste

Ør

=

Vastaanottimen Rr läpimitta, jos se on pyöreä (cm)

Se

=

Valonlähde

Cs

=

Valonlähteen keskipiste

Øs

=

Valonlähteen läpimitta (cm)

De

=

Etäisyys keskipisteestä Cs keskipisteeseen C (m)

D'e

=

Etäisyys keskipisteestä Cr keskipisteeseen C (m)

| Huomautus: | Yleensä De ja D'e ovat lähes sama lukema ja normaalihavainnointioloissa voidaan olettaa, että De = D'e. |
| --- | --- |

Huomautus:

| D | = | Havainnointietäisyys, josta lähtien valaiseva pinta vaikuttaa olevan jatkuva |
| --- | --- | --- |
| α | = | Hajontakulma |
| β | = | Valaistuskulma. CsC-linjaa pidetään aina vaakasuorana, ja siihen verrattuna tämän kulman edessä on merkintä – (vasemmalle), + (oikealle), + (ylös) tai – (alas) osoittamassa Se-lähteen asemaa NC-akseliin verrattuna katsottaessa suoraan kohti heijastinlaitetta. Ilmaistaessa mitä tahansa kahden kulman, pysty- ja vaakakulman, määrittämää suuntaa pystykulma ilmaistaan aina ensin. |
| Γ | = | Mittauslaitteen Rr kulmahalkaisija nähtynä pisteestä C |
| δ | = | Lähteen Se kulmahalkaisija nähtynä pisteestä C |
| ε | = | Kiertymiskulma. Tämä kulma on positiivinen, kun kiertymä on myötäpäivään suoraan valaisevaa pintaa kohti katsottuna. Jos heijastinlaitteessa on merkintä ”TOP”, kulma mitataan merkinnän ilmaisemasta kohdasta lähtien. |
| E | = | Heijastinlaitteen valaistusteho (luksia) |
| CIL | = | Valovoiman kerroin (millikandelaa/luksi)
  Kulmat ilmaistaan asteina ja minuutteina. |

D

=

Havainnointietäisyys, josta lähtien valaiseva pinta vaikuttaa olevan jatkuva

α

=

Hajontakulma

β

=

Valaistuskulma. CsC-linjaa pidetään aina vaakasuorana, ja siihen verrattuna tämän kulman edessä on merkintä – (vasemmalle), + (oikealle), + (ylös) tai – (alas) osoittamassa Se-lähteen asemaa NC-akseliin verrattuna katsottaessa suoraan kohti heijastinlaitetta. Ilmaistaessa mitä tahansa kahden kulman, pysty- ja vaakakulman, määrittämää suuntaa pystykulma ilmaistaan aina ensin.

Γ

=

Mittauslaitteen Rr kulmahalkaisija nähtynä pisteestä C

δ

=

Lähteen Se kulmahalkaisija nähtynä pisteestä C

ε

=

Kiertymiskulma. Tämä kulma on positiivinen, kun kiertymä on myötäpäivään suoraan valaisevaa pintaa kohti katsottuna. Jos heijastinlaitteessa on merkintä ”TOP”, kulma mitataan merkinnän ilmaisemasta kohdasta lähtien.

E

=

Heijastinlaitteen valaistusteho (luksia)

CIL

=

Valovoiman kerroin (millikandelaa/luksi)

Kulmat ilmaistaan asteina ja minuutteina.

---

LIITE 5

Muotoa ja mittoja koskevat vaatimukset

1.   LUOKKIEN I A TAI I B HEIJASTINLAITTEIDEN MUOTO JA MITAT

| 1.1. | Valaisevien pintojen muodon on oltava sellainen, ettei niitä voi tavanomaisilta havainnointietäisyyksiltä helposti sekoittaa kolmioon. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Sen estämättä, mitä kohdassa 1.1 määrätään, sallitaan muoto, joka muistuttaa yksinkertaisia kirjaimia tai numeroita O, I, U tai 8. |
| --- | --- |

1.2.

2.   LUOKKIEN III A JA III B HEIJASTINLAITTEIDEN MUOTO JA MITAT (KS. TÄMÄN LIITTEEN LISÄYS)

| 2.1. | Luokkien III A ja III B heijastinlaitteiden valaisevien pintojen on oltava tasasivuisen kolmion muotoisia. Jos yhteen kulmaan on merkitty sana ”TOP”, kyseisen kulman kärki on suunnattava ylöspäin. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Valaisevan pinnan keskellä voi mutta ei tarvitse olla kolmion muotoinen, heijastamaton pinta, jonka sivut ovat yhdensuuntaiset kolmion ulkosivujen kanssa. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Valaiseva pinta voi mutta sen ei tarvitse olla jatkuva. Kummassakaan tapauksessa lyhin etäisyys kahden vierekkäisen heijastavan optisen yksikön välillä ei saa olla suurempi kuin 15 mm. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Heijastinlaitteen valaiseva pinta katsotaan jatkuvaksi, jos vierekkäisten erillisten optisten yksiköiden valaisevien pintojen reunat ovat yhdensuuntaiset ja jos nämä optiset yksiköt on tasaisesti sijoitettu kolmion koko yhtenäiselle pinnalle. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Jos valaiseva pinta ei ole jatkuva, erillisten heijastavien optisten yksiköiden lukumäärän, kulmayksiköt mukaan lukien, on oltava vähintään neljä kolmion kullakin sivulla. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.5.1. | Erilliset heijastavat optiset yksiköt eivät saa olla vaihdettavia, paitsi kun ne koostuvat luokan I A hyväksytyistä heijastinlaitteista. |
| --- | --- |

2.5.1.

| 2.6. | Luokkien III A ja III B kolmionmuotoisten heijastinlaitteiden valaisevien pintojen ulkoreunojen on oltava 150–200 mm:n pituiset. Kun kyse on laitteista, joissa kolmion keskiosa ei ole heijastava, sivujen leveyden on suorassa kulmassa mitattuna oltava ainakin 20 prosenttia valaisevan pinnan ulkoreunojen pituudesta. |
| --- | --- |

2.6.

3.   LUOKAN IV A HEIJASTINLAITTEIDEN MUOTO JA MITAT

| 3.1. | Valoa lähettävien pintojen muodon on oltava sellainen, ettei niitä voi tavanomaisilta havainnointietäisyyksiltä helposti sekoittaa kolmioon. Yksinkertaisia kirjaimia tai numeroita O, I, U tai 8 muistuttava muoto on kuitenkin sallittu. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Heijastinlaitteen valoa lähettävän pinnan on oltava vähintään 25 cm2. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Edellä esitettyjen vaatimusten noudattaminen tarkistetaan silmämääräisesti.




  Kuva A5-I Perävaunujen heijastimet – luokat III A ja III B











  Huomautus: | Nämä luonnokset ovat ainoastaan esimerkinomaisia. |
| --- | --- | --- |

3.3.

Image 207

  Kuva A5-I Perävaunujen heijastimet – luokat III A ja III B

Huomautus:

4.   HEIJASTAVAN NAUHAMAISEN SIVU- JA TAKAMERKINNÄN MUOTO JA MITAT

4.1.   Yleistä

Merkinnät on tehtävä heijastavasta materiaalista valmistetuilla nauhoilla.

4.2.   Mitat

| 4.2.1. | Sivu- ja/tai takamerkinnän materiaalin leveyden on oltava 50 mm +10/–0 mm. |
| --- | --- |

4.2.1.

| 4.2.2. | Heijastavien merkintöjen materiaalin osan vähimmäispituuden on oltava sellainen, että vähintään yksi hyväksyntämerkki on näkyvissä. |
| --- | --- |

4.2.2.

5.   LUOKAN F HEIJASTAVAN SIVU-, TAKA- JA/TAI ETUMERKINNÄN JA LUOKAN 5 HEIJASTAVAN MERKINTÄKILVEN MUOTO JA MITAT

5.1.   Yleistä

Merkinnät on tehtävä heijastavasta materiaalista valmistetuilla nauhoilla.

5.2.   Mitat

| 5.2.1. | Luokan F ja luokan 5 heijastavien merkintöjen materiaali koostuu punaisista ja valkoisista alaspäin 45° ± 1 asteen kulmassa suuntautuvista vinoista raidoista kuvien A5-II, A5-III ja A5-IV mukaisesti. Merkintöjen perustana on sivultaan 141 ± 1 mm oleva neliö, joka on jaettu diagonaalisesti valkoiseen ja punaiseen puoleen ja joka edustaa yhtä vakioelementtiä kuvassa A5-II esitetyllä tavalla. |
| --- | --- |

5.2.1.

| 5.2.2. | Heijastavien merkintöjen materiaalin osan vähimmäispituuden on sisällettävä vähintään yhdeksän kohdassa 5.2.1 kuvattua vakioelementtiä suurissa ajoneuvoissa, joissa on kiinnitystila merkintöjä varten, mutta sitä voidaan vähentää vähintään neljään vakioelementtiin ajoneuvoissa, joissa on pieni kiinnitystila.




  Kuva A5-II Luokan F heijastavien merkintöjen materiaali (vakioelementti)








  Kuva A5-III Luokan F heijastavien merkintöjen materiaali








  Kuva A5-IV Luokan 5 heijastavien merkintöjen materiaali |
| --- | --- |

5.2.2.

Image 208

  Kuva A5-II Luokan F heijastavien merkintöjen materiaali (vakioelementti)

Image 209

  Kuva A5-III Luokan F heijastavien merkintöjen materiaali

Image 210

  Kuva A5-IV Luokan 5 heijastavien merkintöjen materiaali

6.   HEIJASTAVAN/FLUORESOIVAN TAKAMERKINTÄKILVEN MUOTO JA MITAT

6.1.   Muoto

Kilpien on oltava suorakaiteen muotoisia, jotta ne voidaan asentaa ajoneuvon takaosaan.

6.2.   Malli

Perävaunuihin ja puoliperävaunuihin asennettavissa kilvissä on oltava keltainen heijastava tausta ja punainen fluoresoiva tai heijastava reuna.

Muihin kuin nivelajoneuvoihin (traktoreihin tai kuorma-autoihin) asennettavien kilpien on oltava väkästyyppisiä: niissä on oltava vinoja raitoja, jotka on tehty vuorotellen keltaisista heijastavista ja punaisista fluoresoivista tai heijastavista materiaaleista tai heijastinlaitteista.

6.3.   Mitat

Yhdestä, kahdesta tai neljästä heijastavasta ja fluoresoivasta materiaalista koostuvan takamerkintäkilpisarjan yhteenlasketun kokonaispituuden on oltava vähintään 1 130 mm ja enintään 2 300 mm.

| 6.3.1. | Takamerkintäkilven leveyden on oltava | kuorma-autoissa ja traktoreissa 140 ± 10 mm |
| --- | --- | --- |

6.3.1.

kuorma-autoissa ja traktoreissa 140 ± 10 mm

| | perävaunuissa ja puoliperävaunuissa

  . |
| --- | --- |

perävaunuissa ja puoliperävaunuissa
  Image 211
  .

| 6.3.2. | Kuvissa A5-V ja A5-VI esitetyn kuorma-autoihin ja traktoreihin tarkoitetun kahdesta takamerkintäkilvestä koostuvan sarjan pituutta voidaan lyhentää vähimmäispituuteen 130 mm, jos leveyttä lisätään niin, että kunkin merkinnän pinta-ala on vähintään 735 cm2 ja enintään 1 725 cm2 ja merkintäkilvet ovat suorakaiteen muotoisia. |
| --- | --- |

6.3.2.

| 6.3.3. | Perävaunujen ja puoliperävaunujen takamerkintäkilpien punaisen fluoresoivan reunan leveyden on oltava 40 ± 1 mm. |
| --- | --- |

6.3.3.

| 6.3.4. | Väkäskuvioisen nauhan vinoraitojen kallistuksen on oltava 45 ± 5o. Raitojen leveyden on oltava 100 ± 2,5 mm.
  Vaaditut muodot, kuviot ja mittoihin liittyvät ominaisuudet esitetään kuvassa A5-V. |
| --- | --- |

6.3.4.

Vaaditut muodot, kuviot ja mittoihin liittyvät ominaisuudet esitetään kuvassa A5-V.

| 6.3.5. | Sarjoina toimitettavien takamerkintäkilpien on muodostettava yhteensopivat parit.

  Kuva A5-V:


  Takamerkintäkilvet (luokat 1 ja 3)







  Esimerkki
  a) | |
| --- | --- | --- |
| Esimerkki
  b) | |
| Esimerkki
  c) | |
| Esimerkki
  d) | |

6.3.5.

Kuva A5-V:

Takamerkintäkilvet (luokat 1 ja 3)

Esimerkki

a)

Image 212

Esimerkki

b)

Image 213

Esimerkki

c)

Image 214

Esimerkki

d)

Image 215

Kuva A5-VI

Takamerkintäkilvet (luokat 2 ja 4)

| Esimerkki
  a) | |
| --- | --- |
| Esimerkki
  b) | |
| Esimerkki
  c) | |
| Esimerkki
  d) | |

Esimerkki

a)

Image 216

Esimerkki

b)

Image 217

Esimerkki

c)

Image 218

Esimerkki

d)

Image 219

7.   HITAAN AJONEUVON HEIJASTAVIEN JA FLUORESOIVIEN (LUOKKA 1) TAI YKSINOMAAN HEIJASTAVIEN (LUOKKA 2) TAKAMERKINTÄKILPIEN MUOTO JA MITAT

7.1.   Muoto

Kilven on oltava muodoltaan tasasivuinen kolmio, jonka kulmat on viistottu ja joka asennetaan hitaan ajoneuvon taakse yksi kärki ylöspäin suunnattuna.

7.2.   Malli

Hitaan ajoneuvon takamerkintäkilvessä on oltava punainen fluoresoiva keskiosa ja punaiset heijastavat reunat, jotka on tehty joko heijastavasta kalvosta tai pinnoitteesta taikka muovisista kulmaheijastimista (luokka 1). Luokkaan 2 kuuluvissa hitaan ajoneuvon takamerkintäkilvessä on oltava heijastava keskiosa.

7.3.   Mitat

Sisemmän fluoresoivan kolmion (luokka 1) tai heijastavan kolmion (luokka 2) kannan on oltava pituudeltaan vähintään 350 mm ja enintään 365 mm. Punaisen heijastavan reunan valoa lähettävän pinnan on oltava leveydeltään vähintään 45 mm ja enintään 48 mm. Nämä ominaisuudet esitetään kuvassa A5-VI annetussa esimerkissä.

Image 220

  Kuva A5-VII Esimerkki hitaan ajoneuvon kilvestä

8.   VAROITUSKOLMION MUOTO JA MITAT (KUVA A5-VIII TAI A5-IX)

| 8.1. | Kolmion muoto ja mitat |
| --- | --- |

8.1.

| 8.1.1. | Olkoon kolmion teoreettisten sivujen pituus 500 ± 50 mm. |
| --- | --- |

8.1.1.

| 8.1.2. | Kun kyseessä on tyypin 1 varoituskolmio, heijastinyksiköt järjestetään reunan myötäisesti kaistaleelle, jonka leveys on 25–50 mm ja leveys pysyy samana. Kun kyseessä on tyypin 2 varoituskolmio, jossa on fluoresoivaa heijastavaa materiaalia, kaistaleen leveys on 50–85 mm ja leveys pysyy samana. |
| --- | --- |

8.1.2.

| 8.1.3. | Kolmion ulkoreunan ja heijastavan kaistaleen välissä voi olla enintään 5 mm leveä reunus, joka ei ole välttämättä punainen. |
| --- | --- |

8.1.3.

| 8.1.4. | Heijastava kaistale voi olla jatkuva tai epäyhtenäinen. Jälkimmäisessä tapauksessa tukimateriaalin avoimen alueen on oltava punainen (ks. myös tämän säännön kohta 5.9.4.2.1). |
| --- | --- |

8.1.4.

| 8.1.5. | Kun kyseessä on tyypin 1 varoituskolmio, fluoresoivan pinnan on jatkuttava heijastaviin yksiköihin asti. Se on sijoitettava symmetrisesti kolmion kaikille kolmelle sivulle. Kolmion ollessa käytössä sen pinta-alan on oltava vähintään 315 cm2. Heijastavan ja fluoresoivan pinnan välissä voi kuitenkin olla 5 mm:n levyinen jatkuva tai epäyhtenäinen reunus, jonka ei tarvitse välttämättä olla punainen. |
| --- | --- |

8.1.5.

| 8.1.6. | Kolmion avoimen keskiosan sivun on oltava pituudeltaan vähintään 70 mm (kuva A5-VIII). |
| --- | --- |

8.1.6.

| 8.2. | Tukipinnan muoto ja mitat |
| --- | --- |

8.2.

| 8.2.1. | Varoituskolmion tukipinnan ja alareunan välinen etäisyys saa olla enintään 300 mm. |
| --- | --- |

8.2.1.

| 8.3. | Fluoresoivan heijastavan materiaalin on oltava massavärjättyä, joko heijastavina osina tai kiinteänä jatkuvana pintana.




  Kuva A5-VIII Tyypin 1 varoituskolmion ja tukijalkojen muoto ja mitat








  Kuva A5-IX Tyypin 2 varoituskolmion ja tukijalkojen muoto ja mitat








  Kuva A5-X Testauslaite, jolla määritetään etäisyys maanpinnasta |
| --- | --- |

8.3.

Image 221

  Kuva A5-VIII Tyypin 1 varoituskolmion ja tukijalkojen muoto ja mitat

Image 222

  Kuva A5-IX Tyypin 2 varoituskolmion ja tukijalkojen muoto ja mitat

Image 223

  Kuva A5-X Testauslaite, jolla määritetään etäisyys maanpinnasta

---

LIITE 6

Lämmönkestävyys

1.

Heijastinlaitetta on pidettävä 48 tunnin ajan kuivassa 65 ± 2 oC:n lämpötilassa. Sen jälkeen näytekappaleen annetaan jäähtyä tunnin ajan 23 ± 2 oC:n lämpötilassa.

2.

Vähintään 300 mm:n pituinen pala näytekappaleesta on pidettävä 12 tunnin ajan kuivassa 65 ± 2 oC:n lämpötilassa. Sen jälkeen näytteen annetaan jäähtyä tunnin ajan 23 ± 2 oC:n lämpötilassa. Sen jälkeen sitä on pidettävä 12 tuntia –20 ± 2 oC:n lämpötilassa.

Näyte tutkitaan, kun se on levännyt 4 tunnin ajan tavanomaisissa laboratorio-olosuhteissa.

3.

Tämän testin jälkeen heijastinlaitteessa ja erityisesti sen optisissa yksiköissä ei saa näkyä murtumia tai huomattavaa vääristymistä.

---

LIITE 7

Heijastinlaitteiden, varoituskolmioiden ja merkintäkilpien vedenkestävyys

1.   HEIJASTIMIEN JA HEIJASTAVIEN MERKINTÖJEN TESTI

| 1.1. | Heijastinlaitteista, olivatpa ne osa valaisinta tai eivät, tai heijastavien merkintöjen materiaalin näytekappaleesta on poistettava kaikki irrotettavissa olevat osat, ja ne on upotettava 10 minuutiksi veteen, jonka lämpötila on 50 ± 5 °C, siten että valaisevan pinnan yläosan korkein kohta on noin 20 mm vedenpinnan alapuolella. Testi on toistettava sen jälkeen, kun heijastinlaitetta on käännetty 180°, siten että valaiseva pinta on pohjalla ja kääntöpuolen päällä on noin 20 mm:n vesikerros. Nämä näytekappaleet on tämän jälkeen välittömästi upotettava samoissa olosuhteissa veteen, jonka lämpötila on 25 ± 5 °C. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Vettä ei saa tunkeutua heijastavan optisen yksikön heijastavaan pintaan. Jos silmämääräinen tarkastus paljastaa selvästi vedenläpäisyn, laitetta ei katsota testissä hyväksytyksi. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Jos silmämääräisessä tarkastuksessa ei havaita vedenläpäisyä tai epävarmoissa tapauksissa: |
| --- | --- |

1.3.

| 1.3.1. | Heijastimien osalta on mitattava CIL kohdassa 5.1.3.2.2 tai 5.3.3.3.2 esitetyllä menetelmällä sen jälkeen, kun heijastinlaitetta on hieman ravisteltu ylimääräisen veden poistamiseksi ulkopinnalta. |
| --- | --- |

1.3.1.

| 1.3.2. | Heijastavien merkintöjen materiaalin näytekappaleen osalta on mitattava heijastuskerroin R' liitteen 7 mukaisesti sen jälkeen, kun näytekappaletta on hieman ravisteltu ylimääräisen veden poistamiseksi ulkopinnalta. |
| --- | --- |

1.3.2.

2.   VAROITUSKOLMIOIDEN TESTI

2.1.   Heijastinlaitteen tai fluoresoivan heijastinmateriaalin kestävyystesti

| 2.1.1. | Varoituskolmio – taitettavat kolmiot on koottava samaan tapaan kuin käyttöä varten – on upotettava 10 minuutiksi veteen, jonka lämpötila on 50 °C ± 5 °C, siten että heijastavan pinnan yläosan korkein kohta on noin 20 mm vedenpinnan alapuolella. Heijastinlaite on tämän jälkeen välittömästi upotettava samoissa olosuhteissa veteen, jonka lämpötila on 25 °C ± 5 °C. |
| --- | --- |

2.1.1.

| 2.1.2. | Tämän testin jälkeen vettä ei saa olla tunkeutunut heijastavan optisen yksikön heijastavaan pintaan. Jos silmämääräinen tarkastus paljastaa selvästi vedenläpäisyn, laitetta ei hyväksytä. Veden tai vesihöyryn tunkeutumisen fluoresoivien heijastavien materiaalien reunoihin ei katsota aiheuttavan hylkäämistä. |
| --- | --- |

2.1.2.

| 2.1.3. | Jos tarkastuksessa ei havaita vedenläpäisyä tai epävarmoissa tapauksissa, on mitattava CIL samoissa olosuhteissa kuin liitteen 7 kohdassa 4.2 esitetään sen jälkeen, kun heijastinlaitetta on hieman ravisteltu ylimääräisen veden poistamiseksi ulkopuolelta. CIL ei saa vähentyä enempää kuin 40 prosenttia ennen testiä kirjatuista arvoista. |
| --- | --- |

2.1.3.

2.2.   Vedenkestävyystesti

Varoituskolmio – taitettavat kolmiot on koottava samaan tapaan kuin käyttöä varten – on upotettava vaakatasossa kahdeksi tunniksi sellaisen säiliön pohjalle, joka sisältää vettä, jonka lämpötila on 25 °C ± 5 °C, siten että kolmion heijastava pinta on ylöspäin ja 5 cm vedenpinnan alapuolella. Tämän jälkeen kolmio poistetaan säiliöstä ja kuivataan. Missään heijastinlaitteen osassa ei saa olla selviä merkkejä rappeutumisesta, joka voisi heikentää kolmion tehoa.

3.   MERKINTÄKILPIEN TESTI

3.1.   Vedenkestävyys

Vähintään 300 mm:n pituinen pala näytekappaleesta on upotettava 18 tunniksi tislattuun veteen, jonka lämpötila on 23 ± 5 oC. Tämän jälkeen näytteen on annettava kuivua 24 tunnin ajan tavanomaisissa laboratorio-olosuhteissa.

Testin jälkeen altistettu näyte on tutkittava. Merkkejä rappeutumisesta, joka vähentäisi kilven tehokkuutta, ei saa näkyä missään kohdassa yli 10 mm:n etäisyydellä leikkausreunasta.

---

LIITE 8

Luokkien I B ja III B heijastinlaitteiden vedenkestävyyden vaihtoehtoiset testimenettelyt

1.

VAIHTOEHTOISESTI VOIDAAN KÄYTTÄÄ VALMISTAJAN PYYNNÖSTÄ SEURAAVIA TESTEJÄ (KOSTEUS- JA PÖLYTESTI).

2.

Testissä arvioidaan näytelaitteen kykyä vastustaa ruiskutettavasta vedestä tulevan kosteuden läpäisyä ja määritetään tyhjennysrei’illä tai muilla avoimilla aukoilla varustettujen laitteiden vedenpoistokapasiteetti.

2.1.

Testissä on käytettävä vesisuihkukaappia, jonka ominaisuudet ovat seuraavat:

2.1.1.

Kaapissa on oltava suutin tai suuttimia, joista tulee tasainen vesisuihku sopivassa kulmassa niin, että se kastelee testattavan laitteen kokonaan. Suuttimen tai suuttimien keskilinja on suunnattava alaspäin 45 ± 5° kulmassa pyörivän testausalustan pystysuuntaiseen akseliin nähden.

2.1.2.

Pyörivän testausalustan on oltava läpimitaltaan vähintään 140 mm ja pyörittävä kaapin keskellä olevan pystysuuntaisen akselin ympäri.

2.1.3.

Suihkun vesimäärän laitteen kohdalla on oltava 2,5 (+1,6/–0) mm/min mitattuna pystysuuntaisella lieriömäisellä keräysastialla, joka on asetettu pyörivän testausalustan pystysuuntaisen akselin keskelle. Keräysastian on oltava 100 mm korkea ja sen sisäympärysmitan vähintään 140 mm.

2.2.

Testauslaitteeseen asetetun testattavan heijastinlaitteen, jonka alkuperäinen CIL on mitattu ja kirjattu, päälle on ruiskutettava vettä seuraavasti:

2.2.1.

Kaikki tyhjennysreiät ja muut aukot on pidettävä avoimina. Jos laitteessa on tyhjennysreiän keskellä sydänlanka, myös se on testattava.

2.2.2.

Laitetta on pyöritettävä pystysuuntaisen akselinsa ympäri nopeudella 4,0 ± 0,5 min-1.

2.2.3.

Jos heijastin on rakenteellisesti yhdistetty tai ryhmitetty yhteen merkinanto- tai valaistustoimintojen kanssa, näiden toimintojen on oltava päällä nimellisjännitteellä syklillä, jossa ne ovat käynnissä viiden minuutin ajan (vilkkutilassa, jos sellainen on käytössä) ja poissa päältä 55 minuutin ajan.

2.2.4.

Vesisuihkutestin tulee kestää 12 tuntia (12 5 + 55 minuutin sykliä).

2.2.5.

Pyörivä alusta ja vesisuihku on pysäytettävä, ja veden on annettava valua pois laitteesta tunnin ajan kaapin oven ollessa suljettuna.

2.2.6.

Vedentyhjennysajan jälkeen laitteen sisäpinnat on tutkittava kerääntyneen kosteuden varalta. Laitteeseen ei saa muodostua vesilammikoita, ei myöskään laitetta koputettaessa tai kallistettaessa. CIL on mitattava liitteessä 4 kuvatulla menetelmällä sen jälkeen, kun laitteen ulkopuoli on kuivattu kuivalla puuvillakankaalla.

2.3.

Tässä testissä arvioidaan testattavan laitteen kykyä estää pölyä tunkeutumasta sen sisään; pöly voi huomattavasti heikentää heijastimen tehoa.

2.3.1.

Pölytestissä on käytettävä seuraavia laitteita:

2.3.2.

Testikammion sisäpuolen on oltava muodoltaan kuutiomainen ja sivuiltaan 0,9–1,5 metriä pitkiä. Pohja voi olla suppilomainen, jotta pöly kerääntyy siihen paremmin. Kammion sisätilavuus, johon ei lasketa suppilomaista pohjaa, saa olla enintään 2 m3. Kammioon on ladattava 3–5 kg testauspölyä. Testauksessa käytettävä pöly on saatava liikkeelle paineilman tai puhaltimien avulla niin, että pöly leviää koko kammioon.

2.3.3.

Testissä käytettävän pölyn tulee olla standardin ASTM C 150-84 (*1) mukaista hienojakoista sementtiä.

2.3.4.

Testauslaitteeseen asetettu testattava laite, jonka alkuperäinen CIL on mitattu ja kirjattu, on altistettava pölylle seuraavasti:

2.3.5.

Kaikki tyhjennysreiät ja muut aukot on pidettävä avoimina. Jos laitteessa on tyhjennysreiän keskellä sydänlanka, myös se on testattava.

2.3.6.

Laite on asetettava pölykammioon vähintään 150 mm:n päähän seinistä. Yli 600 mm pitkät laitteet on keskitettävä vaakatasossa testikammion keskelle. Testipöly on saatava liikkeelle niin hyvin kuin mahdollista paineilman tai tuulettimien avulla 15 minuutin välein 2–15 sekunnin ajaksi viiden tunnin pituisen ajanjakson aikana. Pölyn on annettava laskeutua liikutusjaksojen välillä.

2.3.7.

Pölynkestotestin suorittamisen jälkeen laitteen ulkopinta on puhdistettava ja kuivattava kuivalla puuvillakankaalla, ja laitteen CIL on mitattava kohdassa 5.1.3.2.2 kuvatulla menetelmällä.

---

(*1)  American Society for Testing and Materials.

*1

---

LIITE 9

Polttoaineenkestävyys

1.

| 1.1. | Heijastinlaite






  a) | Heijastinlaitteen ulkopinta ja erityisesti heijastinlaitteen valaiseva pinta on pyyhittävä kevyesti puuvillakankaalla, joka on kasteltu testiseoksella. |
| --- | --- | --- |

1.1.

Heijastinlaite

a)

Heijastinlaitteen ulkopinta ja erityisesti heijastinlaitteen valaiseva pinta on pyyhittävä kevyesti puuvillakankaalla, joka on kasteltu testiseoksella.

| b) | Noin viiden minuutin kuluttua pinta tarkastetaan silmämääräisesti. Pinnassa ei saa olla näkyviä muutoksia pieniä pintasäröjä lukuun ottamatta. |
| --- | --- |

b)

Noin viiden minuutin kuluttua pinta tarkastetaan silmämääräisesti. Pinnassa ei saa olla näkyviä muutoksia pieniä pintasäröjä lukuun ottamatta.

tai;

| 1.2. | Heijastavien merkintöjen materiaalin näytekappale






  a) | Vähintään 300 mm:n pituinen pala näytekappaleesta on upotettava minuutin ajaksi testiseokseen. |
| --- | --- | --- |

1.2.

Heijastavien merkintöjen materiaalin näytekappale

a)

Vähintään 300 mm:n pituinen pala näytekappaleesta on upotettava minuutin ajaksi testiseokseen.

| b) | Liuoksesta poistamisen jälkeen pinta on pyyhittävä kuivaksi pehmeällä liinalla eikä siinä saa ilmetä näkyviä muutoksia, jotka voivat heikentää sen tehoa. |
| --- | --- |

b)

Liuoksesta poistamisen jälkeen pinta on pyyhittävä kuivaksi pehmeällä liinalla eikä siinä saa ilmetä näkyviä muutoksia, jotka voivat heikentää sen tehoa.

2.

| 2.1. | Varoituskolmio ja sen suojakotelo on upotettava erillään toisistaan säiliöön, joka sisältää 70 prosenttia n-heptaania ja 30 prosenttia tolueenia.






  a) | Ne on poistettava säiliöstä 60 sekunnin kuluttua, ja ylimääräinen neste on valutettava pois. |
| --- | --- | --- |

2.1.

Varoituskolmio ja sen suojakotelo on upotettava erillään toisistaan säiliöön, joka sisältää 70 prosenttia n-heptaania ja 30 prosenttia tolueenia.

a)

Ne on poistettava säiliöstä 60 sekunnin kuluttua, ja ylimääräinen neste on valutettava pois.

| b) | Tämän jälkeen kolmio on laitettava suojakoteloonsa, joka asetetaan vaakatasoon ilmavirrattomaan ympäristöön. |
| --- | --- |

b)

Tämän jälkeen kolmio on laitettava suojakoteloonsa, joka asetetaan vaakatasoon ilmavirrattomaan ympäristöön.

| c) | Kun kolmio on täysin kuiva, se ei saa olla tarttuneena kiinni suojakoteloon. Kolmion pinnalla ei saa olla näkyviä muutoksia eikä itse kolmiossa havaittavaa vaurioitumista. Pienet pintasäröt voidaan kuitenkin sallia. |
| --- | --- |

c)

Kun kolmio on täysin kuiva, se ei saa olla tarttuneena kiinni suojakoteloon. Kolmion pinnalla ei saa olla näkyviä muutoksia eikä itse kolmiossa havaittavaa vaurioitumista. Pienet pintasäröt voidaan kuitenkin sallia.

---

LIITE 10

Voiteluöljynkestävyys

1.   Testimenettely, kun kyseessä ovat Luokkien I A, I B, III A, III B JA IV a muottiin puristetut heijastimet ja tyypin 1 varoituskolmiot

| 1.1. | Heijastinlaitteen ulkopinta ja erityisesti heijastinlaitteen valaiseva pinta on pyyhittävä kevyesti puuvillakankaalla, joka on kasteltu puhdistavalla voiteluöljyllä. Pinta puhdistetaan noin viiden minuutin kuluttua. Tämän jälkeen mitataan CIL (kohta 5.1.3.2.2 tai 5.3.3.3.2). |
| --- | --- |

1.1.

---

LIITE 11

Korroosionkestävyys (ISO-standardi 3768)

1.

Heijastinlaitteet on suunniteltava siten, että ne säilyttävät vahvistetut fotometriset ja kolorimetriset ominaisuutensa niistä kosteudesta ja syövyttävistä vaikutuksista huolimatta, joille ne tavallisesti ovat alttiina. Etummaisen pinnan himmeneminen ja taaemman suojaavan pinnan rappeutuminen on tarkastettava, erityisesti kun keskeinen metalliosa voi altistua korroosiolle.

2.

Heijastinlaitteesta tai valaisimesta, jos laite on yhdistetty sellaiseen, on poistettava kaikki irrotettavat osat, ja se on altistettava suolasumun vaikutukselle 50 tunnin ajanjaksoksi, joka koostuu kahdesta 24 tunnin altistamisjaksosta sekä niiden välisestä 2 tunnin tauosta, jonka aikana näytteen annetaan kuivua.

3.

Suolasumu on tuotettava sumuttamalla 35 ± 2 °C:n lämpötilassa suolaliuosta, joka on saatu seuraavasti:

3.1.

liuottamalla 20 ± 2 paino-osaa natriumkloridia 80 osaan tislattua vettä, jossa ei saa olla enempää kuin 0,02 prosenttia epäpuhtauksia.

3.1.1.

Välittömästi testin jälkeen näytekappaleessa ei saa näkyä merkkejä korroosiosta, joka voi huonontaa laitteen tehokkuutta.

3.2.

liuottamalla 5 paino-osaa natriumkloridia 95 osaan tislattua vettä, jossa ei saa olla enempää kuin 0,02 prosenttia epäpuhtauksia.

3.2.1.

Välittömästi testin jälkeen näytekappaleessa ei saa näkyä merkkejä korroosiosta, joka voi huonontaa merkinnän tehokkuutta.

4.

Kun heijastavien alueiden heijastuskerroin R' mitataan 48 tunnin palautumisajan jälkeen siten kuin liitteessä 7 määritellään, kun valaistuskulma ß2 = 5° ja havaintokulma α = 20', sillä on oltava vähintään taulukossa 9 annettu arvo tai enintään taulukossa 10 annettu arvo. Ennen mittaamista pinta on puhdistettava suolasumusta kertyneestä suolasta.

---

LIITE 12

Peilitaustaisten heijastinlaitteiden avoimen kääntöpuolen kestävyys

1.

Peilitaustaisten heijastinlaitteiden avoimen kääntöpuolen kestävyys, kun kyseessä ovat luokkien I A, I B, III A, III B ja IV A muottiin puristetut heijastimet ja tyypin 1 varoituskolmiot

2.

Heijastinlaitteen kääntöpuoli on harjattava kovalla nailonharjalla.

3.

Kun luokkien I A, I B, III A, III B ja IV A muottiin puristettujen heijastimien takapinta on harjattu, takapinta on pidettävä peitettynä liitteessä 9 määritellyllä seoksella kastellulla puuvillakankaalla yhden minuutin ajan. Tämän jälkeen puuvillakangas on poistettava ja heijastinlaitteen on annettava kuivua.

4.

Kun tyypin 1 varoituskolmioon kuuluvat muottiin puristetut heijastimet on harjattu, heijastinlaitteen kääntöpuoli on peitettävä tai perusteellisesti kostutettava liitteessä 9 määritellyllä seoksella yhden minuutin ajan. Tämän jälkeen seos poistetaan ja laitteen annetaan kuivua.

5.

Kun haihtuminen on päättynyt, kääntöpuoli harjataan samalla harjalla kuin aiemmin.

6.

CIL mitataan (kohta 5.1.3.2.2 tai 5.3.3.3.2) sen jälkeen, kun koko peilitaustainen kääntöpuoli on peitetty tussilla.

7.

Kun kyseessä on tyypin 1 varoituskolmion heijastin, CIL ei saa pienentyä enempää kuin 40 prosenttia ennen testiä kirjatuista arvoista. Tätä testiä ei sovelleta fluoresoiviin heijastaviin materiaaleihin.

---

LIITE 13

Säänkestävyys

1.   Heijastavien merkintöjen materiaalin näytekappaleiden säänkestävyys

| 1.1. | Menettely – Kutakin testiä varten näytekappaleesta otetaan kaksi näytettä. Yksi näyte on varastoitava pimeässä ja kuivassa säiliössä käytettäväksi myöhemmin ”altistamattomana vertailunäytteenä”. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Toinen näyte on altistettava valonlähteelle, ja sille on tehtävä liitteessä 22 kuvattu lämpötila- ja säteilytystesti, jos sitä edellytetään tämän säännön kohdassa 5:






  a) | Heijastin tai heijastava materiaali on pidettävä altistettuna, kunnes sininen standardi nro 7 on haalistunut harmaa-asteikolla arvoon 4. |
| --- | --- | --- |

1.2.

a)

Heijastin tai heijastava materiaali on pidettävä altistettuna, kunnes sininen standardi nro 7 on haalistunut harmaa-asteikolla arvoon 4.

| b) | Heijastava materiaali tai heijastava/fluoresoiva materiaali on pidettävä altistettuna, kunnes sininen standardi nro 5 on haalistunut harmaa-asteikolla arvoon 4. |
| --- | --- |

b)

Heijastava materiaali tai heijastava/fluoresoiva materiaali on pidettävä altistettuna, kunnes sininen standardi nro 5 on haalistunut harmaa-asteikolla arvoon 4.

| 1.3. | Testin jälkeen näyte on pestävä laimeassa, neutraalissa pesuaineliuoksessa ja kuivattava, minkä jälkeen on tutkittava, onko näyte kohdissa 1.4 ja 1.5 määriteltyjen vaatimusten mukainen. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Ulkonäkö
  Altistetun näytteen millään alueella ei saa näkyä merkkejä halkeilusta, hilseilystä, lohkeilusta, kuplimisesta, pinnoitteen irtoamisesta, vääristymisestä, liituuntumisesta, tahriutumisesta eikä korroosiosta.
  Näytteessä ei saa olla näkyviä vaurioita, kuten fluoresoivan tai fluoresoivan heijastavan materiaalin halkeilua tai hilseilyä. |
| --- | --- |

1.4.

Altistetun näytteen millään alueella ei saa näkyä merkkejä halkeilusta, hilseilystä, lohkeilusta, kuplimisesta, pinnoitteen irtoamisesta, vääristymisestä, liituuntumisesta, tahriutumisesta eikä korroosiosta.

Näytteessä ei saa olla näkyviä vaurioita, kuten fluoresoivan tai fluoresoivan heijastavan materiaalin halkeilua tai hilseilyä.

| 1.5. | Värinpitävyys
  Altistetun näytteen värien on edelleen täytettävä vastaavaa heijastinlaitetta koskevat tämän säännön kohdan 5 vaatimukset. |
| --- | --- |

1.5.

Altistetun näytteen värien on edelleen täytettävä vastaavaa heijastinlaitetta koskevat tämän säännön kohdan 5 vaatimukset.

| 1.6. | Vaikutus heijastavan materiaalin heijastuskertoimeen |
| --- | --- |

1.6.

| 1.6.1. | Tämän tarkastuksen osalta mittaukset on suoritettava ainoastaan havaintokulmalla α = 20' ja valaistuskulmalla ß2 = 5° liitteessä 7 selostetulla menetelmällä. |
| --- | --- |

1.6.1.

| 1.6.2. | Altistetun näytteen heijastuskertoimen on oltava vähintään 80 prosenttia tämän säännön kohdassa 5 annetusta arvosta näytteen ollessa kuiva. |
| --- | --- |

1.6.2.

2.   Varoituskolmioiden säänkestävyys

| 2.1. | Fluoresoivan materiaalin (tyypin 1 varoituskolmion) ja fluoresoivan heijastavan materiaalin (tyypin 2 varoituskolmion) luminanssisuhteen ja värin säänkestävyystesti. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Tehdään jollekin tämän säännön kohdan 3.1 mukaisesti toimitetulle fluoresoivan materiaalin näytteelle liitteessä 22 kuvattu lämpötila- ja säteilytystesti, kunnes vertailunäyte nro 5 on saavuttanut harmaa-asteikolla arvon 4 tai saavutettu valoaltistus vastaa ksenonkaarilamppualtistusta, jonka vaikutuksesta siniasteikon (”blue wool”) vertailunäyte nro 5 haalistuu harmaa-asteikon arvoon 4. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Tämän testin jälkeen fluoresoivaa materiaalia sisältävän heijastinlaitteen värikoordinaattien ja luminanssisuhteen (ks. kohta 3) on täytettävä tämän säännön kohdassa 5 esitetyt vaatimukset.
  Luminanssisuhteen on oltava tämän säännön kohdan 5 mukainen, eikä se saa nousta enempää kuin 5 prosenttia tämän säännön kohdan 5 mukaisesti määritettyyn arvoon verrattuna. |
| --- | --- |

2.3.

Luminanssisuhteen on oltava tämän säännön kohdan 5 mukainen, eikä se saa nousta enempää kuin 5 prosenttia tämän säännön kohdan 5 mukaisesti määritettyyn arvoon verrattuna.

| 2.4. | Jos fluoresoiva materiaali on tarrakalvo, joka oli jo läpäissyt edellä mainitut testit aiemmassa hyväksyntätestissä, testiä ei tarvitse toistaa. Hyväksyntää koskevan ilmoituksen (liite 1) kohtaan 12 ”Huomautukset” on merkittävä vastaava tieto. |
| --- | --- |

2.4.

3.   Heijastavien merkintäkilpien säänkestävyys

| 3.1. | Menettely – Kutakin testiä varten näytekappaleesta otetaan kaksi näytettä (ks. E-säännön nro 48 kohta 2.4.17.4). Yksi näyte on varastoitava pimeässä ja kuivassa säiliössä käytettäväksi myöhemmin ”altistamattomana vertailunäytteenä”.
  Toinen näyte on altistettava ISO-standardin 105-B02-1978 kohdan 4.3.1 mukaiselle valonlähteelle. Heijastava materiaali on pidettävä altistettuna, kunnes sininen standardi nro 7 on haalistunut harmaa-asteikolla arvoon 4, ja fluoresoiva materiaali on pidettävä altistettuna, kunnes sininen standardi nro 5 on haalistunut harmaa-asteikolla arvoon 4. Testin jälkeen näyte on pestävä laimeassa, neutraalissa pesuaineliuoksessa ja kuivattava, minkä jälkeen on tutkittava, onko näyte kohdissa 3.2–3.4 määriteltyjen vaatimusten mukainen. |
| --- | --- |

3.1.

Toinen näyte on altistettava ISO-standardin 105-B02-1978 kohdan 4.3.1 mukaiselle valonlähteelle. Heijastava materiaali on pidettävä altistettuna, kunnes sininen standardi nro 7 on haalistunut harmaa-asteikolla arvoon 4, ja fluoresoiva materiaali on pidettävä altistettuna, kunnes sininen standardi nro 5 on haalistunut harmaa-asteikolla arvoon 4. Testin jälkeen näyte on pestävä laimeassa, neutraalissa pesuaineliuoksessa ja kuivattava, minkä jälkeen on tutkittava, onko näyte kohdissa 3.2–3.4 määriteltyjen vaatimusten mukainen.

| 3.2. | Ulkonäkö – Altistetun näytteen millään alueella ei saa näkyä merkkejä halkeilusta, lohkeilusta, pistesyöpymisestä, kuplimisesta, pinnoitteen irtoamisesta, vääristymisestä, liituuntumisesta, tahriutumisesta eikä korroosiosta.
  Missään lineaarisessa suunnassa ei saa esiintyä yli 0,5 prosentin suuruista kutistumista, eikä adheesiomurtumaa, kuten reunan nousemista alustasta, saa olla havaittavissa. |
| --- | --- |

3.2.

Missään lineaarisessa suunnassa ei saa esiintyä yli 0,5 prosentin suuruista kutistumista, eikä adheesiomurtumaa, kuten reunan nousemista alustasta, saa olla havaittavissa.

| 3.3. | Värinpitävyys – Altistetun näytteen värien on edelleen täytettävä kohdan 5.7.5 vaatimukset. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Vaikutus heijastavan materiaalin heijastuskertoimeen |
| --- | --- |

3.4.

| 3.4.1. | Tämän tarkastuksen osalta mittaus on suoritettava ainoastaan havaintokulmalla 20′ ja valaistuskulmalla 5° kohdassa 5.7.4 selostetulla menetelmällä. |
| --- | --- |

3.4.1.

| 3.4.2. | Altistetun näytteen heijastuskertoimen on oltava vähintään 80 prosenttia tämän säännön kohdassa 5.7.4 olevassa taulukossa 12 annetusta arvosta näytteen ollessa kuiva. |
| --- | --- |

3.4.2.

| 3.4.3. | Sen jälkeen näyte on altistettava simuloidulle sateelle siten kuin standardin EN 13422:2004 (Vertical road signs. Portable deformable warning devices and delineators. Portable road traffic signs. Cones and cylinders) kohdassa 7.7 kuvataan, ja näissä oloissa sen heijastuskertoimen on oltava vähintään 90 prosenttia arvosta, joka on saatu kuivana mitattaessa siten kuin kohdassa 3.4.2 selostetaan.
  Muita kuin standardin EN 13422:2004 kohdassa 7.7 kuvattuja suuttimia voidaan käyttää edellyttäen, että simuloidun sateen voimakkuus on sama (esim. veden jakautuminen testinäytteen pinnalle). |
| --- | --- |

3.4.3.

Muita kuin standardin EN 13422:2004 kohdassa 7.7 kuvattuja suuttimia voidaan käyttää edellyttäen, että simuloidun sateen voimakkuus on sama (esim. veden jakautuminen testinäytteen pinnalle).

---

LIITE 14

Fotometristen ominaisuuksien pysyvyys

1.

Hyväksynnän myöntävällä viranomaisella on oikeus testata käytettävän heijastavan materiaalin optisten ominaisuuksien pysyvyys (kun kyseistä materiaalia käytetään merkitsemiseen taikka erityisiin merkintöihin tai kuviin).

2.

Niiden sopimuspuolten tyyppihyväksyntäviranomaiset, joissa hyväksyntä on myönnetty, voivat tehdä samat testit. Jos heijastinmateriaalityypissä ilmenee ”järjestelmällisiä käytönaikaisia vikoja”, testatut materiaalinäytteet on toimitettava hyväksynnän myöntäneen viranomaisen arvioitaviksi.

3.

Jos muita kriteerejä ei ole, heijastavan materiaalin arviointitulos ”järjestelmällisiä käytönaikaisia vikoja” on vahvistettava kohdan 4.1 mukaisesti.

4.

Hyväksynnän myöntäneellä viranomaisella on oikeus tarkistaa käytössä olevan takamerkintäkilven tyypin optisten ominaisuuksien ajallinen kestävyys.

5.

Muiden maiden kuin hyväksynnän antaneen maan tyyppihyväksyntäviranomaiset saavat tehdä samanlaisia tarkastuksia alueellaan. Jos käytössä olevassa takamerkintäkilven tyypissä on järjestelmällinen vika, mainittujen viranomaisten on lähetettävä testiä varten irrotetut komponentit hyväksynnän myöntäneelle viranomaiselle ja pyydettävä asiasta lausuntoa.

6.

Muiden perusteiden puuttuessa käytössä olevaan takamerkintäkilven tyyppiin liittyvä käsite ”järjestelmällinen vika” on tulkittava kohdan 4.1 tarkoituksen mukaisesti.

---

LIITE 15

Heijastavien merkintöjen materiaalin näytekappaleen pesunkestävyys

1.   KÄSINPESU

Pesuainetyyppisen voiteluöljyn ja grafiitin seoksella tahritun testinäytteen on oltava helposti puhdistettavissa ilman että heijastava pinta vahingoittuisi pyyhittäessä miedolla alifaattisella liuottimella, kuten n-heptaanilla, ja pestäessä sen jälkeen neutraalilla pesuaineella.

2.   KONEPESU

Kun testikappale altistetaan jatkuvalle suihkutukselle 60 sekunnin ajan tavanomaisissa asennusolosuhteissa, sen heijastava pinta ei saa millään tavoin vaurioitua eikä irrota pohjamateriaalista, eikä näytekappale saa irrota asennusalustasta, kun testausolosuhteet ovat seuraavat:

| a) | vesi-pesuaineliuoksen paine 8 ± 0,2 MPa |
| --- | --- |

a)

vesi-pesuaineliuoksen paine 8 ± 0,2 MPa

| b) | vesi-pesuaineliuoksen lämpötila 60° – 5 °C |
| --- | --- |

b)

vesi-pesuaineliuoksen lämpötila 60° – 5 °C

| c) | vesi-pesuaineliuoksen virtausnopeus 7 ± 1 l/min |
| --- | --- |

c)

vesi-pesuaineliuoksen virtausnopeus 7 ± 1 l/min

| d) | pesusuuttimen kärki 600 ± 20 mm:n etäisyydellä heijastavasta pinnasta |
| --- | --- |

d)

pesusuuttimen kärki 600 ± 20 mm:n etäisyydellä heijastavasta pinnasta

| e) | pesusuutin kulmassa, joka on enintään 45 astetta heijastavaan pintaan nähden kohtisuorasta tasosta |
| --- | --- |

e)

pesusuutin kulmassa, joka on enintään 45 astetta heijastavaan pintaan nähden kohtisuorasta tasosta

| f) | käytetään 40 asteen suutinta, joka tuottaa laajan viuhkamaisen suihkun. |
| --- | --- |

f)

käytetään 40 asteen suutinta, joka tuottaa laajan viuhkamaisen suihkun.

---

LIITE 16

Tartuntalujuus

1.   Heijastavien merkintöjen tartuntalujuus (liimattavien materiaalien osalta)

| 1.1. | Heijastavan materiaalin tartuntalujuus on määriteltävä 24 tunnin kovettumisajan jälkeen suorittamalla vetolujuuden testauslaitteella koe, jossa pintamateriaalia vedetään irti alusmateriaalista 90 asteen kulmassa. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Heijastavat materiaalit eivät saa olla helposti poistettavissa niin, että materiaali ei vahingoitu. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Heijastavat materiaalit eivät saa irrota alustasta voimalla, joka on pienempi kuin 10 N 25 mm:n leveyttä kohden vakionopeudella 300 mm minuutissa. |
| --- | --- |

1.3.

2.   Takamerkintäkilpien heijastavan materiaalin tartuntalujuus (liimattavien materiaalien osalta)

| 2.1. | Heijastavan materiaalin tartuntalujuus on määritettävä 24 tunnin kovettumisajan jälkeen suorittamalla vetolujuuden testauslaitteella koe, jossa pintamateriaalia kuoritaan alusmateriaalista 90 asteen kulmassa. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Laminointi- tai pinnoitusmenetelmällä kiinnitettyjen heijastavien ja fluoresoivien materiaalien tartuntalujuus on määritettävä. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Minkääntyyppiset pinnoitusmateriaalit eivät saa olla irrotettavissa ilman työkaluja tai niin, että materiaali ei vahingoitu. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Laminoidut materiaalit (tarrakalvot) eivät saa irrota alustasta voimalla, joka on pienempi kuin 10 N 25 mm:n leveyttä kohden 300 mm:n minuuttinopeudella. |
| --- | --- |

2.4.

---

LIITE 17

Taipuvuus – heijastavat merkinnät

1.

Joustaviin alustoihin kuten suojapeitteeseen kiinnitettäviksi tarkoitettuihin näytekappaleisiin sovelletaan seuraavaa:

2.

Näytekappaleen 50 mm kertaa 300 mm:n kokoista näytettä on taivutettava kerran pituussuunnassa 3,2 mm:n telan ympäri siten, että liimapuoli koskettaa telaa yhden sekunnin ajan.

3.

| Huomautus: | Testin helpottamiseksi liimapuolelle levitetään talkkijauhetta, jottei näyte tartu telaan. |
| --- | --- |

Huomautus:

4.

Testin jälkeen näytteen pinnassa ei saa olla halkeamia eikä näkyviä muutoksia, jotka heikentäisivät sen toimivuutta.

---

LIITE 18

Iskunkestävyys

1.   TAKAMERKINTÄKILVET (LUKUUN OTTAMATTA MUOVISIA KULMAHEIJASTIMIA)

Kun halkaisijaltaan 25 mm:n paksuinen täysteräksinen pallo pudotetaan tuetun kilven heijastaville ja fluoresoiville pinnoille 2 metrin korkeudelta ympäristön lämpötilan ollessa 23 ± 2 oC, materiaaleissa ei saa ilmetä halkeilua eikä irtoamista alustasta yli 5 mm:n etäisyydellä iskukohdasta.

2.   LUOKAN IV A HEIJASTINLAITTEET

Heijastinlaite on asennettava samankaltaisella tavalla kuin ajoneuvoon mutta linssi vaakatasossa ja suunnattuna ylöspäin.

Halkaisijaltaan 13 mm:n paksuinen kiillotettu täysteräksinen pallo pudotetaan kerran pystysuoraan linssin keskiosaan 0,76 m:n korkeudelta. Palloa voidaan ohjata, mutta sen vapaata putoamista ei saa rajoittaa.

Kun heijastinlaitetta testataan huoneenlämmössä tällä menetelmällä, linssi ei saa murtua.

---

LIITE 19

Kilpien jäykkyys

1.   LUOKAT 1, 2, 3, 4 JA 5

| 1.1. | Takamerkintäkilpi on sijoitettava kahden tuen varaan siten, että tuet ovat kilven lyhyemmän reunan kanssa samansuuntaiset ja etäisyys kummastakaan tuesta viereiseen kilven reunaan ei ole suurempi kuin L 10, kun L on kilven suurin kokonaismitta. Tämän jälkeen kilven päälle asetetaan hauleilla tai kuivalla hiekalla täytettyjä pusseja siten, että kilpeen kohdistuu tasaisesti jakautunut 1,5 kN/m2:n paine. Kilven taipuma mitataan tukien puolivälissä olevasta pisteestä. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Kohdassa 1 kuvatulla tavalla testattaessa levyn suurin taipuma testissä kuormitettuna saa olla enintään yksi kahdeskymmenesosa kohdassa 1 tarkoitettujen tukien välisestä etäisyydestä ja kuormituksen poistamisen jälkeen todettava jäännöstaipuma enintään viidesosa kuormitettuna mitatusta taipumasta. |
| --- | --- |

1.2.

2.   HITAAN AJONEUVON KILPI

| 2.1. | Kolmionmuotoinen kilpi on kiinnitettävä lujasti yhdestä pitkästä sivustaan siten, että kiinnityslaitteen leuat eivät ulotu yli 20 mm:n etäisyydelle reunasta. Vastapäiseen kärkeen on kohdistettava 10 N:n voima kohtisuorassa tasoon nähden. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Kärki saa liikkua voiman suunnassa enintään 40 mm. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Voiman vaikutuksen lakattua kilven on silminnähtävästi palauduttava alkuasentoonsa. Jäännöstaipuma saa olla enintään 5 mm. |
| --- | --- |

2.3.

---

LIITE 20

Tyyppien 1 ja 2 varoituskolmioiden täydentävät testimenettelyt

1.   TESTI, JOLLA MÄÄRITETÄÄN ETÄISYYS MAANPINNASTA

| 1.1. | Varoituskolmion on läpäistävä seuraavat testit: |
| --- | --- |

1.1.

| 1.1.1. | Tätä testiä varten asetetaan vaakasuoralle alustalle kuvan A5-X mukainen laite, joka on muodoltaan ontto käänteinen pyramidi. |
| --- | --- |

1.1.1.

| 1.1.2. | Tukijalat asetetaan yksi toisensa jälkeen testauslaitteen neliönmuotoiseen reikään σ. Kunkin tukijalan testauksen aikana on löydettävä sellainen testauslaitteen sijainti varoituskolmioon ja sen tukilaitteeseen nähden, joka on kolmion kannalta suotuisa ja jolla varmistetaan, että |
| --- | --- |

1.1.2.

| 1.1.2.1. | kaikki tukijalat nojaavat samanaikaisesti alustaan, |
| --- | --- |

1.1.2.1.

| 1.1.2.2. | testauslaitteen kattaman alueen ulkopuolella alustan ja kolmion osien sekä tukilaitteen välinen etäisyys on vähintään 50 mm (varsinaisia tukijalkoja lukuun ottamatta). |
| --- | --- |

1.1.2.2.

2.   MEKAANISEN LUJUUDEN TESTI

| 2.1. | Kun varoituskolmio on koottu valmistajan edellyttämällä tavalla ja sen tukijalat ovat tukevasti paikoillaan, kolmion kärkeen kohdistetaan 2 N:n voima, joka on yhdensuuntainen alustan kanssa ja kohtisuorassa kolmion alareunaan nähden. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Kolmion kärki saa liikkua enintään 5 cm siihen suuntaan, johon voima kohdistetaan. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Testin jälkeen laitteen asento ei saa erota merkittävästi alkuperäisestä asennosta. |
| --- | --- |

2.3.

3.   LÄMMÖN- JA KYLMÄNKESTÄVYYSTESTI

| 3.1. | Varoituskolmiota on pidettävä yhtämittaisesti 12 tunnin ajan kuivassa 60 ± 2 °C:n lämpötilassa suojakotelossaan, jos sellainen on toimitettu. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Testin jälkeen laitteessa ei saa näkyä murtumia tai huomattavaa vääristymistä. Tämä koskee erityisesti heijastinlaitetta. Suojakotelon on oltava helposti avattavissa, eikä se saa olla tarttuneena kolmioon. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Kun lämmönkestävyystesti on tehty ja varoituskolmiota on pidetty seuraavien 12 yhtäjaksoisen tunnin ajan 25 ± 5 °C:n lämpötilassa, suojakotelossaan olevaa varoituskolmiota pidetään vielä 12 tunnin ajan kuivassa –40 ± 2 °C:n lämpötilassa. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Kylmätilasta poistamisen jälkeen laitteessa ja varsinkaan sen optisissa osissa ei saa olla havaittavissa murtumia tai näkyviä vääristymiä. Mahdollisen suojakotelon on oltava asianmukaisesti avattavissa, eikä se saa revetä eikä olla tarttuneena varoituskolmioon. |
| --- | --- |

3.4.

4.   TIENPINNAN KARHEUDEN MÄÄRITTÄMINEN (NS. HIEKKARANTAMENETELMÄ)

4.1.   Menetelmän tarkoitus

| 4.1.1. | Tämän menetelmän tarkoituksena on kuvata ja määrittää tietyssä määrin sen tienpinnan osan geometrinen karheus, jolle varoituskolmio on asetettu tuulivakavuustestissä liitteen 5 kohdan 10 mukaisesti. |
| --- | --- |

4.1.1.

4.2.   Menetelmän periaate

| 4.2.1. | Ajoradan pinnalle levitetään tasaisesti tunnettu määrä V hiekkaa ympyrän muotoon. Käytetyn määrän suhde katettuun alueeseen S määritellään ”hiekan keskimääräisenä syvyytenä” HS, joka ilmaistaan millimetreinä: |
| --- | --- |

4.2.1.

Image 224

| 4.2.2. | Testi on tehtävä kuivalla pyöreäjyväisellä hiekalla, jonka jyväkoko on 0,160–0,315 mm. Hiekan määrä on 25 ml ± 0,15 ml. Hiekka levitetään pinnalle, jossa testi suoritetaan, litteällä pyöreällä levyllä, jonka halkaisija on 65 mm ja jonka toinen puoli on päällystetty 1,5–2,5 mm:n paksuisella kumikerroksella ja jonka toisella puolella on sopiva kädensija. Jos hiekan peittämän pyöreän alueen läpimitta on D mm, hiekan keskimääräinen syvyys lasketaan seuraavalla kaavalla: |
| --- | --- |

4.2.2.

Image 225

4.3.   Testin suorittaminen

| 4.3.1. | Pinnan, jolla testi on määrä suorittaa, on oltava kuiva, ja se on ensin harjattava pehmeällä harjalla lian ja irtosoran poistamiseksi. |
| --- | --- |

4.3.1.

| 4.3.2. | Sen jälkeen hiekka, joka on pakattu tiukasti sopivaan astiaan, kaadetaan testattavalle pinnalle yhteen kasaan. Tämän jälkeen hiekka levitetään huolellisesti pinnalle kumipäällysteisen levyn toistuvien pyöreiden liikkeiden avulla, jotta se muodostaa mahdollisimman suuren pyöreän hiekkapäällysteisen alueen. Nyt hiekka täyttää kaikki kuopat ja kolot. |
| --- | --- |

4.3.2.

| 4.3.3. | Mitataan näin muodostetun ”hiekkarannan” kaksi halkaisijamittaa, joka ovat suorassa kulmassa toisiinsa nähden. Keskiarvo pyöristetään lähimpään 5 mm:iin ja hiekan syvyys HS lasketaan kohdassa 4.2.2 esitetyn kaavan mukaisesti. |
| --- | --- |

4.3.3.

| 4.3.4. | Pinnalle tehdään kuusi tällaista testiä siten, että testattavat kohdat jakautuvat mahdollisimman tasaisesti testattavalle pinnalle. Saatujen tulosten keskiarvo on hiekan keskimääräinen syvyys HS tiellä, jolle varoituskolmio on asetettu. |
| --- | --- |

4.3.4.

5.   TUULIVAKAUSTESTI

| 5.1. | Varoituskolmio asetetaan koottuna tuulitunneliin, jonka pohjan koko on noin 1,50 m × 1,20 m ja jonka pinta on tyypin P36 puhallusmateriaalia, joka vastaa FEPA (**)-spesifikaatiota 43-1-2006. Tällä pinnalla on oltava geometrinen karheus HS = 0,5 ± 0,05 mm, joka määritellään ja lasketaan ns. hiekkarantamenetelmällä tämän säännön liitteen 4 mukaisesti.
  Jotta tulovirtaus ei muodostaisi pohjan pinnalle laminaarista rajakerrosta, pohjalle on asennettava ohjainlevy siten, että virtaus on täysin levyn ympärillä. |
| --- | --- |

5.1.

Jotta tulovirtaus ei muodostaisi pohjan pinnalle laminaarista rajakerrosta, pohjalle on asennettava ohjainlevy siten, että virtaus on täysin levyn ympärillä.

| 5.2. | Seuraavien edellytysten on täytyttävä ilmavirran osalta:






  a) | Ilmavirran dynaamisen paineen on oltava 180 Pa, ja sen virtauskentän on oltava homogeeninen ja pyörteetön. |
| --- | --- | --- |

5.2.

a)

Ilmavirran dynaamisen paineen on oltava 180 Pa, ja sen virtauskentän on oltava homogeeninen ja pyörteetön.

| b) | Virtauskentän mittojen on oltava sellaiset, että kentän rajan ja vaakasuoraan varoituskolmion kuhunkin kulmaan ja pystysuoraan kolmion huippuun nähden on vähintään 150 mm:n vapaa tila. |
| --- | --- |

b)

Virtauskentän mittojen on oltava sellaiset, että kentän rajan ja vaakasuoraan varoituskolmion kuhunkin kulmaan ja pystysuoraan kolmion huippuun nähden on vähintään 150 mm:n vapaa tila.

| c) | Ilmavirran (virtauskentän) on oltava alustan pinnan suuntainen ja tultava suunnasta, joka vaikuttaa vakauden kannalta epäedullisimmalta. |
| --- | --- |

c)

Ilmavirran (virtauskentän) on oltava alustan pinnan suuntainen ja tultava suunnasta, joka vaikuttaa vakauden kannalta epäedullisimmalta.

| d) | Käytettäessä suljettua tuulitunnelia varoituskolmion pinta-ala saa olla enintään 5 prosenttia suljetun tuulitunnelin poikkileikkauksen pinta-alasta. |
| --- | --- |

d)

Käytettäessä suljettua tuulitunnelia varoituskolmion pinta-ala saa olla enintään 5 prosenttia suljetun tuulitunnelin poikkileikkauksen pinta-alasta.

| 5.3. | Tällä tavalla aseteltuna varoituskolmio altistetaan ilmavirralle kolmen minuutin ajan. |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | Varoituskolmio ei saa kaatua eikä siirtyä. Tienpinnan kosketuspisteiden pieni siirtymä saa kuitenkin olla enintään 5 cm. |
| --- | --- |

5.4.

| 5.5. | Laitteen heijastava kolmionmuotoinen osa saa kiertyä alkuperäisestä asennostaan vaaka- tai pystyakselin ympäri enintään 10°. Kiertyminen vaaka- tai pystyakselin ympäri määritetään virtuaalisen tason avulla laitteen heijastavan kolmionmuotoisen osan alkuasennosta, jossa taso on kohtisuorassa tunnelin pohjaan ja ilmavirtaan nähden. |
| --- | --- |

5.5.

---

(**)  FEPA: Federation of European Producers of Abrasives, 20 Avenue Reille, 75014 Paris, Ranska.

---

LIITE 21

Luokkien (1)I A, I B, III A, III B ja IV A heijastinlaitteiden värinpitävyys

1.

Tyyppihyväksyntäviranomaisella on oikeus tarkistaa käytössä olevan heijastinlaitetyypin värinpitävyys.

2.

Muiden maiden kuin hyväksynnän myöntämismaan tyyppihyväksyntäviranomaiset saavat tehdä samanlaisia tarkastuksia alueellaan. Jos käytössä olevassa heijastintyypissä on järjestelmällinen vika, mainittujen viranomaisten on lähetettävä testiä varten irrotetut osat hyväksynnän antaneelle tyyppihyväksyntäviranomaiselle ja pyydettävä asiasta lausuntoa.

3.

Muiden perusteiden puuttuessa käytössä olevaan heijastintyyppiin liittyvä käsite ”järjestelmällinen vika” on tulkittava tämän säännön kohdan 3.6.1 tarkoituksen mukaisesti.

---

(1)  Vaikka heijastinlaitteiden värinpitävyyden testaaminen on tärkeää, sitä ei ole vielä mahdollista arvioida kestoltaan rajallisissa laboratoriotesteissä.

1

---

LIITE 22

Värinpitävyys keinovalossa – varoituskolmioiden ksenonkaarilampputesti

1.   SOVELTAMISALA

Tässä liitteessä esitetään menetelmä, jolla määritetään kaikenlaisten ja kaikissa muodoissa olevien testinäytteiden värinpitävyys, kun ne altistetaan luonnollista päivänvaloa (D65) edustavan keinovalonlähteen vaikutukselle.

2.   PERIAATE

Näytekappaleesta otettu näyte altistetaan keinovalolle määrätyissä olosuhteissa siniasteikon vertailukappaleen kanssa siten kuin jäljempänä on määritelty.

3.   VERTAILUMATERIAALIT

Tässä liitteessä mainitut värinpitävyysarvot saadaan vertaamalla altistettuja näytteitä tiettyihin siniasteikon vertailumateriaaleihin, jotta tämän E-säännön mukaisen enimmäiskontrastin edellyttämä enimmäissäteily voidaan todentaa.

| 3.1. | Euroopassa kehitetyt ja tuotetut blue wool -vertailujärjestelmän (siniasteikko) vertailumateriaalit yksilöidään numeerisilla arvoilla 1–8. Vertailumateriaali koostuu sinisistä villakangaskappaleista, jotka on värjätty taulukossa A22-1 luetelluilla väriaineilla. Tässä liitteessä kuvatussa tämän säännön testimenettelyssä käytetään ainoastaan siniasteikon vertailukappaleita 5 ja 7, kuten taulukossa A22-1 esitetään.

  Taulukko A22-1


  Siniasteikon vertailukappaleiden 5 ja 7 väriaineet







  Vertailukappale | Väriaine (väri-indeksinumero)  (1) |
| --- | --- | --- |
| 5 | CI Acid Blue 47 |
| 7 | CI Solubilised Vat Blue 5 |

3.1.

Taulukko A22-1

Siniasteikon vertailukappaleiden 5 ja 7 väriaineet

Vertailukappale

Väriaine (väri-indeksinumero)  (1)

5

CI Acid Blue 47

7

CI Solubilised Vat Blue 5

4.   HARMAA-ASTEIKKO

Harmaa asteikko testinäytteiden värimuutosten määrittämiseksi värinpitävyystesteissä. Asteikon täsmällinen kolorimetrinen eritelmä esitetään tämän liitteen lisäyksessä 1.

| 4.1. | Asteikon käyttö kuvataan tämän liitteen lisäyksen 1 kohdassa 2. |
| --- | --- |

4.1.

5.   KSENONKAARILAMPULLA VARUSTETTU TESTAUSLAITE

Säänkestävyystestauslaitteen on oltava joko ilma- tai vesijäähdytteinen ksenonkaarilamppu, jonka avulla näytteitä voidaan altistaa valolle standardin EN ISO 4892-2 mukaisesti.

| 5.1. | Altistusolosuhteiden on oltava taulukon A22-2 vaatimusten mukaiset.

  Taulukko A22-2


  Säänkestävyystestin parametrit








  Altistusparametrit | Ilmajäähdytteinen lamppu | Vesijäähdytteinen lamppu |
| --- | --- | --- | --- |
| Sykli: valo/pimeys/vesisuihku | Jatkuva valo ilman vesisuihkua | Jatkuva valo ilman vesisuihkua |
| Musta standardilämpötila valojaksoilla | 47 ± 3 °C käyttäen mustan standardin lämpömittaria | 47 ± 3 °C käyttäen mustan standardin lämpömittaria |
| Suhteellinen kosteus | Noin 40 % | Noin 40 % |
| Suodattimet | Ikkunalasisuodattimet
  vaatimukset kohdassa 5.2 | Ikkunalasisuodattimet
  vaatimukset kohdassa 5.2 |
| Säteilyvoimakkuus (W/m2), tarkistetaan pisteessä: |
| Yli 300 nm:stä 400 nm:iin | 42 ± 2 | 42 ± 2 |
| Yli 300 nm:stä 800 nm:iin | 550 | 630 |

5.1.

Taulukko A22-2

Säänkestävyystestin parametrit

Altistusparametrit

Ilmajäähdytteinen lamppu

Vesijäähdytteinen lamppu

Sykli: valo/pimeys/vesisuihku

Jatkuva valo ilman vesisuihkua

Jatkuva valo ilman vesisuihkua

Musta standardilämpötila valojaksoilla

47 ± 3 °C käyttäen mustan standardin lämpömittaria

47 ± 3 °C käyttäen mustan standardin lämpömittaria

Suhteellinen kosteus

Noin 40 %

Noin 40 %

Suodattimet

Ikkunalasisuodattimet

vaatimukset kohdassa 5.2

Ikkunalasisuodattimet

vaatimukset kohdassa 5.2

Säteilyvoimakkuus (W/m2), tarkistetaan pisteessä:

Yli 300 nm:stä 400 nm:iin

42 ± 2

42 ± 2

Yli 300 nm:stä 800 nm:iin

550

630

| Huomautus 1: | Näytekappaleen suihkutukseen käytettävässä vedessä saa olla enintään 1 ppm piidioksidia. Korkeammat piidioksidipitoisuudet voivat aiheuttaa näytteiden tahraantumista ja tulosten vaihtelua. Vettä, jolla on vaadittu puhtausaste, voidaan saada tislaamalla tai deionisaation ja käänteisosmoosin yhdistelmällä. |
| --- | --- |

Huomautus 1:

| Huomautus 2: | Vaikka säteilyvoimakkuudet olisi asetettava edellä mainituille tasoille, suodattimen iän ja läpäisysuhteen vaihtelut sekä kalibrointimuutokset tarkoittavat yleensä sitä, että säteilyvoimakkuusvirhe on ±10 prosenttia. |
| --- | --- |

Huomautus 2:

| 5.2. | Valonlähde
  Valonlähteen on oltava ksenonkaarilamppu, jonka ekvivalentti värilämpötila on 5 500–6 500 K ja jonka koko riippuu käytettävän laitteen tyypistä. Ksenonkaarilampussa on käytettävä suodattimia, joilla voidaan kohtuudella simuloida tyypillisellä ikkunalasilla suodatettua auringon säteilyä. Taulukossa 3 esitetään suodatetun ksenonkaaren suhteellista spektraalista säteilyvoimakkuutta koskevat vaatimukset. Altistuslaitteen toimittajan vastuulla on antaa tarvittava todistus siitä, että suodattimet, jotka ne toimittavat käytettäviksi tässä kuvatuissa altistustesteissä, täyttävät taulukossa A22-3 esitetyt vaatimukset.

  Taulukko A22-3


  Käytetyissä ksenonkaarilaitteissa käytettävien ikkunalasisuodattimien a, b, c, d ja e suhteellista spektraalista säteilyvoimakkuutta koskevat vaatimukset.









  Spektraalisen päästökaistan
  aallonpituus λ (nm) | Vähintään %  (c) | CIE:n asiakirjan nro 85 taulukko 4 plus ikkunalasi (%) (d)
  ,
   (e) | Enintään %  (c) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| l < 300 | | | 0,29 |
| 300 ≤ λ ≤ 320 | 0,1 | ≤ 1 | 2,8 |
| 320 < λ ≤ 360 | 23,8 | 33,1 | 35,5 |
| 360 < λ ≤400 | 62,4 | 66,0 | 76,2 |
| a | Taulukossa A22-3 annetut tiedot koskevat säteilyvoimaa tietyllä päästökaistalla ilmaistuna prosenttiosuutena kokonaissäteilyvoimakkuudesta vaihteluvälillä 290–400 nm. Jotta voidaan määrittää, täyttääkö tietty ksenonkaaren suodatin tai suodatinsarja taulukon A22-3 vaatimukset, spektraalinen säteilyvoimakkuus on mitattava vaihtelualueella 250–400 nm. Sen jälkeen lasketaan yhteen kunkin aallonpituuden päästökaistan säteilyvoimakkuus ja jaetaan se vaihteluvälin 290–400 nm kokonaissäteilyvoimakkuudella. |

5.2.

Valonlähteen on oltava ksenonkaarilamppu, jonka ekvivalentti värilämpötila on 5 500–6 500 K ja jonka koko riippuu käytettävän laitteen tyypistä. Ksenonkaarilampussa on käytettävä suodattimia, joilla voidaan kohtuudella simuloida tyypillisellä ikkunalasilla suodatettua auringon säteilyä. Taulukossa 3 esitetään suodatetun ksenonkaaren suhteellista spektraalista säteilyvoimakkuutta koskevat vaatimukset. Altistuslaitteen toimittajan vastuulla on antaa tarvittava todistus siitä, että suodattimet, jotka ne toimittavat käytettäviksi tässä kuvatuissa altistustesteissä, täyttävät taulukossa A22-3 esitetyt vaatimukset.

Taulukko A22-3

Käytetyissä ksenonkaarilaitteissa käytettävien ikkunalasisuodattimien a, b, c, d ja e suhteellista spektraalista säteilyvoimakkuutta koskevat vaatimukset.

Spektraalisen päästökaistan

aallonpituus λ (nm)

Vähintään %  (c)

CIE:n asiakirjan nro 85 taulukko 4 plus ikkunalasi (%) (d)
  ,
   (e)

Enintään %  (c)

l < 300

0,29

300 ≤ λ ≤ 320

0,1

≤ 1

2,8

320 < λ ≤ 360

23,8

33,1

35,5

360 < λ ≤400

62,4

66,0

76,2

a

Taulukossa A22-3 annetut tiedot koskevat säteilyvoimaa tietyllä päästökaistalla ilmaistuna prosenttiosuutena kokonaissäteilyvoimakkuudesta vaihteluvälillä 290–400 nm. Jotta voidaan määrittää, täyttääkö tietty ksenonkaaren suodatin tai suodatinsarja taulukon A22-3 vaatimukset, spektraalinen säteilyvoimakkuus on mitattava vaihtelualueella 250–400 nm. Sen jälkeen lasketaan yhteen kunkin aallonpituuden päästökaistan säteilyvoimakkuus ja jaetaan se vaihteluvälin 290–400 nm kokonaissäteilyvoimakkuudella.

| b | Taulukon A22-3 vähimmäis- ja enimmäisarvot perustuvat yli 30:een spektraalisen säteilyvoimakkuuden mittaukseen vesi- ja ilmajäähdytteisillä ksenonkaarilampuilla, jotka oli varustettu eri eristä peräisin olevilla ja eri-ikäisillä ikkunalasisuodattimilla. Spektraalisen säteilyvoimakkuuden arvot koskevat suodattimia ja ksenonlamppuja laitteen valmistajan vanhentamissuositusten mukaisesti. Kun spektraalista säteilyvoimakkuutta koskevia tietoja on saatavilla enemmän, raja-arvoihin voidaan tehdä pieniä muutoksia. Vähimmäis- ja enimmäisarvot edustavat vähintään kolmea sigma-raja-arvoa kaikkien mittausten keskiarvon osalta. |
| --- | --- |

b

Taulukon A22-3 vähimmäis- ja enimmäisarvot perustuvat yli 30:een spektraalisen säteilyvoimakkuuden mittaukseen vesi- ja ilmajäähdytteisillä ksenonkaarilampuilla, jotka oli varustettu eri eristä peräisin olevilla ja eri-ikäisillä ikkunalasisuodattimilla. Spektraalisen säteilyvoimakkuuden arvot koskevat suodattimia ja ksenonlamppuja laitteen valmistajan vanhentamissuositusten mukaisesti. Kun spektraalista säteilyvoimakkuutta koskevia tietoja on saatavilla enemmän, raja-arvoihin voidaan tehdä pieniä muutoksia. Vähimmäis- ja enimmäisarvot edustavat vähintään kolmea sigma-raja-arvoa kaikkien mittausten keskiarvon osalta.

| 5.3. | Siniasteikon vertailumateriaalien valoaltistusekvivalentit ksenonkaarilampulla valonkestotestissä toteutettavan altistuksen osalta

  Taulukko A22-4


  Siniasteikon vertailumateriaali









  Siniasteikon vertailumateriaali | 420 nm | 300–400 nm |
| --- | --- | --- | --- |
| nro | kj/m2 | kj/m2 |
| 5 | L6 | 340 | 13 824 |
| 7 | L8 | 1 360 | 55 296 |

5.3.

Taulukko A22-4

Siniasteikon vertailumateriaali

Siniasteikon vertailumateriaali

420 nm

300–400 nm

nro

kj/m2

kj/m2

5

L6

340

13 824

7

L8

1 360

55 296

Värin muuttumisen osalta vastaamaan harmaa-asteikon arvoa 4

6.   MENETTELY (SINIASTEIKON VERTAILUMATERIAALI)

| 6.1. | Asetetaan testinäytteet paikoilleen testauslaitteen pitimiin ja altistetaan ne yhtäjaksoisesti sääolosuhteille jäljempänä kuvattua menetelmää noudattaen. |
| --- | --- |

6.1.

| 6.2. | Altistetaan samanaikaisesti siniasteikon vertailumateriaalit, jotka on kiinnitetty kartonkiin ja joista kunkin pinta-alasta on peitetty kolmasosa. |
| --- | --- |

6.2.

| 6.3. | Testinäytteistä altistetaan valolle ja sääolosuhteille ainoastaan toinen puoli. |
| --- | --- |

6.3.

| 6.4. | Testikammion ilmaa ei saa kosteuttaa näytteiden kuivuessa.

  Huomautus: Säänkestävyystestin todelliset olosuhteet riippuvat käytettävän testauslaitteen ominaisuuksista. |
| --- | --- |

6.4.

Huomautus: Säänkestävyystestin todelliset olosuhteet riippuvat käytettävän testauslaitteen ominaisuuksista.

| 6.5. | Ennen kuin testatut näytteet asetetaan arvioitaviksi, ne kuivataan ilmassa, jonka lämpötila on enintään 60 °C. |
| --- | --- |

6.5.

| 6.6. | Leikataan altistettu siniasteikon vertailumateriaali vähintään 15 mm x 30 mm:n kokoisiksi paloiksi ja asetetaan niistä yksi kummallekin puolelle alkuperäistä materiaalia, joka on leikattu samaan kokoon ja muotoon kuin näytekappaleet. |
| --- | --- |

6.6.

| 6.7. | Alkuperäisestä materiaalista tarvitaan altistamattomat näytteet, jotka ovat samanlaisia kuin testattavat näytteet, jotta niitä voidaan verrata säänkestävyystestissä. |
| --- | --- |

6.7.

---

(1)  Väri-indeksin (The Colour Index, kolmas painos) julkaisevat The Society of Dyers and Colourists, PO Box 244, Perkin House, 82 Grattan Road, Bradford BD1 2JB, Yhdistynyt kuningaskunta, ja The American Association of Textile Chemists and Colorists, PO Box 12215, Research Triangle Park, NC 27709-2215, Yhdysvallat.

(c)  Vähimmäis- ja enimmäisarvoja koskevien sarakkeiden summa ei välttämättä ole 100 prosenttia, koska ne edustavat käytettyjen tietojen vähimmäis- ja enimmäisarvoja. Yksittäisten spektraalisten säteilyvoimakkuusarvojen osalta taulukon A22-3 päästökaistoille laskettujen prosenttiosuuksien summa on 100 prosenttia. Kun kyseessä ovat yksittäiset ikkunalasisuodattimella varustetut ksenonkaarilamput, kullakin päästökaistalla lasketun prosenttiosuuden on oltava taulukossa A22-2 esitettyjen vähimmäis- ja enimmäisrajojen sisällä. Testitulosten voidaan odottaa poikkeavan toisistaan käytettäessä ksenonkaarilaitteita, joiden spektraalinen säteilyvoimakkuus vaihtelee toleranssien sallimissa rajoissa. Ksenonkaarilaitteiden valmistajalta voidaan pyytää käytettävien ksenonkaarilamppujen ja suodattimien spektraalista säteilyvoimakkuutta koskevia tietoja.

(d)  Arvot, jotka vastaavat CIE:n asiakirjan nro 85 taulukkoa 4 plus ikkunalasi, on määritetty kertomalla CIE:n asiakirjan nro 85 taulukon 4 tiedot 3 mm paksun ikkunalasin spektraalisella läpäisysuhteella (ks. ISO 11341). Nämä arvot ovat ikkunalasisuodattimella varustetun ksenonkaarilampun tavoitearvoja.

(e)  CIE:n asiakirjan nro 85 taulukon 4 plus ikkunalasi -arvojen osalta 300–400 nm:n ultraviolettisäteilyn osuus on tyypillisesti 9 prosenttia ja näkyvän säteilyn (400–800 nm) noin 91 prosenttia ilmaistuna prosenttiosuutena 300–800 nm:n kokonaissäteilyvoimakkuudesta. UV- ja näkyvän säteilyn prosenttiosuudet ksenonkaarilaitteissa altistetuilla näytteillä voivat vaihdella altistettavien näytteiden lukumäärän ja heijastusominaisuuksien mukaan.

---

LIITE 22 – Lisäys 1

Harmaa-asteikon määrittäminen

Tässä lisäyksessä kuvataan harmaa-asteikko, jolla määritetään testinäytteiden värimuutokset värinpitävyystesteissä, ja asteikon käyttö. Asteikon täsmällisiin kolorimetrisiin spesifikaatioihin voidaan verrata hiljattain laadittuja työstandardeja ja standardeja, jotka ovat saattaneet muuttua.

1.

| 1.1. | Värinappien tai kangaspalojen on oltava väriltään neutraalin harmaita, ja ne mitataan heijastavan komponentin sisältävällä spektrofotometrillä. Kolorimetriset arvot lasketaan käyttämällä valonlähdettä D65 koskevaa CIE:n värinmittauksen standardijärjestelmää. |
| --- | --- |

1.1.

Värinappien tai kangaspalojen on oltava väriltään neutraalin harmaita, ja ne mitataan heijastavan komponentin sisältävällä spektrofotometrillä. Kolorimetriset arvot lasketaan käyttämällä valonlähdettä D65 koskevaa CIE:n värinmittauksen standardijärjestelmää.

| 1.2. | Kunkin parin ensimmäisen jäsenen trikromaattisen arvon Y on oltava 12 ± 1. |
| --- | --- |

1.2.

Kunkin parin ensimmäisen jäsenen trikromaattisen arvon Y on oltava 12 ± 1.

| 1.3. | Kummankin parin toisen jäsenen on oltava sellainen, että sen ja sen viereisen ensimmäisen jäsenen välinen väriero on seuraava:

  Taulukko A22-5


  CIELAB-värimallin ja valonkestävyysasteen välinen ero








  Valonkestävyysarvo | Ero CIELAB-värimalliin nähden | Toleranssi |
| --- | --- | --- | --- |
| 5 | 0 | 0,2 |
| (4–5) | 0,8 | ±0,2 |
| 4 | 1,7 | ±0,3 |
| (3–4) | 2,5 | ±0,35 |
| 3 | 3,4 | ±0,4 |
| (2–3) | 4,8 | ±0,5 |
| 2 | 6,8 | ±0,6 |
| (1–2) | 9,6 | ±0,7 |
| 1 | 13,6 | ±1,0 |

1.3.

Kummankin parin toisen jäsenen on oltava sellainen, että sen ja sen viereisen ensimmäisen jäsenen välinen väriero on seuraava:

Taulukko A22-5

CIELAB-värimallin ja valonkestävyysasteen välinen ero

Valonkestävyysarvo

Ero CIELAB-värimalliin nähden

Toleranssi

5

0

0,2

(4–5)

0,8

±0,2

4

1,7

±0,3

(3–4)

2,5

±0,35

3

3,4

±0,4

(2–3)

4,8

±0,5

2

6,8

±0,6

(1–2)

9,6

±0,7

1

13,6

±1,0

Huomautus 1: Sulkeissa olevia arvoja käytetään ainoastaan 9-portaisessa asteikossa.

Huomautus 2: Asteikon käyttö:

| | Asetetaan alkuperäisestä sinisestä vertailumateriaalista otettu kappale ja samasta materiaalista otettu altistettu näyte vierekkäin samaan tasoon ja samansuuntaisesti. Asetetaan harmaa-asteikko näiden lähelle samaan tasoon. Värinmuutoksen arvioimiseksi ympäröivän alueen tulee olla neutraali harmaa, harmaa-asteikolla arvojen 1 ja 2 keskivaiheilla (suunnilleen N5 Munsell-järjestelmässä). Pohjoisella pallonpuoliskolla pinnat valaistaan pohjoisen taivaan valolla, eteläisellä pallonpuoliskolla eteläisen taivaan valolla. Voidaan käyttää myös vastaavaa valonlähdettä, jonka valaistusvoimakkuus on vähintään 600 luksia. Valon on kohdistuttava pinnoille noin 45 asteen kulmassa, ja tarkastelusuunnan on oltava suunnilleen kohtisuorassa pintojen tasoon nähden. Verrataan alkuperäisen ja altistetun sinisen standardin visuaalista eroa harmaa-asteikon eroihin. |
| --- | --- |

Asetetaan alkuperäisestä sinisestä vertailumateriaalista otettu kappale ja samasta materiaalista otettu altistettu näyte vierekkäin samaan tasoon ja samansuuntaisesti. Asetetaan harmaa-asteikko näiden lähelle samaan tasoon. Värinmuutoksen arvioimiseksi ympäröivän alueen tulee olla neutraali harmaa, harmaa-asteikolla arvojen 1 ja 2 keskivaiheilla (suunnilleen N5 Munsell-järjestelmässä). Pohjoisella pallonpuoliskolla pinnat valaistaan pohjoisen taivaan valolla, eteläisellä pallonpuoliskolla eteläisen taivaan valolla. Voidaan käyttää myös vastaavaa valonlähdettä, jonka valaistusvoimakkuus on vähintään 600 luksia. Valon on kohdistuttava pinnoille noin 45 asteen kulmassa, ja tarkastelusuunnan on oltava suunnilleen kohtisuorassa pintojen tasoon nähden. Verrataan alkuperäisen ja altistetun sinisen standardin visuaalista eroa harmaa-asteikon eroihin.

| | Jos käytetään 5-portaista asteikkoa, näytteen valonkestävyysarvo on se harmaa-asteikon numero, jonka väriero on yhtä suuri kuin alkuperäisen näytteen ja altistetun näytteen väriero. Jos viimeksi mainitun värieron katsotaan olevan lähempänä kahden vierekkäisen parin välistä kuvitteellista kontrastia pikemminkin kuin kunkin parin keskinäistä kontrastia, näytteelle annetaan numeroiden välissä oleva arvo, esimerkiksi 4–5 tai 2–3. Arvo 5 annetaan vain, jos testattavan näytteen ja alkuperäisen materiaalin välillä ei ole havaittavaa eroa. |
| --- | --- |

Jos käytetään 5-portaista asteikkoa, näytteen valonkestävyysarvo on se harmaa-asteikon numero, jonka väriero on yhtä suuri kuin alkuperäisen näytteen ja altistetun näytteen väriero. Jos viimeksi mainitun värieron katsotaan olevan lähempänä kahden vierekkäisen parin välistä kuvitteellista kontrastia pikemminkin kuin kunkin parin keskinäistä kontrastia, näytteelle annetaan numeroiden välissä oleva arvo, esimerkiksi 4–5 tai 2–3. Arvo 5 annetaan vain, jos testattavan näytteen ja alkuperäisen materiaalin välillä ei ole havaittavaa eroa.

| | Jos käytetään 9-portaista asteikkoa, näytteen valonkestävyysarvo on se harmaa-asteikon numero, jonka väriero on lähimpänä alkuperäisen näytteen ja testatun näytteen värieroa. Arvo 5 annetaan vain, jos testattavan näytteen ja alkuperäisen materiaalin välillä ei ole havaittavaa eroa. |
| --- | --- |

Jos käytetään 9-portaista asteikkoa, näytteen valonkestävyysarvo on se harmaa-asteikon numero, jonka väriero on lähimpänä alkuperäisen näytteen ja testatun näytteen värieroa. Arvo 5 annetaan vain, jos testattavan näytteen ja alkuperäisen materiaalin välillä ei ole havaittavaa eroa.

---

LIITE 23

Fluoresoivien heijastavien materiaalien värin ja luminanssisuhteen mittauksessa käytettävän mittausgeometrian kuvaus

Mikroprismaattisissa materiaaleissa havaittavat halo- tai säkenöinti-ilmiöt (ks. huomautus 1) saattavat ilman erityisiä varotoimia vaikuttaa mitattuihin tuloksiin. Liitteen 5 kohdassa 12 esitetään vertailumenetelmä, jossa käytetään suurempia aukkoja mittausgeometriassa CIE 45°a:0° (tai 0°:45°a).

Ihannetapauksessa mittaukset tehdään käyttäen konfiguraatiota CIE 45°a:0° (tai 0°:45°a) eli 45/0-geometriaa (tai 0/45-geometriaa), joka on määritelty CIE:n julkaisussa nro 15. Mittausalueen on oltava vähintään 4,0 cm2.

Tämän mittausgeometrian osalta CIE 15:ssä suositellaan seuraavaa:

| a) | Valaisuaukosta kohdistetaan näytteeseen valoa tasaisesti kaikista suunnista kahden kartion väliin siten, että niiden akselit ovat kohtisuorassa aukkoon nähden ja niiden kärjet osoittavat aukon keskelle. Pienemmän kartion puolikulma on 40° ja suuremman 50°. |
| --- | --- |

a)

Valaisuaukosta kohdistetaan näytteeseen valoa tasaisesti kaikista suunnista kahden kartion väliin siten, että niiden akselit ovat kohtisuorassa aukkoon nähden ja niiden kärjet osoittavat aukon keskelle. Pienemmän kartion puolikulma on 40° ja suuremman 50°.

| b) | Vastaanotin kerää tasaisesti ja arvioi kaiken säteilyn, joka heijastuu kartioon, jonka akseli on kohtisuorassa aukkoon ja kärki osoittaa aukon keskelle puolikulman ollessa 5°. |
| --- | --- |

b)

Vastaanotin kerää tasaisesti ja arvioi kaiken säteilyn, joka heijastuu kartioon, jonka akseli on kohtisuorassa aukkoon ja kärki osoittaa aukon keskelle puolikulman ollessa 5°.

Kehägeometriaa voidaan approksimoida käyttämällä useita renkaan muodostavia valonlähteitä tai useita kuitukimppuja, jotka valaistaan yhdellä valonlähteellä ja jotka muodostavat renkaan, jolloin saadaan geometria CIE 45°c:0° (rengas-/normaaligeometria) (huomautukset 2 ja 3).

Vaihtoehtoisesti voidaan käyttää yhtä valonlähdettä, mutta näytettä pyöritetään mittauksen aikana pyörimisnopeudella, jolla varmistetaan, että mitatun altistuksen aikana tehdään tietty määrä kierroksia ja kaikki aallonpituudet saavat saman painoarvon (huomautukset 2 ja 3).

Lisäksi sekä valonlähteen että vastaanottimen aukon on oltava etäisyyteen nähden riittävän suuri, jotta varmistetaan edellä mainittujen suositusten asianmukainen noudattaminen.

| Huomautus 1: | Halo- tai säkenöinti-ilmiö johtuu säteille ominaisista reiteistä: ne tulevat pinnoitteelle eri kulmista ja heijastuvat siitä eri kulmiin. Tämä ominainen reitti nostaa merkittävästi luminanssisuhdetta ja saattaa vääristää värikoordinaatteja, jos se sisältyy kapeisiin valaistus- ja mittauskeiloihin. Keskimääräinen vaikutus päivänvalon heijastumiseen on yleensä kuitenkin pieni. |
| --- | --- |

Huomautus 1:

| Huomautus 2: | Käytännössä näiden suositusten aivan täydellinen noudattaminen ei ole mahdollista. On tärkeää soveltaa kehäperiaatetta ja sitä, että valaiseminen ja keruu tapahtuvat suunnissa, jotka muodostavat melko suuret avaruuskulmat, koska tämä vähentää edellä mainittujen mikroprismaattisten materiaalien halo- ja säkenöinti-ilmiöiden ja muiden vaihtelujen vaikutusta suhteessa näiden materiaalien geometrisiin ominaisuuksiin. |
| --- | --- |

Huomautus 2:

| Huomautus 3: | Näistä varotoimista huolimatta käytännössä on vaikea saada aikaan suositusten mukainen kehägeometria, mikä aiheuttaa mittausepävarmuutta. |
| --- | --- |

Huomautus 3:

---

LIITE 24

Esimerkkejä hyväksyntämerkeistä

Kuva 24-I

Yksittäisten heijastinlaitteiden merkinnät – esimerkkejä

| Huomautus: | Yllä oleva hyväksyntänumero on asetettava lähelle ympyrän sisään merkittyä E-kirjainta, mutta sen sijainnilla ympyrään nähden ei ole merkitystä. Hyväksyntänumeron numerot on asetettava samansuuntaisesti kuin E-kirjain. Luokkaa merkitsevien merkintöjen on oltava hyväksyntänumeron vastakkaisella puolella. Tyyppihyväksyntäviranomaisten tulee välttää käyttämästä hyväksyntänumeroita I A, I B, III A, III B ja IV A, jotka saatetaan sekoittaa luokkamerkintöihin I A, I B, III A, III B ja IV A.
  Piirroksissa esitetään erilaisia mahdollisia asetteluja, ja ne on tarkoitettu vain esimerkeiksi. |
| --- | --- |

Huomautus:

Piirroksissa esitetään erilaisia mahdollisia asetteluja, ja ne on tarkoitettu vain esimerkeiksi.

| | Malli A:
  Tämä heijastinlaitteeseen kiinnitetty hyväksyntämerkintä osoittaa, että kyseisen laitteen tyyppi on hyväksytty Alankomaissa (E 4) hyväksyntänumerolla 150R00-216. Hyväksyntänumero osoittaa, että hyväksyntä on myönnetty tämän säännön alkuperäisen version mukaisin vaatimuksin.
  a = ks. taulukko 1 |
| --- | --- |
| | Malli B:
  Sama laite kuin mallissa A, eri sijoittelu. |
| | Malli C:
  Sama laite kuin mallissa A, eri sijoittelu. |

Image 226

Malli A:

Tämä heijastinlaitteeseen kiinnitetty hyväksyntämerkintä osoittaa, että kyseisen laitteen tyyppi on hyväksytty Alankomaissa (E 4) hyväksyntänumerolla 150R00-216. Hyväksyntänumero osoittaa, että hyväksyntä on myönnetty tämän säännön alkuperäisen version mukaisin vaatimuksin.

a = ks. taulukko 1

Image 227

Malli B:

Sama laite kuin mallissa A, eri sijoittelu.

Image 228

Malli C:

Sama laite kuin mallissa A, eri sijoittelu.

Kuva A24-II

Yksinkertaistettu merkintä ryhmitetyille, yhdistetyille tai rakenteellisesti yhdistetyille laitteille – esimerkkejä

| Huomautus: | Nämä kaksi hyväksyntämerkintäesimerkkiä, mallit D ja E, esittävät kolmea mahdollista merkintätyyppiä valaisinlaitteessa, jossa kaksi tai useampia valaisimia on osana samaa ryhmitettyjen, yhdistettyjen tai rakenteellisesti yhdistettyjen valaisimien ryhmää. |
| --- | --- |

Huomautus:

| | Malli D: |
| --- | --- |
| | Malli E: |

Image 229

Malli D:

Image 230

Malli E:

Image 231

  Kuva A24-III Heijastavien merkintöjen materiaalin hyväksyntämerkki – esimerkki

a = ks. taulukko 1

Image 232

  Kuva A24-IV Hitaan ajoneuvon takamerkintäkilven hyväksyntämerkki – esimerkki

a = ks. taulukko 1

Image 233

  Kuva A24-V Varoituskolmion hyväksyntämerkki – esimerkki

a = ks. taulukko 1

---

LIITE 25

Ohjeet takamerkintäkilpien asentamiseksi rakenteellisesti hitaisiin ajoneuvoihin ja niiden perävaunuihin

1.

Viranomaisten suositellaan edellyttävän, että hitaat ajoneuvot, joiden suurin rakenteellinen nopeus on enintään 30 km/h, varustetaan tämän säännön ja sen soveltamisalaa koskevien erityisvaatimusten mukaisilla ”hitaiden ajoneuvojen ja niiden perävaunujen takamerkintäkilvillä” tässä liitteessä annettujen ohjeiden mukaisesti.

2.   Soveltamisala

Näiden ohjeiden päätarkoituksena on määrittää vaatimukset takamerkintäkilpien asentamiselle, asettelulle, sijainnille ja geometriselle näkyvyydelle hitaissa ajoneuvoissa ja niiden perävaunuissa, joiden suurin rakenteellinen nopeus on enintään 30 km/h. Kilpien käyttö parantaa näiden ajoneuvojen näkyvyyttä ja tekee ne helposti tunnistettaviksi.

3.   Lukumäärä

Vähintään yksi.

4.   Asettelu

Takamerkintäkilpien on oltava tyyppihyväksyttyjä ja tämän säännön vaatimusten mukaisia.

Takamerkintäkilven kärjen on oltava ylöspäin suunnattu.

Takamerkintäkilven mikään osa ei saa olla enempää kuin 5 asteen kulmassa suhteessa poikittaiseen pystytasoon, joka on suorassa kulmassa ajoneuvon pituusakseliin nähden, ja kaikkien kilven osien oltava suunnattu taaksepäin.

5.   Sijainti

| Leveyssuunnassa | : | Jos takamerkintäkilpiä on vain yksi, sen on oltava ajoneuvon pituussuuntaisen keskitason vastakkaisella puolella siihen nähden kummanpuoleinen liikenne rekisteröintimaassa on. |
| --- | --- | --- |
| Korkeussuunnassa | : | Vähintään 250 mm (alareuna) ja enintään 1 500 mm (yläreuna) maanpinnasta. |
| Pituussuunnassa | : | Ajoneuvon takaosassa. |

Leveyssuunnassa

:

Jos takamerkintäkilpiä on vain yksi, sen on oltava ajoneuvon pituussuuntaisen keskitason vastakkaisella puolella siihen nähden kummanpuoleinen liikenne rekisteröintimaassa on.

Korkeussuunnassa

:

Vähintään 250 mm (alareuna) ja enintään 1 500 mm (yläreuna) maanpinnasta.

Pituussuunnassa

:

Ajoneuvon takaosassa.

6.   Geometrinen näkyvyys

| Vaakakulma | : | 30° astetta sisäänpäin ja ulospäin; ajoneuvon välttämättömien rakenneosien sallitaan peittävän enintään 10 prosenttia takamerkintäkilven pinnasta. |
| --- | --- | --- |
| Pystykulma | : | 15° vaakatason ylä- ja alapuolelle. |
| Suunta | : | taaksepäin. |

Vaakakulma

:

30° astetta sisäänpäin ja ulospäin; ajoneuvon välttämättömien rakenneosien sallitaan peittävän enintään 10 prosenttia takamerkintäkilven pinnasta.

Pystykulma

:

15° vaakatason ylä- ja alapuolelle.

Suunta

:

taaksepäin.

---