# Europos Sąjungos L 392/2021

| | ISSN 1977-0723 |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | L 392 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Teisės aktai | 64 metai2021m. lapkričio 5d. |

ISSN 1977-0723

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

L 392

Leidimas lietuvių kalba

Teisės aktai

64 metai2021m. lapkričio 5d.

---

| Turinys | | II   Ne teisėkūros procedūra priimami aktai | Puslapis |
| --- | --- | --- | --- |
| | | TARPTAUTINIAIS SUSITARIMAIS ĮSTEIGTŲ ORGANŲ PRIIMTI AKTAI |
| | * | JT taisyklė Nr. 94 Vienodos nuostatos dėl transporto priemonių patvirtinimo, atsižvelgiant į keleivių apsaugą priekinio susidūrimo atveju [2021/1860] | 1 |
| | * | JT taisyklė Nr. 95 Vienodos transporto priemonių patvirtinimo nuostatos dėl keleivių apsaugos šoninio susidūrimo metu [2021/1861] | 62 |
| | * | JT taisyklė Nr. 137 Vienodos transporto priemonių patvirtinimo, atsižvelgiant į apsaugos sistemą priekinio susidūrimo atveju, nuostatos [2021/1862] | 130 |

Turinys

II   Ne teisėkūros procedūra priimami aktai

Puslapis

TARPTAUTINIAIS SUSITARIMAIS ĮSTEIGTŲ ORGANŲ PRIIMTI AKTAI

*

JT taisyklė Nr. 94 Vienodos nuostatos dėl transporto priemonių patvirtinimo, atsižvelgiant į keleivių apsaugą priekinio susidūrimo atveju [2021/1860]

1

*

JT taisyklė Nr. 95 Vienodos transporto priemonių patvirtinimo nuostatos dėl keleivių apsaugos šoninio susidūrimo metu [2021/1861]

62

*

JT taisyklė Nr. 137 Vienodos transporto priemonių patvirtinimo, atsižvelgiant į apsaugos sistemą priekinio susidūrimo atveju, nuostatos [2021/1862]

130

| LT | Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.
  Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė. |
| --- | --- |

LT

Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.

Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė.

---

II Ne teisėkūros procedūra priimami aktai

TARPTAUTINIAIS SUSITARIMAIS ĮSTEIGTŲ ORGANŲ PRIIMTI AKTAI

| 2021 11 5 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 392/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2021 11 5

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 392/1

---

Pagal tarptautinę viešąją teisę juridinę galią turi tik JT EEK tekstų originalai. Šios taisyklės statusas ir įsigaliojimo data turėtų būti tikrinami pagal paskutinę statusą nurodančio JT EEK dokumento TRANS/WP.29/343 versiją, kurią galima rasti https://unece.org/status-1958-agreement-and-annexed-regulations

JT taisyklė Nr. 94 „Vienodos nuostatos dėl transporto priemonių patvirtinimo, atsižvelgiant į keleivių apsaugą priekinio susidūrimo atveju“ [2021/1860]

Įtrauktas visas galiojantis tekstas, įskaitant:

Įtrauktas visas galiojantis tekstas, įskaitant:

04 serijos pakeitimai. Įsigaliojimo data – 2021 m. birželio 9 d.

TURINYS

TAISYKLĖ

| 1. | Taikymo sritis |
| --- | --- |

1.

| 2. | Apibrėžtys |
| --- | --- |

2.

| 3. | Patvirtinimo paraiška |
| --- | --- |

3.

| 4. | Patvirtinimas |
| --- | --- |

4.

| 5. | Sąlygos |
| --- | --- |

5.

| 6. | Transporto priemonių, kuriose įrengtos oro pagalvės, naudotojų instrukcijos |
| --- | --- |

6.

| 7. | Transporto priemonių tipo pakeitimai ir patvirtinto tipo išplėtimas |
| --- | --- |

7.

| 8. | Gamybos atitiktis |
| --- | --- |

8.

| 9. | Sankcijos už gamybos neatitiktį |
| --- | --- |

9.

| 10. | Visiškas gamybos nutraukimas |
| --- | --- |

10.

| 11. | Už patvirtinimo bandymus atsakingų techninių tarnybų ir tipo patvirtinimo institucijų pavadinimai bei adresai |
| --- | --- |

11.

| 12. | Pereinamojo laikotarpio nuostatos |
| --- | --- |

12.

PRIEDAI

| 1. | Pranešimas |
| --- | --- |

1.

| 2. | Patvirtinimo ženklų išdėstymas |
| --- | --- |

2.

| 3. | Bandymų procedūra |
| --- | --- |

3.

| 4. | Galvos apsaugos kriterijus (GAK) ir 3 ms galvos pagreičio kriterijus |
| --- | --- |

4.

| 5. | Manekenų parengimas ir montavimas, apsaugos sistemų sureguliavimas |
| --- | --- |

5.

| 6. | H taško ir tikrojo liemens polinkio kampo nustatymo tvarka motorinių transporto priemonių sėdimosiose vietose |
| --- | --- |

6.

| 1 priedėlis. | Erdvinio H taško įrenginio aprašas (3-D H įrenginys) |
| --- | --- |

1 priedėlis.

| 2 priedėlis. | Trimatė atskaitos sistema |
| --- | --- |

2 priedėlis.

| 3 priedėlis. | Sėdimųjų vietų atskaitos duomenys |
| --- | --- |

3 priedėlis.

| 7. | Bandymo su vežimėlio procedūra |
| --- | --- |

7.

| Priedėlis. | Ekvivalentiškumo kreivė. Leidžiamojo nuokrypio intervalas ΔV = f(t) |
| --- | --- |

Priedėlis.

| 8. | Matavimo bandymams naudojama matavimo technika. Prietaisai |
| --- | --- |

8.

| 9. | Deformuojamosios kliūties apibrėžtis |
| --- | --- |

9.

| 10. | Manekeno blauzdos ir pėdos sertifikavimo metodika |
| --- | --- |

10.

| 11. | Transporto priemonių su elektrine jėgos pavara bandymų procedūros |
| --- | --- |

11.

1.   TAIKYMO SRITIS

Ši taisyklė taikoma M1 kategorijos transporto priemonėms (1), kurių bendra leidžiamoji masė neviršija 3 500 kg, ir N1 kategorijos transporto priemonėms, kurių bendra leidžiamoji masė neviršija 2 500 kg; gamintojo prašymu gali būti tvirtinamos kitos transporto priemonės.

1

1

1

2.   APIBRĖŽTYS

Šioje taisyklėje:

| 2.1. | Apsaugos sistema – vidaus įranga ir įtaisai keleiviams apsaugoti, kuriais užtikrinama, kad būtų laikomasi 5 dalyje nustatytų reikalavimų. |
| --- | --- |

2.1.

Apsaugos sistema – vidaus įranga ir įtaisai keleiviams apsaugoti, kuriais užtikrinama, kad būtų laikomasi 5 dalyje nustatytų reikalavimų.

| 2.2. | Apsaugos sistemos tipas – apsaugos įtaisai, kurių nesiskiria šios pagrindinės savybės: | technologija; |
| --- | --- | --- |

2.2.

Apsaugos sistemos tipas – apsaugos įtaisai, kurių nesiskiria šios pagrindinės savybės:

technologija;

| | geometrija; |
| --- | --- |

geometrija;

| | sudedamosios medžiagos. |
| --- | --- |

sudedamosios medžiagos.

| 2.3. | Transporto priemonės plotis – atstumas tarp dviejų išilginei vidurinei (transporto priemonės) plokštumai lygiagrečių plokštumų, susiliečiančių su transporto priemone abejose minėtosios plokštumos pusėse, išskyrus išorinius netiesioginio matymo įtaisus, šoninius gabaritinius žibintus, padangų slėgio indikatorius, posūkio rodiklių žibintus, gabaritinius žibintus, lanksčius purvasargius ir deformuotas šonines padangos sieneles tiesiogiai virš padangos sąlyčio su žemės paviršiumi taško. |
| --- | --- |

2.3.

Transporto priemonės plotis – atstumas tarp dviejų išilginei vidurinei (transporto priemonės) plokštumai lygiagrečių plokštumų, susiliečiančių su transporto priemone abejose minėtosios plokštumos pusėse, išskyrus išorinius netiesioginio matymo įtaisus, šoninius gabaritinius žibintus, padangų slėgio indikatorius, posūkio rodiklių žibintus, gabaritinius žibintus, lanksčius purvasargius ir deformuotas šonines padangos sieneles tiesiogiai virš padangos sąlyčio su žemės paviršiumi taško.

| 2.4. | Užlaida – su kliūties priekine dalimi sutampančio transporto priemonės pločio procentinė dalis. |
| --- | --- |

2.4.

Užlaida – su kliūties priekine dalimi sutampančio transporto priemonės pločio procentinė dalis.

| 2.5. | Deformuojamosios kliūties priekinė dalis – standaus bloko priekyje pritvirtinta gniuždomoji dalis. |
| --- | --- |

2.5.

Deformuojamosios kliūties priekinė dalis – standaus bloko priekyje pritvirtinta gniuždomoji dalis.

| 2.6. | Transporto priemonės tipas – motorinės transporto priemonės, kurių nesiskiria šios pagrindinės savybės: |
| --- | --- |

2.6.

Transporto priemonės tipas – motorinės transporto priemonės, kurių nesiskiria šios pagrindinės savybės:

| 2.6.1. | transporto priemonės ilgis ir plotis, atsižvelgiant į neigiamą šių matmenų poveikį šioje taisyklėje nustatyto susidūrimo bandymo rezultatams; |
| --- | --- |

2.6.1.

transporto priemonės ilgis ir plotis, atsižvelgiant į neigiamą šių matmenų poveikį šioje taisyklėje nustatyto susidūrimo bandymo rezultatams;

| 2.6.2. | prieš vairuotojo sėdynės R tašką kertančią skersinę plokštumą esančios transporto priemonės dalies konstrukcija, matmenys, linijos ir medžiagos, atsižvelgiant į neigiamą jų poveikį šioje taisyklėje nustatyto susidūrimo bandymo rezultatams; |
| --- | --- |

2.6.2.

prieš vairuotojo sėdynės R tašką kertančią skersinę plokštumą esančios transporto priemonės dalies konstrukcija, matmenys, linijos ir medžiagos, atsižvelgiant į neigiamą jų poveikį šioje taisyklėje nustatyto susidūrimo bandymo rezultatams;

| 2.6.3. | keleivių salono linijos bei vidaus matmenys ir apsaugos sistemos tipas, atsižvelgiant į neigiamą jų poveikį šioje taisyklėje nustatyto susidūrimo bandymo rezultatams; |
| --- | --- |

2.6.3.

keleivių salono linijos bei vidaus matmenys ir apsaugos sistemos tipas, atsižvelgiant į neigiamą jų poveikį šioje taisyklėje nustatyto susidūrimo bandymo rezultatams;

| 2.6.4. | variklio įrengimo vieta (priekyje, gale ar centre) ir kryptis (skersai, išilgai), atsižvelgiant į neigiamą šių kriterijų poveikį šioje taisyklėje nustatyto susidūrimo bandymo rezultatams; |
| --- | --- |

2.6.4.

variklio įrengimo vieta (priekyje, gale ar centre) ir kryptis (skersai, išilgai), atsižvelgiant į neigiamą šių kriterijų poveikį šioje taisyklėje nustatyto susidūrimo bandymo rezultatams;

| 2.6.5. | masė be krovinio, atsižvelgiant į neigiamą poveikį šioje taisyklėje nustatyto susidūrimo bandymo rezultatams; |
| --- | --- |

2.6.5.

masė be krovinio, atsižvelgiant į neigiamą poveikį šioje taisyklėje nustatyto susidūrimo bandymo rezultatams;

| 2.6.6. | gamintojo siūlomos neprivalomos priemonės arba įranga, atsižvelgiant į neigiamą jų poveikį šioje taisyklėje nustatyto susidūrimo bandymo rezultatams; |
| --- | --- |

2.6.6.

gamintojo siūlomos neprivalomos priemonės arba įranga, atsižvelgiant į neigiamą jų poveikį šioje taisyklėje nustatyto susidūrimo bandymo rezultatams;

| 2.6.7. | įkraunamųjų energijos kaupimo sistemų įrengimo transporto priemonėje vieta, atsižvelgiant į neigiamą jų poveikį šioje taisyklėje nustatyto susidūrimo bandymo rezultatams. |
| --- | --- |

2.6.7.

įkraunamųjų energijos kaupimo sistemų įrengimo transporto priemonėje vieta, atsižvelgiant į neigiamą jų poveikį šioje taisyklėje nustatyto susidūrimo bandymo rezultatams.

| 2.7. | Keleivių salonas |
| --- | --- |

2.7.

Keleivių salonas

| 2.7.1. | Keleivių salonas keleivių apsaugos požiūriu – keleiviams skirta vieta, kurią riboja stogas, grindys, šoninės sienos, durys, išoriniai stiklai, priekinė pertvara ir galinės salono pertvaros plokštuma arba galinės sėdynės atlošo plokštuma. |
| --- | --- |

2.7.1.

Keleivių salonas keleivių apsaugos požiūriu – keleiviams skirta vieta, kurią riboja stogas, grindys, šoninės sienos, durys, išoriniai stiklai, priekinė pertvara ir galinės salono pertvaros plokštuma arba galinės sėdynės atlošo plokštuma.

| 2.7.2. | Keleivių salonas elektrinių įtaisų saugos vertinimo požiūriu – keleiviams skirta vieta, kurią riboja stogas, grindys, šoninės sienos, durys, išoriniai stiklai, priekinė ir galinė pertvaros arba galinės durys, taip pat elektros grandinių barjerai ir gaubtai keleiviams apsaugoti nuo tiesioginio sąlyčio su įtampingosiomis dalimis. |
| --- | --- |

2.7.2.

Keleivių salonas elektrinių įtaisų saugos vertinimo požiūriu – keleiviams skirta vieta, kurią riboja stogas, grindys, šoninės sienos, durys, išoriniai stiklai, priekinė ir galinė pertvaros arba galinės durys, taip pat elektros grandinių barjerai ir gaubtai keleiviams apsaugoti nuo tiesioginio sąlyčio su įtampingosiomis dalimis.

| 2.8. | R taškas – kiekvienos sėdynės atskaitos taškas, kurį, kaip nurodyta 6 priede, transporto priemonės gamintojas nustato atsižvelgdamas į transporto priemonės konstrukciją. |
| --- | --- |

2.8.

R taškas – kiekvienos sėdynės atskaitos taškas, kurį, kaip nurodyta 6 priede, transporto priemonės gamintojas nustato atsižvelgdamas į transporto priemonės konstrukciją.

| 2.9. | H taškas – kiekvienos sėdynės atskaitos taškas, kurį už patvirtinimą atsakinga techninė tarnyba nustato 6 priede aprašyta tvarka. |
| --- | --- |

2.9.

H taškas – kiekvienos sėdynės atskaitos taškas, kurį už patvirtinimą atsakinga techninė tarnyba nustato 6 priede aprašyta tvarka.

| 2.10. | Nepakrautos transporto priemonės masė – parengtos eksploatuoti transporto priemonės masė be keleivių ir krovinio, bet su degalais, aušinimo skysčiu, tepalu, įrankiais ir atsarginiu ratu (jei visa tai gamintojas priskiria standartinei įrangai). |
| --- | --- |

2.10.

Nepakrautos transporto priemonės masė – parengtos eksploatuoti transporto priemonės masė be keleivių ir krovinio, bet su degalais, aušinimo skysčiu, tepalu, įrankiais ir atsarginiu ratu (jei visa tai gamintojas priskiria standartinei įrangai).

| 2.11. | Oro pagalvė – saugos diržus ir keleivių apsaugos sistemas papildantis motorinėse transporto priemonėse įrengiamas įtaisas, t. y. sistemos, kurios stipraus susidūrimo metu automatiškai išpučia tamprią konstrukciją su viduje užpildytomis suslėgtosiomis dujomis, padedančią sumažinti vienos ar keleto transporto priemonės keleivio kūno dalių sąlytį su keleivių salono vidaus detalėmis. |
| --- | --- |

2.11.

Oro pagalvė – saugos diržus ir keleivių apsaugos sistemas papildantis motorinėse transporto priemonėse įrengiamas įtaisas, t. y. sistemos, kurios stipraus susidūrimo metu automatiškai išpučia tamprią konstrukciją su viduje užpildytomis suslėgtosiomis dujomis, padedančią sumažinti vienos ar keleto transporto priemonės keleivio kūno dalių sąlytį su keleivių salono vidaus detalėmis.

| 2.12. | Keleivio oro pagalvė – oro pagalvės įtaisas ne vairuotojo sėdynėje sėdinčiam (-tiems) keleiviui (-iams) apsaugoti įvykus priekiniam susidūrimui. |
| --- | --- |

2.12.

Keleivio oro pagalvė – oro pagalvės įtaisas ne vairuotojo sėdynėje sėdinčiam (-tiems) keleiviui (-iams) apsaugoti įvykus priekiniam susidūrimui.

| 2.13. | Aukštoji įtampa – elektrinio komponento arba grandinės nuolatinės srovės darbinė įtampa, kuri yra didesnė nei 60 V, bet ne didesnė nei 1 500 V, arba kurios efektinė kintamoji srovė (rms) yra didesnė nei 30 V, bet ne didesnė nei 1 000 V. |
| --- | --- |

2.13.

Aukštoji įtampa – elektrinio komponento arba grandinės nuolatinės srovės darbinė įtampa, kuri yra didesnė nei 60 V, bet ne didesnė nei 1 500 V, arba kurios efektinė kintamoji srovė (rms) yra didesnė nei 30 V, bet ne didesnė nei 1 000 V.

| 2.14. | Įkraunamoji elektros energijos kaupimo sistema (ĮEEKS) – įkraunama energijos kaupimo sistema, tiekianti elektros energiją elektrinei varymo sistemai.
  Baterija, kurios pirminė paskirtis yra tiekti energiją variklio paleidimo ir (arba) apšvietimo, ir (arba) kitoms transporto priemonės pagalbinės įrangos sistemoms, nelaikoma ĮEEKS.
  ĮEEKS gali apimti reikalingas laikiklių, šilumos valdymo, elektroninio valdymo įtaisų ir gaubtų sistemas. |
| --- | --- |

2.14.

Įkraunamoji elektros energijos kaupimo sistema (ĮEEKS) – įkraunama energijos kaupimo sistema, tiekianti elektros energiją elektrinei varymo sistemai.

Baterija, kurios pirminė paskirtis yra tiekti energiją variklio paleidimo ir (arba) apšvietimo, ir (arba) kitoms transporto priemonės pagalbinės įrangos sistemoms, nelaikoma ĮEEKS.

ĮEEKS gali apimti reikalingas laikiklių, šilumos valdymo, elektroninio valdymo įtaisų ir gaubtų sistemas.

| 2.15. | Elektros grandinių barjeras – detalė, apsauganti nuo tiesioginio sąlyčio su įtampingosiomis dalimis. |
| --- | --- |

2.15.

Elektros grandinių barjeras – detalė, apsauganti nuo tiesioginio sąlyčio su įtampingosiomis dalimis.

| 2.16. | Elektrinė jėgos pavara – elektrinė grandinė, kuriai priklauso traukos variklis (-iai) ir gali priklausyti ĮEEKS, elektros energijos keitimo sistema, elektroniniai keitikliai, susijusių kabelių sąranka su jungtimis ir prijungimo sistema ĮEEKS įkrauti. |
| --- | --- |

2.16.

Elektrinė jėgos pavara – elektrinė grandinė, kuriai priklauso traukos variklis (-iai) ir gali priklausyti ĮEEKS, elektros energijos keitimo sistema, elektroniniai keitikliai, susijusių kabelių sąranka su jungtimis ir prijungimo sistema ĮEEKS įkrauti.

| 2.17. | Įtampingoji dalis – laidžioji dalis (-ys), įsielektrinanti (-čios) įprasto naudojimo metu; |
| --- | --- |

2.17.

Įtampingoji dalis – laidžioji dalis (-ys), įsielektrinanti (-čios) įprasto naudojimo metu;

| 2.18. | Atvira laidžioji dalis – laidžioji dalis, kurią galima paliesti, jeigu taikomos IPXXB apsaugos lygio nuostatos, ir kuria paprastai neteka elektros srovė, tačiau kuria ji gali tekėti pažeidus izoliaciją. Prie jų priskiriamos po gaubtu esančios detalės, kurias galima pašalinti nenaudojant įrankių. |
| --- | --- |

2.18.

Atvira laidžioji dalis – laidžioji dalis, kurią galima paliesti, jeigu taikomos IPXXB apsaugos lygio nuostatos, ir kuria paprastai neteka elektros srovė, tačiau kuria ji gali tekėti pažeidus izoliaciją. Prie jų priskiriamos po gaubtu esančios detalės, kurias galima pašalinti nenaudojant įrankių.

| 2.19. | Tiesioginis sąlytis – asmenų sąlytis su įtampingosiomis dalimis. |
| --- | --- |

2.19.

Tiesioginis sąlytis – asmenų sąlytis su įtampingosiomis dalimis.

| 2.20. | Netiesioginis sąlytis – asmenų sąlytis su atviromis laidžiosiomis dalimis. |
| --- | --- |

2.20.

Netiesioginis sąlytis – asmenų sąlytis su atviromis laidžiosiomis dalimis.

| 2.21. | IPXXB apsaugos lygis – apsauga nuo sąlyčio su įtampingosiomis dalimis, kurią galima užtikrinti elektros grandinių barjeru arba gaubtu ir išbandyti naudojant sudurtinį bandomąjį pirštą (IPXXB apsaugos lygis), kaip aprašyta 11 priedo 4 dalyje. |
| --- | --- |

2.21.

IPXXB apsaugos lygis – apsauga nuo sąlyčio su įtampingosiomis dalimis, kurią galima užtikrinti elektros grandinių barjeru arba gaubtu ir išbandyti naudojant sudurtinį bandomąjį pirštą (IPXXB apsaugos lygis), kaip aprašyta 11 priedo 4 dalyje.

| 2.22. | Darbinė įtampa – gamintojo nurodyta aukščiausioji elektrinės grandinės efektinė įtampos vertė, kuri gali atsirasti tarp bet kurių laidžiųjų dalių atviros grandinės sąlygomis arba įprasto veikimo sąlygomis. Jeigu elektrinė grandinė atskirta galvaniniu izoliatoriumi, atitinkamai nustatoma kiekvienos atskirtos grandinės darbinė įtampa. |
| --- | --- |

2.22.

Darbinė įtampa – gamintojo nurodyta aukščiausioji elektrinės grandinės efektinė įtampos vertė, kuri gali atsirasti tarp bet kurių laidžiųjų dalių atviros grandinės sąlygomis arba įprasto veikimo sąlygomis. Jeigu elektrinė grandinė atskirta galvaniniu izoliatoriumi, atitinkamai nustatoma kiekvienos atskirtos grandinės darbinė įtampa.

| 2.23. | Prijungimo sistema įkraunamajai energijos kaupimo sistemai (ĮEEKS) įkrauti – ĮEEKS įkrovimo iš išorinio maitinimo šaltinio elektrinė grandinė, įskaitant transporto priemonės elektros maitinimo kištuką. |
| --- | --- |

2.23.

Prijungimo sistema įkraunamajai energijos kaupimo sistemai (ĮEEKS) įkrauti – ĮEEKS įkrovimo iš išorinio maitinimo šaltinio elektrinė grandinė, įskaitant transporto priemonės elektros maitinimo kištuką.

| 2.24. | Elektrinė važiuoklė – elektriškai sujungtų laidžiųjų dalių, kurių potencialai naudojami kaip atskaitos taškas, rinkinys. |
| --- | --- |

2.24.

Elektrinė važiuoklė – elektriškai sujungtų laidžiųjų dalių, kurių potencialai naudojami kaip atskaitos taškas, rinkinys.

| 2.25. | Elektros grandinė – sujungtų įtampingųjų dalių sąranka, suprojektuota taip, kad ją būtų galima įkrauti įprasto naudojimo metu. |
| --- | --- |

2.25.

Elektros grandinė – sujungtų įtampingųjų dalių sąranka, suprojektuota taip, kad ją būtų galima įkrauti įprasto naudojimo metu.

| 2.26. | Elektros energijos keitimo sistema – elektriniam varytuvui elektros energiją gaminanti ir tiekianti sistema (pvz., kuro elementas). |
| --- | --- |

2.26.

Elektros energijos keitimo sistema – elektriniam varytuvui elektros energiją gaminanti ir tiekianti sistema (pvz., kuro elementas).

| 2.27. | Elektroninis keitiklis – prietaisas, kuriuo galima kontroliuoti ir (arba) keisti elektriniam varytuvui tiekiamą elektros energiją; |
| --- | --- |

2.27.

Elektroninis keitiklis – prietaisas, kuriuo galima kontroliuoti ir (arba) keisti elektriniam varytuvui tiekiamą elektros energiją;

| 2.28. | Gaubtas – vidinius mazgus gaubianti ir nuo tiesioginio sąlyčio bet kuria kryptimi apsauganti dalis. |
| --- | --- |

2.28.

Gaubtas – vidinius mazgus gaubianti ir nuo tiesioginio sąlyčio bet kuria kryptimi apsauganti dalis.

| 2.29. | Aukštosios įtampos šyna – elektrinė grandinė, įskaitant prijungimo sistemą ĮEEKS įkrauti esant aukštajai įtampai.
  Jeigu elektros grandinės yra tarpusavyje galvaniškai sujungtos ir atitinka tam tikras įtampos sąlygas, aukštosios įtampos šynai priskiriami tik tie elektros grandinės komponentai ar dalys, kurie veikia esant aukštajai įtampai. |
| --- | --- |

2.29.

Aukštosios įtampos šyna – elektrinė grandinė, įskaitant prijungimo sistemą ĮEEKS įkrauti esant aukštajai įtampai.

Jeigu elektros grandinės yra tarpusavyje galvaniškai sujungtos ir atitinka tam tikras įtampos sąlygas, aukštosios įtampos šynai priskiriami tik tie elektros grandinės komponentai ar dalys, kurie veikia esant aukštajai įtampai.

| 2.30. | Ištisinis izoliatorius – kabelių sąrankos izoliacinė danga, kuria apvelkamos ir nuo bet kokio tiesioginio sąlyčio apsaugomos įtampingosios dalys. |
| --- | --- |

2.30.

Ištisinis izoliatorius – kabelių sąrankos izoliacinė danga, kuria apvelkamos ir nuo bet kokio tiesioginio sąlyčio apsaugomos įtampingosios dalys.

| 2.31. | Automatinis atjungiklis – įtaisas, kuris suveikęs elektriškai izoliuoja elektros energijos šaltinius nuo likusios elektrinės jėgos pavaros aukštosios įtampos grandinės dalies. |
| --- | --- |

2.31.

Automatinis atjungiklis – įtaisas, kuris suveikęs elektriškai izoliuoja elektros energijos šaltinius nuo likusios elektrinės jėgos pavaros aukštosios įtampos grandinės dalies.

| 2.32. | Atviroji traukos baterija – skystojo tipo baterija, kurią reikia pripildyti skysčio ir kuri į atmosferą išskiria vandenilio dujas. |
| --- | --- |

2.32.

Atviroji traukos baterija – skystojo tipo baterija, kurią reikia pripildyti skysčio ir kuri į atmosferą išskiria vandenilio dujas.

| 2.33. | Automatinė durų užrakto sistema – sistema, kuri, esant tam tikram nustatytam greičiui arba bet kuriai kitai gamintojo nustatytai sąlygai, automatiškai užrakina duris. |
| --- | --- |

2.33.

Automatinė durų užrakto sistema – sistema, kuri, esant tam tikram nustatytam greičiui arba bet kuriai kitai gamintojo nustatytai sąlygai, automatiškai užrakina duris.

| 2.34. | Poslinkio sistema – įtaisas, kuriuo sėdynę arba vieną iš jos dalių galima pastumti į kitą vietą ir (arba) pasukti be fiksuotos tarpinės padėties, kad keleiviai galėtų patekti į vietą, esančią už tos sėdynės, ir iš ten išeiti. |
| --- | --- |

2.34.

Poslinkio sistema – įtaisas, kuriuo sėdynę arba vieną iš jos dalių galima pastumti į kitą vietą ir (arba) pasukti be fiksuotos tarpinės padėties, kad keleiviai galėtų patekti į vietą, esančią už tos sėdynės, ir iš ten išeiti.

| 2.35. | Kopėtinis rėmas – važiuoklė, sukonstruota iš dviejų išilginių bėgių, sujungtų skersiniais strypais, turinti iš plokščių ant tų bėgių sukonstruotą kabiną. |
| --- | --- |

2.35.

Kopėtinis rėmas – važiuoklė, sukonstruota iš dviejų išilginių bėgių, sujungtų skersiniais strypais, turinti iš plokščių ant tų bėgių sukonstruotą kabiną.

| 2.36. | Vandeninis elektrolitas – elektrolitas, kurio tirpiklis yra vanduo (tokių medžiagų kaip rūgštys ir šarmai), kuriame jis disocijuoja į laidžiuosius jonus. |
| --- | --- |

2.36.

Vandeninis elektrolitas – elektrolitas, kurio tirpiklis yra vanduo (tokių medžiagų kaip rūgštys ir šarmai), kuriame jis disocijuoja į laidžiuosius jonus.

| 2.37. | Elektrolitų nuotėkis – skysto pavidalo elektrolitų nuotėkis iš ĮEEKS. |
| --- | --- |

2.37.

Elektrolitų nuotėkis – skysto pavidalo elektrolitų nuotėkis iš ĮEEKS.

| 2.38. | Nevandeninis elektrolitas – elektrolitas, kurio tirpiklis nėra vanduo. |
| --- | --- |

2.38.

Nevandeninis elektrolitas – elektrolitas, kurio tirpiklis nėra vanduo.

| 2.39. | Įprastos eksploatacijos sąlygos – veikimo režimai ir sąlygos, kurie pagrįstai gali būti taikomi tada, kai transporto priemonė įprastai eksploatuojama, įskaitant važiavimą teisiškai leidžiamu greičiu, stovėjimą arba sustojimą sustojus eismui, taip pat įkrovimą naudojant įkroviklius, suderinamus su specialiais transporto priemonėje įrengtais įkrovimo įvadais. Prie jų nepriskiriamos sąlygos, kai transporto priemonė apgadinama įvykus susidūrimui, kelyje esančių pašalinių daiktų ar vandalų, apdega ar patenka į vandenį arba yra tokios būklės, kai reikia atlikti techninę priežiūrą arba ji atliekama. |
| --- | --- |

2.39.

Įprastos eksploatacijos sąlygos – veikimo režimai ir sąlygos, kurie pagrįstai gali būti taikomi tada, kai transporto priemonė įprastai eksploatuojama, įskaitant važiavimą teisiškai leidžiamu greičiu, stovėjimą arba sustojimą sustojus eismui, taip pat įkrovimą naudojant įkroviklius, suderinamus su specialiais transporto priemonėje įrengtais įkrovimo įvadais. Prie jų nepriskiriamos sąlygos, kai transporto priemonė apgadinama įvykus susidūrimui, kelyje esančių pašalinių daiktų ar vandalų, apdega ar patenka į vandenį arba yra tokios būklės, kai reikia atlikti techninę priežiūrą arba ji atliekama.

| 2.40. | Specialios įtampos sąlyga – sąlyga, kad galvaniškai prijungtos elektros grandinės didžiausioji įtampa tarp įtampingosios dalies, kuriai tiekiama nuolatinė srovė, ir bet kurios kitos įtampingosios dalies, kuriai tiekiama nuolatinė arba kintamoji srovė, būtų ne didesnė kaip 30 V (kintamoji srovė, vidutinė kvadratinė vertė) ir ne didesnė kaip 60 V (nuolatinė srovė).
  Pastaba. Jeigu tokios elektros grandinės įtampingoji dalis, kuriai tiekiama nuolatinė srovė, yra prijungta prie elektrinės važiuoklės ir taikoma specialios įtampos sąlyga, didžiausioji įtampa tarp bet kurios įtampingosios dalies ir elektrinės važiuoklės turi būti ne didesnė kaip 30 V (kintamoji srovė, vidutinė kvadratinė vertė) ir ne didesnė kaip 60 V (nuolatinė srovė). |
| --- | --- |

2.40.

Specialios įtampos sąlyga – sąlyga, kad galvaniškai prijungtos elektros grandinės didžiausioji įtampa tarp įtampingosios dalies, kuriai tiekiama nuolatinė srovė, ir bet kurios kitos įtampingosios dalies, kuriai tiekiama nuolatinė arba kintamoji srovė, būtų ne didesnė kaip 30 V (kintamoji srovė, vidutinė kvadratinė vertė) ir ne didesnė kaip 60 V (nuolatinė srovė).

Pastaba. Jeigu tokios elektros grandinės įtampingoji dalis, kuriai tiekiama nuolatinė srovė, yra prijungta prie elektrinės važiuoklės ir taikoma specialios įtampos sąlyga, didžiausioji įtampa tarp bet kurios įtampingosios dalies ir elektrinės važiuoklės turi būti ne didesnė kaip 30 V (kintamoji srovė, vidutinė kvadratinė vertė) ir ne didesnė kaip 60 V (nuolatinė srovė).

| 2.41. | Įkrovos būsena – ĮEEKS elektros krūvis, išreikštas jos vardinės talpos procentine dalimi. |
| --- | --- |

2.41.

Įkrovos būsena – ĮEEKS elektros krūvis, išreikštas jos vardinės talpos procentine dalimi.

| 2.42. | Ugnis – transporto priemonės išmetama liepsna. Kibirkštys ir liepsnos lankas nelaikomi liepsna. |
| --- | --- |

2.42.

Ugnis – transporto priemonės išmetama liepsna. Kibirkštys ir liepsnos lankas nelaikomi liepsna.

| 2.43. | Sprogimas – staigus energijos išlydis, pakankamas, kad kiltų slėgio bangų ir (arba) būtų išmesta objektų, galinčių sukelti struktūrinių ir (arba) fizinių pažeidimų aplink transporto priemonę. |
| --- | --- |

2.43.

Sprogimas – staigus energijos išlydis, pakankamas, kad kiltų slėgio bangų ir (arba) būtų išmesta objektų, galinčių sukelti struktūrinių ir (arba) fizinių pažeidimų aplink transporto priemonę.

3.   PATVIRTINIMO PARAIŠKA

| 3.1. | Paraišką patvirtinti transporto priemonės tipą, atsižvelgiant į priekinėse sėdynėse sėdinčių keleivių apsaugą priekinio susidūrimo metu (atliekant bandymą paslinktąja deformuojamąja kliūtimi), turi pateikti transporto priemonės gamintojas arba jo įgaliotasis atstovas. |
| --- | --- |

3.1.

Paraišką patvirtinti transporto priemonės tipą, atsižvelgiant į priekinėse sėdynėse sėdinčių keleivių apsaugą priekinio susidūrimo metu (atliekant bandymą paslinktąja deformuojamąja kliūtimi), turi pateikti transporto priemonės gamintojas arba jo įgaliotasis atstovas.

| 3.2. | Kartu su ja pateikiami trys toliau minimų dokumentų egzemplioriai ir šie duomenys: |
| --- | --- |

3.2.

Kartu su ja pateikiami trys toliau minimų dokumentų egzemplioriai ir šie duomenys:

| 3.2.1. | išsamus transporto priemonės tipo aprašas, atsižvelgiant į konstrukciją, matmenis, linijas ir sudėtines medžiagas; |
| --- | --- |

3.2.1.

išsamus transporto priemonės tipo aprašas, atsižvelgiant į konstrukciją, matmenis, linijas ir sudėtines medžiagas;

| 3.2.2. | transporto priemonės nuotraukos ir (arba) schemos bei brėžiniai, kuriuose parodytas priekinis, šoninis ir galinis transporto priemonės vaizdas bei priekinės konstrukcijos dalies elementai; |
| --- | --- |

3.2.2.

transporto priemonės nuotraukos ir (arba) schemos bei brėžiniai, kuriuose parodytas priekinis, šoninis ir galinis transporto priemonės vaizdas bei priekinės konstrukcijos dalies elementai;

| 3.2.3. | duomenys apie nepakrautos transporto priemonės masę; |
| --- | --- |

3.2.3.

duomenys apie nepakrautos transporto priemonės masę;

| 3.2.4. | keleivių salono linijos ir vidaus matmenys; |
| --- | --- |

3.2.4.

keleivių salono linijos ir vidaus matmenys;

| 3.2.5. | transporto priemonės vidaus įrangos ir apsaugos sistemų aprašas; |
| --- | --- |

3.2.5.

transporto priemonės vidaus įrangos ir apsaugos sistemų aprašas;

| 3.2.6. | bendras elektros maitinimo šaltinio tipo, vietos ir elektrinės jėgos pavaros (pvz., hibridinės, elektrinės) aprašymas. |
| --- | --- |

3.2.6.

bendras elektros maitinimo šaltinio tipo, vietos ir elektrinės jėgos pavaros (pvz., hibridinės, elektrinės) aprašymas.

| 3.3. | Patvirtinimo paraiškos pateikėjas turi teisę pateikti visus atliktų bandymų duomenis ir rezultatus, kuriais remiantis įmanoma nustatyti, kad galima užtikrinti pakankamo patikimumo lygio atitiktį reikalavimams. |
| --- | --- |

3.3.

Patvirtinimo paraiškos pateikėjas turi teisę pateikti visus atliktų bandymų duomenis ir rezultatus, kuriais remiantis įmanoma nustatyti, kad galima užtikrinti pakankamo patikimumo lygio atitiktį reikalavimams.

| 3.4. | Patvirtintiną tipą atitinkanti transporto priemonė pateikiama už patvirtinimo bandymus atsakingai techninei tarnybai. |
| --- | --- |

3.4.

Patvirtintiną tipą atitinkanti transporto priemonė pateikiama už patvirtinimo bandymus atsakingai techninei tarnybai.

| 3.4.1. | Bandymai su transporto priemone, kurioje nėra visų tipui būdingų elementų, gali būti atliekami su sąlyga, kad galima įrodyti, jog šių elementų trūkumas neturės žalingo poveikio bandymo rezultatams, kiek tai susiję su šios taisyklės reikalavimais. |
| --- | --- |

3.4.1.

Bandymai su transporto priemone, kurioje nėra visų tipui būdingų elementų, gali būti atliekami su sąlyga, kad galima įrodyti, jog šių elementų trūkumas neturės žalingo poveikio bandymo rezultatams, kiek tai susiję su šios taisyklės reikalavimais.

| 3.4.2. | Ar 3.4.1 punkto taikymas yra suderinamas su šios taisyklės reikalavimais, turi įrodyti patvirtinimo paraiškos pateikėjas. |
| --- | --- |

3.4.2.

Ar 3.4.1 punkto taikymas yra suderinamas su šios taisyklės reikalavimais, turi įrodyti patvirtinimo paraiškos pateikėjas.

4.   PATVIRTINIMAS

| 4.1. | Jeigu pagal šią taisyklę tvirtinti pateiktas transporto priemonės tipas atitinka šios taisyklės reikalavimus, suteikiamas to transporto priemonės tipo patvirtinimas. |
| --- | --- |

4.1.

Jeigu pagal šią taisyklę tvirtinti pateiktas transporto priemonės tipas atitinka šios taisyklės reikalavimus, suteikiamas to transporto priemonės tipo patvirtinimas.

| 4.1.1. | Pagal 12 dalį paskirta techninė tarnyba patikrina, ar paisoma reikiamų sąlygų. |
| --- | --- |

4.1.1.

Pagal 12 dalį paskirta techninė tarnyba patikrina, ar paisoma reikiamų sąlygų.

| 4.1.2. | Jeigu, tikrinant transporto priemonės atitiktį šios taisyklės reikalavimams, kyla abejonių, atsižvelgiama į visus gamintojo pateiktus duomenis arba bandymų rezultatus, į kuriuos gali būti atsižvelgiama validuojant techninės tarnybos atliktą patvirtinimo bandymą. |
| --- | --- |

4.1.2.

Jeigu, tikrinant transporto priemonės atitiktį šios taisyklės reikalavimams, kyla abejonių, atsižvelgiama į visus gamintojo pateiktus duomenis arba bandymų rezultatus, į kuriuos gali būti atsižvelgiama validuojant techninės tarnybos atliktą patvirtinimo bandymą.

| 4.2. | Kiekvienam pagal Susitarimo 4 aprašą (E/ECE/TRANS/505/Rev.3) patvirtintam tipui suteikiamas patvirtinimo numeris. |
| --- | --- |

4.2.

Kiekvienam pagal Susitarimo 4 aprašą (E/ECE/TRANS/505/Rev.3) patvirtintam tipui suteikiamas patvirtinimo numeris.

| 4.3. | Pranešimas apie patvirtinimą arba atsisakymą suteikti transporto priemonės tipo patvirtinimą pagal šią taisyklę perduodamas šią taisyklę taikančioms susitariančiosioms šalims naudojant šios taisyklės 1 priede pateiktą pavyzdį atitinkančią formą. |
| --- | --- |

4.3.

Pranešimas apie patvirtinimą arba atsisakymą suteikti transporto priemonės tipo patvirtinimą pagal šią taisyklę perduodamas šią taisyklę taikančioms susitariančiosioms šalims naudojant šios taisyklės 1 priede pateiktą pavyzdį atitinkančią formą.

| 4.4. | Prie kiekvienos transporto priemonės, atitinkančios pagal šią taisyklę patvirtintą transporto priemonių tipą, aiškiai matomoje ir lengvai prieinamoje vietoje, nurodytoje patvirtinimo formoje, pritvirtinamas tarptautinis patvirtinimo ženklas, kurį sudaro: |
| --- | --- |

4.4.

Prie kiekvienos transporto priemonės, atitinkančios pagal šią taisyklę patvirtintą transporto priemonių tipą, aiškiai matomoje ir lengvai prieinamoje vietoje, nurodytoje patvirtinimo formoje, pritvirtinamas tarptautinis patvirtinimo ženklas, kurį sudaro:

| 4.4.1. | apskritimas, kuriame įrašyta raidė E ir tipą patvirtinusios šalies skiriamasis numeris (2); |
| --- | --- |

4.4.1.

apskritimas, kuriame įrašyta raidė E ir tipą patvirtinusios šalies skiriamasis numeris (2

| 4.4.2. | į dešinę nuo 4.4.1 punkte nurodyto apskritimo – šios taisyklės numeris, toliau raidė R, brūkšnelis ir patvirtinimo numeris. |
| --- | --- |

4.4.2.

į dešinę nuo 4.4.1 punkte nurodyto apskritimo – šios taisyklės numeris, toliau raidė R, brūkšnelis ir patvirtinimo numeris.

| 4.5. | Jeigu transporto priemonė šalyje, patvirtinusioje tipą pagal šią taisyklę, atitinka transporto priemonių tipą, patvirtintą pagal vieną ar kelias kitas prie Susitarimo pridėtas taisykles, 4.4.1 punkte nurodyto ženklo nereikia kartoti; tokiu atveju visų taisyklių, pagal kurias patvirtinimas suteiktas šalyje, patvirtinusioje tipą pagal šią taisyklę, papildomi numeriai ir ženklai pateikiami stulpeliais 4.4.1 punkte nurodyto ženklo dešinėje. |
| --- | --- |

4.5.

Jeigu transporto priemonė šalyje, patvirtinusioje tipą pagal šią taisyklę, atitinka transporto priemonių tipą, patvirtintą pagal vieną ar kelias kitas prie Susitarimo pridėtas taisykles, 4.4.1 punkte nurodyto ženklo nereikia kartoti; tokiu atveju visų taisyklių, pagal kurias patvirtinimas suteiktas šalyje, patvirtinusioje tipą pagal šią taisyklę, papildomi numeriai ir ženklai pateikiami stulpeliais 4.4.1 punkte nurodyto ženklo dešinėje.

| 4.6. | Patvirtinimo ženklas turi būti aiškiai įskaitomas ir nenutrinamas. |
| --- | --- |

4.6.

Patvirtinimo ženklas turi būti aiškiai įskaitomas ir nenutrinamas.

| 4.7. | Patvirtinimo ženklas tvirtinamas greta arba ant gamintojo pritvirtintos transporto priemonės duomenų plokštelės. |
| --- | --- |

4.7.

Patvirtinimo ženklas tvirtinamas greta arba ant gamintojo pritvirtintos transporto priemonės duomenų plokštelės.

| 4.8. | Šios taisyklės 2 priede pateikiama patvirtinimo ženklų išdėstymo pavyzdžių. |
| --- | --- |

4.8.

Šios taisyklės 2 priede pateikiama patvirtinimo ženklų išdėstymo pavyzdžių.

5.   SĄLYGOS

| 5.1. | Visiems bandymams taikomos bendrosios sąlygos |
| --- | --- |

5.1.

Visiems bandymams taikomos bendrosios sąlygos

| 5.1.1. | H taškas kiekvienos sėdynės atžvilgiu nustatomas 6 priede aprašyta tvarka. |
| --- | --- |

5.1.1.

H taškas kiekvienos sėdynės atžvilgiu nustatomas 6 priede aprašyta tvarka.

| 5.1.2. | Jeigu į priekinių sėdimųjų vietų apsaugos sistemą įtraukti saugos diržai, jų sudedamosios dalys turi atitikti Taisyklės Nr. 16 reikalavimus. |
| --- | --- |

5.1.2.

Jeigu į priekinių sėdimųjų vietų apsaugos sistemą įtraukti saugos diržai, jų sudedamosios dalys turi atitikti Taisyklės Nr. 16 reikalavimus.

| 5.1.3. | Sėdimosiose vietose, kuriose įtaisytas manekenas ir į kurių apsaugos sistemą įtraukti saugos diržai, turi būti tvirtinimo vietos, atitinkančios Taisyklės Nr. 14 reikalavimus. |
| --- | --- |

5.1.3.

Sėdimosiose vietose, kuriose įtaisytas manekenas ir į kurių apsaugos sistemą įtraukti saugos diržai, turi būti tvirtinimo vietos, atitinkančios Taisyklės Nr. 14 reikalavimus.

| 5.2. | Sąlygos
  Pagal 3 priede aprašytą metodą atlikto transporto priemonės bandymo rezultatai laikomi atitinkančiais nustatytus reikalavimus, jei laikomasi visų 5.2.1–5.2.6 punktuose nustatytų sąlygų.
  Transporto priemonės su elektrine transmisija taip pat turi atitikti 5.2.8 punkto reikalavimus. Tai gali būti užtikrinta atliekant gamintojo prašymu techninės tarnybos patvirtintą atskirą susidūrimo bandymą, su sąlyga, kad elektrinės dalys neturės įtakos to tipo transporto priemonės keleivių apsaugos veiksmingumui, kaip apibrėžta šios taisyklės 5.2.1–5.2.5 punktuose. Esant šiai sąlygai, 5.2.8 punkto reikalavimai tikrinami taikant šios taisyklės 3 priede pateiktus metodus, išskyrus 3 priedo 2, 5 ir 6 punktus. Tačiau kiekvienoje priekinėje kraštinėje sėdynėje įtaisomas HYBRID III manekeno specifikacijas atitinkantis manekenas 45 kampu sulenktomis kulkšnimis (žr. 3 priedo 1 išnašą), sureguliuotas laikantis atitinkamų nuostatų. |
| --- | --- |

5.2.

Sąlygos

Pagal 3 priede aprašytą metodą atlikto transporto priemonės bandymo rezultatai laikomi atitinkančiais nustatytus reikalavimus, jei laikomasi visų 5.2.1–5.2.6 punktuose nustatytų sąlygų.

Transporto priemonės su elektrine transmisija taip pat turi atitikti 5.2.8 punkto reikalavimus. Tai gali būti užtikrinta atliekant gamintojo prašymu techninės tarnybos patvirtintą atskirą susidūrimo bandymą, su sąlyga, kad elektrinės dalys neturės įtakos to tipo transporto priemonės keleivių apsaugos veiksmingumui, kaip apibrėžta šios taisyklės 5.2.1–5.2.5 punktuose. Esant šiai sąlygai, 5.2.8 punkto reikalavimai tikrinami taikant šios taisyklės 3 priede pateiktus metodus, išskyrus 3 priedo 2, 5 ir 6 punktus. Tačiau kiekvienoje priekinėje kraštinėje sėdynėje įtaisomas HYBRID III manekeno specifikacijas atitinkantis manekenas 45 kampu sulenktomis kulkšnimis (žr. 3 priedo 1 išnašą), sureguliuotas laikantis atitinkamų nuostatų.

| 5.2.1. | Pagal 8 priedą užregistruoti priekinėse kraštinėse sėdynėse įtaisytų manekenų apsaugos kriterijai turi atitikti šias sąlygas: |
| --- | --- |

5.2.1.

Pagal 8 priedą užregistruoti priekinėse kraštinėse sėdynėse įtaisytų manekenų apsaugos kriterijai turi atitikti šias sąlygas:

| 5.2.1.1. | galvos apsaugos kriterijus (GAK) neturi būti didesnis kaip 1 000, o atstojamasis galvos pagreitis per daugiau kaip 3 ms neturi viršyti 80 g. Pastarasis dydis apskaičiuojamas suvestiniu būdu, išskyrus galvos atšokimą; |
| --- | --- |

5.2.1.1.

galvos apsaugos kriterijus (GAK) neturi būti didesnis kaip 1 000, o atstojamasis galvos pagreitis per daugiau kaip 3 ms neturi viršyti 80 g. Pastarasis dydis apskaičiuojamas suvestiniu būdu, išskyrus galvos atšokimą;

| 5.2.1.2. | kaklo sužeidimo kriterijai (angl. NIC) neturi viršyti 1 ir 2 paveiksluose nurodytų verčių (3); |
| --- | --- |

5.2.1.2.

kaklo sužeidimo kriterijai (angl. NIC) neturi viršyti 1 ir 2 paveiksluose nurodytų verčių (3

Image 1

Image 2

| 5.2.1.3. | Kaklo lenkimo apie y ašį momentas išsitiesinus neturi viršyti 57 Nm3; |
| --- | --- |

5.2.1.3.

Kaklo lenkimo apie y ašį momentas išsitiesinus neturi viršyti 57 Nm3

| 5.2.1.4. | krūtinės ląstos suspaudimo kriterijus (angl. ThCC) neturi viršyti 42 mm; |
| --- | --- |

5.2.1.4.

krūtinės ląstos suspaudimo kriterijus (angl. ThCC) neturi viršyti 42 mm;

| 5.2.1.5. | krūtinės ląstos tamprumo kriterijus (V * C) neturi viršyti 1,0 m/s; |
| --- | --- |

5.2.1.5.

krūtinės ląstos tamprumo kriterijus (V * C) neturi viršyti 1,0 m/s;

| 5.2.1.6. | šlaunikaulį veikiančios jėgos kriterijus (FFC) neturi viršyti 3 paveiksle parodyto jėgos ir laiko kriterijaus; |
| --- | --- |

5.2.1.6.

šlaunikaulį veikiančios jėgos kriterijus (FFC) neturi viršyti 3 paveiksle parodyto jėgos ir laiko kriterijaus;

Image 3

| 5.2.1.7. | blauzdikaulio spaudimo jėgos kriterijus (angl. TCFC) neturi viršyti 8 kN; |
| --- | --- |

5.2.1.7.

blauzdikaulio spaudimo jėgos kriterijus (angl. TCFC) neturi viršyti 8 kN;

| 5.2.1.8. | kiekvieno blauzdikaulio viršuje ir apačioje matuojamas blauzdikaulio indeksas (angl. TI) nė vienoje vietoje neturi viršyti 1,3; |
| --- | --- |

5.2.1.8.

kiekvieno blauzdikaulio viršuje ir apačioje matuojamas blauzdikaulio indeksas (angl. TI) nė vienoje vietoje neturi viršyti 1,3;

| 5.2.1.9. | slankiųjų kelių sąnarių poslinkis neturi viršyti 15 mm. |
| --- | --- |

5.2.1.9.

slankiųjų kelių sąnarių poslinkis neturi viršyti 15 mm.

| 5.2.2. | Atlikus bandymą, liekamasis vairaračio poslinkis, išmatuotas vairaračio stebulės centre, vertikalia kryptimi į viršų neturi viršyti 80 mm, o horizontalia kryptimi atgal – 100 mm. |
| --- | --- |

5.2.2.

Atlikus bandymą, liekamasis vairaračio poslinkis, išmatuotas vairaračio stebulės centre, vertikalia kryptimi į viršų neturi viršyti 80 mm, o horizontalia kryptimi atgal – 100 mm.

| 5.2.3. | Bandymo metu neturi atsidaryti jokios durys. |
| --- | --- |

5.2.3.

Bandymo metu neturi atsidaryti jokios durys.

| 5.2.3.1. | Jeigu yra įrengtos automatinės durų užrakto sistemos, kurias įrengti neprivaloma ir (arba) kurias vairuotojas gali išjungti, kaip paisoma šio reikalavimo, tikrinama gamintojo nuožiūra taikant vieną iš toliau nurodytų dviejų bandymo procedūrų: |
| --- | --- |

5.2.3.1.

Jeigu yra įrengtos automatinės durų užrakto sistemos, kurias įrengti neprivaloma ir (arba) kurias vairuotojas gali išjungti, kaip paisoma šio reikalavimo, tikrinama gamintojo nuožiūra taikant vieną iš toliau nurodytų dviejų bandymo procedūrų:

| 5.2.3.1.1. | jeigu bandymas atliekamas pagal 3 priedo 1.4.3.5.2.1 punktą, gamintojas techninei tarnybai dar turi įrodyti (pvz., pateikdamas savus duomenis), kad, neįrengus sistemos arba ją išjungus, smūgio metu nė vienos durys neatsidarys; |
| --- | --- |

5.2.3.1.1.

jeigu bandymas atliekamas pagal 3 priedo 1.4.3.5.2.1 punktą, gamintojas techninei tarnybai dar turi įrodyti (pvz., pateikdamas savus duomenis), kad, neįrengus sistemos arba ją išjungus, smūgio metu nė vienos durys neatsidarys;

| 5.2.3.1.2. | bandymas atliekamas pagal 3 priedo 1.4.3.5.2.2 punktą. |
| --- | --- |

5.2.3.1.2.

bandymas atliekamas pagal 3 priedo 1.4.3.5.2.2 punktą.

| 5.2.4. | Po smūgio turi atsirakinti šoninės durys. |
| --- | --- |

5.2.4.

Po smūgio turi atsirakinti šoninės durys.

| 5.2.4.1. | Jeigu transporto priemonėje sumontuota automatinė durų užrakto sistema, prieš susidūrimą durys turi būti užrakintos, o po smūgio turi atsirakinti. |
| --- | --- |

5.2.4.1.

Jeigu transporto priemonėje sumontuota automatinė durų užrakto sistema, prieš susidūrimą durys turi būti užrakintos, o po smūgio turi atsirakinti.

| 5.2.4.2. | Jeigu transporto priemonėse yra įrengtos automatinės durų užrakto sistemos, kurias įrengti neprivaloma ir (arba) kurias vairuotojas gali išjungti, kaip paisoma šio reikalavimo, tikrinama gamintojo nuožiūra taikant vieną iš toliau nurodytų dviejų bandymo procedūrų: |
| --- | --- |

5.2.4.2.

Jeigu transporto priemonėse yra įrengtos automatinės durų užrakto sistemos, kurias įrengti neprivaloma ir (arba) kurias vairuotojas gali išjungti, kaip paisoma šio reikalavimo, tikrinama gamintojo nuožiūra taikant vieną iš toliau nurodytų dviejų bandymo procedūrų:

| 5.2.4.2.1. | jeigu bandymas atliekamas pagal 3 priedo 1.4.3.5.2.1 punktą, gamintojas techninei tarnybai dar turi įrodyti (pvz., pateikdamas savus duomenis), kad, neįrengus sistemos arba ją išjungus, smūgio metu nė vienos durys neužsirakins; |
| --- | --- |

5.2.4.2.1.

jeigu bandymas atliekamas pagal 3 priedo 1.4.3.5.2.1 punktą, gamintojas techninei tarnybai dar turi įrodyti (pvz., pateikdamas savus duomenis), kad, neįrengus sistemos arba ją išjungus, smūgio metu nė vienos durys neužsirakins;

| 5.2.4.2.2. | bandymas atliekamas pagal 3 priedo 1.4.3.5.2.2 punktą. |
| --- | --- |

5.2.4.2.2.

bandymas atliekamas pagal 3 priedo 1.4.3.5.2.2 punktą.

| 5.2.5. | Po susidūrimo, nenaudojant įrankių, išskyrus būtinus manekeno masei išlaikyti, turi būti įmanoma: |
| --- | --- |

5.2.5.

Po susidūrimo, nenaudojant įrankių, išskyrus būtinus manekeno masei išlaikyti, turi būti įmanoma:

| 5.2.5.1. | atidaryti bent vienerias sėdynių eilei tenkančias duris. Jeigu tokių durų nėra, turi būti įmanoma aktyvuoti sėdynių poslinkio sistemą ir prireikus taip evakuoti visus keleivius. Tai netaikoma kabrioletams, kurių stogą galima lengvai atidaryti ir taip evakuoti keleivius.
  Tokiu būdu turi būti vertinama kiekviena konfigūracija arba blogiausio atvejo konfigūracija, atsižvelgiant į kiekvienoje transporto priemonės pusėje esančių durų skaičių ir į tai, ar transporto priemonė yra su vairu kairėje pusėje, ar, kai taikytina, su vairu dešinėje pusėje. |
| --- | --- |

5.2.5.1.

atidaryti bent vienerias sėdynių eilei tenkančias duris. Jeigu tokių durų nėra, turi būti įmanoma aktyvuoti sėdynių poslinkio sistemą ir prireikus taip evakuoti visus keleivius. Tai netaikoma kabrioletams, kurių stogą galima lengvai atidaryti ir taip evakuoti keleivius.

Tokiu būdu turi būti vertinama kiekviena konfigūracija arba blogiausio atvejo konfigūracija, atsižvelgiant į kiekvienoje transporto priemonės pusėje esančių durų skaičių ir į tai, ar transporto priemonė yra su vairu kairėje pusėje, ar, kai taikytina, su vairu dešinėje pusėje.

| 5.2.5.2. | išlaisvinti manekenus iš apsaugos sistemos, o jeigu ji yra įjungta, ją turi būti įmanoma išjungti apsaugos sistemos jungiklio centrinę dalį paspaudus ne didesne nei 60 N jėga; |
| --- | --- |

5.2.5.2.

išlaisvinti manekenus iš apsaugos sistemos, o jeigu ji yra įjungta, ją turi būti įmanoma išjungti apsaugos sistemos jungiklio centrinę dalį paspaudus ne didesne nei 60 N jėga;

| 5.2.5.3. | ištraukti manekenus iš transporto priemonės nereguliuojant sėdynių. |
| --- | --- |

5.2.5.3.

ištraukti manekenus iš transporto priemonės nereguliuojant sėdynių.

| 5.2.6. | Jeigu transporto priemonė varoma skystaisiais degalais, susidūrus iš jos degalų tiekimo sistemos gali ištekėti tik nedidelis kiekis skysčio. |
| --- | --- |

5.2.6.

Jeigu transporto priemonė varoma skystaisiais degalais, susidūrus iš jos degalų tiekimo sistemos gali ištekėti tik nedidelis kiekis skysčio.

| 5.2.7. | Jeigu po susidūrimo skystis iš degalų tiekimo sistemos teka nenutrūkstamai, jo tekėjimo sparta neturi būti didesnė kaip 30 g/min.; jeigu iš degalų tiekimo sistemos tekantis skystis maišosi su skysčiais, tekančiais iš kitų sistemų, ir jų negalima lengvai atskirti ir atpažinti, vertinant nuotėkio nenutrūkstamumą atsižvelgiama į visus surinktus skysčius. |
| --- | --- |

5.2.7.

Jeigu po susidūrimo skystis iš degalų tiekimo sistemos teka nenutrūkstamai, jo tekėjimo sparta neturi būti didesnė kaip 30 g/min.; jeigu iš degalų tiekimo sistemos tekantis skystis maišosi su skysčiais, tekančiais iš kitų sistemų, ir jų negalima lengvai atskirti ir atpažinti, vertinant nuotėkio nenutrūkstamumą atsižvelgiama į visus surinktus skysčius.

| 5.2.8. | Atlikus bandymą šios taisyklės 3 priede nustatyta tvarka, aukštosios įtampos pagrindu veikianti elektrinė transmisija ir aukštosios įtampos sistemos, elektriškai sujungti su elektrinės transmisijos aukštosios įtampos šyna, turi atitikti šiuos reikalavimus: |
| --- | --- |

5.2.8.

Atlikus bandymą šios taisyklės 3 priede nustatyta tvarka, aukštosios įtampos pagrindu veikianti elektrinė transmisija ir aukštosios įtampos sistemos, elektriškai sujungti su elektrinės transmisijos aukštosios įtampos šyna, turi atitikti šiuos reikalavimus:

| 5.2.8.1. | Apsauga nuo elektros smūgio
  Po susidūrimo aukštosios įtampos šynos turi atitikti bent vieną iš keturių kriterijų, nurodytų 5.2.8.1.1–5.2.8.1.4.2 punktuose.
  Jeigu transporto priemonė turi automatinį atjungiklį arba prietaisą (-us), kuriuo, transporto priemonei važiuojant, laidžiai atskiriama elektrinės jėgos pavaros grandinė, turi būti paisoma bent vieno iš toliau nurodytų kriterijų, taikomų atjungtajai grandinei ar atskirai visoms atskirtoms grandinėms po to, kai minėtas atjungiklis įsijungia.
  Tačiau 5.2.8.1.4 punkte nustatyti kriterijai netaikomi, jeigu bent vieno aukštosios įtampos šynos dalies potencialo apsauga neatitinka IPXXB apsaugos lygio sąlygų.
  Jeigu susidūrimo bandymas atliekamas su sąlyga, kad aukštosios įtampos sistemos daliai (-ims) elektros energija nėra tiekiama, išskyrus bet kokią ĮEEKS įkrauti skirtą prijungimo sistemą, kuriai elektra važiuojant nėra tiekiama, atitinkamos (-ų) dalies (-ių) apsauga nuo elektros smūgio užtikrinama arba pagal 5.2.8.1.3 punktą, arba pagal 5.2.8.1.4 punktą. |
| --- | --- |

5.2.8.1.

Apsauga nuo elektros smūgio

Po susidūrimo aukštosios įtampos šynos turi atitikti bent vieną iš keturių kriterijų, nurodytų 5.2.8.1.1–5.2.8.1.4.2 punktuose.

Jeigu transporto priemonė turi automatinį atjungiklį arba prietaisą (-us), kuriuo, transporto priemonei važiuojant, laidžiai atskiriama elektrinės jėgos pavaros grandinė, turi būti paisoma bent vieno iš toliau nurodytų kriterijų, taikomų atjungtajai grandinei ar atskirai visoms atskirtoms grandinėms po to, kai minėtas atjungiklis įsijungia.

Tačiau 5.2.8.1.4 punkte nustatyti kriterijai netaikomi, jeigu bent vieno aukštosios įtampos šynos dalies potencialo apsauga neatitinka IPXXB apsaugos lygio sąlygų.

Jeigu susidūrimo bandymas atliekamas su sąlyga, kad aukštosios įtampos sistemos daliai (-ims) elektros energija nėra tiekiama, išskyrus bet kokią ĮEEKS įkrauti skirtą prijungimo sistemą, kuriai elektra važiuojant nėra tiekiama, atitinkamos (-ų) dalies (-ių) apsauga nuo elektros smūgio užtikrinama arba pagal 5.2.8.1.3 punktą, arba pagal 5.2.8.1.4 punktą.

| 5.2.8.1.1. | Kai nėra aukštosios įtampos
  Praėjus ne daugiau kaip 60 s nuo susidūrimo, aukštosios įtampos šynos Ub, U1 ir U2 įtampos vertės turi būti ne didesnės kaip 30 V (kintama srovė) arba 60 V (nuolatinė srovė), kai matuojama laikantis 11 priedo 2 dalies nuostatų. |
| --- | --- |

5.2.8.1.1.

Kai nėra aukštosios įtampos

Praėjus ne daugiau kaip 60 s nuo susidūrimo, aukštosios įtampos šynos Ub, U1 ir U2 įtampos vertės turi būti ne didesnės kaip 30 V (kintama srovė) arba 60 V (nuolatinė srovė), kai matuojama laikantis 11 priedo 2 dalies nuostatų.

b

1

2

| 5.2.8.1.2. | Nedidelės elektros energijos sąnaudos
  Jeigu matuojant taikoma 11 priedo 3 dalyje nustatyta bandymo metodika ir a formulė, aukštosios įtampos šynų bendros elektros energijos sąnaudos (angl. TE) turi būti mažesnės nei 0,2 džauliai. Bendros elektros energijos sąnaudos TE dar gali būti apskaičiuotos pagal išmatuotos aukštosios įtampos šynos įtampos vertę Ub ir X kondensatorių (Cx) talpą, kurią gamintojas apskaičiuoja pagal 11 priedo 3 dalyje nustatytą b formulę.
  Y kondensatoriuose (TEy1, TEy2) saugoma elektros energija taip pat neturi viršyti 0,2 džaulių. Ji apskaičiuojama išmatuojant aukštosios įtampos šynų ir elektrinės važiuoklės įtampos vertes U1 ir U2 ir Y kondensatorių talpą, kurią gamintojas apskaičiuoja pagal 11 priedo 3 dalyje nustatytą c formulę. |
| --- | --- |

5.2.8.1.2.

Nedidelės elektros energijos sąnaudos

Jeigu matuojant taikoma 11 priedo 3 dalyje nustatyta bandymo metodika ir a formulė, aukštosios įtampos šynų bendros elektros energijos sąnaudos (angl. TE) turi būti mažesnės nei 0,2 džauliai. Bendros elektros energijos sąnaudos TE dar gali būti apskaičiuotos pagal išmatuotos aukštosios įtampos šynos įtampos vertę Ub ir X kondensatorių (Cx) talpą, kurią gamintojas apskaičiuoja pagal 11 priedo 3 dalyje nustatytą b formulę.

b

x

Y kondensatoriuose (TEy1, TEy2) saugoma elektros energija taip pat neturi viršyti 0,2 džaulių. Ji apskaičiuojama išmatuojant aukštosios įtampos šynų ir elektrinės važiuoklės įtampos vertes U1 ir U2 ir Y kondensatorių talpą, kurią gamintojas apskaičiuoja pagal 11 priedo 3 dalyje nustatytą c formulę.

y1

y2

1

2

| 5.2.8.1.3. | Fizinė apsauga
  Siekiant apsisaugoti nuo tiesioginio sąlyčio su įtampingosiomis dalimis, apsauga turi atitikti IPXXB apsaugos lygio reikalavimus.
  Vertinant laikomasi 11 priedo 4 dalies reikalavimų.
  Be to, apsaugai nuo elektros smūgio, kurį gali sukelti netiesioginis sąlytis, užtikrinti reikalinga varža tarp visų elektros grandinių barjerų ir gaubtų atvirų laidžiųjų dalių ir elektrinės važiuoklės turi būti mažesnė nei 0,1 omo, o varža tarp elektros grandinių barjerų ir gaubtų bet kurių dviejų vienu metu pasiekiamų atvirų laidžiųjų dalių, esančių mažesniu nei 2,5 m atstumu viena nuo kitos, turi būti mažesnė nei 0,2 Ω, kai srovė yra ne mažesnė nei 0,2 A. Šią varžą galima apskaičiuoti pagal atskirai išmatuotos atitinkamų srovės kelio dalių varžos vertes.
  Šie reikalavimai įvykdomi, kai galvaninė jungtis suvirinama. Jeigu kyla abejonių arba jungtis įrengiama kitu nei suvirinimo būdu, matavimai atliekami taikant vieną iš 11 priedo 4.1 punkte aprašytų bandymų procedūrų. |
| --- | --- |

5.2.8.1.3.

Fizinė apsauga

Siekiant apsisaugoti nuo tiesioginio sąlyčio su įtampingosiomis dalimis, apsauga turi atitikti IPXXB apsaugos lygio reikalavimus.

Vertinant laikomasi 11 priedo 4 dalies reikalavimų.

Be to, apsaugai nuo elektros smūgio, kurį gali sukelti netiesioginis sąlytis, užtikrinti reikalinga varža tarp visų elektros grandinių barjerų ir gaubtų atvirų laidžiųjų dalių ir elektrinės važiuoklės turi būti mažesnė nei 0,1 omo, o varža tarp elektros grandinių barjerų ir gaubtų bet kurių dviejų vienu metu pasiekiamų atvirų laidžiųjų dalių, esančių mažesniu nei 2,5 m atstumu viena nuo kitos, turi būti mažesnė nei 0,2 Ω, kai srovė yra ne mažesnė nei 0,2 A. Šią varžą galima apskaičiuoti pagal atskirai išmatuotos atitinkamų srovės kelio dalių varžos vertes.

Šie reikalavimai įvykdomi, kai galvaninė jungtis suvirinama. Jeigu kyla abejonių arba jungtis įrengiama kitu nei suvirinimo būdu, matavimai atliekami taikant vieną iš 11 priedo 4.1 punkte aprašytų bandymų procedūrų.

| 5.2.8.1.4. | Izoliacijos varža
  Turi būti paisoma 5.2.8.1.4.1 ir 5.2.8.1.4.2 punktuose nustatytų kriterijų.
  Matuojant laikomasi 11 priedo 5 dalies reikalavimų. |
| --- | --- |

5.2.8.1.4.

Izoliacijos varža

Turi būti paisoma 5.2.8.1.4.1 ir 5.2.8.1.4.2 punktuose nustatytų kriterijų.

Matuojant laikomasi 11 priedo 5 dalies reikalavimų.

| 5.2.8.1.4.1. | Elektrinė jėgos pavara, sudaryta iš atskirų šynų nuolatinei arba kintamajai srovei praleisti
  Jeigu aukštosios įtampos šynos kintamajai srovei praleisti ir aukštosios įtampos šynos nuolatinei srovei praleisti vienos nuo kitų atskiriamos galvaniškai, izoliacijos varžos tarp aukštosios įtampos šynos ir elektrinės važiuoklės vertė (Ri, nustatyta 11 priedo 5 dalyje) turi būti ne mažesnė kaip 100 Ω/V, priklausomai nuo šynų nuolatinei srovei praleisti darbinės įtampos, ir 500 Ω/V, priklausomai nuo šynų kintamajai srovei praleisti darbinės įtampos. |
| --- | --- |

5.2.8.1.4.1.

Elektrinė jėgos pavara, sudaryta iš atskirų šynų nuolatinei arba kintamajai srovei praleisti

Jeigu aukštosios įtampos šynos kintamajai srovei praleisti ir aukštosios įtampos šynos nuolatinei srovei praleisti vienos nuo kitų atskiriamos galvaniškai, izoliacijos varžos tarp aukštosios įtampos šynos ir elektrinės važiuoklės vertė (Ri, nustatyta 11 priedo 5 dalyje) turi būti ne mažesnė kaip 100 Ω/V, priklausomai nuo šynų nuolatinei srovei praleisti darbinės įtampos, ir 500 Ω/V, priklausomai nuo šynų kintamajai srovei praleisti darbinės įtampos.

i

| 5.2.8.1.4.2. | Elektrinė jėgos pavara, sudaryta iš sujungtų šynų nuolatinei srovei arba kintamajai srovei praleisti
  Jeigu aukštosios įtampos šynos kintamajai srovei praleisti ir aukštosios įtampos šynos nuolatinei srovei praleisti yra laidžiai sujungtos, jos turi atitikti vieną iš šių reikalavimų:






  a) | mažiausioji izoliacijos varžos tarp aukštosios įtampos šynos ir elektrinės važiuoklės vertė turi būti 500 Ω/V darbinės įtampos; |
| --- | --- | --- |

5.2.8.1.4.2.

Elektrinė jėgos pavara, sudaryta iš sujungtų šynų nuolatinei srovei arba kintamajai srovei praleisti

Jeigu aukštosios įtampos šynos kintamajai srovei praleisti ir aukštosios įtampos šynos nuolatinei srovei praleisti yra laidžiai sujungtos, jos turi atitikti vieną iš šių reikalavimų:

a)

mažiausioji izoliacijos varžos tarp aukštosios įtampos šynos ir elektrinės važiuoklės vertė turi būti 500 Ω/V darbinės įtampos;

| b) | mažiausioji izoliacijos varžos tarp aukštosios įtampos šynos ir elektrinės važiuoklės vertė turi būti 100 Ω/V darbinės įtampos, o aukštosios įtampos šyna kintamajai srovei praleisti turi atitikti fizinės apsaugos reikalavimus, kaip nurodyta 5.2.8.1.3 punkte; |
| --- | --- |

b)

mažiausioji izoliacijos varžos tarp aukštosios įtampos šynos ir elektrinės važiuoklės vertė turi būti 100 Ω/V darbinės įtampos, o aukštosios įtampos šyna kintamajai srovei praleisti turi atitikti fizinės apsaugos reikalavimus, kaip nurodyta 5.2.8.1.3 punkte;

| c) | mažiausioji izoliacijos varžos tarp aukštosios įtampos šynos ir elektrinės važiuoklės vertė turi būti 100 Ω/V darbinės įtampos, o aukštosios įtampos šyna kintamajai srovei praleisti turi atitikti aukštosios įtampos nebuvimo reikalavimus, kaip nurodyta 5.2.8.1.1 punkte. |
| --- | --- |

c)

mažiausioji izoliacijos varžos tarp aukštosios įtampos šynos ir elektrinės važiuoklės vertė turi būti 100 Ω/V darbinės įtampos, o aukštosios įtampos šyna kintamajai srovei praleisti turi atitikti aukštosios įtampos nebuvimo reikalavimus, kaip nurodyta 5.2.8.1.1 punkte.

| 5.2.8.2. | Elektrolitų nuotėkis |
| --- | --- |

5.2.8.2.

Elektrolitų nuotėkis

| 5.2.8.2.1. | Jei tai vandeninį elektrolitą naudojanti ĮEEKS
  60 minučių nuo susidūrimo neturi būti jokio elektrolitų nuotėkio iš ĮEEKS į keleivių saloną, o už keleivių salono ribų iš ĮEEKS neturi ištekėti daugiau kaip 7 proc. ĮEEKS elektrolitų tūrio, t. y. ne daugiau kaip 5,0 l. Elektrolitų nuotėkio kiekis gali būti išmatuotas taikant įprastus metodus, naudojamus surinkto skysčio kiekiui nustatyti. Jei talpyklose yra Stodardo tirpiklio, spalvoto aušalo ir elektrolitų, leidžiama skysčius atskirti pagal savitąjį tankį, tada išmatuoti. |
| --- | --- |

5.2.8.2.1.

Jei tai vandeninį elektrolitą naudojanti ĮEEKS

60 minučių nuo susidūrimo neturi būti jokio elektrolitų nuotėkio iš ĮEEKS į keleivių saloną, o už keleivių salono ribų iš ĮEEKS neturi ištekėti daugiau kaip 7 proc. ĮEEKS elektrolitų tūrio, t. y. ne daugiau kaip 5,0 l. Elektrolitų nuotėkio kiekis gali būti išmatuotas taikant įprastus metodus, naudojamus surinkto skysčio kiekiui nustatyti. Jei talpyklose yra Stodardo tirpiklio, spalvoto aušalo ir elektrolitų, leidžiama skysčius atskirti pagal savitąjį tankį, tada išmatuoti.

| 5.2.8.2.2. | Jei tai nevandeninį elektrolitą naudojanti ĮEEKS
  60 minučių nuo susidūrimo, neturi būti jokio skystųjų elektrolitų nuotėkio iš ĮEEKS į keleivių saloną arba bagažo skyrių ir į transporto priemonės išorę. Ar paisoma šio reikalavimo, tikrinama apžiūros būdu, neišmontavus jokios transporto priemonės dalies. |
| --- | --- |

5.2.8.2.2.

Jei tai nevandeninį elektrolitą naudojanti ĮEEKS

60 minučių nuo susidūrimo, neturi būti jokio skystųjų elektrolitų nuotėkio iš ĮEEKS į keleivių saloną arba bagažo skyrių ir į transporto priemonės išorę. Ar paisoma šio reikalavimo, tikrinama apžiūros būdu, neišmontavus jokios transporto priemonės dalies.

| 5.2.8.3. | ĮEEKS stabilumas
  ĮEEKS turi likti pritvirtinta prie transporto priemonės bent vienu sudedamųjų dalių tvirtinimo įtaisu, laikikliu ar bet kokia konstrukcija, kuria ĮEEKS apkrova perduodama transporto priemonės konstrukcijai, o už keleivių salono ribų esanti ĮEEKS neturi patekti į keleivių saloną. |
| --- | --- |

5.2.8.3.

ĮEEKS stabilumas

ĮEEKS turi likti pritvirtinta prie transporto priemonės bent vienu sudedamųjų dalių tvirtinimo įtaisu, laikikliu ar bet kokia konstrukcija, kuria ĮEEKS apkrova perduodama transporto priemonės konstrukcijai, o už keleivių salono ribų esanti ĮEEKS neturi patekti į keleivių saloną.

| 5.2.8.4. | ĮEEKS gaisro pavojus
  60 minučių nuo susidūrimo neturi būti požymių, kad ĮEEKS užsidegė arba sprogo. |
| --- | --- |

5.2.8.4.

ĮEEKS gaisro pavojus

60 minučių nuo susidūrimo neturi būti požymių, kad ĮEEKS užsidegė arba sprogo.

| 5.3. | Konkrečios nuostatos |
| --- | --- |

5.3.

Konkrečios nuostatos

| 5.3.1. | M1 kategorijos transporto priemonės, kurių bendra leidžiamoji masė viršija 2 500 kg ir kurios grindžiamos N1 kategorijos transporto priemonių, kurių bendra leidžiamoji masė viršija 2 500 kg, tipais, laikomos atitinkančiomis 5 dalies reikalavimus, jei visiškai laikomasi JT taisyklės Nr. 137 reikalavimų ir įvykdoma bent viena iš šių sąlygų:






  a) | smailusis kampas alfa (α) tarp horizontaliosios plokštumos, kertančios priekinės ašies vidurį, ir kampinės skersinės plokštumos, kertančios priekinės ašies vidurį ir vairuotojo sėdynės R tašką (žr. 4 pav.), yra didesnis kaip 22°; |
| --- | --- | --- |

5.3.1.

M1

1

a)

smailusis kampas alfa (α) tarp horizontaliosios plokštumos, kertančios priekinės ašies vidurį, ir kampinės skersinės plokštumos, kertančios priekinės ašies vidurį ir vairuotojo sėdynės R tašką (žr. 4 pav.), yra didesnis kaip 22°;

| b) | arba atstumo nuo vairuotojo R taško iki galinės ašies vidurio (L101–L114) ir atstumo nuo priekinės ašies vidurio ir vairuotojo R taško (L114) santykis yra didesnis kaip 1,30 (žr. 4 pav.). |
| --- | --- |

b)

arba atstumo nuo vairuotojo R taško iki galinės ašies vidurio (L101–L114) ir atstumo nuo priekinės ašies vidurio ir vairuotojo R taško (L114) santykis yra didesnis kaip 1,30 (žr. 4 pav.).

Techninė tarnyba atlieka patikrinimą, atsižvelgdama į tipo patvirtinimo institucijos sprendimą, kaip nurodyta 1 priede nurodyto patvirtinimo pranešimo 8.2 punkte.

| 5.3.2. | N1 kategorijos transporto priemonės, kurių bendra leidžiamoji masė viršija 2 250 kg, tačiau neviršija 2 500 kg, laikomos atitinkančiomis 5 dalies reikalavimus, jei jų konstrukcijos pagrindas yra kopėtinis rėmas, visiškai laikomasi JT taisyklės Nr. 137 reikalavimų ir įvykdoma bent viena iš šių sąlygų:






  a) | smailusis kampas alfa (α) tarp horizontaliosios plokštumos, kertančios priekinės ašies vidurį, ir kampinės skersinės plokštumos, kertančios priekinės ašies vidurį ir vairuotojo sėdynės R tašką (žr. 4 pav.), yra didesnis kaip 22°; |
| --- | --- | --- |

5.3.2.

N1

a)

smailusis kampas alfa (α) tarp horizontaliosios plokštumos, kertančios priekinės ašies vidurį, ir kampinės skersinės plokštumos, kertančios priekinės ašies vidurį ir vairuotojo sėdynės R tašką (žr. 4 pav.), yra didesnis kaip 22°;

| b) | arba atstumo nuo vairuotojo R taško iki galinės ašies vidurio (L101–L114) ir atstumo nuo priekinės ašies vidurio ir vairuotojo R taško (L114) santykis yra didesnis kaip 1,30 (žr. 4 pav.). |
| --- | --- |

b)

arba atstumo nuo vairuotojo R taško iki galinės ašies vidurio (L101–L114) ir atstumo nuo priekinės ašies vidurio ir vairuotojo R taško (L114) santykis yra didesnis kaip 1,30 (žr. 4 pav.).

Techninė tarnyba atlieka patikrinimą, atsižvelgdama į tipo patvirtinimo institucijos sprendimą, kaip nurodyta 1 priede nurodyto patvirtinimo pranešimo 8.2 punkte.

Image 4

6.   TRANSPORTO PRIEMONIŲ, KURIOSE ĮRENGTOS ORO PAGALVĖS, NAUDOTOJŲ INSTRUKCIJOS

| 6.1. | Jeigu transporto priemonėje įrengtos oro pagalvės, skirtos vairuotojui ir kitiems keleiviams apsaugoti, nuo 2020 m. rugsėjo 1 d. turi būti įrodoma naujų tipų transporto priemonių atitiktis JT taisyklės Nr. 16 su pakeitimais, padarytais 08 serijos pakeitimais, 8.1.8 ir 8.1.9 punktams. Iki minėtos datos taikomi atitinkami ankstesnės serijos pakeitimų reikalavimai. |
| --- | --- |

6.1.

Jeigu transporto priemonėje įrengtos oro pagalvės, skirtos vairuotojui ir kitiems keleiviams apsaugoti, nuo 2020 m. rugsėjo 1 d. turi būti įrodoma naujų tipų transporto priemonių atitiktis JT taisyklės Nr. 16 su pakeitimais, padarytais 08 serijos pakeitimais, 8.1.8 ir 8.1.9 punktams. Iki minėtos datos taikomi atitinkami ankstesnės serijos pakeitimų reikalavimai.

| 6.2. | Transporto priemonėje, kurioje įrengta viena ar daugiau priekinių keleivių saugos oro pagalvių, pateikiama informacija apie didelį pavojų, susijusį su atgal atgręžta vaiko apsaugos priemone, naudojama sėdynėse, kurioms numatytos oro pagalvės. |
| --- | --- |

6.2.

Transporto priemonėje, kurioje įrengta viena ar daugiau priekinių keleivių saugos oro pagalvių, pateikiama informacija apie didelį pavojų, susijusį su atgal atgręžta vaiko apsaugos priemone, naudojama sėdynėse, kurioms numatytos oro pagalvės.

7.   TRANSPORTO PRIEMONIŲ TIPO PAKEITIMAI IR PATVIRTINTO TIPO IŠPLĖTIMAS

| 7.1. | Apie kiekvieną transporto priemonės tipo pakeitimą, susijusį su šia JT taisykle, pranešama tipo patvirtinimo institucijai, patvirtinusiai tą transporto priemonės tipą. Tuomet tipo patvirtinimo institucija gali:






  a) | priimti sprendimą, pasikonsultavusi su gamintoju, suteikti naują tipo patvirtinimą arba |
| --- | --- | --- |

7.1.

Apie kiekvieną transporto priemonės tipo pakeitimą, susijusį su šia JT taisykle, pranešama tipo patvirtinimo institucijai, patvirtinusiai tą transporto priemonės tipą. Tuomet tipo patvirtinimo institucija gali:

a)

priimti sprendimą, pasikonsultavusi su gamintoju, suteikti naują tipo patvirtinimą arba

| b) | taikyti 7.1.1 punkte nustatytą procedūrą (peržiūra) ir, jei taikoma, 7.1.2 punkte nustatytą procedūrą (patvirtinto tipo išplėtimas). |
| --- | --- |

b)

taikyti 7.1.1 punkte nustatytą procedūrą (peržiūra) ir, jei taikoma, 7.1.2 punkte nustatytą procedūrą (patvirtinto tipo išplėtimas).

| 7.1.1. | Peržiūra
  Kai pasikeičia informaciniuose dokumentuose pateikta informacija, o tipo patvirtinimo institucija mano, kad pakeitimai greičiausiai neturės pastebimo neigiamo poveikio ir kad bet kokiu atveju transporto priemonė vis tiek atitinka reikalavimus, pakeitimas vadinamas peržiūra.
  Tokiu atveju tipo patvirtinimo institucija prireikus išduoda pakeistus informacinių dokumentų puslapius, kiekvieną pakeistą puslapį pažymėdama taip, kad būtų matyti pakeitimo pobūdis ir pakartotinio išdavimo data. Šis reikalavimas laikomas įvykdytu, jei tai yra informacinių dokumentų konsoliduota atnaujinta versija kartu su išsamiu pakeitimų aprašymu. |
| --- | --- |

7.1.1.

Peržiūra

Kai pasikeičia informaciniuose dokumentuose pateikta informacija, o tipo patvirtinimo institucija mano, kad pakeitimai greičiausiai neturės pastebimo neigiamo poveikio ir kad bet kokiu atveju transporto priemonė vis tiek atitinka reikalavimus, pakeitimas vadinamas peržiūra.

Tokiu atveju tipo patvirtinimo institucija prireikus išduoda pakeistus informacinių dokumentų puslapius, kiekvieną pakeistą puslapį pažymėdama taip, kad būtų matyti pakeitimo pobūdis ir pakartotinio išdavimo data. Šis reikalavimas laikomas įvykdytu, jei tai yra informacinių dokumentų konsoliduota atnaujinta versija kartu su išsamiu pakeitimų aprašymu.

| 7.1.2. | Patvirtinto tipo išplėtimas
  Pakeitimas įvardijamas kaip patvirtinto tipo išplėtimas, jei be informaciniame aplanke įrašytų duomenų pakeitimo:






  a) | reikalaujama atlikti papildomus patikrinimus ar bandymus arba |
| --- | --- | --- |

7.1.2.

Patvirtinto tipo išplėtimas

Pakeitimas įvardijamas kaip patvirtinto tipo išplėtimas, jei be informaciniame aplanke įrašytų duomenų pakeitimo:

a)

reikalaujama atlikti papildomus patikrinimus ar bandymus arba

| b) | keitėsi bet kokia informacija pranešime (išskyrus jo priedus), arba |
| --- | --- |

b)

keitėsi bet kokia informacija pranešime (išskyrus jo priedus), arba

| c) | po tipo patvirtinimo įsigaliojimo prašoma suteikti tipo patvirtinimą pagal tam tikrą vėlesnę pakeitimų seriją. |
| --- | --- |

c)

po tipo patvirtinimo įsigaliojimo prašoma suteikti tipo patvirtinimą pagal tam tikrą vėlesnę pakeitimų seriją.

| 7.2. | Apie tipo patvirtinimą, patvirtinto tipo išplėtimą arba nepatvirtinimą šią taisyklę taikančioms susitariančiosioms šalims pranešama 4.3 punkte aprašyta tvarka. Be to, iš dalies atitinkamai pakeičiama 1 priede nurodytų informacinių dokumentų ir bandymų ataskaitų rodyklė, pridedama prie pranešimo, kad būtų matoma naujausios peržiūros arba patvirtinto tipo išplėtimo data. |
| --- | --- |

7.2.

Apie tipo patvirtinimą, patvirtinto tipo išplėtimą arba nepatvirtinimą šią taisyklę taikančioms susitariančiosioms šalims pranešama 4.3 punkte aprašyta tvarka. Be to, iš dalies atitinkamai pakeičiama 1 priede nurodytų informacinių dokumentų ir bandymų ataskaitų rodyklė, pridedama prie pranešimo, kad būtų matoma naujausios peržiūros arba patvirtinto tipo išplėtimo data.

8.   GAMYBOS ATITIKTIS

Gamybos atitikties kontrolės procedūros turi atitikti nustatytąsias Susitarimo 1 priedėlyje (E/ECE/TRANS/505/Rev.3) ir jas taikant galioja toliau nurodyti reikalavimai.

| 8.1. | Kiekviena pagal šią taisyklę patvirtinta transporto priemonė turi būti pagaminta taip, kad atitiktų pagal pirmiau 5 ir 6 dalyse nustatytus reikalavimus patvirtintą tipą. |
| --- | --- |

8.1.

Kiekviena pagal šią taisyklę patvirtinta transporto priemonė turi būti pagaminta taip, kad atitiktų pagal pirmiau 5 ir 6 dalyse nustatytus reikalavimus patvirtintą tipą.

| 8.2. | Tipą patvirtinusi tipo patvirtinimo institucija bet kuriuo metu gali patikrinti kiekvienoje gamybos įmonėje taikomus atitikties kontrolės metodus. Paprastai šie patikrinimai atliekami kartą per dvejus metus. |
| --- | --- |

8.2.

Tipą patvirtinusi tipo patvirtinimo institucija bet kuriuo metu gali patikrinti kiekvienoje gamybos įmonėje taikomus atitikties kontrolės metodus. Paprastai šie patikrinimai atliekami kartą per dvejus metus.

9.   SANKCIJOS UŽ GAMYBOS NEATITIKTĮ

| 9.1. | Pagal šią taisyklę suteiktas transporto priemonės tipo patvirtinimas gali būti panaikintas, jeigu nesilaikoma 7.1 punkte nustatyto reikalavimo. |
| --- | --- |

9.1.

Pagal šią taisyklę suteiktas transporto priemonės tipo patvirtinimas gali būti panaikintas, jeigu nesilaikoma 7.1 punkte nustatyto reikalavimo.

| 9.2. | Jeigu šią taisyklę taikanti Susitarimo šalis panaikina savo anksčiau suteiktą patvirtinimą, ji apie tai kitoms šią taisyklę taikančioms susitariančiosioms šalims nedelsdama praneša nusiųsdama patvirtinimo formos kopiją, kurios apačioje didžiosiomis raidėmis įrašoma „PATVIRTINIMAS PANAIKINTAS“, kopija pasirašoma ir įrašoma data. |
| --- | --- |

9.2.

Jeigu šią taisyklę taikanti Susitarimo šalis panaikina savo anksčiau suteiktą patvirtinimą, ji apie tai kitoms šią taisyklę taikančioms susitariančiosioms šalims nedelsdama praneša nusiųsdama patvirtinimo formos kopiją, kurios apačioje didžiosiomis raidėmis įrašoma „PATVIRTINIMAS PANAIKINTAS“, kopija pasirašoma ir įrašoma data.

10.   VISIŠKAS GAMYBOS NUTRAUKIMAS

Visiškai nutraukęs pagal šią taisyklę patvirtinto tipo transporto priemonių gamybą, tipo patvirtinimo sertifikato turėtojas apie tai informuoja tipą patvirtinusią tipo patvirtinimo instituciją. Minėtą pranešimą gavusi ta institucija apie tai praneša kitoms šią taisyklę taikančioms 1958 m. Susitarimo šalims, nusiųsdama patvirtinimo blanko kopiją, kurios gale didžiosiomis raidėmis įrašomas įrašas „GAMYBA NUTRAUKTA“, kopija pasirašoma ir joje įrašoma data.

11.   UŽ PATVIRTINIMO BANDYMUS ATSAKINGŲ TECHNINIŲ TARNYBŲ IR TIPO PATVIRTINIMO INSTITUCIJŲ PAVADINIMAI BEI ADRESAI

Šią taisyklę taikančios susitariančiosios šalys Jungtinių Tautų sekretoriatui praneša už patvirtinimo bandymus atsakingų techninių tarnybų, bandymus atlikti įgaliotų gamintojų ir tipo patvirtinimo institucijų, kurios tvirtina tipą ir kurioms turi būti siunčiami pranešimai apie kitose šalyse patvirtintą tipą, tipo nepatvirtinimą ar patvirtinimo panaikinimą, pavadinimus ir adresus.

12.   PEREINAMOJO LAIKOTARPIO NUOSTATOS

| 12.1. | Nuo 04 serijos pakeitimų oficialios įsigaliojimo datos nė viena šią taisyklę taikanti susitariančioji šalis negali atsisakyti suteikti tipo patvirtinimų pagal šią taisyklę su 04 serijos pakeitimais arba atsisakyti pripažinti pagal šią taisyklę su 01 serijos pakeitimais patvirtintų tipų. |
| --- | --- |

12.1.

Nuo 04 serijos pakeitimų oficialios įsigaliojimo datos nė viena šią taisyklę taikanti susitariančioji šalis negali atsisakyti suteikti tipo patvirtinimų pagal šią taisyklę su 04 serijos pakeitimais arba atsisakyti pripažinti pagal šią taisyklę su 01 serijos pakeitimais patvirtintų tipų.

| 12.2. | Nuo 2023 m. rugsėjo 1 d. šią taisyklę taikančios susitariančiosios šalys neprivalo pripažinti pagal ankstesnės serijos pakeitimus vėliau kaip 2023 m. rugsėjo 1 d. pirmą kartą suteiktų transporto priemonių tipų patvirtinimų. |
| --- | --- |

12.2.

Nuo 2023 m. rugsėjo 1 d. šią taisyklę taikančios susitariančiosios šalys neprivalo pripažinti pagal ankstesnės serijos pakeitimus vėliau kaip 2023 m. rugsėjo 1 d. pirmą kartą suteiktų transporto priemonių tipų patvirtinimų.

| 12.3. | Šią taisyklę taikančios susitariančiosios šalys ir toliau pripažįsta pagal ankstesnių serijų pakeitimus iki 2023 m. rugsėjo 1 d. pirmą kartą patvirtintus transporto priemonių tipus, su sąlyga, kad tokia galimybė numatoma šių ankstesnės serijos pakeitimų pereinamojo laikotarpio nuostatomis. |
| --- | --- |

12.3.

Šią taisyklę taikančios susitariančiosios šalys ir toliau pripažįsta pagal ankstesnių serijų pakeitimus iki 2023 m. rugsėjo 1 d. pirmą kartą patvirtintus transporto priemonių tipus, su sąlyga, kad tokia galimybė numatoma šių ankstesnės serijos pakeitimų pereinamojo laikotarpio nuostatomis.

| 12.4. | Šią taisyklę taikančios susitariančiosios šalys negali atsisakyti patvirtinti tipus pagal šios taisyklės ankstesnių serijų pakeitimus arba išplėsti patvirtintus tipus. |
| --- | --- |

12.4.

Šią taisyklę taikančios susitariančiosios šalys negali atsisakyti patvirtinti tipus pagal šios taisyklės ankstesnių serijų pakeitimus arba išplėsti patvirtintus tipus.

| 12.5. | Nepaisant pirmiau išdėstytų pereinamojo laikotarpio nuostatų, susitariančiosios šalys, kurios šią taisyklę pradeda taikyti nuo naujausios serijos pakeitimų įsigaliojimo datos, neprivalo pripažinti tipų patvirtinimų, suteiktų pagal bet kuriuos šios taisyklės ankstesnių serijų pakeitimus. |
| --- | --- |

12.5.

Nepaisant pirmiau išdėstytų pereinamojo laikotarpio nuostatų, susitariančiosios šalys, kurios šią taisyklę pradeda taikyti nuo naujausios serijos pakeitimų įsigaliojimo datos, neprivalo pripažinti tipų patvirtinimų, suteiktų pagal bet kuriuos šios taisyklės ankstesnių serijų pakeitimus.

---

(1)  Kaip apibrėžta Suvestinėje rezoliucijoje dėl transporto priemonių konstrukcijos (R.E.3), dokumentas ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.6, 2 punktas. – https://unece.org/transport/standards/transport/vehicle-regulations-wp29/resolutions

1

(2)  Skiriamieji 1958 m. Susitarimo šalių numeriai yra nurodyti Suvestinės rezoliucijos dėl transporto priemonių konstrukcijos (R.E.3) 3 priede, dokumentas ECE/TRANS/WP.29/78/Rev. 6

2

(3)  Iki 1998 m. spalio 1 d. nustatytos su kaklu susijusios vertės neturi būti laikomos kriterijumi, pagal kurį nustatoma, ar suteikti patvirtinimą, ar ne. Nustatyti rezultatai įtraukiami į bandymo ataskaitą ir perduodami tipo patvirtinimo institucijai. Po minėtos datos šiame punkte apibrėžtos vertės laikomos kriterijumi, pagal kurį nustatoma, ar suteikti patvirtinimą, ar ne, tol, kol bus patvirtintos kitos vertės, nebent jos jau patvirtintos.

3

---

1 PRIEDAS

Pranešimas

(Didžiausias formatas: A4 (210 × 297 mm))

| (1) | Pateiktas: | Institucijos pavadinimas
  ...
  ...
  ... |
| --- | --- | --- |

Image 5

Pateiktas:

Institucijos pavadinimas

...

...

...

| dėl transporto priemonės tipo (2): | patvirtinimo
  patvirtinto tipo išplėtimo
  nepatvirtinimo
  patvirtinimo panaikinimo
  visiško gamybos nutraukimo |
| --- | --- |

dėl transporto priemonės tipo (2):

patvirtinimo

patvirtinto tipo išplėtimo

nepatvirtinimo

patvirtinimo panaikinimo

visiško gamybos nutraukimo

atsižvelgiant į keleivių apsaugą priekinio susidūrimo atveju pagal Taisyklę Nr. 94

| Patvirtinimo Nr.: ... | Išplėtimo Nr.: ... |
| --- | --- |

Patvirtinimo Nr.: ...

Išplėtimo Nr.: ...

1.

Variklinės transporto priemonės prekybinis pavadinimas arba ženklas ...

2.

Transporto priemonės tipas ...

3.

...

4.

...

...

5.

...

5.1.

...

5.2.

...

5.3

Elektros maitinimo šaltinio vieta ...

6.

Variklio vieta: priekyje / gale / viduryje2

7.

Varomieji ratai: priekiniai / galiniai2

8.

Transporto priemonės masė

8.1.

Priekinės ašies: ...

Galinės ašies: ...

Bendra: ...

8.2.

Bendra leidžiama masė ...

Atitikties JT taisyklei Nr. 137 įrodymas (t. y. tipo patvirtinimo numeris arba bandymo ataskaita):

9.

Transporto priemonės pateikimo tvirtinti data ...

10.

Už patvirtinimo bandymus atsakinga techninė tarnyba ...

11.

Techninės tarnybos ataskaitos parengimo data ...

12.

Techninės tarnybos parengtos ataskaitos numeris ...

13.

Tipas patvirtintas / tipas nepatvirtintas / patvirtintas tipas išplėstas / tipo patvirtinimas panaikintas (2)

14.

Patvirtinimo ženklo vieta ant transporto priemonės ...

15.

Vieta ...

16.

Data ...

17.

Parašas ...

18.

(Nuotraukos ir (arba) schemos bei brėžiniai, pagal kuriuos galima nustatyti transporto priemonių tipą (-us) ir galimus jų variantus, kuriems taikomas patvirtinimas)

---

(1)  Tipo patvirtinimą suteikusios / patvirtintą tipą išplėtusios / tipo nepatvirtinusios arba jį panaikinusios (žr. patvirtinimo nuostatas šioje taisyklėje) šalies skiriamasis numeris.

1

(2)  Išbraukti, kas netaikoma.

2

---

2 PRIEDAS

Patvirtinimo ženklų išdėstymas

A PAVYZDYS

(Žr. šios taisyklės 4.4 punktą)

Image 6

a ≥ 8 mm

Pavaizduotas prie transporto priemonės pritvirtintas patvirtinimo ženklas rodo, kad konkretus transporto priemonės tipas dėl keleivių apsaugos priekinio susidūrimo metu buvo patvirtintas Nyderlanduose (E 4) pagal JT taisyklę Nr. 94, jo patvirtinimo numeris – 041424. Patvirtinimo numeris rodo, kad patvirtinimas buvo suteiktas pagal JT taisyklės Nr. 94 su 04 serijos pakeitimais reikalavimus.

B PAVYZDYS

(Žr. šios taisyklės 4.5 punktą)

Image 7

a ≥ 8 mm

Pavaizduotas prie transporto priemonės pritvirtintas patvirtinimo ženklas rodo, kad konkretus transporto priemonės tipas buvo patvirtintas Nyderlanduose (E 4) pagal taisykles Nr. 94 ir Nr. 11 (1). Pirmieji du patvirtinimo numerio skaitmenys rodo, kad tuo metu, kai buvo suteikti atitinkami patvirtinimai, į JT taisyklę Nr. 94 ir JT taisyklę Nr. 11 buvo įtraukti 04 serijos pakeitimai.

---

(1)  Pastarasis numeris pateiktas tik kaip pavyzdys.

---

3 PRIEDAS

Bandymų procedūra

1.

Įranga ir transporto priemonės parengimas

1.1.

Bandymo aikštelė turi būti pakankamai didelė, kad užtektų vietos įsibėgėjimo keliui, kliūčiai ir bandymui reikalingai techninei įrangai. Galinė bent 5 metrų ilgio įsibėgėjimo kelio dalis prieš kliūtį turi būti horizontali, lygi ir glotni.

1.2.

Priekinė kliūties dalis yra sudaryta iš deformuojamos konstrukcijos, kaip apibrėžta šios taisyklės 9 priede. Priekinis deformuojamos konstrukcijos paviršius yra statmenas (±1°) bandomosios transporto priemonės važiavimo krypčiai. Kliūtis sustiprinama ne mažesne kaip 7 × 104 kg mase, kurios priekinis paviršius yra vertikalus (±1°). Ta masė įtvirtinama žemėje arba ant jos pastatoma, jeigu būtina, sutvirtinus papildomais poslinkį ribojančiais įtaisais.

1.3.

Kliūtis turi būti įrengta taip, kad transporto priemonė su kliūtimi pirmą kartą susidurtų ta puse, kurioje įrengta vairo kolonėlė. Jeigu galima pasirinkti, ar bandymą atlikti su kairiąja, ar su dešiniąja važiuojamosios dalies juosta vykstančiam eismui pritaikyta transporto priemone, bandymas daromas su transporto priemone, kurioje vairo kolonėlė įrengta techninės tarnybos nepalankesne laikomoje pusėje.

1.3.1.

Transporto priemonė turi uždengti 40 proc. ± 20 mm kliūties priekinės dalies.

1.4.

Transporto priemonės būklė

1.4.1.

Bandomoji transporto priemonė turi atitikti serijinės gamybos reikalavimus, turėti visą paprastai naudojamą įrangą ir būti parengta eksploatuoti pagal įprastus reikalavimus. Kai kurios detalės gali būti pakeistos tos pačios masės detalėmis, jeigu jų pakeitimas neturi akivaizdaus poveikio matavimo rezultatams pagal 6 punktą.

Gamintojui susitarus su technine tarnyba, leidžiama pakeisti degalų tiekimo sistemą, kad naudojamo degalų kiekio užtektų varikliui arba elektros energijos keitimo sistemai.

1.4.2.

Transporto priemonės masė

1.4.2.1.

Bandymui pateiktos transporto priemonės masė – parengtos eksploatuoti transporto priemonės masė.

1.4.2.2.

Šis reikalavimas netaikomas vandenilio pripildomiems degalų bakams.

1.4.2.3.

Visas kitas sistemas (stabdžių, aušinimo ir kt.) šiuo atveju galima palikti nepripildytas; skysčių masė turi būti atidžiai kompensuota.

1.4.2.4.

Jeigu transporto priemonėje naudojamos matavimo įrangos masė viršija leistinus 25 kg, viršsvorį galima pamažinti, tačiau tai neturi turėti akivaizdaus poveikio matavimo rezultatams pagal 6 punktą.

1.4.2.5.

Dėl matavimo įrangos masės kiekvienos ašies standartinė apkrova neturi pasikeisti daugiau kaip 5 proc., o kiekvienas nukrypimas neturi būti didesnis kaip 20 kg.

1.4.2.6.

Pagal 1.4.2.1 punkto nuostatas nustatyta transporto priemonės masė nurodoma bandymo ataskaitoje.

1.4.3.

Keleivių skyriaus parengimas

1.4.3.1.

Jeigu vairaratis reguliuojamas, jo padėtis turi atitikti įprastą padėtį, kurią yra nurodęs gamintojas, arba, jeigu gamintojas nėra pateikęs konkrečių rekomendacijų, jo padėtis turi atitikti vidurinę padėtį, atsižvelgiant į reguliavimo intervalo ribas. Po kelionės vairaratis paliekamas neužfiksuotas, o jo stipinai turi būti tokioje padėtyje, kurioje pagal gamintojo nurodymą juos nustačius transporto priemonė važiuotų tiesiai į priekį.

1.4.3.2.

Darinėjamieji transporto priemonės langai turi būti uždaryti. Matavimo tikslais ir susitarus su gamintoju, langai gali būti atidaryti su sąlyga, kad valdymo rankenėlė būtų tokioje pačioje padėtyje, kurioje būna uždarius langus.

1.4.3.3.

Pavarų perjungimo svirtis turi būti neutralioje padėtyje. Jeigu transporto priemonę varo jos variklis, pavarų perjungimo svirties padėtį nurodo gamintojas.

1.4.3.4.

Pedalai turi būti įprastoje padėtyje. Jeigu pedalai reguliuojami, jų padėtis turi atitikti vidurinę padėtį, išskyrus atvejus, kai gamintojas yra nurodęs kitą padėtį.

1.4.3.5.

Durys turi būti uždarytos, bet neužrakintos.

1.4.3.5.1.

Jeigu transporto priemonėje įrengta automatinė durų užrakto sistema, sistema turi būti aktyvuojama, kai tik pradeda veikti transporto priemonės varymo sistema, kad prieš susidūrimą durys automatiškai užsirakintų. Gamintojo nuožiūra durys užrakinamos rankiniu būdu, prieš pradedant veikti transporto priemonės varymo sistemai.

1.4.3.5.2.

Jeigu transporto priemonėje įrengta automatinė durų užrakto sistema, kurios įrengti neprivaloma ir (arba) kuri gali būti išjungta vairuotojo, gamintojo nuožiūra taikoma viena iš dviejų toliau nurodytų procedūrų:

1.4.3.5.2.1.

sistema turi įsijungti, kai tik pradeda veikti transporto priemonės varymo sistema, kad prieš susidūrimą durys automatiškai užsirakintų. Gamintojo nuožiūra durys užrakinamos rankiniu būdu, prieš pradedant veikti transporto priemonės varymo sistemai;

1.4.3.5.2.2.

smūgio pusėje šoninės durys turi atsirakinti, o šių durų sistema turi būti atblokuota; ne smūgio pusėje šoninių durų sistema gali būti aktyvuojama, kad prieš susidūrimą durys automatiškai užsirakintų. Gamintojo nuožiūra šios durys užrakinamos rankiniu būdu, prieš pradedant veikti transporto priemonės varymo sistemai.

1.4.3.6.

Jeigu yra įrengtas stoglangis ar nuimamas stogas, jie turi būti nustatytoje padėtyje ir uždaryti. Matavimo tikslais ir susitarus su gamintoju, juos galima palikti neuždarytus.

1.4.3.7.

Skydeliai nuo saulės turi būti sulenkti.

1.4.3.8.

Vidinio galinio vaizdo veidrodėlio padėtis turi būti įprastinė padėtis.

1.4.3.9.

Priekyje ir gale esantys porankiai, kurių padėtį galima keisti, turi būti apatinėje padėtyje, jeigu to daryti nekliudo transporto priemonėse esantys manekenai.

1.4.3.10.

Reguliuojamo aukščio galvos atramų padėtis turi būti gamintojo nurodyta atitinkama padėtis. Jeigu gamintojas nėra pateikęs konkrečių rekomendacijų, galvos atramų padėtis turi būti viršutinė padėtis.

1.4.3.11.

Sėdynės

1.4.3.11.1.

Išilgine kryptimi reguliuojamos sėdynės sureguliuojamos taip, kad jų H taško, nustatyto 6 priede pateikta tvarka, padėtis atitiktų vidurinę sėdynės eigos padėtį arba artimiausią fiksavimo padėtį; sėdynės aukštis turi atitikti gamintojo nurodytą aukštį (jeigu sėdynės aukštį galima reguliuoti atskirai). Jeigu tai daugiavietė neišardoma sėdynė, atsižvelgiama į vairuotojo vietos H tašką.

1.4.3.11.2.

Jeigu atlošai reguliuojami, juos galima nustatyti taip, kad manekeno liemens polinkis kuo labiau atitiktų įprastinį gamintojo rekomenduojamąjį, arba, jeigu gamintojas nėra pateikęs konkrečių rekomendacijų, sėdynių atlošai turi būti atlenkti 25° kampu atgal nuo vertikalios padėties.

1.4.3.11.3.

Jeigu galinės (daugiavietės neišardomos) sėdynės reguliuojamos, turi būti nustatyta jų galinė padėtis.

1.4.4.

Elektrinės jėgos pavaros sureguliavimas

1.4.4.1.

Įkrovos būsenos sureguliavimo procedūros

1.4.4.1.1.

Įkrovos būsena reguliuojama 20 ± 10 °C aplinkos temperatūros sąlygomis.

1.4.4.1.2.

| a) | transporto priemonėje su ĮEEKS, kuri suprojektuota taip, kad ją būtų galima įkrauti iš išorės, ĮEEKS įkraunama iki aukščiausios įkrovos būsenos taikant gamintojo nustatytą įprasto eksploatavimo procedūrą, kol įkrovimo procesas baigiamas įprastai; |
| --- | --- |

a)

transporto priemonėje su ĮEEKS, kuri suprojektuota taip, kad ją būtų galima įkrauti iš išorės, ĮEEKS įkraunama iki aukščiausios įkrovos būsenos taikant gamintojo nustatytą įprasto eksploatavimo procedūrą, kol įkrovimo procesas baigiamas įprastai;

| b) | transporto priemonėje su ĮEEKS, kuri suprojektuota taip, kad ją būtų galima įkrauti naudojant tik transporto priemonėje esantį energijos šaltinį, ĮEEKS įkraunama iki aukščiausios įkrovos būsenos, kurią įmanoma pasiekti transporto priemonę eksploatuojant kaip įprasta. Gamintojas pateikia rekomendacijas dėl šiai įkrovos būsenai pasiekti reikalingo transporto priemonės veikimo režimo. |
| --- | --- |

b)

transporto priemonėje su ĮEEKS, kuri suprojektuota taip, kad ją būtų galima įkrauti naudojant tik transporto priemonėje esantį energijos šaltinį, ĮEEKS įkraunama iki aukščiausios įkrovos būsenos, kurią įmanoma pasiekti transporto priemonę eksploatuojant kaip įprasta. Gamintojas pateikia rekomendacijas dėl šiai įkrovos būsenai pasiekti reikalingo transporto priemonės veikimo režimo.

1.4.4.1.3.

Kai atliekamas transporto priemonės bandymas, ĮEEKS, kuri suprojektuota taip, kad ją būtų galima įkrauti iš išorės, įkrovos būsena pagal 1.4.4.1.1 ir 1.4.4.1.2 punktus turi būti ne mažesnė kaip 95 proc. ir ne mažesnė kaip 90 proc. ĮEEKS, kuri suprojektuota taip, kad ją būtų galima įkrauti naudojant tik transporto priemonėje esantį energijos šaltinį, įkrovos būsenos pagal 1.4.4.1.1 ir 1.4.4.1.2 punktus. Įkrovos būsenas bus patvirtinta taikant gamintojo nurodytą metodą.

1.4.4.2.

Elektrinei jėgos pavarai turi būti tiekiama elektra, veikiant arba neveikiant pirminiams elektros energijos šaltiniams (pvz., variklio generatoriui, ĮEEKS arba elektros energijos keitimo sistemai), tačiau:

1.4.4.2.1.

techninei tarnybai susitarus su gamintoju, bandymą su visa elektrine jėgos pavara arba su jos dalimis, kurioms netiekiama elektros energija, leidžiama atlikti tik tuo atveju, jei bandymo rezultatams tai neturi neigiamos įtakos. Turi būti įrodoma fiziškai arba naudojant izoliacijos varžą ir pateikiant atitinkamus papildomus įrodymus, kad elektrinės jėgos pavaros dalys, kurioms elektros energija nėra tiekiama, yra apsaugotos nuo elektros smūgio.

1.4.4.2.2.

Jeigu yra automatinis atjungiklis, gamintojui paprašius, bandymą leidžiama atlikti tada, kai automatinis atjungiklis yra įsijungęs. Šiuo atveju įrodoma, kad susidūrimo bandymo metu automatinis atjungiklis būtų veikęs. Taip pat atkreipiamas dėmesys į automatinio suveikimo signalą ir galvaninį atskyrimą, atsižvelgiant į susidūrimo sąlygas.

2.

Manekenai

2.1.

Priekinės sėdynės

2.1.1.

Kiekvienoje priekinėje kraštinėje sėdynėje pagal 5 priede nustatytas sąlygas įtaisomas HYBRID III manekeno (1) specifikacijas atitinkantis 50 procentilių vyro matmenų manekenas su 45° kampu sulenktomis kulkšnimis. Manekeno kulkšnis turi būti sertifikuota 10 priede nustatyta tvarka.

2.1.2.

Automobilis bus bandomas kartu su gamintojo numatytomis apsaugos sistemomis.

3.

Transporto priemonės varymo sistema ir judėjimo kryptis

3.1.

Transporto priemonę varo jos variklis arba kitas varomasis įrenginys.

3.2.

Per susidūrimą transporto priemonės nebeturi veikti joks papildomas vairavimo ar varomasis įrenginys.

3.3.

Transporto priemonės judėjimo kryptis turi atitikti 1.2 ir 1.3.1 punktų reikalavimus.

4.

Per susidūrimą transporto priemonės greitis turi būti 56 ± 1 km/h. Tačiau jei bandymas buvo atliktas smūgio momentu esant didesniam greičiui ir transporto priemonė atitiko reikalavimus, bandymo rezultatas laikomas priimtinu.

5.

Manekeno matavimai priekinėse sėdynėse

5.1.

Visi manekeno elgsenos kriterijams patikrinti būtini matavimai atliekami naudojant 8 priede pateiktas specifikacijas atitinkančias matavimo sistemas.

5.2.

Skirtingi parametrai registruojami naudojantis atskirais duomenų perdavimo kanalais, kurių dažnio klasės (CFC) yra nurodytos toliau.

5.2.1.

Greitėjimo pagreitis a sunkio centro taške apskaičiuojamas pagal triašius greitėjimo pagreičio komponentus, išmatuotus naudojantis duomenų perdavimo kanalu, kurio dažnio klasės (CFC) indeksas yra 1 000.

5.2.2.

Matavimai manekeno kakle

5.2.2.1.

Kaklo ir galvos jungtį veikianti ašinė tempimo ir pirmyn (atgal) nukreipta kerpamoji jėga matuojama naudojantis duomenų perdavimo kanalu, kurio dažnio klasės (CFC) indeksas yra 1 000.

5.2.2.2.

Lenkimo momentas apie šoninę ašį kaklo ir galvos jungtyje matuojamas naudojantis duomenų perdavimo kanalu, kurio dažnio klasės (CFC) indeksas yra 600.

5.2.3.

Krūtinės ląstos deformacija tarp krūtinkaulio ir nugarkaulio matuojama naudojantis duomenų perdavimo kanalu, kurio dažnio klasės (CFC) indeksas yra 180.

5.2.4.

Matavimai manekeno šlaunikaulyje ir blauzdikaulyje

5.2.4.1.

Ašinė gniuždymo jėga ir lenkimo momentai matuojami naudojantis duomenų perdavimo kanalu, kurio dažnio klasės (CFC) indeksas yra 600.

5.2.4.2.

Blauzdikaulio poslinkis, atsižvelgiant į šlaunikaulį, matuojamas slankiajame kelio sąnaryje naudojantis duomenų perdavimo kanalu, kurio dažnio klasės (CFC) indeksas yra 180.

6.

Matavimai transporto priemonėje

6.1.

Siekiant atlikti 7 priede aprašytą supaprastintą bandymą, konstrukcijos lėtėjimo pagreičio ir laiko grafikas nustatomas remiantis smūgine apkrova veikiamos transporto priemonės pusėje prie B statramsčio pagrindo įrengtų linijinių akcelerometrų vertėmis, naudojantis 8 priede nustatytus reikalavimus atitinkančiais duomenų perdavimo kanalais, kurių dažnio klasės indeksas yra 180.

6.2.

Pagal 7 priede aprašytą bandymo metodiką naudojamas greičio ir laiko grafikas nustatomas remiantis prie smūgine apkrova veikiamos transporto priemonės pusėje esančio B statramsčio įrengto linijinio akcelerometro duomenimis.

---

(1)  HYBRID III manekeno, atitinkančio pagrindinius Jungtinių Amerikos Valstijų 50 procentilių vyro matmenis, techninės specifikacijos bei detalieji brėžiniai ir HYBRID III manekeno sureguliavimo prieš šį bandymą aprašai yra patikėti saugoti Jungtinių Tautų Generaliniam sekretoriui; paprašius su jais galima susipažinti Europos ekonomikos komisijos sekretoriate adresu Palais des Nations, Ženeva, Šveicarija:

1

---

4 PRIEDAS

Galvos apsaugos kriterijus (GAK) ir 3 ms galvos pagreičio kriterijus

1.

Galvos apsaugos kriterijus (GAK36)

1.1.

Galvos apsaugos kriterijaus (GAK36) laikomasi, jeigu per bandymą galva nepaliečia jokios transporto priemonės sudedamosios dalies.

1.2.

Image 8

čia:

1.2.1.

narys a – pagal 3 priedo 5.2.1 punktą laisvojo kritimo pagreičio vienetais g išmatuotas atstojamasis pagreitis g (1 g = 9,81 m/s2);

1.2.2.

jeigu galvos prisilietimo pradžią galima nustatyti pakankamai tiksliai, t1 ir t2 yra bet kokie sekundėmis išreikšti du laiko momentai, apibrėžiantys laiko nuo galvos prisilietimo pradžios iki registravimo pabaigos intervalą, kurio GAK vertė yra didžiausia;

1.2.3.

jeigu galvos prisilietimo pradžios nustatyti neįmanoma, t1 ir t2 yra bet kokie sekundėmis išreikšti du laiko momentai, apibrėžiantys laiko nuo registravimo pradžios iki pabaigos intervalą, kurio GAK vertė yra didžiausia;

1.2.4.

apskaičiuojant didžiausią vertę, neatsižvelgiama į GAK vertes, kurių laiko intervalas (t1 – t2) yra didesnis nei 36 ms.

1.3.

Atstojamojo galvos pagreičio vertė per bendrai ilgiau kaip 3 ms trunkantį priekinį susidūrimą apskaičiuojama atsižvelgiant į atstojamąjį galvos pagreitį, išmatuotą pagal 3 priedo 5.2.1 punktą.

2.

Kaklo sužeidimo kriterijai

2.1.

Šie kriterijai nustatomi kaklo ir galvos jungtį veikiant ašine gniuždymo ir ašine tempimo jėgomis, taip pat priešinga važiavimui ir važiavimo kryptimis ją veikiant šlyties jėgomis, išreikštomis kN ir išmatuotomis pagal šio 3 priedo 5.2.2 punktą, atsižvelgiant į tų jėgų veikimo trukmę, išreikštą ms.

2.2.

Kaklo lenkimo momento kriterijus nustatomas Nm išreikštu lenkimo momentu apie šoninę galvos ir kaklo jungties ašį ir išmatuojamas pagal 3 priedo 5.2.2 punktą.

2.3.

Kaklo lenkimo momentas, išreikštas Nm, turi būti užregistruotas.

3.

Krūtinės ląstos suspaudimo kriterijus (THCC) ir tamprumo kriterijus (V * C)

3.1.

Krūtinės ląstos suspaudimo kriterijus nustatomas pagal absoliučiąją krūtinės ląstos deformacijos vertę, išmatuotą remiantis 3 priedo 5.2.3 punktu ir išreikštą mm.

3.2.

Tamprumo kriterijus (V * C) apskaičiuojamas kaip momentinė krūtinkaulio suspaudimo ir įlinkio rodiklio, išmatuotų pagal 3 priedo 6 dalį ir 5.2.3 punktą, sandauga.

4.

Šlaunikaulį veikiančios jėgos kriterijus (FFC)

4.1.

Šis kriterijus nustatomas pagal kiekvieną manekeno šlaunikaulį ašine kryptimi veikiančią gniuždymo apkrovą, išreikštą kN ir išmatuotą pagal 3 priedo 5.2.4 punktą, atsižvelgiant į suspaudimo apkrovos trukmę, išreikštą ms.

5.

Blauzdikaulio gniuždymo jėgos kriterijus (TCFC) ir blauzdikaulio indeksas (TI)

5.1.

Blauzdikaulio gniuždymo jėgos kriterijus nustatomas pagal kiekvieną manekeno blauzdikaulį ašine kryptimi veikiančią gniuždymo apkrovą (Fz), išreikštą kN ir išmatuotą pagal 3 priedo 5.2.4 punktą.

5.2.

TI = | MR/ (MC) R | + | FZ/ (FC) Z |

čia:

| MX | = | lenkimo momentas apie x ašį; |
| --- | --- | --- |
| MY | = | lenkimo momentas apie y ašį; |
| (MC)R | = | kritinis lenkimo momentas, lygus 225 Nm; |
| FZ | = | ašinė gniuždymo jėga z kryptimi; |
| (FC)Z | = | kritinė gniuždymo jėga z kryptimi, lygi 35,9 kN, ir |

MX

=

lenkimo momentas apie x ašį;

MY

=

lenkimo momentas apie y ašį;

(MC)R

=

kritinis lenkimo momentas, lygus 225 Nm;

FZ

=

ašinė gniuždymo jėga z kryptimi;

(FC)Z

=

kritinė gniuždymo jėga z kryptimi, lygi 35,9 kN, ir

Image 9

Nustatomas kiekvieno blauzdikaulio viršutinės ir apatinės dalių indeksas; tačiau Fz galima matuoti bet kurioje vietoje. Nustatyta vertė taikoma viršutinės ir apatinės blauzdikaulio dalių TI apskaičiuoti. Momentai Mx ir My abiem kryptimis matuojami atskirai.

6.

HYBRID III manekeno tamprumo kriterijaus (V * C) apskaičiavimo metodika

6.1.

Tamprumo kriterijus apskaičiuojamas kaip momentinė krūtinkaulio suspaudimo ir įlinkio rodiklio sandauga. Abu dydžiai gaunami pamatavus krūtinkaulio įlinkį.

6.2.

Image 10

Krūtinkaulio įlinkio greitis laiko momentu t apskaičiuojamas pagal filtruotą įlinkio vertę:

Image 11

kur D(t)
  Image 12
  – įlinkis laiko momentu t, išreikštas metrais, ir
  Image 13
  – laiko intervalas sekundėmis tarp įlinkio matavimų. Didžiausia δt vertė – 1,25 × 10-4 sekundės. Šios apskaičiavimo metodikos schema parodyta toliau.

Image 14

---

5 PRIEDAS

Manekenų parengimas ir montavimas, apsaugos sistemų sureguliavimas

1.

Manekenų parengimas

1.1.

Manekeno simetrijos plokštuma turi sutapti su vertikalia vidurine sėdynės plokštuma.

1.2.

Priekinė daugiavietė neišardoma sėdynė

1.2.1.

Manekeno simetrijos plokštuma turi būti vairaračio centrą kertančioje ir su išilgine vidurine transporto priemonės plokštuma lygiagrečioje vertikalioje plokštumoje. Jeigu sėdimoji vieta nustatoma atsižvelgiant į sėdynės formą, tokia sėdynė laikoma atskira sėdyne.

1.2.2.

Manekeno ir vairuotojo vietoje sėdinčio manekeno simetrijos plokštumos turi būti vienodu atstumu nuo išilginės vidurinės transporto priemonės plokštumos. Jeigu sėdimoji vieta nustatoma atsižvelgiant į sėdynės formą, tokia sėdynė laikoma atskira sėdyne.

1.3.

Manekenų simetrijos plokštumos turi sutapti su gamintojo nurodytomis sėdimųjų vietų vidurinėmis plokštumomis.

2.

Manekenų montavimas

2.1.

Skersinis matavimo įrangos pritvirtinimo galvoje skydelis turi būti horizontalus; leidžiamasis nuokrypis turi būti ne didesnis kaip 2,5°. Siekiant išlyginti bandymo manekeno galvą transporto priemonėse su sėdynėmis vertikaliais nereguliuojamais atlošais, turi būti taikoma toliau nurodyta metodika. Kad būtų išlygintas skersinis matavimo įrangos pritvirtinimo manekeno galvoje skydelis, pagal 2.4.3.1 punkte nurodytas ribas pirmiausia nustatoma H taško padėtis. Jeigu matavimo įrangos skydelis manekeno galvoje neišsilygina, tada pagal 2.4.3.2 punkte nurodytas ribas nustatomas bandymo manekeno dubens kampas. Jeigu skersinis matavimo įrangos pritvirtinimo manekeno galvoje skydelis vis tiek neišsilygina, tada bandymo manekeno kaklo laikiklis pareguliuojamas bent tiek, kad būtų užtikrinta, jog skydelis būtų horizontalus; leidžiamasis nuokrypis turi būti ne didesnis kaip 2,5°.

2.2.

Rankos

2.2.1.

Ant vairuotojo sėdynės sėdinčio bandymo manekeno žastai turi būti prie liemens, o centrinės jų linijos turi kuo labiau sutapti su vertikalia plokštuma.

2.2.2.

Ant keleivio sėdynės sėdinčio manekeno žastai turi liesti sėdynės atlošą ir liemens šonus.

2.3.

Plaštakos

2.3.1.

Ant vairuotojo sėdynės sėdinčio bandymo manekeno delnai horizontalios vairaračio centrinės linijos aukštyje turi liesti išorinę vairaračio dalį. Manekeno nykščiai nestipriai priklijuojami juosta prie vairaračio taip, kad plaštaką stumtelėjus į viršų ne mažesne kaip 9 N ir ne didesne kaip 22 N jėga, juosta užklijuota ranka nuslystų nuo vairaračio.

2.3.2.

Ant keleivio sėdynės sėdinčio bandymo manekeno delnai turi liesti išorinę šlaunų pusę. Mažasis pirštas turi liesti sėdimąją sėdynės dalį.

2.4.

Liemuo

2.4.1.

Jeigu transporto priemonėse įrengtos daugiavietės neišardomos sėdynės, ant keleivio ir vairuotojo sėdynių sėdinčių bandymo manekenų liemens viršutinės dalys turi būti priglaustos prie sėdynių atlošų. Vidurinė sagitalinė ant vairuotojo sėdynės sėdinčio manekeno plokštuma turi būti vertikali ir lygiagreti su išilgine centrine transporto priemonės linija ir eiti per vairaračio centrą. Vidurinė sagitalinė ant keleivio sėdynės sėdinčio manekeno plokštuma turi būti vertikali ir lygiagreti su centrine išilgine transporto priemonės linija, o nuo išilginės centrinės transporto priemonės linijos būti tokiu pačiu atstumu kaip ir vidurinė sagitalinė ant vairuotojo sėdynės sėdinčio manekeno plokštuma.

2.4.2.

Transporto priemonėse su atskiromis sėdynėmis ant vairuotojo ir keleivio sėdynių sėdinčių manekenų liemens viršutinės dalys turi remtis į sėdynės atlošą. Vidurinė sagitalinė ant vairuotojo ir keleivio sėdynių sėdinčio manekeno plokštuma turi būti vertikali ir sutapti su išilgine centrine atskiros sėdynės linija.

2.4.3.

Apatinė liemens dalis

2.4.3.1.

Ant vairuotojo ir keleivio sėdynių sėdinčių bandymo manekenų H taškas vertikalia ir horizontalia kryptimis turi būti ne daugiau kaip 13 mm atstumu nutolęs nuo taško, esančio 6 mm žemiau nei H taškas, kurio vieta nustatyta 6 priede aprašyta tvarka, išskyrus tai, kad nustatytas H taško įrenginio blauzdų ir šlaunų segmentų ilgis atitinkamai turi būti 414 ir 401 mm, o ne 417 ir 432 mm.

2.4.3.2.

Kaip nustatyta dubens kampo matuoklio (GM), įdėto į manekeno H taško matavimo angą, brėžinyje 78051-532, nurodytame 572 dalyje, kampas, matuojant nuo horizontalės ant 76,2 mm (3 colių) plokščio matuoklio paviršiaus, turi būti 22,5 ± 2,5°.

2.5.

Ant vairuotojo ir keleivio sėdynių sėdinčių bandymo manekenų šlaunys į sėdynės sėdimąją dalį turi remtis tiek, kiek galima atsižvelgiant į pėdų nustatymą. Pradinis atstumas tarp išorinių kelio apkabos jungių paviršių turi būti 270 ± 10 mm. Ant vairuotojo sėdynės sėdinčio manekeno kairė koja ir abi ant keleivio sėdynės sėdinčio manekeno kojos, jei įmanoma, turi būti vertikaliose išilginėse plokštumose. Ant vairuotojo sėdynės sėdinčio manekeno dešinė koja, jei įmanoma, turi būti vertikalioje plokštumoje. Leidžiama galutinai sureguliuoti manekeno pėdas pagal 2.6 punktą, siekiant atsižvelgti į įvairias keleivių salono konfigūracijas.

2.6.

Pėdos

2.6.1.

Dešinioji ant vairuotojo sėdynės sėdinčio manekeno pėda turi būti atremta į nenuspaustą akceleratoriaus pedalą taip, kad galinis kulno taškas būtų ant grindų pedalo plokštumoje. Jeigu pėdos ant akceleratoriaus pedalo uždėti negalima, ji dedama statmenai blauzdikauliui ir kuo toliau į priekį centrinės pedalo linijos kryptimi, kad galinis kulno taškas remtųsi į grindis. Kairės kojos kulnas dedamas kuo toliau ir lieka ant kėbulo grindų. Kairė koja turi būti kuo labiau prispausta prie nuožulnios plokštės vairuotojo kojoms. Išilginė centrinė kairiosios pėdos linija turi eiti kuo lygiagrečiau su išilgine centrine transporto priemonės linija. Jeigu transporto priemonėje įrengta pakoja, gamintojo prašymu turi būti įmanoma kairę koją padėti ant pakojos. Tokiu atveju kairės kojos padėtis nustatoma pagal pakoją.

2.6.2.

Abiejų manekeno kojų kulnai padedami kuo toliau ant kėbulo grindų. Abi pėdos turi būti kuo labiau prispaustos prie nuožulnios plokštės vairuotojo kojoms. Išilginė centrinė pėdų linija turi eiti kuo lygiagrečiau su išilgine centrine transporto priemonės linija.

2.7.

Įrengti matuokliai susidūrimo momentu neturi daryti jokios įtakos manekeno judėjimui.

2.8.

Prieš bandymą manekeno ir matuoklių sistemų temperatūra stabilizuojama ir vėliau palaikoma 19–22,2 °C intervalo ribose.

2.9.

Manekeno drabužiai

2.9.1.

Manekenai su įrengtais matuokliais aprengiami jų pavidalą atitinkančiais medvilniniais prigludusiais drabužiais trumpomis rankovėmis ir apmaunami blauzdų vidurį siekiančiomis kelnėmis, kaip nustatyta FMVSS 208, 78051-292 ir 293 ar lygiaverčiuose brėžiniuose.

2.9.2.

Bandymo manekenų pėdos apaunamos 11XW dydžio batais, atitinkančiais JAV kariniame standarte MIL S 13192 (P peržiūra) nustatytus dydžio, pado ir kulno storio reikalavimus; batų masė 0,57 ± 0,1 kg.

3.

Manekeno striukė turi būti būtent ten, kur sutampa žemesniojo kaklo laikiklio varžto anga ir manekeno striukės darbinė anga. Bandomasis manekenas, pasodintas nustatytoje sėdimojoje vietoje pagal atitinkamus 2.1–2.6 ir 3.1–3.6 punktų reikalavimus, apjuosiamas saugos diržu, o užraktas užsegamas. Juosmens diržas manekeną turi glaudžiai apjuosti. Viršutinę liemens dalį juosiantis diržas patraukiamas iš diržo įtraukimo įtaiso ir paleidžiamas, kad tas įtraukimo įtaisas diržą vėl įtrauktų. Šis veiksmas pakartojamas keturis kartus. Pečių diržas turi būti nuo pečių nenuimamoje ir su kaklu nesusiliečiančioje srityje. HYBRID III manekeno specifikacijas atitinkančio 50 procentilių vyro matmenų manekeno saugos diržas uždedamas taip, kad neuždengtų visos išorinės manekeno striukės angos. Juosmens diržo dalis veikiama 9–18 N tempimo apkrova. Jeigu saugos diržų sistema yra su įtempimą mažinančiu įtaisu, viršutinė diržo dalis ištraukiama tiek, kiek rekomenduoja gamintojas įprasto naudojimo tikslais transporto priemonės naudotojo vadove. Jeigu saugos diržų sistemoje nėra įtempimą mažinančio įtaiso, diržo įtraukimo įtaisui leidžiama įtraukti perteklinę pečių diržo dalį.

Kai saugos diržas ir saugos diržų tvirtinimo įtaisai yra įrengti taip, kad diržo padėtis neatitinka pirmiau nustatytų reikalavimų, saugos diržą galima sureguliuoti rankomis ir pritvirtinti juosta.

---

6 PRIEDAS

H taško ir tikrojo liemens polinkio kampo nustatymo, atsižvelgiant į sėdėjimo padėtį, tvarka motorinėse transporto priemonėse
   (1)

1 priedėlis.   Erdvinio H taško įrenginio aprašas (3-D H įrenginys) (1)

2 priedėlis.   Trimatė atskaitos sistema (1)

3 priedėlis.   Sėdimųjų vietų atskaitos duomenys (1)

---

(1)  Tvarka išdėstyta Suvestinės rezoliucijos dėl transporto priemonių konstrukcijos (R.E.3) 1 priede (dokumentas ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.6).

---

7 PRIEDAS

Bandymo su vežimėliu procedūra

1.

Bandymo įranga ir procedūra

1.1.

Vežimėlis sukonstruojamas taip, kad atlikus bandymą nebūtų liekamosios deformacijos. Jis nukreipiamas taip, kad susidūrimo metu nuokrypis vertikalioje plokštumoje būtų ne didesnis kaip 5°, o horizontalioje – ne didesnis kaip 2°.

1.2.

Konstrukcijos būklė

1.2.1.

Bandomoji konstrukcija turi atitikti tam tikrų serijinės gamybos būdu pagamintų transporto priemonių reikalavimus. Kai kurios detalės gali būti pakeistos arba pašalintos, tačiau detalių pakeitimas ar pašalinimas neturi daryti poveikio bandymo rezultatams.

1.2.2.

Konstrukcija sureguliuojama pagal šios taisyklės 3 priedo 1.4.3 punkto reikalavimus, atsižvelgiant į 1.2.1 punkto nuostatas.

1.3.

Konstrukcijos pritvirtinimas

1.3.1.

Konstrukcija turi būti pritvirtinta prie vežimėlio taip, kad bandymo metu nepasislinktų.

1.3.2.

Priemonės, kuriomis konstrukcija tvirtinama prie vežimėlio, neturi sustiprinti sėdynės tvirtinimo įtaisų ir keleivio apsaugos įtaisų arba konstrukcija neturi dėl to neįprastai deformuotis.

1.3.3.

Rekomenduojama naudoti tvirtinimo įtaisą, leidžiantį konstrukciją atremti į atramas, padėtas maždaug ties ratų ašimi, arba, jei įmanoma, pakabos sistemos sutvirtinimais pritvirtinti prie vežimėlio.

1.3.4.

Kampas tarp išilginės transporto priemonės ašies ir vežimėlio važiavimo krypties turi būti 0° ± 2°.

1.4

Manekenai ir jų padėtis turi atitikti 3 priedo 2 dalyje pateiktas specifikacijas.

1.5.

Matavimo aparatūra

1.5.1.

Vadovaujantis 8 priedo reikalavimais (CFC indeksas 180), per susidūrimą konstrukcijos lėtėjimo pagreitį matuojantys keitikliai turi būti lygiagretūs su išilgine vežimėlio ašimi.

1.5.2.

Visi išvardytiems kriterijams patikrinti būtini matavimai nustatyti 3 priedo 5 dalyje.

1.6.

Konstrukcijos lėtėjimo kreivė per susidūrimą turi būti tokia, kad taikant integralą gauta greičio pokyčio, atsižvelgiant į laiką, kreivė jokiame taške nesiskirtų daugiau kaip ±1 m/s nuo šio priedo priedėlyje nustatytos atitinkamos transporto priemonės standartinės greičio pokyčio, atsižvelgiant į laiką, kreivės. Standartinės kreivės poslinkį, atsižvelgiant į laiko ašį, galima naudoti siekiant apskaičiuoti konstrukcijos greitį koridoriuje.

1.7.

Ši standartinė kreivė gaunama integruojant atitinkamos transporto priemonės lėtėjimo pagreičio kreivę, nubrėžtą per priekinį susidūrimą su kliūtimi, kaip nustatyta šios taisyklės 3 priedo 6 dalyje.

1.8.

Galima atlikti bandymą taikant ne vežimėlio lėtėjimo, o kitą metodą, jei jis atitinka 1.6 punkte nustatytas greičio kitimo intervalo sąlygas.

---

7 priedo priedėlis

Ekvivalentumo kreivė. Leidžiamojo nuokrypio diapazonas ΔV = f(t)

Image 15

---

8 PRIEDAS

Atliekant matavimo bandymus taikoma matavimo metodika. Prietaisai

1.

Apibrėžtys

1.1.

Duomenų perdavimo kanalas – visi prietaisai, pvz., keitikliai (arba sudėtiniai keitikliai, kurių išvesties duomenys suderinami specialiu būdu) ir dažnių arba amplitudžių spektrus galinčios pakeisti analizės metodikos.

1.2.

Pirmasis duomenų perdavimo kanalo įtaisas matuotinam fiziniam dydžiui paversti į antrinį dydį (pvz., elektros įtampą), kurį gali apdoroti kiti duomenų perdavimo kanalo komponentai.

1.3.

Duomenų perdavimo kanalo, atitinkančio tam tikras šiame priede nurodytas amplitudines charakteristikas, žymuo. CAC vertė atitinka viršutinę matavimo diapazono ribą.

1.4.

Šie dažniai apibūdinti šio priedo 1 paveiksle.

1.5.

Kanalo dažnio klasė žymima skaičiumi, nurodančiu, kad kanalo dažninė charakteristika atitinka šio priedo 1 paveiksle nustatytas ribas. Šis skaičius ir dažnis FH (Hz) yra vienodos skaitmeninės vertės.

1.6.

Geriausią kalibravimo verčių, nustatytų mažiausiųjų kvadratų metodu atsižvelgiant į kanalo amplitudės klasę, atitiktį rodantis tiesios linijos nuolydis.

1.7.

Vidutinė jautrio koeficientų, įvertintų atsižvelgiant į logaritminėje skalėje tolygiai pasiskirsčiusius dažnius,

Image 16

1.8.

Kalibravimo vertės ir 1.6 punkte apibrėžtos atitinkamos tiesios linijos vertės greta viršutinės kanalo amplitudės klasės ribos didžiausio skirtumo santykis (procentais).

1.9.

Išvesties ir įvesties signalų santykis, kai keitiklis sužadinamas statmenai matavimo krypčiai. Kryžminis jautris – išilgai matavimo ašies išmatuoto jautrio procentinė dalis.

1.10.

Duomenų perdavimo kanalo fazės vėlinimo laikas yra lygus sinusinio signalo fazės vėlinimui (radianais), padalytam iš to signalo kampinio dažnio (radianais per s).

1.11.

Duomenų perdavimo kanalą tam tikru momentu veikiančių išorinių sąlygų ir aplinkybių visuma.

2.

Veiksmingumo reikalavimai

2.1.

Absoliučioji duomenų perdavimo kanalo, taikant bet kokią jų perdavimo dažnio klasę, tiesiškumo paklaidos vertė visame matavimų diapazone turi būti lygi 2,5 proc. to kanalo amplitudės klasės vertės arba mažesnė.

2.2.

Duomenų perdavimo kanalo dažninė charakteristika turi būti šio priedo 1 paveiksle nurodytomis ribinėmis kreivėmis apibrėžtoje srityje. Nulinė dB linija nustatoma pagal kalibravimo koeficientą.

2.3.

Nustatomas fazės vėlinimo tarp duomenų perdavimo kanalo įėjimo ir išėjimo signalų laikas tarp 0,03 FH ir H neturi skirtis daugiau kaip 0,1 FH sekundės.

2.4.

Laikas

2.4.1.

Užregistruota laiko ašis turi būti bent 1/100 s (1 proc. tikslumu).

2.4.2.

Santykinis vėlinimas tarp dviejų ar daugiau duomenų perdavimo kanalų, neatsižvelgiant į jų dažnio klasę, signalų neturi būti didesnis kaip 1 ms, išskyrus vėlinimą dėl fazės poslinkio.

Dviejų ar daugiau duomenų perdavimo kanalų, kurių signalai sujungiami, dažnio klasė turi būti vienoda ir jų santykinis vėlinimas neturi būti didesnis kaip 1/10 FH sekundės.

Šis reikalavimas taikomas ne tik analoginiams signalams, bet ir sinchronizavimo impulsams bei skaitmeniniams signalams.

2.5.

Kryžminis keitiklio jautris bet kuria kryptimi turi būti mažesnis kaip 5 proc.

2.6.

Kalibravimas

2.6.1.

Duomenų perdavimo kanalas turi būti bent kartą per metus kalibruojamas pripažintus standartus atitinkančiu etaloniniu prietaisu. Taikant palyginimo su etaloniniu prietaisu metodus, neturi atsirasti didesnė kaip 1 proc. duomenų perdavimo kanalo amplitudės klasės (CAC) paklaida. Etaloninę įrangą galima naudoti tik tame dažnių diapazone, kuriam ji sukalibruota. Duomenų perdavimo kanalų posistemius galima vertinti atskirai, o nustatytus rezultatus įtraukti, kai nustatomas viso duomenų perdavimo kanalo tikslumas. Tai galima daryti, pvz., taikant žinomos amplitudės elektros signalą, kuris imituoja keitiklio išėjimo signalą ir kuriuo galima tikrinti duomenų perdavimo kanalo stiprinimo koeficientą, išskyrus keitiklį.

2.6.2.

Etaloninio prietaiso tikslumą turi sertifikuoti arba patvirtinti valstybinė metrologijos tarnyba.

2.6.2.1.

Statinis kalibravimas

2.6.2.1.1.

Duomenų perdavimo kanalo amplitudės klasės paklaidos turi būti mažesnės kaip ±1,5 proc.

2.6.2.1.2.

Duomenų perdavimo kanalo amplitudės klasės paklaida turi būti mažesnė kaip ±1 proc.

2.6.2.1.3.

Duomenų perdavimo kanalo amplitudės klasės paklaida turi būti mažesnė kaip ±1 proc.

2.6.2.2.

Dinaminis kalibravimas

2.6.2.2.1.

Etaloninio pagreičio paklaida, išreikšta kaip procentinis duomenų perdavimo kanalo amplitudės klasės dydis, turi būti mažesnė kaip ±1,5 proc., jeigu dažnis mažesnis kaip 400 Hz, mažesnė kaip ±2 proc., jeigu dažnis 400–900 Hz, ir mažesnė kaip ±2,5 proc., jeigu dažnis didesnis kaip 900 Hz.

2.6.2.3.

Santykinė atskaitos laiko paklaida turi būti mažesnė kaip 10-5.

2.6.3.

Jautrio koeficientas ir tiesiškumo paklaida nustatomi matuojant duomenų perdavimo kanalo išėjimo signalą, atsižvelgiant į skirtingas žinomas įėjimo signalo vertes. Duomenų perdavimo kanalo kalibravimas turi apimti visą amplitudės klasės diapazoną.

Jeigu duomenų perdavimo kanalai yra dvikrypčiai, naudojamos teigiamos ir neigiamos vertės.

Jeigu kalibravimo prietaisas negali pateikti būtinų įvesties duomenų dėl ypatingai aukštų matuotinų dydžių verčių, kalibruojama atsižvelgiant į kalibravimo standartuose nustatytas ribas, o tos ribos nurodomos bandymo ataskaitoje.

Kalibruojant visą duomenų perdavimo kanalą, taikomas dažnis arba dažnių spektras, kurio reikšminė vertė yra

Image 17

2.6.4.

Fazės ir amplitudės reakcijos kreivės dažninės charakteristikos nustatomos matuojant duomenų perdavimo kanalo išėjimo signalų fazę ir amplitudę, atsižvelgiant į žinomą įėjimo signalą, kurio skirtingos vertės gali įvairuoti nuo FL iki 10 kartų nei duomenų perdavimo kanalo dažnio klasė didesnių verčių arba 3 000 Hz, nelygu, kuris dydis yra mažesnis.

2.7.

Siekiant nustatyti bet kokią aplinkos įtaką, atliekama nuolatinė patikra (pvz., elektrinių ar magnetinių srautų, signalo sklidimo laidu greičio ir kt.). Tai galima atlikti, pavyzdžiui, registruojant atsarginių kanalų, kuriuose įrengti manekenų keitikliai, išėjimo signalus. Jeigu užregistruojami stiprūs išėjimo signalai, imamasi taisomųjų veiksmų, pavyzdžiui, pakeičiami laidai.

2.8.

Duomenų perdavimo kanalą apibūdina jo amplitudės klasė (CAC) ir dažnio klasė (CFC).

CAC indeksas turi būti 1, 2 arba 5, pakeltas dešimtuoju laipsniu.

3.

Keitikliai turi būti patikimai pritvirtinti, kad jų registruojamiems rodmenims vibracija darytų kuo mažesnę įtaką. Kiekviena keitiklio pritvirtinimo priemonė, kurios mažiausias rezonanso dažnis mažiausiai 5 kartus viršija tiriamo duomenų perdavimo kanalo dažnį FH, laikoma tinkama. Pagreičio keitikliai visų pirma turėtų būti tvirtinami taip, kad pradinis kampas tarp tikrosios matavimo ašies ir atitinkamos atskaitos ašies sistemos būtų ne didesnis kaip 5°, išskyrus tada, kai taikant analitinius arba eksperimentinius metodus įvertinamas tvirtinimo poveikis registruojamiems duomenims. Jeigu tam tikrame taške turi būti matuojami daugiaašiai pagreičiai, kiekvieno pagreičio keitiklio ašis turėtų būti 10 mm atstumu nuo to taško, o seisminės masės centras – 30 mm atstumu.

4.

Duomenų tvarkymas

4.1.

Registruojant arba tvarkant duomenis galima filtruoti, atsižvelgiant į duomenų perdavimo kanalo dažnių klasę. Tačiau prieš pradedant registruoti duomenis aukštesniu lygiu nei CFC, turėtų būti atliktas analoginis filtravimas, siekiant, kad būtų panaudota bent 50 proc. rašytuvo dinaminio diapazono ir kad būtų sumažintas pavojus, jog aukšti dažniai prisotins rašytuvą arba jog skaitmeninant galėtų atsirasti klaida dėl spektrų sanklotos.

4.2.

Skaitmeninimas

4.2.1.

Diskretizavimo dažnis turėtų būti lygus bent 8 FH. Jeigu tai analoginis registravimas, kai registravimo ir nuskaitymo greičiai skiriasi, diskretizavimo dažnį galima dalyti iš greičio santykio.

4.2.2.

Skaitmeninių žodžių dydis turėtų būti mažiausiai 7 bitai ir lyginumo bitas.

5.

Rezultatai turėtų būti pateikti A4 formato lape (ISO/R 216). Rezultatai turėtų būti pateikiami diagramose su ašimis, pažymėtomis matavimo vienetais, atitinkančiais tinkamus pasirinkto vieneto kartotinius (pvz., 1, 2, 5, 10 ir 20 mm). Turi būti vartojami SI vienetai, išskyrus transporto priemonės greitį, kuris gali būti išreikštas km/h, ir susidūrimo sukeltą pagreitį, kurį galima išreikšti g, kai g = 9,8 m/s2.

Image 18

  1 pav. Dažninės charakteristikos kreivė

| | | | | N | Logaritminė skalė |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| CFC | FL | FH | FN | a | ± | 0,5 | dB |
| | | | | b | + | 0,5 ; -1 | dB |
| | Hz | Hz | Hz | c | + | 0,5 ; -4 | dB |
| 1 000 | ≤ 0,1 | 1 000 | 1 650 | d | - | 9 | dB/oktava |
| 600 | ≤ 0,1 | 600 | 1 000 | e | - | 24 | dB/oktava |
| 180 | ≤ 0,1 | 180 | 300 | f | | ∞ | |
| 60 | ≤ 0,1 | 60 | 100 | g | - | 30 | |

N

Logaritminė skalė

CFC

FL

FH

FN

a

±

0,5

dB

b

+

0,5 ; -1

dB

Hz

Hz

Hz

c

+

0,5 ; -4

dB

1 000

≤ 0,1

1 000

1 650

d

-

9

dB/oktava

600

≤ 0,1

600

1 000

e

-

24

dB/oktava

180

≤ 0,1

180

300

f

∞

60

≤ 0,1

60

100

g

-

30

---

9 PRIEDAS

Deformuojamosios kliūties apibrėžtis

1.

Kliūties matmenys pavaizduoti šio priedo 1 paveiksle. Toliau yra išvardyti atskirų sudedamųjų kliūties dalių matmenys.

1.1.

Matmenys:

| Aukštis | : | 650 mm (koryto aliuminio juostos ašies kryptimi) |
| --- | --- | --- |
| Plotis | : | 1 000 mm |
| Gylis | : | 450 mm (koryto aliuminio narvelių ašių kryptimi) |

Aukštis

:

650 mm (koryto aliuminio juostos ašies kryptimi)

Plotis

:

1 000 mm

Gylis

:

450 mm (koryto aliuminio narvelių ašių kryptimi)

Visų pirmiau pateiktų matmenų leidžiamasis nuokrypis turėtų būti ±2,5 mm

| Medžiaga | : | aliuminis 3003 (ISO 209, 1 dalis) |
| --- | --- | --- |
| Lakšto storis | : | 0,076 mm ± 15 proc. |
| Narvelio dydis | : | 19,1 mm ± 20 proc. |
| Tankis | : | 28,6 kg/m3 ± 20 proc. |
| Atsparumas gniuždymui | : | 0,342 MPa + 0 proc. – 10 proc. (1) |

Medžiaga

:

aliuminis 3003 (ISO 209, 1 dalis)

Lakšto storis

:

0,076 mm ± 15 proc.

Narvelio dydis

:

19,1 mm ± 20 proc.

Tankis

:

28,6 kg/m3 ± 20 proc.

Atsparumas gniuždymui

:

0,342 MPa + 0 proc. – 10 proc. (1)

1.2.

Matmenys:

| Aukštis | : | 330 mm (koryto aliuminio juostos ašies kryptimi) |
| --- | --- | --- |
| Plotis | : | 1 000 mm |
| Gylis | : | 90 mm (koryto aliuminio narvelių ašių kryptimi) |

Aukštis

:

330 mm (koryto aliuminio juostos ašies kryptimi)

Plotis

:

1 000 mm

Gylis

:

90 mm (koryto aliuminio narvelių ašių kryptimi)

Visų pirmiau pateiktų matmenų leidžiamasis nuokrypis turėtų būti ±2,5 mm

| Medžiaga | : | aliuminis 3003 (ISO 209, 1 dalis) |
| --- | --- | --- |
| Lakšto storis | : | 0,076 mm ± 15 proc. |
| Narvelio dydis | : | 6,4 mm ± 20 proc. |
| Tankis | : | 82,6 kg/m3 ± 20 proc. |
| Atsparumas gniuždymui | : | 1,711 MPa + 0 proc. – 10 proc. (1) |

Medžiaga

:

aliuminis 3003 (ISO 209, 1 dalis)

Lakšto storis

:

0,076 mm ± 15 proc.

Narvelio dydis

:

6,4 mm ± 20 proc.

Tankis

:

82,6 kg/m3 ± 20 proc.

Atsparumas gniuždymui

:

1,711 MPa + 0 proc. – 10 proc. (1)

1.3.

Matmenys:

| Aukštis | : | 800 ± 2,5 mm |
| --- | --- | --- |
| Plotis | : | 1 000 ± 2,5 mm |
| Storis | : | 2,0 ± 0,1 mm |

Aukštis

:

800 ± 2,5 mm

Plotis

:

1 000 ± 2,5 mm

Storis

:

2,0 ± 0,1 mm

1.4.

Matmenys:

| Ilgis | : | 1 700 ± 2,5 mm |
| --- | --- | --- |
| Plotis | : | 1 000 ± 2,5 mm |
| Storis | : | 0,81 ± 0,07 mm |
| Medžiaga | : | aliuminis 5251/5052 (ISO 209, 1 dalis) |

Ilgis

:

1 700 ± 2,5 mm

Plotis

:

1 000 ± 2,5 mm

Storis

:

0,81 ± 0,07 mm

Medžiaga

:

aliuminis 5251/5052 (ISO 209, 1 dalis)

1.5.

Matmenys:

| Aukštis | : | 330 ± 2,5 mm |
| --- | --- | --- |
| Plotis | : | 1 000 ± 2,5 mm |
| Storis | : | 0,81 ± 0,07 mm |
| Medžiaga | : | aliuminis 5251/5052 (ISO 209, 1 dalis) |

Aukštis

:

330 ± 2,5 mm

Plotis

:

1 000 ± 2,5 mm

Storis

:

0,81 ± 0,07 mm

Medžiaga

:

aliuminis 5251/5052 (ISO 209, 1 dalis)

1.6.

Visiems klijavimo darbams naudojamas iš dviejų sudedamųjų dalių parengiamas poliuretanas (pvz., Ciba-Geigy XB5090/1 derva ir XB5304 kietiklis arba lygiavertė medžiaga).

2.

Išsami korytam aliuminiui sertifikuoti taikoma bandymo metodika pateikta NHTSA TP-214D. Toliau pateikiama procedūros, kuri turėtų būti taikoma priekinio smūgio kliūčiai skirtoms medžiagoms (jų atsparumas gniuždymui atitinkamai yra 0,342 MPa ir 1,711 MPa), santrauka.

2.1.

Siekiant užtikrinti, kad visame kliūties paviršiuje atsparumas gniuždymui būtų vienodas, iš keturių korytojo bloko vietų, kurios viena nuo kitos nutolusios vienodu atstumu, paimami aštuoni bandiniai. Kad blokas būtų sertifikuotas, septyni iš aštuonių bandinių turi atitikti toliau pateiktuose skyriuose nurodytus atsparumo gniuždymui reikalavimus.

Bandinių ėmimo vieta priklauso nuo koryto aliuminio bloko dydžio. Pirmiausia iš kliūties priekinės dalies bloko turi būti išpjauti keturi 300 × 300 × 50 mm dydžio bandiniai. Tų pjūvių vieta korytame bloke nurodyta šio priedo 2 paveiksle. Kiekvienas iš šių didesnių bandinių atliekant sertifikavimo bandymą supjaustomas į 150 × 150 × 50 mm dydžio bandinius. Sertifikavimas grindžiamas dviejų bandinių, paimtų iš kiekvienos iš nurodytų keturių vietų, bandymu. Kiti du bandiniai turėtų būti pateikti pareiškėjui, jeigu jis to paprašo.

2.2.

Bandymams atlikti naudojami tokio dydžio bandiniai:

| Ilgis | : | 150 ± 6 mm |
| --- | --- | --- |
| Plotis | : | 150 ± 6 mm |
| Storis | : | 50 ± 2 mm |

Ilgis

:

150 ± 6 mm

Plotis

:

150 ± 6 mm

Storis

:

50 ± 2 mm

Bandinio kraštuose esančių neužbaigtų narvelių sienelės aplyginamos taip:

| | W kryptimi briaunos neturi būti didesnės kaip 1,8 mm (žr. šio priedo 3 pav.). |
| --- | --- |

W kryptimi briaunos neturi būti didesnės kaip 1,8 mm (žr. šio priedo 3 pav.).

| | L kryptimi bet kuriame bandinio gale (juostos kryptimi) paliekama pusė vieno narvelio sienos ilgio (žr. šio priedo 3 pav.). |
| --- | --- |

L kryptimi bet kuriame bandinio gale (juostos kryptimi) paliekama pusė vieno narvelio sienos ilgio (žr. šio priedo 3 pav.).

2.3.

Bandinio ilgis matuojamas trejose vietose (12,7 mm atstumu nuo kiekvieno galo bei viduryje) ir užregistruojamas kaip L1, L2 ir L3 (šio priedo 3 pav.). Tuo pačiu būdu išmatuojamas plotis ir užregistruojamas kaip W1, W2 ir W3 (šio priedo 3 pav.). Šie matavimai atliekami ant centrinės bandinio linijos. Tada apskaičiuojamas gniuždymo plotas:

Image 19

2.4.

Bandinys gniuždomas ne mažesne kaip 5,1 mm/min. ir ne didesne kaip 7,6 mm/min. sparta. Mažiausias gniuždymo atstumas turi būti 16,5 mm.

2.5.

Kiekvieno bandomo bandinio jėgos ir deformacijos santykio duomenys registruojami analogine arba skaitmenine forma. Jeigu registruojami analoginiai duomenys, turi būti numatytos jų skaitmeninimo priemonės. Visi skaitmeniniai duomenys registruojami ne mažesne kaip 5 Hz sparta (5 taškai per sekundę).

2.6.

Neturi būti atsižvelgiama į bet kokius duomenis, užregistruotus, kai gniuždymo atstumas mažesnis kaip 6,4 mm arba didesnis kaip 16,5 mm. Likusieji duomenys suskirstomi į tris dalis arba poslinkio diapazonus (n = 1, 2, 3) (žr. šio priedo 4 pav.):

| 1) | 06,4–09,7 mm (imtinai); |
| --- | --- |

1)

06,4–09,7 mm (imtinai);

| 2) | 09,7–13,2 mm (imtinai); |
| --- | --- |

2)

09,7–13,2 mm (imtinai);

| 3) | 13,2–16,5 mm (imtinai). |
| --- | --- |

3)

13,2–16,5 mm (imtinai).

Apskaičiuojamas kiekvienos dalies vidurkis:

Image 20

čia m – duomenų registravimo taškų kiekviename iš trijų diapazonų skaičius. Apskaičiuojamas kiekvienos dalies atsparumas gniuždymui:

Image 21

2.7.

Kad korytas bandinys būtų sertifikuotas, turi būti laikomasi šių sąlygų:

| | 0,308 MPa ≤ S(n) ≤ 0,342 MPa, jei medžiagos atsparumas gniuždymui yra 0,342 MPa |
| --- | --- |

0,308 MPa ≤ S(n) ≤ 0,342 MPa, jei medžiagos atsparumas gniuždymui yra 0,342 MPa

| | 1,540 MPa ≤ S(n) ≤ 1,711 MPa, jei medžiagos atsparumas gniuždymui yra 1,711 MPa |
| --- | --- |

1,540 MPa ≤ S(n) ≤ 1,711 MPa, jei medžiagos atsparumas gniuždymui yra 1,711 MPa

| | n = 1, 2, 3. |
| --- | --- |

n = 1, 2, 3.

2.8.

Bandymas turi būti atliekamas su aštuoniais bandiniais, paimtais iš keturių vienodu atstumu viena nuo kitos nutolusių bloko vietų. Kad blokas būtų sertifikuotas, septyni iš aštuonių bandinių turi atitikti pirmiau pateiktas atsparumo gniuždymui technines sąlygas.

3.

Klijavimo metodika

3.1.

Prieš pat klijavimą klijuotini aliuminio lakšto paviršiai kruopščiai nuvalomi tinkamu tirpikliu, pvz., 1-1-1 trichloretanu. Tai atliekama mažiausiai du kartus arba tiek, kiek reikia, kad būtų nuvalytos tepalo ar nešvarumų apnašos. Tada nuvalyti paviršiai šlifuojami švitriniu popieriumi, kurio abrazyvinių grūdelių dydis yra 120. Negalima naudoti švitrinio popieriaus, kurio abrazyviniai grūdeliai pagaminti iš metalų ir (arba) silicio karbido. Paviršiai kruopščiai nušveičiami švitriniu popieriumi, kurį šlifuojant būtina reguliariai keisti, kad nesikauptų nuvalyti nešvarumai ir kad nepradėtų blizgėti paviršiai. Baigus šlifuoti, paviršiai vėl kruopščiai nuvalomi pirmiau nurodytu būdu. Paviršiai tirpikliu valomi iš viso ne mažiau kaip keturis kartus. Visos po šveitimo likusios dulkės ir nuosėdos nuvalomos, nes dėl jų blogėja klijavimo kokybė.

3.2.

Visas paviršius turi būti tolygiai tepamas ne didesniu kaip 0,5 kg/m2 klijų kiekiu, kad jų plėvelė būtų ne storesnė kaip 0,5 mm.

4.

Konstrukcija

4.1.

Pagrindinis korytas blokas prie atraminio lakšto priklijuojamas taip, kad narvelių ašys būtų statmenos lakštui. Danga priklijuojama prie priekinio koryto bloko paviršiaus. Apatinis ir viršutinis dengiamojo lakšto paviršiai neturi būti priklijuoti prie pagrindinio koryto aliuminio bloko, tačiau turi būti kuo arčiau jo. Dengiamasis lakštas prie atraminio lakšto priklijuojamas ties tvirtinimo jungėmis.

4.2.

Buferis prie priekinio dengiamojo lakšto paviršiaus priklijuojamas taip, kad narvelių ašys būtų statmenos lakštui. Buferio apačia turi sutapti su apatiniu dengiamojo lakšto paviršiumi. Buferio priekinės dalies lakštas priklijuojamas prie buferio priekio.

4.3.

Tuomet dviem horizontaliomis angomis buferis padalijamas į tris vienodas dalis. Per visą buferio dalies storį ir plotį išpjaunamos angos. Angos išpjaunamos pjūklu; jų plotis turi sutapti su naudojamo pjūklo ašmenimis ir neturi būti didesnis kaip 4,0 mm.

4.4.

Tvirtinimo jungėse (nurodytos šio priedo 5 pav.) turi būti išgręžtos nustatyto skersmens skylės kliūčiai pritvirtinti. Skylės turi būti 9,5 mm skersmens. Penkios skylės išgręžiamos viršutinėje jungėje 40 mm atstumu nuo viršutinio jos krašto, o dar penkios – apatinėje jungėje 40 mm atstumu nuo apatinio jos krašto. Skylės turi būti 100, 300, 500, 700 ir 900 mm atstumu nuo bet kurio kliūties krašto. Visos skylės išgręžiamos per ±1 mm nuo nominalaus atstumo. Šios angų vietos yra tik rekomendacinio pobūdžio. Angas galima pasidaryti kitose vietose, bet turi būti užtikrintas tvirtinimo stiprumas ir saugumas, numatytas pirmiau nurodytose techninėse sąlygose.

5.

Tvirtinimas

5.1.

Deformuojamoji kliūtis standžiai pritvirtinama prie ne mažesnės kaip 7 x 104 kg masės arba prie kokios nors prie tos masės pritvirtintos konstrukcijos. Kliūties priekinė dalis turi būti pritvirtinta taip, kad transporto priemonė bet kuriuo susidūrimo momentu nepaliestų jokios daugiau kaip 75 mm nuo viršutinio kliūties paviršiaus esančios konstrukcijos dalies (išskyrus viršutinę jungę) (2). Priekinė paviršiaus, prie kurio pritvirtinama deformuojamoji dalis, pusė turi būti plokščia ir ištisa per visą jos aukštį ir plotį bei vertikali (leidžiamasis nuokrypis – ±1°) ir statmena įsibėgėjimo keliui (leidžiamasis nuokrypis – ±1°). Bandymo metu tvirtinimo paviršius neturi pasislinkti daugiau kaip 10 mm. Jeigu būtina, kad betono blokas nepasislinktų, naudojami papildomi tvirtinimo prietaisai arba ribotuvai. Deformuojamosios kliūties kraštas turi sutapti su betono bloko kraštu pagal bandomos transporto priemonės šoną.

5.2.

Image 22

  1 pav. Deformuojamoji kliūtis, naudojama priekinio susidūrimo bandymo metu

Kliūties plotis – 1 000 mm

Visi matmenys nurodyti milimetrais.

Image 23

  2 pav. Sertifikuotinų bandinių vieta

Jeigu a ≥ 900 mm, x = 1/3 (b – 600 mm) ir y = 1/3 (a – 600 mm) (kai a ≤ b)

Image 24

Jeigu a < 900 mm, x = 1/5 (b-1 200 mm) ir y = 1/2 (a – 300 mm) (kai a ≤ b)

Image 25

  3 pav. Korytojo aliuminio narvelių ašys ir išmatuoti matmenys

e = d/2

f = 0,8 mm

Image 26

  4 pav. Gniuždymo jėga ir poslinkis

Image 27

  5 pav. Kliūties tvirtinimo skylių vietos

Skylės diametras – 9,5 mm.

Visi matmenys nurodyti milimetrais.

---

(1)  Vadovaujantis šio priedo 2 punkte aprašyta sertifikavimo tvarka.

1

(2)  Laikoma, kad šį reikalavimą atitinka masė, kurios galinė dalis yra nuo 125 mm iki 925 mm aukščio ir mažiausiai 1 000 mm gylio.

2

---

10 PRIEDAS

Manekeno blauzdos ir pėdos sertifikavimo metodika

1.

Pėdos priekinės dalies smūginės apkrovos bandymas

1.1.

Šio bandymo tikslas – pamatuoti HYBRID III manekeno pėdos ir kulkšnies elgseną, į pirmiau minėtas vietas tiksliai ir stipriai smogiant švytuokle.

1.2.

Kelio sąnarys (79051–16 Rev B) prie bandymui daryti naudojamo laikiklio pritvirtinamas dinamometrinio daviklio imituokliu (78051–319 Rev A).

1.3.

Bandymų procedūra

1.3.1.

Prieš pradedant bandymą kiekvienas kojos junginys 4 valandas laikomas 22 ± 3 °C temperatūroje 40 ± 30 proc. santykinės drėgmės sąlygomis. Į laikymo trukmę neįskaičiuojamas laikas, reikalingas stabiliai būklei užtikrinti.

1.3.2.

Smūgio metu paveikiami odos ir smogtuvo paviršiai prieš bandymą nuvalomi izopropilo alkoholiu arba lygiaverte medžiaga, po to apibarstomi talko milteliais.

1.3.3.

Smogtuve įmontuotas akcelerometras nustatomas taip, kad akcelerometro matavimo ašis būtų lygiagreti su susidūrimo su pėda kryptimi.

1.3.4.

Kojos junginys pritvirtinamas laikiklyje, parodytame šio priedo 1 paveiksle. Bandymo metu naudojamas laikiklis patikimai pritvirtinamas, kad susidūrimo metu nepajudėtų. Centrinė šlaunikaulio dinamometrinio daviklio imituoklio linija (78051–319) turi būti vertikali; leidžiamasis nuokrypis – ±0,5 °. Įtvaras nustatomas taip, kad kelio apkabos jungtį ir kulkšnies tvirtinimo varžtą jungianti linija būtų horizontali (leidžiamasis nuokrypis – ±3°), o kulnas būtų atremtas į du lygaus nedidelės trinties paviršiaus lakštus (PTFE lakštus). Reikia pasirūpinti, kad minkštuosius blauzdikaulio audinius imituojanti danga būtų išdėstyta kelio link. Kulkšnis nustatoma taip, kad apatinė pėdos plokštuma būtų vertikali ir statmena smūgio krypčiai (leidžiamasis nuokrypis – ±3°), o vidurinė sagitalinė pėdos plokštuma būtų sulyginta su švytuoklės svirtimi. Prieš kiekvieną bandymą kelio sąnarys sureguliuojamas 1,5 ± 0,5 g tikslumu. Čiurnos sąnarys sureguliuojamas taip, kad laisvai judėtų, tuomet priveržiamas tiek, kad pėda būtų patikimai padėta ant PTFE lakšto.

1.3.5.

Standus smogtuvas sudarytas iš horizontalaus 50 ± 2 mm skersmens cilindro ir 19 ± 1 mm skersmens švytuoklės atraminės svirties (šio priedo 4 pav.). Cilindro masė yra 1,25 ± 0,02 kg, įskaitant matavimo įrangą ir visą cilindre esančią atraminės svirties dalį. Švytuoklės svirties masė turi būti 285 ± 5 g. Ašies, prie kurios pritvirtinta atraminė svirtis, bet kurios besisukančios dalies masė neturėtų būti didesnė kaip 100 g. Tarp centrinės horizontalios smogiamojo cilindro ir visos švytuoklės sukimosi ašies turi būti 1 250 ± 1 mm atstumas. Smogiamasis cilindras pritvirtinamas taip, kad išilginė jo ašis būtų horizontali ir statmena smūgio krypčiai. Švytuoklė į pėdos padą turi trenktis 185 ± 2 mm atstumu nuo ant standžios horizontalios platformos padėto kulno pagrindo taip, kad išilginė centrinė švytuoklės svirties linija nuo vertikalios susidūrimo vietos linijos būtų nukrypusi ne daugiau kaip 1°. Smogtuvas nukreipiamas taip, kad nebūtų didesnio poslinkio šonine, vertikalia ar sukamąja kryptimi.

1.3.6.

Tarp keleto paeiliui atliekamų tos pačios kojos bandymų daroma mažiausiai 30 minučių pertrauka.

1.3.7.

Duomenų rinkimo sistema, įskaitant keitiklius, turi atitikti 8 priede nustatytus duomenų perdavimo kanalo dažnio klasės (CFC), kurios indeksas 600, reikalavimus.

1.4.

Veikimo specifikacijos

1.4.1.

Kai į kiekvieną pėdos gumburą pagal 1.3 punktą 6,7 m/s (±0,1 m/s) greičiu trenkiasi smogtuvas, didžiausias blauzdikaulio lenkimo momentas apie y ašį (My) turi būti 120 ± 25 Nm.

2.

Pėdos kulno smūginės apkrovos bandymas (be bato)

2.1.

Šio bandymo tikslas – pamatuoti HYBRID III manekeno pėdos odos elgseną, kai pėda veikiama tiksliais, stipriais švytuoklės smūgiais.

2.2.

Kelio sąnarys (79051-16 Rev B) dinamometrinio daviklio imituokliu (78051-319 Rev A) pritvirtinamas prie bandymui atlikti naudojamo laikiklio.

2.3.

Bandymų procedūra

2.3.1.

Prieš pradedant bandymą kiekvienas kojos junginys 4 valandas laikomas 22 ± 3 °C temperatūroje 40 ± 30 proc. santykinės drėgmės sąlygomis. Į laikymo trukmę neįskaičiuojamas laikas, reikalingas stabiliai būklei užtikrinti.

2.3.2.

Smūgio metu paveikiami odos ir smogtuvo paviršiai prieš bandymą nuvalomi izopropilo alkoholiu arba lygiaverte medžiaga, po to apibarstomi talko milteliais. Patikrinama, ar nepadaryta matomos žalos kulno energijos sugerties kaiščiui.

2.3.3.

Smogtuve įrengtas akcelerometras nustatomas taip, kad akcelerometro matavimo ašis būtų lygiagreti su smogtuvo išilgine centrine linija.

2.3.4.

Kojos junginys pritvirtinamas laikiklyje, parodytame šio priedo 2 paveiksle. Bandymo metu naudojamas laikiklis patikimai pritvirtinamas, kad susidūrimo metu nejudėtų. Centrinė šlaunikaulio dinamometrinio daviklio imituoklio linija (78051-319) turi būti vertikali; leidžiamasis nuokrypis – ±0,5 °. Įtvaras nustatomas taip, kad kelio apkabos jungtį ir kulkšnies tvirtinimo varžtą jungianti linija būtų horizontali (leidžiamasis nuokrypis – ±3°), o kulnas būtų atremtas į du lygaus nedidelės trinties paviršiaus lakštus (PTFE lakštus). Reikia pasirūpinti, kad minkštuosius blauzdikaulio audinius imituojanti danga būtų išdėstyta kelio link. Kulkšnis nustatoma taip, kad apatinė pėdos plokštuma būtų vertikali ir statmena smūgio krypčiai (leidžiamasis nuokrypis – ±3°), o vidurinė sagitalinė pėdos plokštuma būtų sulyginta su švytuoklės svirtimi. Prieš kiekvieną bandymą kelio sąnarys sureguliuojamas 1,5 ± 0,5 g tikslumu. Čiurnos sąnarys sureguliuojamas taip, kad laisvai judėtų, tuomet priveržiamas tiek, kad pėda būtų patikimai padėta ant PTFE lakšto.

2.3.5.

Standus smogtuvas yra sudarytas iš horizontalaus 50 ± 2 mm skersmens cilindro ir 19 ± 1 mm skersmens švytuoklės atraminės svirties (šio priedo 4 pav.). Cilindro masė yra 1,25 ± 0,02 kg, įskaitant matavimo įrangą ir visą cilindre esančią atraminės svirties dalį. Švytuoklės svirties masė turi būti 285 ± 5 g. Ašies, prie kurios pritvirtinta atraminė svirtis, bet kurios besisukančios dalies masė neturėtų būti didesnė kaip 100 g. Tarp centrinės horizontalios smogiamojo cilindro ir visos švytuoklės sukimosi ašies turi būti 1 250 ± 1 mm atstumas. Smogiamasis cilindras pritvirtinamas taip, kad išilginė jo ašis būtų horizontali ir statmena smūgio krypčiai. Švytuoklė į pėdos padą turi trenktis 62 ± 2 mm atstumu nuo ant standžios horizontalios platformos padėto kulno pagrindo taip, kad išilginė centrinė švytuoklės svirties linija nuo vertikalios susidūrimo vietos linijos būtų nukrypusi ne daugiau kaip 1°. Smogtuvas nukreipiamas taip, kad nebūtų didesnio poslinkio šonine, vertikalia ar sukamąja kryptimi.

2.3.6.

Tarp keleto paeiliui atliekamų tos pačios kojos bandymų daroma mažiausiai 30 minučių pertrauka.

2.3.7.

Duomenų rinkimo sistema, įskaitant keitiklius, turi atitikti 8 priede nustatytus duomenų perdavimo kanalo dažnio klasės (CFC), kurios indeksas 600, reikalavimus.

2.4.

Veikimo specifikacijos

2.4.1.

Kai pagal 2.3 punktą kiekvienos pėdos kulnas paveikiamas 4,4 ± 0,1 m/s jėga, didžiausias smogtuvo pagreitis turi būti 295 ± 50 g.

3.

Pėdos kulno smūginės apkrovos bandymas (su batu)

3.1.

Šio bandymo tikslas – pamatuoti HYBRID III manekeno bato ir minkštųjų kulno audinių bei kulkšnies sąnario elgseną, kai tos vietos veikiamos tiksliais, stipriais švytuoklės smūgiais.

3.2.

Bandymui naudojamas visas HYBRID III blauzdos junginys, kairė (86-5001-001) ir dešinė (86-5001-002) su pėda ir čiurnos sąnariu, kairė (78051-614) ir dešinė (78051-615), įskaitant kelio sąnarį. Kelio sąnarys (79051-16 Rev B) pritvirtinamas dinamometrinio daviklio imituokliu (78051-319 Rev A) prie bandymui daryti naudojamo laikiklio. Koja turi būti apauta batu, nurodytu 5 priedo 2.9.2 punkte.

3.3.

Bandymų procedūra

3.3.1.

Prieš pradedant bandymą kiekvienas kojos junginys 4 valandas palaikomas 22 ± 3 °C temperatūroje, 40 ± 30 proc. santykinėje drėgmėje. Į laikymo trukmę neįskaičiuojamas laikas, reikalingas stabiliai būklei užtikrinti.

3.3.2.

Smūgio metu paveikiama bato apačia prieš bandymą nuvaloma švariu audeklu, o smogtuvo paviršius – izopropilo alkoholiu arba lygiaverte medžiaga. Patikrinama, ar nepadaryta matomos žalos kulno energijos sugerties kaiščiui.

3.3.3.

Smogtuve įrengtas akcelerometras nustatomas taip, kad akcelerometro matavimo ašis būtų lygiagreti su smogtuvo išilgine centrine linija.

3.3.4.

Kojos junginys pritvirtinamas laikiklyje, kaip parodyta šio priedo 3 paveiksle. Bandymo metu naudojamas laikiklis patikimai pritvirtinamas, kad susidūrimo metu nejudėtų. Centrinė šlaunikaulio dinamometrinio daviklio imituoklio linija (78051-319) turi būti vertikali; leidžiamasis nuokrypis – ±0,5 °. Įtvaras nustatomas taip, kad kelio apkabos jungtį ir kulkšnies tvirtinimo varžtą jungianti linija būtų horizontali (leidžiamasis nuokrypis – ±3°), kai kulnas atremtas į du lygaus nedidelės trinties paviršiaus lakštus (PTFE lakštas). Reikia pasirūpinti, kad minkštuosius blauzdikaulio audinius imituojanti danga būtų išdėstyta kelio link. Kulkšnis nustatoma taip, kad su bato kulnu ir padu susiliečianti plokštuma būtų vertikali ir statmena smūgio krypčiai (leidžiamasis nuokrypis – ±3°), o vidurinė sagitalinė pėdos plokštuma ir batas būtų sulyginti su švytuoklės svirtimi. Prieš kiekvieną bandymą kelio sąnarys sureguliuojamas 1,5 ± 0,5 g tikslumu. Čiurnos sąnarys sureguliuojamas taip, kad laisvai judėtų, tuomet priveržiamas tiek, kad pėda būtų patikimai padėta ant PTFE lakšto.

3.3.5.

Standus smogtuvas yra sudarytas iš horizontalaus 50 ± 2 mm skersmens cilindro ir 19 ± 1 mm skersmens švytuoklės atraminės svirties (šio priedo 4 pav.). Cilindro masė yra 1,25 ± 0,02 kg, įskaitant matavimo įrangą ir visą cilindre esančią atraminės svirties dalį. Švytuoklės svirties masė turi būti 285 ± 5 g. Ašies, prie kurios pritvirtinta atraminė svirtis, bet kurios besisukančios dalies masė neturėtų būti didesnė kaip 100 g. Tarp centrinės horizontalios smogiamojo cilindro ir visos švytuoklės sukimosi ašies turi būti 1 250 ± 1 mm atstumas. Smogiamasis cilindras pritvirtinamas taip, kad išilginė jo ašis būtų horizontali ir statmena smūgio krypčiai. Švytuoklė į bato kulną turi trenktis horizontalioje plokštumoje 62 ± 2 mm atstumu virš manekeno kulno pagrindo, kai batas atremtas į standžią horizontalią platformą taip, kad smūgio metu išilginė centrinė švytuoklės svirties linija nuo vertikalios linijos būtų nukrypusi ne daugiau kaip vienu laipsniu. Smogtuvas nukreipiamas taip, kad nebūtų didesnio poslinkio šonine, vertikalia ar sukamąja kryptimi.

3.3.6.

Tarp keleto paeiliui atliekamų tos pačios kojos bandymų daroma mažiausiai 30 minučių pertrauka.

3.3.7.

Duomenų rinkimo sistema, įskaitant keitiklius, turi atitikti 8 priede nustatytus duomenų perdavimo kanalo dažnio klasės (CFC), kurios indeksas 600, reikalavimus.

3.4.

Veikimo specifikacijos

3.4.1.

Image 28

  1 pav. Pėdos priekinės dalies smūginės apkrovos bandymas Bandymo įrangos išdėstymas

Image 29

  2 pav. Pėdos kulno smūginės apkrovos bandymas (be bato) Bandymo įrangos išdėstymas

Image 30

  3 pav. Pėdos kulno smūginės apkrovos bandymas (su batu) Bandymo įrangos išdėstymas

Image 31

  4 pav. Švytuoklinis smogtuvas

---

11 PRIEDAS

Transporto priemonių su elektrine jėgos pavara bandymų procedūros

Šiame priede aprašomos bandymų procedūros, kurių tikslas – įrodyti atitiktį elektros saugos reikalavimams, nustatytiems šios taisyklės 5.2.8 punkte.

1.

Jeigu naudojamas aukštosios įtampos atjungimo įtaisas, matavimai atliekami iš abiejų įtaiso pusių, įjungiant atjungimo įtaisą.

Tačiau jei aukštosios įtampos atjungiklis yra integruotas į ĮEEKS arba energijos keitimo sistemą ir ĮEEKS aukštosios įtampos šynos arba energijos keitimo sistemos apsaugos lygis susidūrimo bandymo metu yra IPXXB, matavimus galima atlikti tik nuo atjungimo įtaiso įsijungimo momento iki elektros apkrovų.

Šiam bandymui naudojamu voltmetru matuojamos nuolatinės srovės vertės, o jo vidinė varža turi būti ne mažesnė kaip 10 ΜΩ.

2.

Po susidūrimo bandymo nustatomos aukštosios įtampos šynos įtampos vertės (Ub, U1 ir U2) (žr. 1 pav.).

Įtampos matavimai atliekami nuo susidūrimo praėjus ne mažiau kaip 10 sekundžių ir ne daugiau kaip 60 sekundžių.

Ši procedūra netaikoma, jeigu atliekant bandymą elektros energija elektrinei jėgos pavarai nėra tiekiama.

Image 32

  1 pav. Ub, U1 ir U2 matavimas b 1 2

3.

Prieš susidūrimą S1 jungiklis ir žinomos iškrovos rezistorius Re sujungiami lygiagrečiai su atitinkamu kondensatoriumi (žr. 2 pav.).

| a) | Nuo susidūrimo praėjus ne mažiau kaip 10 sekundėms ir ne daugiau kaip 60 sekundžių, S1 jungiklis išjungiamas, tada išmatuojamos ir užregistruojamos Ub įtampos ir Ie srovės vertės. Ub įtampos ir Ie srovės sandaugos rezultatas integruojamas laikotarpiu nuo jungiklio S1 išjungimo momento (tc) iki tos akimirkos, kai įtampos Ub vertė nukrinta žemiau aukštosios įtampos ribos esant 60 V nuolatinei įtampai (th). Gautas integralas yra lygus bendroms energijos (TE) sąnaudoms džauliais. |
| --- | --- |

a)

Nuo susidūrimo praėjus ne mažiau kaip 10 sekundėms ir ne daugiau kaip 60 sekundžių, S1 jungiklis išjungiamas, tada išmatuojamos ir užregistruojamos Ub įtampos ir Ie srovės vertės. Ub įtampos ir Ie srovės sandaugos rezultatas integruojamas laikotarpiu nuo jungiklio S1 išjungimo momento (tc) iki tos akimirkos, kai įtampos Ub vertė nukrinta žemiau aukštosios įtampos ribos esant 60 V nuolatinei įtampai (th). Gautas integralas yra lygus bendroms energijos (TE) sąnaudoms džauliais.

Image 33

| b) | Kai Ub vertė matuojama nuo susidūrimo praėjus 10–60 sekundžių, o X kondensatorių (Cx) talpą yra nurodęs gamintojas, bendros energijos sąnaudos (TE) apskaičiuojamos pagal šią lygtį:
  TE = 0,5 × Cx × Ub
  2 |
| --- | --- |

b)

Kai Ub vertė matuojama nuo susidūrimo praėjus 10–60 sekundžių, o X kondensatorių (Cx) talpą yra nurodęs gamintojas, bendros energijos sąnaudos (TE) apskaičiuojamos pagal šią lygtį:

TE = 0,5 × Cx × Ub
  2

| c) | Kai U1 ir U2 vertės (žr. 1 pav.) matuojamos tuomet, kai nuo susidūrimo yra praėję 10–60 sekundžių, o Y kondensatorių (Cy1 ir Cy2) talpą yra nurodęs gamintojas, bendros energijos sąnaudos (TEy1 ir TEy2) apskaičiuojamos pagal šias formules:
  TEy1 = 0,5 × Cy1 × U1
  2

  TEy2 = 0,5 × Cy2 × U2
  2 |
| --- | --- |

c)

Kai U1 ir U2 vertės (žr. 1 pav.) matuojamos tuomet, kai nuo susidūrimo yra praėję 10–60 sekundžių, o Y kondensatorių (Cy1 ir Cy2) talpą yra nurodęs gamintojas, bendros energijos sąnaudos (TEy1 ir TEy2) apskaičiuojamos pagal šias formules:

TEy1 = 0,5 × Cy1 × U1
  2

TEy2 = 0,5 × Cy2 × U2
  2

Ši procedūra netaikoma, jeigu atliekant bandymą elektros energija elektrinei jėgos pavarai nėra tiekiama.

Image 34

  2 pav. Pvz., X kondensatoriuose sukauptos aukštosios įtampos šynos energijos matavimas

4.

Po transporto priemonės susidūrimo bandymo nenaudojant įrankių nuimamos, išrenkamos arba pašalinamos visos sudedamosios dalys prie aukštosios įtampos įrenginių. Visos likusios dalys laikomos fizinės apsaugos dalimi.

Elektros saugos vertinimo tikslais 3 paveiksle aprašytas sudurtinis bandomasis pirštas įkišamas į bet kokias fizinės apsaugos daliai priskiriamų dalių ertmes ar plyšius, taikant 10 N ± 10 proc. bandymo jėgą. Jeigu sudurtinis bandomasis pirštas įkišamas iš dalies ar visiškai į fizinės apsaugos daliai priskiriamas dalis, jis turi būti judinamas taip, kaip toliau aprašoma.

Iš pradžių bandomasis pirštas ištiesinamas, tada abi jo sąnaros palaipsniui vis smarkiau pasukiojamos tarpusavio ašių atžvilgiu ne didesniu kaip 90 laipsnių kampu visomis įmanomomis kryptimis.

Vidinės elektros apsaugos pertvaros laikomos gaubto dalimi.

Jeigu taikoma, tarp sudurtinio bandomojo piršto ir įtampingųjų dalių elektros apsaugos pertvaros arba gaubto viduje esantis žemos įtampos maitinimo šaltinis (kurio įtampa turi būti nuo 40 iki 50 V) turėtų būti nuosekliai sujungtas su tinkama lempute.

Image 35

  3 pav. Sudurtinis bandomasis pirštas

Medžiaga: metalas, jei nenurodyta kitaip

Linijiniai matmenys (milimetrais)

Leidžiamieji nuokrypiai, taikomi matmenims, kuriems netaikomas specialus leidžiamasis nuokrypis:

| a) | kampams – + 0/-10 sekundžių; |
| --- | --- |

a)

kampams – + 0/-10 sekundžių;

| b) | linijiniai matmenys:






  i) | iki 25 mm: +0/-0,05; |
| --- | --- | --- |

b)

linijiniai matmenys:

i)

iki 25 mm: +0/-0,05;

| ii) | daugiau kaip 25 mm: ±0,2. |
| --- | --- |

ii)

daugiau kaip 25 mm: ±0,2.

Abi sąnaros turi judėti toje pačioje plokštumoje ir ta pačia kryptimi 90° kampu; leidžiamasis nuokrypis yra nuo 0 iki +10°.

Atitiktis šios taisyklės 5.2.8.1.3 punkto reikalavimams užtikrinama, jeigu 3 paveiksle aprašytas sudurtinis bandomasis pirštas nesiliečia su įtampingosiomis dalimis.

Prireikus galima naudoti veidrodį arba fibroskopą, siekiant patikrinti, ar sudurtinis bandomasis pirštas nesiliečia su aukštosios įtampos šyna.

Jeigu atitiktis šiam reikalavimui patvirtinama panaudojus signalinę grandinę tarp sudurtinio bandomojo piršto ir įtampingųjų dalių, lemputė neturi užsidegti.

4.1.

| a) | bandymų metodas, taikomas naudojant varžos matuoklį.
  Varžos matuoklis prijungiamas prie matavimo taškų (paprastai elektrinės važiuoklės ir elektrai laidaus gaubto ir (arba) elektros grandinių barjero), o varža matuojama šią specifikaciją atitinkančiu varžos matuokliu:






  i) | varžos matuoklis. Matavimo srovė turi būti ne mažesnė kaip 0,2 A; |
| --- | --- | --- |

a)

bandymų metodas, taikomas naudojant varžos matuoklį.

Varžos matuoklis prijungiamas prie matavimo taškų (paprastai elektrinės važiuoklės ir elektrai laidaus gaubto ir (arba) elektros grandinių barjero), o varža matuojama šią specifikaciją atitinkančiu varžos matuokliu:

i)

varžos matuoklis. Matavimo srovė turi būti ne mažesnė kaip 0,2 A;

| ii) | skyra: 0,01 Ω arba mažesnė; |
| --- | --- |

ii)

skyra: 0,01 Ω arba mažesnė;

| iii) | varža R turi būti mažesnė kaip 0,1 Ω; |
| --- | --- |

iii)

varža R turi būti mažesnė kaip 0,1 Ω;

| b) | bandymo metodas naudojant nuolatinės maitinimo įtampos šaltinį, voltmetrą ir ampermetrą.
  Nuolatinės maitinimo įtampos šaltinis, voltmetras ir ampermetras prijungiami prie matavimo taškų (paprastai elektrinės važiuoklės ir elektrai laidaus gaubto ir (arba) elektros grandinių barjero).
  Nuolatinės maitinimo įtampos šaltinis sureguliuojama taip, kad srovė taptų bent 0,2 A.
  Turi būti išmatuojama srovė I ir įtampa U.
  Varža R apskaičiuojama pagal šią lygtį:
  R = U / I
  Varža R turi būti mažesnė kaip 0,1 Ω.

  Pastaba. Jei įtampai ir srovei matuoti naudojami švininiai laidai, kiekvienas švininis laidas turi būti atskirai prijungtas prie elektros grandinių barjero, gaubto ir (arba) elektrinės važiuoklės. Įtampos ir srovės matavimams gali būti naudojamas bendras galinis įrenginys.
  Toliau pavaizduotas bandymo metodo naudojant nuolatinės maitinimo įtampos šaltinį, voltmetrą ir ampermetrą pavyzdys. |
| --- | --- |

b)

bandymo metodas naudojant nuolatinės maitinimo įtampos šaltinį, voltmetrą ir ampermetrą.

Nuolatinės maitinimo įtampos šaltinis, voltmetras ir ampermetras prijungiami prie matavimo taškų (paprastai elektrinės važiuoklės ir elektrai laidaus gaubto ir (arba) elektros grandinių barjero).

Nuolatinės maitinimo įtampos šaltinis sureguliuojama taip, kad srovė taptų bent 0,2 A.

Turi būti išmatuojama srovė I ir įtampa U.

Varža R apskaičiuojama pagal šią lygtį:

R = U / I

Varža R turi būti mažesnė kaip 0,1 Ω.

Pastaba. Jei įtampai ir srovei matuoti naudojami švininiai laidai, kiekvienas švininis laidas turi būti atskirai prijungtas prie elektros grandinių barjero, gaubto ir (arba) elektrinės važiuoklės. Įtampos ir srovės matavimams gali būti naudojamas bendras galinis įrenginys.

Toliau pavaizduotas bandymo metodo naudojant nuolatinės maitinimo įtampos šaltinį, voltmetrą ir ampermetrą pavyzdys.

Image 36

  4 pav. Bandymo metodo naudojant nuolatinės maitinimo įtampos šaltinį pavyzdys

5.

Izoliacijos varža

5.1.

Visų transporto priemonės aukštosios įtampos šynų izoliacijos varža matuojama arba nustatoma atliekant apskaičiavimus ir naudojant kiekvienos aukštosios įtampos šynos dalies arba komponento matavimo vertes.

Visi matavimai siekiant apskaičiuoti įtampos vertę (-es) ir elektros izoliaciją atliekami po susidūrimo praėjus ne mažiau kaip 10 s.

5.2.

Izoliacijos varžos matavimas atliekamas pasirenkant iš šio priedo 5.2.1 ir 5.2.2 punktuose išvardytų matavimo metodų tą, kuris tinka, atsižvelgiant į įtampingųjų dalių elektros įkrovą arba izoliacijos varžą.

Matuojamos elektrinės grandinės ribos nustatomos iš anksto, remiantis elektrinės grandinės schemomis. Jei aukštosios įtampos šynos yra laidžiai izoliuotos viena nuo kitos, išmatuojama kiekvienos elektros grandinės izoliacijos varža.

Be to, galima atlikti izoliacijos varžai išmatuoti reikalingus pakeitimus, pavyzdžiui, nuimti dangtelį, kad būtų galima pasiekti įtampingąsias dalis, nubrėžti matavimo linijas ir pakeisti programinę įrangą.

Tais atvejais, kai veikia transporto priemonėje sumontuota izoliacijos varžos stebėsenos sistema ir dėl to matuojant vertės tampa nepastovios, matuojant galima atlikti reikiamus pakeitimus, pavyzdžiui, išjungti arba pašalinti atitinkamą prietaisą. Be to, nuėmus įtaisą, remiantis brėžiniais įrodoma, kad izoliacijos varža tarp įtampingųjų dalių ir elektrinės važiuoklės išlieka nepakitusi.

Šie pakeitimai neturi turėti įtakos bandymo rezultatams.

Turi būti imtasi kuo didesnio atsargumo, siekiant išvengti trumpojo sujungimo ir elektros smūgio pavojaus, nes šiuo tikslu gali prireikti įjungti aukštosios įtampos grandinę.

5.2.1.

Matavimo metodas, taikomas naudojant ne transporto priemonėje esančių šaltinių tiekiamą nuolatinės įtampos srovę.

5.2.1.1.

Naudojamas izoliacijos varžos bandymo prietaisas, kuriuo galima tiekti nuolatinę įtampą, kuri būtų didesnė už aukštosios įtampos šynos darbinę įtampą.

5.2.1.2.

Izoliacijos varžos bandymo prietaisas prijungiamas tarp įtampingųjų dalių ir elektrinės važiuoklės. Tuomet izoliacijos varža matuojama esant nuolatinei įtampai, kuri būtų ne mažesnė kaip pusė aukštosios įtampos šynos darbinės įtampos dydžio.

Jeigu laidžiai sujungta sistemos grandinė veikia keliose įtampos srityse (pvz., dėl padidintos galios keitiklio) ir kai kurie komponentai negali atlaikyti visos grandinės darbinės įtampos, izoliacijos varža tarp šių komponentų ir elektrinės važiuoklės gali būti išmatuota atskirai, atjungus šiuos komponentus ir esant įtampai, kuri lygi bent pusei jų darbinės įtampos.

5.2.2.

Matavimo metodas, taikomas naudojant kaip nuolatinės įtampos šaltinį pačios transporto priemonės ĮEEKS

5.2.2.1.

Elektros srovės tiekimas aukštosios įtampos šynai užtikrinamas naudojant pačios transporto priemonės ĮEEKS ir (arba) energijos keitimo sistemą, o bandymų metu ĮEEKS ir (arba) energijos keitimo sistemos įtampa turi būti ne mažesnė už transporto priemonės gamintojo nurodytą vardinę darbinę įtampą.

5.2.2.2.

Šiam bandymui naudojamu voltmetru matuojamos nuolatinės srovės vertės, o jo vidinė varža turi būti ne mažesnė kaip 10 ΜΩ.

5.2.2.3.

Matavimo metodas

5.2.2.3.1.

Kaip nurodyta 1 paveiksle, išmatuojama įtampa ir užregistruojama aukštosios įtampos šynos įtampa (Ub). Ub vertė turi būti lygi transporto priemonės gamintojo nurodytai ĮEEKS ir (arba) energijos keitimo sistemos vardinei darbinei įtampai arba už ją didesnė.

5.2.2.3.2.

Turi būti išmatuojama ir užregistruojama įtampa (U1) tarp elektrinės važiuoklės ir aukštosios įtampos šynos neigiamo poliaus (žr. 1 pav.).

5.2.2.3.3.

Turi būti išmatuojama ir užregistruojama įtampa (U2) tarp elektrinės važiuoklės ir aukštosios įtampos šynos teigiamo poliaus (žr. 1 pav.).

5.2.2.3.4.

Jeigu U1 yra ne mažesnė nei U2, tarp aukštosios įtampos šynos neigiamo poliaus ir elektrinės važiuoklės įterpiama žinoma standartinė varža (Ro). Nustačius Ro, išmatuojama įtampa (U1') tarp elektrinės važiuoklės ir aukštosios įtampos šynos neigiamo poliaus (žr. 5 pav.).

Elektros izoliacija (Ri) apskaičiuojama pagal šią lygtį:

Ri = Ro*Ub*(1/U1' – 1/U1)

Image 37

  5 pav. U1’ matavimas 1

Jeigu U2 yra didesnis nei U1, tarp aukštosios įtampos šynos teigiamo poliaus ir elektrinės važiuoklės įterpiama žinoma standartinė varža (Ro). Įterpus Ro, išmatuojama įtampa (U2’) tarp aukštosios įtampos šynos teigiamo poliaus ir elektrinės važiuoklės (žr. 6 pav.). Elektros izoliacija (Ri) apskaičiuojama pagal šią lygtį:

Ri = Ro*Ub*(1/U2’ – 1/U2)

Image 38

  6 pav. U2’ matavimas 2

5.2.2.3.5.

Elektros izoliacijos vertė Ri (Ω), padalyta iš aukštosios įtampos šynos darbinės įtampos (V), atitinka izoliacijos varžą (Ω/V).

Pastaba. Žinoma standartinė varža Ro (Ω) turėtų atitikti mažiausios reikalaujamos izoliacijos varžos (Ω/V) vertę, padaugintą iš 20 proc. didesnės ar mažesnės transporto priemonės darbinės įtampos (V). Ro nebūtinai turi tiksliai atitikti šią vertę, nes formulės taikomos bet kokiai Ro vertei, tačiau šios srities Ro vertė turi būti tokia, kad atliekant įtampos matavimus skiriamoji geba būtų gera.

6.

Prireikus gali būti naudojama atitinkama danga fizinei apsaugai (korpuso) užtikrinti, kad būtų galima patvirtinti bet kokį elektrolitų nuotėkį iš ĮEEKS atlikus bandymą. Visais skysčių išsiliejimo atvejais laikoma, kad nutekėjo elektrolitai, nebent gamintojas turi galimybių atskirti skirtingus išsiliejusius skysčius.

7.

Atitiktis nustatoma apžiūros būdu.

---

| 2021 11 5 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 392/62 |
| --- | --- | --- | --- |

2021 11 5

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 392/62

---

Pagal tarptautinę viešąją teisę juridinę galią turi tik JT EEK tekstų originalai. Šios taisyklės statusas ir įsigaliojimo data turėtų būti tikrinami pagal paskutinę statusą nurodančio JT EEK dokumento TRANS/WP.29/343 versiją, kurią galima rasti https://unece.org/status-1958-agreement-and-annexed-regulations

JT taisyklė Nr. 95 „Vienodos transporto priemonių patvirtinimo nuostatos dėl keleivių apsaugos šoninio susidūrimo metu“ [2021/1861]

Įtrauktas visas galiojantis tekstas, įskaitant:

Įtrauktas visas galiojantis tekstas, įskaitant:

| | 05 serijos pakeitimus. Įsigaliojimo data: 2021 m. birželio 9 d. |
| --- | --- |

05 serijos pakeitimus. Įsigaliojimo data: 2021 m. birželio 9 d.

TURINYS

TAISYKLĖ

| 1. | Taikymo sritis |
| --- | --- |

1.

| 2. | Terminų apibrėžtys |
| --- | --- |

2.

| 3. | Patvirtinimo paraiška |
| --- | --- |

3.

| 4. | Patvirtinimas |
| --- | --- |

4.

| 5. | Specifikacijos ir bandymai |
| --- | --- |

5.

| 6. | Transporto priemonės tipo pakeitimas |
| --- | --- |

6.

| 7. | Gamybos atitiktis |
| --- | --- |

7.

| 8. | Sankcijos už gamybos neatitiktį |
| --- | --- |

8.

| 9. | Visiškas gamybos nutraukimas |
| --- | --- |

9.

| 10. | Už patvirtinimo bandymus atsakingų techninių tarnybų ir tipo patvirtinimo institucijų pavadinimai bei adresai |
| --- | --- |

10.

| 11. | Pereinamojo laikotarpio nuostatos |
| --- | --- |

11.

PRIEDAI

| 1. | Pranešimas |
| --- | --- |

1.

| 2. | Patvirtinimo ženklo išdėstymas |
| --- | --- |

2.

| 3. | H taško ir tikrojo liemens polinkio kampo nustatymo tvarka motorinių transporto priemonių sėdimosiose vietose |
| --- | --- |

3.

| 4. | Susidūrimo bandymo procedūra |
| --- | --- |

4.

| 5. | Mobiliosios deformuojamosios kliūties charakteristikos |
| --- | --- |

5.

| 6. | Šoninio susidūrimo bandymams naudojamo manekeno techninis aprašas |
| --- | --- |

6.

| 7. | Šoninio susidūrimo bandymams naudojamo manekeno parengimas |
| --- | --- |

7.

| 8. | Dalinis bandymas |
| --- | --- |

8.

| 9. | Transporto priemonių su elektrine jėgos pavara bandymų procedūros |
| --- | --- |

9.

1.   TAIKYMO SRITIS

Ši taisyklė taikoma M1 kategorijos transporto priemonėms, kurių didžiausia leidžiamoji masė neviršija 3 500 kg, ir N1 kategorijos transporto priemonėms (1).

1

1

1

2.   TERMINŲ APIBRĖŽTYS

Šioje taisyklėje:

| 2.1. | Transporto priemonės patvirtinimas – transporto priemonės tipo patvirtinimas, atsižvelgiant į poveikį keleivių salono konstrukcijai šoninio susidūrimo metu. |
| --- | --- |

2.1.

Transporto priemonės patvirtinimas – transporto priemonės tipo patvirtinimas, atsižvelgiant į poveikį keleivių salono konstrukcijai šoninio susidūrimo metu.

| 2.2. | Transporto priemonės tipas – motorinės transporto priemonės, kurių nesiskiria šios pagrindinės savybės: |
| --- | --- |

2.2.

Transporto priemonės tipas – motorinės transporto priemonės, kurių nesiskiria šios pagrindinės savybės:

| 2.2.1. | transporto priemonės ilgis, plotis ir prošvaisa tiek, kiek šie matmenys daro neigiamą poveikį eksploatacinėms savybėms, kurias transporto priemonė turi turėti pagal šią taisyklę; |
| --- | --- |

2.2.1.

transporto priemonės ilgis, plotis ir prošvaisa tiek, kiek šie matmenys daro neigiamą poveikį eksploatacinėms savybėms, kurias transporto priemonė turi turėti pagal šią taisyklę;

| 2.2.2. | keleivių salono šoninių sienų konstrukcija, matmenys, linijos ir medžiagos tiek, kiek šie elementai daro neigiamą poveikį eksploatacinėms savybėms, kurias transporto priemonė turi turėti pagal šią taisyklę; |
| --- | --- |

2.2.2.

keleivių salono šoninių sienų konstrukcija, matmenys, linijos ir medžiagos tiek, kiek šie elementai daro neigiamą poveikį eksploatacinėms savybėms, kurias transporto priemonė turi turėti pagal šią taisyklę;

| 2.2.3. | keleivių salono linijos ir vidaus matmenys bei apsaugos sistemų tipas tiek, kiek šie elementai daro neigiamą poveikį eksploatacinėms savybėms, kurias transporto priemonė turi turėti pagal šią taisyklę; |
| --- | --- |

2.2.3.

keleivių salono linijos ir vidaus matmenys bei apsaugos sistemų tipas tiek, kiek šie elementai daro neigiamą poveikį eksploatacinėms savybėms, kurias transporto priemonė turi turėti pagal šią taisyklę;

| 2.2.4. | variklio vieta (priekyje, gale ar centre) ir padėtis (skersai, išilgai) tiek, kiek jos daro neigiamą poveikį šioje taisyklėje aprašyto susidūrimo bandymo taikymo rezultatams; |
| --- | --- |

2.2.4.

variklio vieta (priekyje, gale ar centre) ir padėtis (skersai, išilgai) tiek, kiek jos daro neigiamą poveikį šioje taisyklėje aprašyto susidūrimo bandymo taikymo rezultatams;

| 2.2.5. | masė be krovinio tiek, kiek ji daro neigiamą poveikį eksploatacinėms savybėms, kurias transporto priemonė turi turėti pagal šią taisyklę; |
| --- | --- |

2.2.5.

masė be krovinio tiek, kiek ji daro neigiamą poveikį eksploatacinėms savybėms, kurias transporto priemonė turi turėti pagal šią taisyklę;

| 2.2.6. | pasirenkamoji įranga arba vidaus detalės tiek, kiek jos daro neigiamą poveikį eksploatacinėms savybėms, kurias transporto priemonė turi turėti pagal šią taisyklę; |
| --- | --- |

2.2.6.

pasirenkamoji įranga arba vidaus detalės tiek, kiek jos daro neigiamą poveikį eksploatacinėms savybėms, kurias transporto priemonė turi turėti pagal šią taisyklę;

| 2.2.7. | priekinės sėdynės (-ių) tipas ir taško „R“ padėtis tiek, kiek jie daro neigiamą poveikį eksploatacinėms savybėms, kurias transporto priemonė turi turėti pagal šią taisyklę; |
| --- | --- |

2.2.7.

priekinės sėdynės (-ių) tipas ir taško „R“ padėtis tiek, kiek jie daro neigiamą poveikį eksploatacinėms savybėms, kurias transporto priemonė turi turėti pagal šią taisyklę;

| 2.2.8. | ĮEEKS įrengimo transporto priemonėje vieta tiek, kiek ji daro neigiamą poveikį šioje taisyklėje nustatyto susidūrimo bandymo rezultatams. |
| --- | --- |

2.2.8.

ĮEEKS įrengimo transporto priemonėje vieta tiek, kiek ji daro neigiamą poveikį šioje taisyklėje nustatyto susidūrimo bandymo rezultatams.

| 2.3. | Keleivių salonas – keleiviams skirtos vietos, kurias riboja stogas, grindys, šoninės sienos, durys, išoriniai stiklai, priekinė pertvara ir galinio skyriaus pertvaros plokštuma arba galinės sėdynės atlošo plokštuma; |
| --- | --- |

2.3.

Keleivių salonas – keleiviams skirtos vietos, kurias riboja stogas, grindys, šoninės sienos, durys, išoriniai stiklai, priekinė pertvara ir galinio skyriaus pertvaros plokštuma arba galinės sėdynės atlošo plokštuma;

| 2.3.1. | keleivių salonas keleivių apsaugos požiūriu – keleiviams skirtos vietos, kurias riboja stogas, grindys, šoninės sienos, durys, išoriniai stiklai, priekinė pertvara ir galinio skyriaus pertvaros plokštuma arba galinės sėdynės atlošo plokštuma; |
| --- | --- |

2.3.1.

keleivių salonas keleivių apsaugos požiūriu – keleiviams skirtos vietos, kurias riboja stogas, grindys, šoninės sienos, durys, išoriniai stiklai, priekinė pertvara ir galinio skyriaus pertvaros plokštuma arba galinės sėdynės atlošo plokštuma;

| 2.3.2. | keleivių salonas elektrinių įtaisų saugos požiūriu – keleiviams skirtos vietos, kurias riboja stogas, grindys, šoninės sienos, durys, išoriniai stiklai, priekinė ir galinė pertvaros arba galinės durys, taip pat elektrinių įtaisų saugos užtvaros ir gaubtai, skirti transmisijai apsaugoti nuo tiesioginio sąlyčio su įtampingosiomis dalimis. |
| --- | --- |

2.3.2.

keleivių salonas elektrinių įtaisų saugos požiūriu – keleiviams skirtos vietos, kurias riboja stogas, grindys, šoninės sienos, durys, išoriniai stiklai, priekinė ir galinė pertvaros arba galinės durys, taip pat elektrinių įtaisų saugos užtvaros ir gaubtai, skirti transmisijai apsaugoti nuo tiesioginio sąlyčio su įtampingosiomis dalimis.

| 2.4. | R taškas arba sėdimosios vietos atskaitos taškas – transporto priemonės gamintojo nustatytas atskaitos taškas: |
| --- | --- |

2.4.

R taškas arba sėdimosios vietos atskaitos taškas – transporto priemonės gamintojo nustatytas atskaitos taškas:

| 2.4.1. | kurio koordinatės nustatytos atsižvelgiant į transporto priemonės konstrukciją; |
| --- | --- |

2.4.1.

kurio koordinatės nustatytos atsižvelgiant į transporto priemonės konstrukciją;

| 2.4.2. | kuris atitinka teorinę liemens (šlaunų) sukimosi taško (H taškas) vietą žemiausioje ir labiausiai atgal atitrauktoje įprasto važiavimo padėtyje arba naudojimo padėtyje, transporto priemonės gamintojo pateiktoje kiekvienai jo nustatytai sėdimajai vietai. |
| --- | --- |

2.4.2.

kuris atitinka teorinę liemens (šlaunų) sukimosi taško (H taškas) vietą žemiausioje ir labiausiai atgal atitrauktoje įprasto važiavimo padėtyje arba naudojimo padėtyje, transporto priemonės gamintojo pateiktoje kiekvienai jo nustatytai sėdimajai vietai.

| 2.5. | H taškas – toks taškas, kaip nustatyta šios taisyklės 3 priede. |
| --- | --- |

2.5.

H taškas – toks taškas, kaip nustatyta šios taisyklės 3 priede.

| 2.6. | Degalų bako talpa – transporto priemonės gamintojo nustatyta degalų bako talpa. |
| --- | --- |

2.6.

Degalų bako talpa – transporto priemonės gamintojo nustatyta degalų bako talpa.

| 2.7. | Skersinė plokštuma – vertikali plokštuma, statmena vertikaliai išilginei transporto priemonės vidurio plokštumai. |
| --- | --- |

2.7.

Skersinė plokštuma – vertikali plokštuma, statmena vertikaliai išilginei transporto priemonės vidurio plokštumai.

| 2.8. | Apsaugos sistema – įtaisai, skirti keleiviams sulaikyti ir (arba) jiems apsaugoti. |
| --- | --- |

2.8.

Apsaugos sistema – įtaisai, skirti keleiviams sulaikyti ir (arba) jiems apsaugoti.

| 2.9. | Apsaugos sistemos tipas – apsaugos įtaisai, kurių nesiskiria šios pagrindinės savybės: | technologija; |
| --- | --- | --- |

2.9.

Apsaugos sistemos tipas – apsaugos įtaisai, kurių nesiskiria šios pagrindinės savybės:

technologija;

| | geometrija; |
| --- | --- |

geometrija;

| | sudedamosios medžiagos. |
| --- | --- |

sudedamosios medžiagos.

| 2.10. | Standartinė masė – transporto priemonės masė be krovinio, padidinta 100 kg (tai šoninio susidūrimo bandymams naudojamo manekeno ir jo įrangos masė). |
| --- | --- |

2.10.

Standartinė masė – transporto priemonės masė be krovinio, padidinta 100 kg (tai šoninio susidūrimo bandymams naudojamo manekeno ir jo įrangos masė).

| 2.11. | Masė be krovinio – parengtos eksploatuoti transporto priemonės masė be vairuotojo, keleivių ar krovinio, tačiau kai degalų bakas pripildytas 90 proc. ir automobilyje yra įprastas įrankių rinkinys bei atsarginis ratas, kai taikoma. |
| --- | --- |

2.11.

Masė be krovinio – parengtos eksploatuoti transporto priemonės masė be vairuotojo, keleivių ar krovinio, tačiau kai degalų bakas pripildytas 90 proc. ir automobilyje yra įprastas įrankių rinkinys bei atsarginis ratas, kai taikoma.

| 2.12. | Mobilioji deformuojamoji kliūtis – įranga, su kuria susiduria bandomoji transporto priemonė. Ją sudaro vežimėlis ir smogtuvas. |
| --- | --- |

2.12.

Mobilioji deformuojamoji kliūtis – įranga, su kuria susiduria bandomoji transporto priemonė. Ją sudaro vežimėlis ir smogtuvas.

| 2.13. | Smogtuvas – mobiliosios deformuojamosios kliūties priekyje pritvirtinta gniuždomoji dalis. |
| --- | --- |

2.13.

Smogtuvas – mobiliosios deformuojamosios kliūties priekyje pritvirtinta gniuždomoji dalis.

| 2.14. | Vežimėlis – rėmas su ratais, kuris susidūrimo vietoje gali laisvai važiuoti savo išilginės ašies kryptimi. Jo priekinė dalis laiko smogtuvą. |
| --- | --- |

2.14.

Vežimėlis – rėmas su ratais, kuris susidūrimo vietoje gali laisvai važiuoti savo išilginės ašies kryptimi. Jo priekinė dalis laiko smogtuvą.

| 2.15. | Aukštoji įtampa – elektrinio komponento arba grandinės nuolatinės srovės darbinė įtampa, kuri yra didesnė nei 60 V, bet ne didesnė nei 1 500 V, arba kurios efektinė kintamoji srovė (rms) yra didesnė nei 30 V, bet ne didesnė nei 1 000 V. |
| --- | --- |

2.15.

Aukštoji įtampa – elektrinio komponento arba grandinės nuolatinės srovės darbinė įtampa, kuri yra didesnė nei 60 V, bet ne didesnė nei 1 500 V, arba kurios efektinė kintamoji srovė (rms) yra didesnė nei 30 V, bet ne didesnė nei 1 000 V.

| 2.16. | Įkraunamoji elektros energijos kaupimo sistema (ĮEEKS) – įkraunama energijos kaupimo sistema, tiekianti elektros energiją elektrinei varymo sistemai.
  Baterija, kurios pirminė paskirtis yra tiekti energiją variklio paleidimo ir (arba) apšvietimo, ir (arba) kitoms transporto priemonės pagalbinėms sistemoms, nelaikoma ĮEEKS.
  ĮEEKS gali apimti būtinas fizinės atramos, šilumos valdymo, elektroninių valdiklių ir korpuso sistemas. |
| --- | --- |

2.16.

Įkraunamoji elektros energijos kaupimo sistema (ĮEEKS) – įkraunama energijos kaupimo sistema, tiekianti elektros energiją elektrinei varymo sistemai.

Baterija, kurios pirminė paskirtis yra tiekti energiją variklio paleidimo ir (arba) apšvietimo, ir (arba) kitoms transporto priemonės pagalbinėms sistemoms, nelaikoma ĮEEKS.

ĮEEKS gali apimti būtinas fizinės atramos, šilumos valdymo, elektroninių valdiklių ir korpuso sistemas.

| 2.17. | Elektros grandinių barjeras – detalė, apsauganti nuo tiesioginio sąlyčio su įtampingosiomis dalimis. |
| --- | --- |

2.17.

Elektros grandinių barjeras – detalė, apsauganti nuo tiesioginio sąlyčio su įtampingosiomis dalimis.

| 2.18. | Elektrinė jėgos pavara – elektrinė grandinė, kuriai priklauso traukos variklis (-iai) ir gali priklausyti ĮEEKS, elektros energijos keitimo sistema, elektroniniai keitikliai, susijusių kabelių sąranka su jungtimis ir prijungimo sistema ĮEEKS įkrauti. |
| --- | --- |

2.18.

Elektrinė jėgos pavara – elektrinė grandinė, kuriai priklauso traukos variklis (-iai) ir gali priklausyti ĮEEKS, elektros energijos keitimo sistema, elektroniniai keitikliai, susijusių kabelių sąranka su jungtimis ir prijungimo sistema ĮEEKS įkrauti.

| 2.19. | Įtampingoji dalis – laidžioji dalis (-ys), įsielektrinanti (-čios) įprasto naudojimo metu. |
| --- | --- |

2.19.

Įtampingoji dalis – laidžioji dalis (-ys), įsielektrinanti (-čios) įprasto naudojimo metu.

| 2.20. | Atvira laidžioji dalis – laidžioji dalis, kurią galima paliesti, jeigu taikomos IPXXB apsaugos lygio nuostatos, ir kuria, pažeidus izoliaciją, gali tekėti elektros srovė. Prie jų priskiriamos po gaubtu esančios detalės, kurias galima pašalinti nenaudojant įrankių. |
| --- | --- |

2.20.

Atvira laidžioji dalis – laidžioji dalis, kurią galima paliesti, jeigu taikomos IPXXB apsaugos lygio nuostatos, ir kuria, pažeidus izoliaciją, gali tekėti elektros srovė. Prie jų priskiriamos po gaubtu esančios detalės, kurias galima pašalinti nenaudojant įrankių.

| 2.21. | Tiesioginis sąlytis – asmenų sąlytis su įtampingosiomis dalimis. |
| --- | --- |

2.21.

Tiesioginis sąlytis – asmenų sąlytis su įtampingosiomis dalimis.

| 2.22. | Netiesioginis sąlytis – asmenų sąlytis su atviromis laidžiosiomis dalimis. |
| --- | --- |

2.22.

Netiesioginis sąlytis – asmenų sąlytis su atviromis laidžiosiomis dalimis.

| 2.23. | IPXXB apsaugos lygis – apsauga nuo sąlyčio su įtampingosiomis dalimis, kurią galima užtikrinti elektrinių įtaisų saugos užtvara arba gaubtu ir išbandyti naudojant sudurtinį bandomąjį pirštą (IPXXB lygis), kaip aprašyta 9 priedo 4 dalyje. |
| --- | --- |

2.23.

IPXXB apsaugos lygis – apsauga nuo sąlyčio su įtampingosiomis dalimis, kurią galima užtikrinti elektrinių įtaisų saugos užtvara arba gaubtu ir išbandyti naudojant sudurtinį bandomąjį pirštą (IPXXB lygis), kaip aprašyta 9 priedo 4 dalyje.

| 2.24. | Darbinė įtampa – gamintojo nurodyta aukščiausia elektrinės grandinės efektinė įtampos vertė, kuri gali atsirasti tarp bet kurių laidžiųjų dalių atviros grandinės sąlygomis arba įprasto veikimo sąlygomis. Jeigu elektrinė grandinė atskirta galvaniniu izoliatoriumi, atitinkamai nustatoma kiekvienos atskirtos grandinės darbinė įtampa. |
| --- | --- |

2.24.

Darbinė įtampa – gamintojo nurodyta aukščiausia elektrinės grandinės efektinė įtampos vertė, kuri gali atsirasti tarp bet kurių laidžiųjų dalių atviros grandinės sąlygomis arba įprasto veikimo sąlygomis. Jeigu elektrinė grandinė atskirta galvaniniu izoliatoriumi, atitinkamai nustatoma kiekvienos atskirtos grandinės darbinė įtampa.

| 2.25. | Prijungimo sistema įkraunamajai elektros energijos kaupimo sistemai (ĮEEKS) įkrauti – ĮEEKS įkrovimo iš išorinio maitinimo šaltinio elektrinė grandinė, įskaitant transporto priemonės elektros maitinimo kištuką. |
| --- | --- |

2.25.

Prijungimo sistema įkraunamajai elektros energijos kaupimo sistemai (ĮEEKS) įkrauti – ĮEEKS įkrovimo iš išorinio maitinimo šaltinio elektrinė grandinė, įskaitant transporto priemonės elektros maitinimo kištuką.

| 2.26. | Elektrinė važiuoklė – elektriškai sujungtų laidžiųjų dalių, kurių potencialai naudojami kaip atskaitos taškas, rinkinys. |
| --- | --- |

2.26.

Elektrinė važiuoklė – elektriškai sujungtų laidžiųjų dalių, kurių potencialai naudojami kaip atskaitos taškas, rinkinys.

| 2.27. | Elektros grandinė – sujungtų įtampingųjų dalių sąranka, suprojektuota taip, kad ją būtų galima įkrauti įprasto naudojimo metu. |
| --- | --- |

2.27.

Elektros grandinė – sujungtų įtampingųjų dalių sąranka, suprojektuota taip, kad ją būtų galima įkrauti įprasto naudojimo metu.

| 2.28. | Elektros energijos keitimo sistema – elektrinei varymo sistemai elektros energiją gaminanti ir tiekianti sistema (pvz., kuro elementas). |
| --- | --- |

2.28.

Elektros energijos keitimo sistema – elektrinei varymo sistemai elektros energiją gaminanti ir tiekianti sistema (pvz., kuro elementas).

| 2.29. | Elektroninis keitiklis – įtaisas, kuriuo galima kontroliuoti ir (arba) keisti elektrinei varymo sistemai tiekiamą elektros energiją. |
| --- | --- |

2.29.

Elektroninis keitiklis – įtaisas, kuriuo galima kontroliuoti ir (arba) keisti elektrinei varymo sistemai tiekiamą elektros energiją.

| 2.30. | Gaubtas – vidinius mazgus gaubianti ir nuo tiesioginio sąlyčio bet kuria kryptimi apsauganti dalis. |
| --- | --- |

2.30.

Gaubtas – vidinius mazgus gaubianti ir nuo tiesioginio sąlyčio bet kuria kryptimi apsauganti dalis.

| 2.31. | Aukštosios įtampos šyna – elektrinė grandinė, įskaitant prijungimo sistemą ĮEEKS įkrauti esant aukštajai įtampai.
  Jeigu elektros grandinės yra tarpusavyje galvaniškai sujungtos ir atitinka tam tikras įtampos sąlygas, aukštosios įtampos šynai priskiriami tik tie elektros grandinės komponentai ar dalys, kurie veikia esant aukštajai įtampai. |
| --- | --- |

2.31.

Aukštosios įtampos šyna – elektrinė grandinė, įskaitant prijungimo sistemą ĮEEKS įkrauti esant aukštajai įtampai.

Jeigu elektros grandinės yra tarpusavyje galvaniškai sujungtos ir atitinka tam tikras įtampos sąlygas, aukštosios įtampos šynai priskiriami tik tie elektros grandinės komponentai ar dalys, kurie veikia esant aukštajai įtampai.

| 2.32. | Ištisinis izoliatorius – kabelių sąrankos izoliacinė danga, kuria apvelkamos ir nuo bet kokio tiesioginio sąlyčio apsaugomos įtampingosios dalys. |
| --- | --- |

2.32.

Ištisinis izoliatorius – kabelių sąrankos izoliacinė danga, kuria apvelkamos ir nuo bet kokio tiesioginio sąlyčio apsaugomos įtampingosios dalys.

| 2.33. | Automatinis atjungiklis – įtaisas, kuris suveikęs elektriškai izoliuoja elektros energijos šaltinius nuo likusios elektrinės jėgos pavaros aukštosios įtampos grandinės dalies. |
| --- | --- |

2.33.

Automatinis atjungiklis – įtaisas, kuris suveikęs elektriškai izoliuoja elektros energijos šaltinius nuo likusios elektrinės jėgos pavaros aukštosios įtampos grandinės dalies.

| 2.34. | Atviroji traukos baterija – skystojo tipo baterija, kurią reikia pripildyti skysčio ir kuri į atmosferą išskiria vandenilio dujas. |
| --- | --- |

2.34.

Atviroji traukos baterija – skystojo tipo baterija, kurią reikia pripildyti skysčio ir kuri į atmosferą išskiria vandenilio dujas.

| 2.35. | Automatinė durų užrakto sistema – sistema, kuri, esant tam tikram nustatytam greičiui arba bet kuriai kitai gamintojo nustatytai sąlygai, automatiškai užrakina duris. |
| --- | --- |

2.35.

Automatinė durų užrakto sistema – sistema, kuri, esant tam tikram nustatytam greičiui arba bet kuriai kitai gamintojo nustatytai sąlygai, automatiškai užrakina duris.

| 2.36. | Užsklęstas – skląsčio sistemos sukabinimo būsena, kai skląstis yra visiškai ar pusiau užsklęstas arba kai jo padėtis yra tarp visiškai užsklęsto ir pusiau užsklęsto. |
| --- | --- |

2.36.

Užsklęstas – skląsčio sistemos sukabinimo būsena, kai skląstis yra visiškai ar pusiau užsklęstas arba kai jo padėtis yra tarp visiškai užsklęsto ir pusiau užsklęsto.

| 2.37. | Skląstis – įtaisas, kuriuo durys laikomos uždarytos transporto priemonės kėbulo atžvilgiu ir kurį galima sąmoningai atidaryti (arba valdyti). |
| --- | --- |

2.37.

Skląstis – įtaisas, kuriuo durys laikomos uždarytos transporto priemonės kėbulo atžvilgiu ir kurį galima sąmoningai atidaryti (arba valdyti).

| 2.38. | Visiškas užsklendimas – skląsčio sukabinimo būsena, kai jis laiko duris visiškai uždarytas. |
| --- | --- |

2.38.

Visiškas užsklendimas – skląsčio sukabinimo būsena, kai jis laiko duris visiškai uždarytas.

| 2.39. | Pusinis užsklendimas – skląsčio sukabinimo būsena, kai jis laiko duris iš dalies uždarytas. |
| --- | --- |

2.39.

Pusinis užsklendimas – skląsčio sukabinimo būsena, kai jis laiko duris iš dalies uždarytas.

| 2.40. | Poslinkio sistema – įtaisas, kuriuo sėdynę arba vieną iš jos dalių galima pastumti į kitą vietą ir (arba) pasukti be fiksuotos tarpinės padėties, kad keleiviai galėtų lengvai patekti į vietą už tos sėdynės ir atvirkščiai. |
| --- | --- |

2.40.

Poslinkio sistema – įtaisas, kuriuo sėdynę arba vieną iš jos dalių galima pastumti į kitą vietą ir (arba) pasukti be fiksuotos tarpinės padėties, kad keleiviai galėtų lengvai patekti į vietą už tos sėdynės ir atvirkščiai.

| 2.41. | Vandeninis elektrolitas – elektrolitas, kurio tirpiklis yra vanduo (tokių medžiagų kaip rūgštys ir šarmai), kuriame jis disocijuoja į laidžiuosius jonus. |
| --- | --- |

2.41.

Vandeninis elektrolitas – elektrolitas, kurio tirpiklis yra vanduo (tokių medžiagų kaip rūgštys ir šarmai), kuriame jis disocijuoja į laidžiuosius jonus.

| 2.42. | Elektrolitų nuotėkis – skysto pavidalo elektrolitų nuotėkis iš ĮEEKS. |
| --- | --- |

2.42.

Elektrolitų nuotėkis – skysto pavidalo elektrolitų nuotėkis iš ĮEEKS.

| 2.43. | Nevandeninis elektrolitas – elektrolitas, kurio tirpiklis nėra vanduo. |
| --- | --- |

2.43.

Nevandeninis elektrolitas – elektrolitas, kurio tirpiklis nėra vanduo.

| 2.44. | Įprastos eksploatacijos sąlygos – veikimo režimai ir sąlygos, kurie pagrįstai gali būti taikomi tada, kai transporto priemonė įprastai eksploatuojama, įskaitant važiavimą leidžiamu greičiu, stovėjimą arba važiavimą eismo sąlygomis tuščiąja eiga, taip pat įkrovimą naudojant įkroviklius, suderinamus su specialiais transporto priemonėje įrengtais įkrovimo įvadais. Prie jų nepriskiriamos sąlygos, kai transporto priemonė apgadinama įvykus susidūrimui, kelyje esančių pašalinių daiktų ar vandalų, apdega ar patenka į vandenį arba yra tokios būklės, kai reikia atlikti techninę priežiūrą arba ji atliekama. |
| --- | --- |

2.44.

Įprastos eksploatacijos sąlygos – veikimo režimai ir sąlygos, kurie pagrįstai gali būti taikomi tada, kai transporto priemonė įprastai eksploatuojama, įskaitant važiavimą leidžiamu greičiu, stovėjimą arba važiavimą eismo sąlygomis tuščiąja eiga, taip pat įkrovimą naudojant įkroviklius, suderinamus su specialiais transporto priemonėje įrengtais įkrovimo įvadais. Prie jų nepriskiriamos sąlygos, kai transporto priemonė apgadinama įvykus susidūrimui, kelyje esančių pašalinių daiktų ar vandalų, apdega ar patenka į vandenį arba yra tokios būklės, kai reikia atlikti techninę priežiūrą arba ji atliekama.

| 2.45. | Specialios įtampos sąlyga – sąlyga, kad galvaniškai prijungtos elektros grandinės didžiausioji įtampa tarp įtampingosios dalies, kuriai tiekiama nuolatinė srovė, ir bet kurios kitos įtampingosios dalies, kuriai tiekiama nuolatinė arba kintamoji srovė, būtų ne didesnė kaip 30 V (kintamoji srovė, vidutinė kvadratinė vertė) ir ne didesnė kaip 60 V (nuolatinė srovė).
  Pastaba. Jeigu tokios elektros grandinės įtampingoji dalis, kuriai tiekiama nuolatinė srovė, yra prijungta prie elektrinės važiuoklės ir taikoma specialios įtampos sąlyga, didžiausioji įtampa tarp bet kurios įtampingosios dalies ir elektrinės važiuoklės turi būti ne didesnė kaip 30 V (kintamoji srovė, vidutinė kvadratinė vertė) ir ne didesnė kaip 60 V (nuolatinė srovė). |
| --- | --- |

2.45.

Specialios įtampos sąlyga – sąlyga, kad galvaniškai prijungtos elektros grandinės didžiausioji įtampa tarp įtampingosios dalies, kuriai tiekiama nuolatinė srovė, ir bet kurios kitos įtampingosios dalies, kuriai tiekiama nuolatinė arba kintamoji srovė, būtų ne didesnė kaip 30 V (kintamoji srovė, vidutinė kvadratinė vertė) ir ne didesnė kaip 60 V (nuolatinė srovė).

Pastaba. Jeigu tokios elektros grandinės įtampingoji dalis, kuriai tiekiama nuolatinė srovė, yra prijungta prie elektrinės važiuoklės ir taikoma specialios įtampos sąlyga, didžiausioji įtampa tarp bet kurios įtampingosios dalies ir elektrinės važiuoklės turi būti ne didesnė kaip 30 V (kintamoji srovė, vidutinė kvadratinė vertė) ir ne didesnė kaip 60 V (nuolatinė srovė).

| 2.46. | Įkrovos būsena – bandomo įtaiso elektros krūvis, išreikštas ĮEEKS vardinės talpos procentine dalimi. |
| --- | --- |

2.46.

Įkrovos būsena – bandomo įtaiso elektros krūvis, išreikštas ĮEEKS vardinės talpos procentine dalimi.

| 2.47. | Gaisras – liepsnos pliūpsnis iš transporto priemonės. Kibirkštys ir liepsnos lankas nelaikomi liepsna. |
| --- | --- |

2.47.

Gaisras – liepsnos pliūpsnis iš transporto priemonės. Kibirkštys ir liepsnos lankas nelaikomi liepsna.

| 2.48. | Sprogimas – staigus energijos išleidimas, pakankamas, kad sukeltų slėgio bangas ir (arba) išmestų objektus, kurie gali sukelti struktūrinių ir (arba) fizinių transporto priemonę supančios aplinkos pažeidimų. |
| --- | --- |

2.48.

Sprogimas – staigus energijos išleidimas, pakankamas, kad sukeltų slėgio bangas ir (arba) išmestų objektus, kurie gali sukelti struktūrinių ir (arba) fizinių transporto priemonę supančios aplinkos pažeidimų.

3.   PATVIRTINIMO PARAIŠKA

| 3.1. | Paraišką suteikti transporto priemonės tipo patvirtinimą dėl keleivių apsaugos šoninio susidūrimo metu turi pateikti transporto priemonės gamintojas arba jo įgaliotas atstovas. |
| --- | --- |

3.1.

Paraišką suteikti transporto priemonės tipo patvirtinimą dėl keleivių apsaugos šoninio susidūrimo metu turi pateikti transporto priemonės gamintojas arba jo įgaliotas atstovas.

| 3.2. | Kartu su ja pateikiami trys toliau minimų dokumentų egzemplioriai ir šie duomenys: |
| --- | --- |

3.2.

Kartu su ja pateikiami trys toliau minimų dokumentų egzemplioriai ir šie duomenys:

| 3.2.1. | išsamus transporto priemonės tipo aprašymas, atsižvelgiant į konstrukciją, matmenis, linijas ir sudėtines medžiagas; |
| --- | --- |

3.2.1.

išsamus transporto priemonės tipo aprašymas, atsižvelgiant į konstrukciją, matmenis, linijas ir sudėtines medžiagas;

| 3.2.2. | transporto priemonės nuotraukos ir (arba) schemos bei brėžiniai, kuriuose parodytas priekinis, šoninis ir galinis transporto priemonės vaizdas bei šoninės konstrukcijos dalies elementai; |
| --- | --- |

3.2.2.

transporto priemonės nuotraukos ir (arba) schemos bei brėžiniai, kuriuose parodytas priekinis, šoninis ir galinis transporto priemonės vaizdas bei šoninės konstrukcijos dalies elementai;

| 3.2.3. | informacija apie transporto priemonės masę, kaip apibrėžta šios taisyklės 2.11 punkte; |
| --- | --- |

3.2.3.

informacija apie transporto priemonės masę, kaip apibrėžta šios taisyklės 2.11 punkte;

| 3.2.4. | keleivių salono linijos ir vidaus matmenys; |
| --- | --- |

3.2.4.

keleivių salono linijos ir vidaus matmenys;

| 3.2.5. | svarbių šoninių vidaus detalių ir transporto priemonėje sumontuotų apsaugos sistemų aprašymas; |
| --- | --- |

3.2.5.

svarbių šoninių vidaus detalių ir transporto priemonėje sumontuotų apsaugos sistemų aprašymas;

| 3.2.6. | bendras elektros maitinimo šaltinio tipo, vietos ir elektrinės jėgos pavaros (pvz., hibridinės, elektrinės) aprašymas. |
| --- | --- |

3.2.6.

bendras elektros maitinimo šaltinio tipo, vietos ir elektrinės jėgos pavaros (pvz., hibridinės, elektrinės) aprašymas.

| 3.3. | Patvirtinimo paraiškos teikėjas turi teisę pateikti visus atliktų bandymų duomenis ir rezultatus, kuriais remiantis būtų galima nustatyti, kad gana tikslų reikalavimų laikymąsi galima pasiekti ir naudojant prototipines transporto priemones. |
| --- | --- |

3.3.

Patvirtinimo paraiškos teikėjas turi teisę pateikti visus atliktų bandymų duomenis ir rezultatus, kuriais remiantis būtų galima nustatyti, kad gana tikslų reikalavimų laikymąsi galima pasiekti ir naudojant prototipines transporto priemones.

| 3.4. | Patvirtintiną tipą atitinkanti transporto priemonė pateikiama už patvirtinimo bandymus atsakingai techninei tarnybai. |
| --- | --- |

3.4.

Patvirtintiną tipą atitinkanti transporto priemonė pateikiama už patvirtinimo bandymus atsakingai techninei tarnybai.

| 3.4.1. | Bandymai su transporto priemone, kurioje nėra visų jos tipui būdingų elementų, gali būti atliekami su sąlyga, kad galima įrodyti, jog šių elementų trūkumas neturės žalingo poveikio eksploatacinėms savybėms, kurias transporto priemonė turi turėti pagal šios taisyklės reikalavimus; |
| --- | --- |

3.4.1.

Bandymai su transporto priemone, kurioje nėra visų jos tipui būdingų elementų, gali būti atliekami su sąlyga, kad galima įrodyti, jog šių elementų trūkumas neturės žalingo poveikio eksploatacinėms savybėms, kurias transporto priemonė turi turėti pagal šios taisyklės reikalavimus;

| 3.4.2. | patvirtinimo paraiškos teikėjas turi būti atsakingas už įrodymą, kad 3.4.1 punktas taikomas laikantis šios taisyklės reikalavimų. |
| --- | --- |

3.4.2.

patvirtinimo paraiškos teikėjas turi būti atsakingas už įrodymą, kad 3.4.1 punktas taikomas laikantis šios taisyklės reikalavimų.

4.   PATVIRTINIMAS

| 4.1. | Jei pagal šią taisyklę patvirtinti pateiktas transporto priemonės tipas atitinka 5 dalies reikalavimus, suteikiamas to transporto priemonės tipo patvirtinimas. |
| --- | --- |

4.1.

Jei pagal šią taisyklę patvirtinti pateiktas transporto priemonės tipas atitinka 5 dalies reikalavimus, suteikiamas to transporto priemonės tipo patvirtinimas.

| 4.2. | Kiekvienam pagal Susitarimo 4 aprašą (E/ECE/TRANS/505/Rev.3) patvirtintam tipui suteikiamas patvirtinimo numeris. |
| --- | --- |

4.2.

Kiekvienam pagal Susitarimo 4 aprašą (E/ECE/TRANS/505/Rev.3) patvirtintam tipui suteikiamas patvirtinimo numeris.

| 4.3. | Pranešimas apie patvirtinimą, patvirtinto tipo išplėtimą arba transporto priemonės tipo nepatvirtinimą pagal šią taisyklę perduodamas šią taisyklę taikančioms susitariančiosioms šalims naudojant šios taisyklės 1 priede pateiktą pavyzdį atitinkančią formą. |
| --- | --- |

4.3.

Pranešimas apie patvirtinimą, patvirtinto tipo išplėtimą arba transporto priemonės tipo nepatvirtinimą pagal šią taisyklę perduodamas šią taisyklę taikančioms susitariančiosioms šalims naudojant šios taisyklės 1 priede pateiktą pavyzdį atitinkančią formą.

| 4.4. | Pranešimą apie transporto priemonės tipo patvirtinimą ar patvirtinto tipo išplėtimą ar nepatvirtinimą pagal šią taisyklę turi perduoti šią taisyklę taikančios susitariančiosios šalys; pranešimo forma turi atitikti šios taisyklės 1 priede pateiktą pavyzdį, o patvirtinimo paraiškos teikėjo pateiktos nuotraukos ir (arba) schemos bei brėžiniai turi būti ne didesnio kaip A4 (210 × 297 mm) formato arba sulankstyti tuo formatu ir atitinkamo mastelio. |
| --- | --- |

4.4.

Pranešimą apie transporto priemonės tipo patvirtinimą ar patvirtinto tipo išplėtimą ar nepatvirtinimą pagal šią taisyklę turi perduoti šią taisyklę taikančios susitariančiosios šalys; pranešimo forma turi atitikti šios taisyklės 1 priede pateiktą pavyzdį, o patvirtinimo paraiškos teikėjo pateiktos nuotraukos ir (arba) schemos bei brėžiniai turi būti ne didesnio kaip A4 (210 × 297 mm) formato arba sulankstyti tuo formatu ir atitinkamo mastelio.

| 4.5. | Prie kiekvienos transporto priemonės, atitinkančios pagal šią taisyklę patvirtintą transporto priemonės tipą, aiškiai matomoje ir lengvai prieinamoje vietoje, nurodytoje patvirtinimo blanke, pritvirtinamas tarptautinis patvirtinimo ženklas, kurį sudaro: |
| --- | --- |

4.5.

Prie kiekvienos transporto priemonės, atitinkančios pagal šią taisyklę patvirtintą transporto priemonės tipą, aiškiai matomoje ir lengvai prieinamoje vietoje, nurodytoje patvirtinimo blanke, pritvirtinamas tarptautinis patvirtinimo ženklas, kurį sudaro:

| 4.5.1. | apskritimas, kuriame įrašyta raidė E ir tipą patvirtinusios šalies skiriamasis numeris (2); |
| --- | --- |

4.5.1.

apskritimas, kuriame įrašyta raidė E ir tipą patvirtinusios šalies skiriamasis numeris (2

| 4.5.2. | į dešinę nuo 4.5.1 punkte nurodyto apskritimo – šios taisyklės numeris, toliau raidė R, brūkšnelis ir patvirtinimo numeris. |
| --- | --- |

4.5.2.

į dešinę nuo 4.5.1 punkte nurodyto apskritimo – šios taisyklės numeris, toliau raidė R, brūkšnelis ir patvirtinimo numeris.

| 4.6. | Jei transporto priemonė atitinka transporto priemonės tipą, patvirtintą pagal šią taisyklę patvirtinimą suteikusioje šalyje pagal vieną ar daugiau prie Susitarimo pridėtų taisyklių, 4.5.1 punkte nustatyto simbolio galima nekartoti; tokiu atveju taisyklės ir patvirtinimo numeriai, taip pat papildomi visų taisyklių, pagal kurias patvirtinimas suteiktas šalyje, suteikusioje patvirtinimą pagal šią taisyklę, ženklai išdėstomi vertikaliais stulpeliais į dešinę nuo 4.5.1 punkte nustatyto simbolio. |
| --- | --- |

4.6.

Jei transporto priemonė atitinka transporto priemonės tipą, patvirtintą pagal šią taisyklę patvirtinimą suteikusioje šalyje pagal vieną ar daugiau prie Susitarimo pridėtų taisyklių, 4.5.1 punkte nustatyto simbolio galima nekartoti; tokiu atveju taisyklės ir patvirtinimo numeriai, taip pat papildomi visų taisyklių, pagal kurias patvirtinimas suteiktas šalyje, suteikusioje patvirtinimą pagal šią taisyklę, ženklai išdėstomi vertikaliais stulpeliais į dešinę nuo 4.5.1 punkte nustatyto simbolio.

| 4.7. | Patvirtinimo ženklas turi būti aiškiai įskaitomas ir nenutrinamas. |
| --- | --- |

4.7.

Patvirtinimo ženklas turi būti aiškiai įskaitomas ir nenutrinamas.

| 4.8. | Šios taisyklės 2 priede pateikiama patvirtinimo ženklų išdėstymo pavyzdžių. |
| --- | --- |

4.8.

Šios taisyklės 2 priede pateikiama patvirtinimo ženklų išdėstymo pavyzdžių.

5.   SPECIFIKACIJOS IR BANDYMAI

| 5.1. | Transporto priemonės bandymas atliekamas pagal šios taisyklės 4 priedą. |
| --- | --- |

5.1.

Transporto priemonės bandymas atliekamas pagal šios taisyklės 4 priedą.

| 5.1.1. | Bandymas atliekamas toje transporto priemonės pusėje, kurioje sėdi vairuotojas, išskyrus atvejus, kai asimetriškos šoninės konstrukcijos, jeigu jos yra, skiriasi taip, kad šoninio susidūrimo metu galėtų daryti įtaką eksploatacinėms savybėms. Tokiu atveju, susitarus gamintojui ir tipo patvirtinimo institucijai, gali būti pasirinkta kuri nors iš 5.1.1.1 ar 5.1.1.2 punkte nurodytų alternatyvų: |
| --- | --- |

5.1.1.

Bandymas atliekamas toje transporto priemonės pusėje, kurioje sėdi vairuotojas, išskyrus atvejus, kai asimetriškos šoninės konstrukcijos, jeigu jos yra, skiriasi taip, kad šoninio susidūrimo metu galėtų daryti įtaką eksploatacinėms savybėms. Tokiu atveju, susitarus gamintojui ir tipo patvirtinimo institucijai, gali būti pasirinkta kuri nors iš 5.1.1.1 ar 5.1.1.2 punkte nurodytų alternatyvų:

| 5.1.1.1. | jei bandymas atliekamas minėtoje pusėje, gamintojas už tvirtinimą atsakingai institucijai pateiks informaciją dėl eksploatacinių savybių suderinamumo, palyginti su vairuotojo pusei būdingomis eksploatacinėmis savybėmis; |
| --- | --- |

5.1.1.1.

jei bandymas atliekamas minėtoje pusėje, gamintojas už tvirtinimą atsakingai institucijai pateiks informaciją dėl eksploatacinių savybių suderinamumo, palyginti su vairuotojo pusei būdingomis eksploatacinėmis savybėmis;

| 5.1.1.2. | tipo patvirtinimo institucija, jei tai susiję su transporto priemonės konstrukcija, nuspręs, ar bandymas turi būti atliekamas ne vairuotojo pusėje; toks pasirinkimas laikomas mažiausiai tinkamu. |
| --- | --- |

5.1.1.2.

tipo patvirtinimo institucija, jei tai susiję su transporto priemonės konstrukcija, nuspręs, ar bandymas turi būti atliekamas ne vairuotojo pusėje; toks pasirinkimas laikomas mažiausiai tinkamu.

| 5.1.2. | Techninė tarnyba, pasitarusi su gamintoju, gali reikalauti, kad bandymas būtų atliekamas sėdynei esant kitoje padėtyje nei nurodyta 4 priedo 5.5.1. punkte. Ši padėtis turi būti nurodyta bandymo ataskaitoje (3). |
| --- | --- |

5.1.2.

Techninė tarnyba, pasitarusi su gamintoju, gali reikalauti, kad bandymas būtų atliekamas sėdynei esant kitoje padėtyje nei nurodyta 4 priedo 5.5.1. punkte. Ši padėtis turi būti nurodyta bandymo ataskaitoje (3

| 5.1.3. | Šio bandymo rezultatai turėtų būti laikomi patenkinamais, jei jie atitinka toliau 5.2 ir 5.3 punktuose nurodytas sąlygas. |
| --- | --- |

5.1.3.

Šio bandymo rezultatai turėtų būti laikomi patenkinamais, jei jie atitinka toliau 5.2 ir 5.3 punktuose nurodytas sąlygas.

| 5.2. | Veiksmingumo kriterijai
  Transporto priemonės su elektrine transmisija taip pat turi atitikti 5.3.7 punkto reikalavimus. Paprašius gamintojui ir patvirtinus techninei tarnybai, tai gali būti užtikrinta atliekant atskirą susidūrimo bandymą, su sąlyga, kad elektrinės dalys neturės įtakos to tipo transporto priemonės keleivių apsaugos efektyvumui, kaip apibrėžta šios taisyklės 5.2.1–5.3.5 punktuose. Esant šiai sąlygai, 5.3.7 punkto reikalavimai tikrinami taikant šios taisyklės 4 priede nurodytus metodus, išskyrus 6 bei 7 dalis ir 1 bei 2 priedėlius. Tačiau šoninio susidūrimo bandymo manekenas įtaisomas ant priekinės sėdynės susidūrimo pusėje. |
| --- | --- |

5.2.

Veiksmingumo kriterijai

Transporto priemonės su elektrine transmisija taip pat turi atitikti 5.3.7 punkto reikalavimus. Paprašius gamintojui ir patvirtinus techninei tarnybai, tai gali būti užtikrinta atliekant atskirą susidūrimo bandymą, su sąlyga, kad elektrinės dalys neturės įtakos to tipo transporto priemonės keleivių apsaugos efektyvumui, kaip apibrėžta šios taisyklės 5.2.1–5.3.5 punktuose. Esant šiai sąlygai, 5.3.7 punkto reikalavimai tikrinami taikant šios taisyklės 4 priede nurodytus metodus, išskyrus 6 bei 7 dalis ir 1 bei 2 priedėlius. Tačiau šoninio susidūrimo bandymo manekenas įtaisomas ant priekinės sėdynės susidūrimo pusėje.

| 5.2.1. | Pagal šios taisyklės 4 priedo 1 priedėlį nustatyti eksploatacinių savybių kriterijai turi atitikti šias sąlygas: |
| --- | --- |

5.2.1.

Pagal šios taisyklės 4 priedo 1 priedėlį nustatyti eksploatacinių savybių kriterijai turi atitikti šias sąlygas:

| 5.2.1.1. | galvos techninių savybių kriterijus (HPC) turi būti ne didesnis kaip 1 000; kai sąlyčio su galva nėra, HPC nėra matuojamas ar apskaičiuojamas, tik užrašoma „Sąlyčio su galva nėra“; |
| --- | --- |

5.2.1.1.

galvos techninių savybių kriterijus (HPC) turi būti ne didesnis kaip 1 000; kai sąlyčio su galva nėra, HPC nėra matuojamas ar apskaičiuojamas, tik užrašoma „Sąlyčio su galva nėra“;

| 5.2.1.2. | krūtinės ląstos charakteristikų kriterijai:






  a) | šonkaulių įlinkio kriterijus (RDC) turi būti ne didesnis kaip 42 mm; |
| --- | --- | --- |

5.2.1.2.

krūtinės ląstos charakteristikų kriterijai:

a)

šonkaulių įlinkio kriterijus (RDC) turi būti ne didesnis kaip 42 mm;

| b) | klampos kriterijus (VC) turi būti ne didesnis kaip 1,0 m/s. |
| --- | --- |

b)

klampos kriterijus (VC) turi būti ne didesnis kaip 1,0 m/s.

Pereinamuoju dvejų metų laikotarpiu nuo šios taisyklės 10.2 punkte nurodytos datos V * C vertė, atliekant patvirtinimo suteikimo bandymus, nenaudojama kaip teigiamo / neigiamo patvirtinimo bandymo rezultato kriterijus, tačiau turi būti užrašoma bandymo ataskaitoje ir pateikiama patvirtinimą suteikiančioms institucijoms. Pereinamajam laikotarpiui pasibaigus, 1,0 m/s VC vertė naudojama kaip teigiamo / neigiamo rezultato kriterijus, išskyrus atvejus, kai šią taisyklę taikančios susitariančios šalys nusprendžia kitaip;

| 5.2.1.3. | dubens charakteristikų kriterijus:
  didžiausia gaktikaulį veikianti jėga (PSPF) ne didesnė kaip 6 kN; |
| --- | --- |

5.2.1.3.

dubens charakteristikų kriterijus:

didžiausia gaktikaulį veikianti jėga (PSPF) ne didesnė kaip 6 kN;

| 5.2.1.4. | pilvo charakteristikų kriterijus:
  didžiausia pilvą veikianti jėga (APF) turi būti mažesnė arba lygi 2,5 kN vidinei jėgai (lygiavertė 4,5 kN išorinei jėgai). |
| --- | --- |

5.2.1.4.

pilvo charakteristikų kriterijus:

didžiausia pilvą veikianti jėga (APF) turi būti mažesnė arba lygi 2,5 kN vidinei jėgai (lygiavertė 4,5 kN išorinei jėgai).

| 5.3. | Konkretūs reikalavimai |
| --- | --- |

5.3.

Konkretūs reikalavimai

| 5.3.1. | Bandymo metu durys neturi atsidaryti.
  Šie reikalavimai laikomi įvykdytais, kai:






  a) | aiškiai matyti, kad durys užsklęstos; arba |
| --- | --- | --- |

5.3.1.

Bandymo metu durys neturi atsidaryti.

Šie reikalavimai laikomi įvykdytais, kai:

a)

aiškiai matyti, kad durys užsklęstos; arba

| b) | neatsidaro durys, veikiamos ne mažesne kaip 400 N statine traukos jėga y kryptimi, kuria jos veikiamos, kaip parodyta toliau pateiktame paveiksle, kuo arčiau lango slenksčio ir durų krašto priešingoje pusėje, išskyrus pačią durų rankeną. |
| --- | --- |

b)

neatsidaro durys, veikiamos ne mažesne kaip 400 N statine traukos jėga y kryptimi, kuria jos veikiamos, kaip parodyta toliau pateiktame paveiksle, kuo arčiau lango slenksčio ir durų krašto priešingoje pusėje, išskyrus pačią durų rankeną.

Image 39

| 5.3.1.1. | Jeigu yra įrengtos automatinės durų užrakto sistemos, kurių įrengti neprivaloma ir (arba) kurias vairuotojas gali išjungti, kaip paisoma šio reikalavimo, tikrinama gamintojo nuožiūra taikant vieną iš toliau nurodytų dviejų bandymo procedūrų: |
| --- | --- |

5.3.1.1.

Jeigu yra įrengtos automatinės durų užrakto sistemos, kurių įrengti neprivaloma ir (arba) kurias vairuotojas gali išjungti, kaip paisoma šio reikalavimo, tikrinama gamintojo nuožiūra taikant vieną iš toliau nurodytų dviejų bandymo procedūrų:

| 5.3.1.1.1. | jei bandymas atliekamas pagal 4 priedo 5.2.2.1 punktą, gamintojas turi dar įrodyti techninei tarnybai (pvz., pateikdamas vidaus duomenis), kad, nesant sistemos arba kai sistema išjungta, durys smūgio metu neatsidarys; |
| --- | --- |

5.3.1.1.1.

jei bandymas atliekamas pagal 4 priedo 5.2.2.1 punktą, gamintojas turi dar įrodyti techninei tarnybai (pvz., pateikdamas vidaus duomenis), kad, nesant sistemos arba kai sistema išjungta, durys smūgio metu neatsidarys;

| 5.3.1.1.2. | jei bandymas atliekamas pagal 4 priedo 5.2.2.2 punktą, gamintojas turi papildomai įrodyti, kad Taisyklės Nr. 11 su pakeitimais, kurių serijos numeris yra 03, 6.1.4 punkte nurodytų inercinės apkrovos reikalavimų yra laikomasi ir neužrakinus durų ne smūgio pusėje. |
| --- | --- |

5.3.1.1.2.

jei bandymas atliekamas pagal 4 priedo 5.2.2.2 punktą, gamintojas turi papildomai įrodyti, kad Taisyklės Nr. 11 su pakeitimais, kurių serijos numeris yra 03, 6.1.4 punkte nurodytų inercinės apkrovos reikalavimų yra laikomasi ir neužrakinus durų ne smūgio pusėje.

| 5.3.2. | Po smūgio šoninės durys ne smūgio pusėje turi atsirakinti. |
| --- | --- |

5.3.2.

Po smūgio šoninės durys ne smūgio pusėje turi atsirakinti.

| 5.3.2.1. | Jeigu transporto priemonėje sumontuota automatinė durų užrakto sistema, durys turi būti užrakintos prieš susidūrimą ir po smūgio atsirakinti bent ne smūgio pusėje. |
| --- | --- |

5.3.2.1.

Jeigu transporto priemonėje sumontuota automatinė durų užrakto sistema, durys turi būti užrakintos prieš susidūrimą ir po smūgio atsirakinti bent ne smūgio pusėje.

| 5.3.2.2. | Jeigu yra įrengtos automatinės durų užrakto sistemos, kurių įrengti neprivaloma ir (arba) kurias vairuotojas gali išjungti, kaip paisoma šio reikalavimo, tikrinama gamintojo nuožiūra taikant vieną iš toliau nurodytų dviejų bandymo procedūrų: |
| --- | --- |

5.3.2.2.

Jeigu yra įrengtos automatinės durų užrakto sistemos, kurių įrengti neprivaloma ir (arba) kurias vairuotojas gali išjungti, kaip paisoma šio reikalavimo, tikrinama gamintojo nuožiūra taikant vieną iš toliau nurodytų dviejų bandymo procedūrų:

| 5.3.2.2.1. | jei bandymas atliekamas pagal 4 priedo 5.2.2.1 punktą, gamintojas turi dar įrodyti techninei tarnybai (pvz., pateikdamas vidaus duomenis), kad, nesant sistemos arba kai sistema išjungta, po smūgio durys ne smūgio pusėje atsirakins; |
| --- | --- |

5.3.2.2.1.

jei bandymas atliekamas pagal 4 priedo 5.2.2.1 punktą, gamintojas turi dar įrodyti techninei tarnybai (pvz., pateikdamas vidaus duomenis), kad, nesant sistemos arba kai sistema išjungta, po smūgio durys ne smūgio pusėje atsirakins;

| 5.3.2.2.2. | jei bandymas atliekamas pagal 4 priedo 5.2.2.2 punktą, gamintojas turi papildomai įrodyti, kad Taisyklės Nr. 11 su pakeitimais, kurių serijos numeris yra 03, 6.1.4 punkte nurodytų inercinės apkrovos reikalavimų yra laikomasi ir neužrakintos šoninės durys ne smūgio pusėje liks atrakintos. |
| --- | --- |

5.3.2.2.2.

jei bandymas atliekamas pagal 4 priedo 5.2.2.2 punktą, gamintojas turi papildomai įrodyti, kad Taisyklės Nr. 11 su pakeitimais, kurių serijos numeris yra 03, 6.1.4 punkte nurodytų inercinės apkrovos reikalavimų yra laikomasi ir neužrakintos šoninės durys ne smūgio pusėje liks atrakintos.

| 5.3.3. | Po susidūrimo turi būti įmanoma be įrankių: |
| --- | --- |

5.3.3.

Po susidūrimo turi būti įmanoma be įrankių:

| 5.3.3.1. | atidaryti bent vienas duris kiekvienoje sėdynių eilėje. Jeigu tokių durų nėra, turi būti įmanoma evakuoti visus keleivius, jei reikia, įjungus sėdynių poslinkio sistemą. Jeigu galinėje sėdynėje sėdinčiam keleiviui evakuoti skirtos poslinkio sistemos nėra, turi būti įrodyta, kad 50-osios procentilės manekeną galima evakuoti nenaudojant jo svoriui ir kitiems įtaisams išlaikyti skirtų įtaisų.
  N1 kategorijos transporto priemonėse ši evakuacija gali būti atliekama per avarinio išėjimo langą, jeigu šį langą galima lengvai atidaryti, tačiau jei reikia įrankių (pvz., langui išdaužti), šiuos įrankius turi pateikti gamintojas, jie turi būti matomi ir laikomi šalia avarinio lango.
  Tai vertinama atsižvelgiant į visas konfigūracijas arba blogiausio atvejo konfigūraciją, kiekvienoje transporto priemonės pusėje esančių durų skaičių ir, kai taikoma, į transporto priemones, kurių vairas yra kairėje arba dešinėje pusėje; |
| --- | --- |

5.3.3.1.

atidaryti bent vienas duris kiekvienoje sėdynių eilėje. Jeigu tokių durų nėra, turi būti įmanoma evakuoti visus keleivius, jei reikia, įjungus sėdynių poslinkio sistemą. Jeigu galinėje sėdynėje sėdinčiam keleiviui evakuoti skirtos poslinkio sistemos nėra, turi būti įrodyta, kad 50-osios procentilės manekeną galima evakuoti nenaudojant jo svoriui ir kitiems įtaisams išlaikyti skirtų įtaisų.

N1 kategorijos transporto priemonėse ši evakuacija gali būti atliekama per avarinio išėjimo langą, jeigu šį langą galima lengvai atidaryti, tačiau jei reikia įrankių (pvz., langui išdaužti), šiuos įrankius turi pateikti gamintojas, jie turi būti matomi ir laikomi šalia avarinio lango.

1

Tai vertinama atsižvelgiant į visas konfigūracijas arba blogiausio atvejo konfigūraciją, kiekvienoje transporto priemonės pusėje esančių durų skaičių ir, kai taikoma, į transporto priemones, kurių vairas yra kairėje arba dešinėje pusėje;

| 5.3.3.2. | išlaisvinti manekeną iš apsaugos sistemos; |
| --- | --- |

5.3.3.2.

išlaisvinti manekeną iš apsaugos sistemos;

| 5.3.3.3. | ištraukti manekeną iš transporto priemonės. |
| --- | --- |

5.3.3.3.

ištraukti manekeną iš transporto priemonės.

| 5.3.4. | Joks vidaus įtaisas arba komponentas neturi atsilaisvinti taip, kad dėl to labai padidėtų pavojus susižaloti į aštrias iškyšas arba nelygias briaunas. |
| --- | --- |

5.3.4.

Joks vidaus įtaisas arba komponentas neturi atsilaisvinti taip, kad dėl to labai padidėtų pavojus susižaloti į aštrias iškyšas arba nelygias briaunas.

| 5.3.5. | Dėl liekamosios deformacijos atsirandantys trūkiai leistini su sąlyga, kad dėl jų nepadidės pavojus susižaloti. |
| --- | --- |

5.3.5.

Dėl liekamosios deformacijos atsirandantys trūkiai leistini su sąlyga, kad dėl jų nepadidės pavojus susižaloti.

| 5.3.6. | Jeigu po susidūrimo skystis iš degalų tiekimo sistemos teka nenutrūkstamai, jo tekėjimo sparta neturi būti didesnė kaip 30 g/min.; jeigu iš degalų tiekimo sistemos tekantis skystis maišosi su skysčiais, tekančiais iš kitų sistemų, ir jų negalima lengvai atskirti ir atpažinti, vertinant nuotėkio nenutrūkstamumą atsižvelgiama į visus surinktus skysčius. |
| --- | --- |

5.3.6.

Jeigu po susidūrimo skystis iš degalų tiekimo sistemos teka nenutrūkstamai, jo tekėjimo sparta neturi būti didesnė kaip 30 g/min.; jeigu iš degalų tiekimo sistemos tekantis skystis maišosi su skysčiais, tekančiais iš kitų sistemų, ir jų negalima lengvai atskirti ir atpažinti, vertinant nuotėkio nenutrūkstamumą atsižvelgiama į visus surinktus skysčius.

| 5.3.7. | Atlikus bandymą taikant šios taisyklės 4 priede nustatytą procedūrą, aukštosios įtampos pagrindu veikianti elektrinė transmisija ir aukštosios įtampos sistemos, galvaniškai sujungtos su elektrinės transmisijos aukštosios įtampos šyna, turi atitikti toliau nurodytus reikalavimus. |
| --- | --- |

5.3.7.

Atlikus bandymą taikant šios taisyklės 4 priede nustatytą procedūrą, aukštosios įtampos pagrindu veikianti elektrinė transmisija ir aukštosios įtampos sistemos, galvaniškai sujungtos su elektrinės transmisijos aukštosios įtampos šyna, turi atitikti toliau nurodytus reikalavimus.

| 5.3.7.1. | Apsauga nuo elektros smūgio
  Po susidūrimo aukštosios įtampos šynos turi atitikti bent vieną iš keturių kriterijų, nurodytų 5.3.7.1.1–5.3.7.1.4.2 punktuose.
  Jeigu transporto priemonė turi automatinį atjungiklį arba prietaisą (-us), kuriuo, transporto priemonei važiuojant, laidžiai atskiriama elektrinės jėgos pavaros grandinė, turi būti paisoma bent vieno iš toliau nurodytų kriterijų, taikomų atjungtajai grandinei ar atskirai visoms atskirtoms grandinėms po to, kai minėtas atjungiklis įsijungia.
  Tačiau 5.3.7.1.4 punkte nustatyti kriterijai netaikomi, jeigu daugiau nei vienas aukštosios įtampos šynos dalies potencialas nėra apsaugotas pagal sąlygas, atitinkančias IPXXB apsaugos lygį.
  Jeigu susidūrimo bandymas atliekamas su sąlyga, kad aukštosios įtampos sistemos daliai (-ims) elektros energija nėra tiekiama, išskyrus bet kokią prijungimo sistemą ĮEEKS įkrauti, kuriai elektra važiuojant nėra tiekiama, atitinkamos (-ų) dalies (-ių) apsauga nuo elektros smūgio užtikrinama arba pagal 5.3.7.1.3 punktą, arba pagal 5.3.7.1.4 punktą. |
| --- | --- |

5.3.7.1.

Apsauga nuo elektros smūgio

Po susidūrimo aukštosios įtampos šynos turi atitikti bent vieną iš keturių kriterijų, nurodytų 5.3.7.1.1–5.3.7.1.4.2 punktuose.

Jeigu transporto priemonė turi automatinį atjungiklį arba prietaisą (-us), kuriuo, transporto priemonei važiuojant, laidžiai atskiriama elektrinės jėgos pavaros grandinė, turi būti paisoma bent vieno iš toliau nurodytų kriterijų, taikomų atjungtajai grandinei ar atskirai visoms atskirtoms grandinėms po to, kai minėtas atjungiklis įsijungia.

Tačiau 5.3.7.1.4 punkte nustatyti kriterijai netaikomi, jeigu daugiau nei vienas aukštosios įtampos šynos dalies potencialas nėra apsaugotas pagal sąlygas, atitinkančias IPXXB apsaugos lygį.

Jeigu susidūrimo bandymas atliekamas su sąlyga, kad aukštosios įtampos sistemos daliai (-ims) elektros energija nėra tiekiama, išskyrus bet kokią prijungimo sistemą ĮEEKS įkrauti, kuriai elektra važiuojant nėra tiekiama, atitinkamos (-ų) dalies (-ių) apsauga nuo elektros smūgio užtikrinama arba pagal 5.3.7.1.3 punktą, arba pagal 5.3.7.1.4 punktą.

| 5.3.7.1.1. | Kai nėra aukštosios įtampos
  Praėjus ne daugiau kaip 60 s nuo susidūrimo, aukštosios įtampos šynos Ub, U1 ir U2 įtampos vertės turi būti ne didesnės kaip 30 V (kintama srovė) arba 60 V (nuolatinė srovė), kai matuojama laikantis 9 priedo 2 dalies nuostatų. |
| --- | --- |

5.3.7.1.1.

Kai nėra aukštosios įtampos

Praėjus ne daugiau kaip 60 s nuo susidūrimo, aukštosios įtampos šynos Ub, U1 ir U2 įtampos vertės turi būti ne didesnės kaip 30 V (kintama srovė) arba 60 V (nuolatinė srovė), kai matuojama laikantis 9 priedo 2 dalies nuostatų.

b

1

2

| 5.3.7.1.2. | Nedidelė elektros energija
  Aukštosios įtampos šynų bendros elektros energijos sąnaudos (TE) neturi viršyti 0,2 džaulio, kai matuojama taikant 9 priedo 3 dalyje nustatytą bandymo procedūrą ir a formulę. Bendros elektros energijos sąnaudos TE dar gali būti apskaičiuotos pagal išmatuotos aukštosios įtampos šynos įtampos vertę Ub ir X kondensatorių (Cx) talpą, kurią gamintojas apskaičiuoja pagal 9 priedo 3 dalyje nustatytą b formulę.
  Y kondensatoriuose (TEy1, TEy2) saugoma elektros energija taip pat neturi viršyti 0,2 džaulio. Ji apskaičiuojama išmatuojant aukštosios įtampos šynų ir elektrinės važiuoklės įtampos vertes U1 bei U2 ir Y kondensatorių talpą, kurią gamintojas apskaičiuoja pagal 9 priedo 3 dalyje nustatytą c formulę. |
| --- | --- |

5.3.7.1.2.

Nedidelė elektros energija

Aukštosios įtampos šynų bendros elektros energijos sąnaudos (TE) neturi viršyti 0,2 džaulio, kai matuojama taikant 9 priedo 3 dalyje nustatytą bandymo procedūrą ir a formulę. Bendros elektros energijos sąnaudos TE dar gali būti apskaičiuotos pagal išmatuotos aukštosios įtampos šynos įtampos vertę Ub ir X kondensatorių (Cx) talpą, kurią gamintojas apskaičiuoja pagal 9 priedo 3 dalyje nustatytą b formulę.

b

x

Y kondensatoriuose (TEy1, TEy2) saugoma elektros energija taip pat neturi viršyti 0,2 džaulio. Ji apskaičiuojama išmatuojant aukštosios įtampos šynų ir elektrinės važiuoklės įtampos vertes U1 bei U2 ir Y kondensatorių talpą, kurią gamintojas apskaičiuoja pagal 9 priedo 3 dalyje nustatytą c formulę.

y1

y2

1

2

| 5.3.7.1.3. | Fizinė apsauga
  Siekiant apsisaugoti nuo tiesioginio sąlyčio su įtampingosiomis dalimis, apsauga turi atitikti IPXXB apsaugos lygio reikalavimus.
  Atliekant vertinimą laikomasi 9 priedo 4 dalies reikalavimų.
  Be to, apsaugai nuo elektros smūgio, kurį gali sukelti netiesioginis sąlytis, užtikrinti reikalinga varža tarp visų elektros grandinių barjerų ir gaubtų atvirų laidžiųjų dalių ir elektrinės važiuoklės turi būti mažesnė nei 0,1 omo, o varža tarp elektros grandinių barjerų ir gaubtų bet kurių dviejų vienu metu pasiekiamų atvirų laidžiųjų dalių, esančių mažesniu nei 2,5 m atstumu viena nuo kitos, turi būti mažesnė nei 0,2 Ω, kai srovė yra ne mažesnė nei 0,2 A. Šią varžą galima apskaičiuoti pagal atskirai išmatuotos atitinkamų srovės kelio dalių varžos vertes.
  Šie reikalavimai laikomi įvykdytais, jeigu galvaninė jungtis buvo suvirinta. Jeigu kyla abejonių arba jungtis įrengiama kitu nei suvirinimo būdu, matavimai atliekami taikant vieną iš 9 priedo 4 dalyje aprašytų bandymų procedūrų. |
| --- | --- |

5.3.7.1.3.

Fizinė apsauga

Siekiant apsisaugoti nuo tiesioginio sąlyčio su įtampingosiomis dalimis, apsauga turi atitikti IPXXB apsaugos lygio reikalavimus.

Atliekant vertinimą laikomasi 9 priedo 4 dalies reikalavimų.

Be to, apsaugai nuo elektros smūgio, kurį gali sukelti netiesioginis sąlytis, užtikrinti reikalinga varža tarp visų elektros grandinių barjerų ir gaubtų atvirų laidžiųjų dalių ir elektrinės važiuoklės turi būti mažesnė nei 0,1 omo, o varža tarp elektros grandinių barjerų ir gaubtų bet kurių dviejų vienu metu pasiekiamų atvirų laidžiųjų dalių, esančių mažesniu nei 2,5 m atstumu viena nuo kitos, turi būti mažesnė nei 0,2 Ω, kai srovė yra ne mažesnė nei 0,2 A. Šią varžą galima apskaičiuoti pagal atskirai išmatuotos atitinkamų srovės kelio dalių varžos vertes.

Šie reikalavimai laikomi įvykdytais, jeigu galvaninė jungtis buvo suvirinta. Jeigu kyla abejonių arba jungtis įrengiama kitu nei suvirinimo būdu, matavimai atliekami taikant vieną iš 9 priedo 4 dalyje aprašytų bandymų procedūrų.

| 5.3.7.1.4. | Izoliacijos varža
  Turi būti laikomasi 5.3.7.1.4.1 ir 5.3.7.1.4.2 punktuose nustatytų kriterijų.
  Matuojant laikomasi 9 priedo 5 dalies reikalavimų. |
| --- | --- |

5.3.7.1.4.

Izoliacijos varža

Turi būti laikomasi 5.3.7.1.4.1 ir 5.3.7.1.4.2 punktuose nustatytų kriterijų.

Matuojant laikomasi 9 priedo 5 dalies reikalavimų.

| 5.3.7.1.4.1. | Elektrinė jėgos pavara, sudaryta iš atskirų šynų nuolatinei arba kintamajai srovei praleisti.
  Jeigu aukštosios įtampos šynos kintamajai srovei praleisti ir aukštosios įtampos šynos nuolatinei srovei praleisti vienos nuo kitų galvaniškai atskiriamos, mažiausia izoliacijos varžos tarp aukštosios įtampos šynos ir elektrinio pagrindo vertė (Ri, kaip nurodyta 9 priedo 5 dalyje) turi būti 100 Ω/V priklausomai nuo šynų nuolatinei srovei praleisti darbinės įtampos ir 500 Ω/V priklausomai nuo šynų kintamajai srovei praleisti darbinės įtampos. |
| --- | --- |

5.3.7.1.4.1.

Elektrinė jėgos pavara, sudaryta iš atskirų šynų nuolatinei arba kintamajai srovei praleisti.

Jeigu aukštosios įtampos šynos kintamajai srovei praleisti ir aukštosios įtampos šynos nuolatinei srovei praleisti vienos nuo kitų galvaniškai atskiriamos, mažiausia izoliacijos varžos tarp aukštosios įtampos šynos ir elektrinio pagrindo vertė (Ri, kaip nurodyta 9 priedo 5 dalyje) turi būti 100 Ω/V priklausomai nuo šynų nuolatinei srovei praleisti darbinės įtampos ir 500 Ω/V priklausomai nuo šynų kintamajai srovei praleisti darbinės įtampos.

i

| 5.3.7.1.4.2. | Elektrinė jėgos pavara, sudaryta iš sujungtų šynų nuolatinei srovei arba kintamajai srovei praleisti
  Jeigu aukštosios įtampos šynos kintamajai srovei praleisti ir aukštosios įtampos šynos nuolatinei srovei praleisti yra laidžiai sujungtos, jos turi atitikti vieną iš šių reikalavimų:






  a) | mažiausia izoliacijos varžos tarp aukštosios įtampos šynos ir elektrinės važiuoklės vertė turi būti 500 Ω/V darbinės įtampos; |
| --- | --- | --- |

5.3.7.1.4.2.

Elektrinė jėgos pavara, sudaryta iš sujungtų šynų nuolatinei srovei arba kintamajai srovei praleisti

Jeigu aukštosios įtampos šynos kintamajai srovei praleisti ir aukštosios įtampos šynos nuolatinei srovei praleisti yra laidžiai sujungtos, jos turi atitikti vieną iš šių reikalavimų:

a)

mažiausia izoliacijos varžos tarp aukštosios įtampos šynos ir elektrinės važiuoklės vertė turi būti 500 Ω/V darbinės įtampos;

| b) | mažiausia izoliacijos varžos tarp aukštosios įtampos šynos ir elektrinės važiuoklės vertė turi būti 100 Ω/V darbinės įtampos, o aukštosios įtampos šyna kintamajai srovei praleisti turi atitikti fizinės apsaugos reikalavimus, kaip nurodyta 5.3.7.1.3 punkte; |
| --- | --- |

b)

mažiausia izoliacijos varžos tarp aukštosios įtampos šynos ir elektrinės važiuoklės vertė turi būti 100 Ω/V darbinės įtampos, o aukštosios įtampos šyna kintamajai srovei praleisti turi atitikti fizinės apsaugos reikalavimus, kaip nurodyta 5.3.7.1.3 punkte;

| c) | mažiausia izoliacijos varžos tarp aukštosios įtampos šynos ir elektrinės važiuoklės vertė turi būti 100 Ω/V darbinės įtampos, o aukštosios įtampos šyna kintamajai srovei praleisti turi atitikti reikalavimus, taikomus, kai nėra aukštosios įtampos, kaip nurodyta 5.3.7.1.1 punkte. |
| --- | --- |

c)

mažiausia izoliacijos varžos tarp aukštosios įtampos šynos ir elektrinės važiuoklės vertė turi būti 100 Ω/V darbinės įtampos, o aukštosios įtampos šyna kintamajai srovei praleisti turi atitikti reikalavimus, taikomus, kai nėra aukštosios įtampos, kaip nurodyta 5.3.7.1.1 punkte.

| 5.3.7.2. | Elektrolitų nuotėkis |
| --- | --- |

5.3.7.2.

Elektrolitų nuotėkis

| 5.3.7.2.1. | Jei tai vandeninį elektrolitą naudojanti ĮEEKS.
  Praėjus 60 minučių nuo susidūrimo, neturi būti elektrolitų nuotėkio iš ĮEEKS į keleivių saloną ir neturi ištekėti daugiau kaip 7 proc. ĮEEKS elektrolitų tūrio, o už keleivių salono ribų iš ĮEEKS neturi ištekėti daugiau kaip 5,0 l. Elektrolitų nuotėkio kiekis gali būti išmatuotas taikant įprastus metodus, naudojamus surinkto skysčio kiekiui nustatyti. Jei talpyklose yra Stodardo tirpiklio, spalvoto aušalo ir elektrolitų, skysčius leidžiama atskirti pagal savitąjį tankį, tada išmatuoti. |
| --- | --- |

5.3.7.2.1.

Jei tai vandeninį elektrolitą naudojanti ĮEEKS.

Praėjus 60 minučių nuo susidūrimo, neturi būti elektrolitų nuotėkio iš ĮEEKS į keleivių saloną ir neturi ištekėti daugiau kaip 7 proc. ĮEEKS elektrolitų tūrio, o už keleivių salono ribų iš ĮEEKS neturi ištekėti daugiau kaip 5,0 l. Elektrolitų nuotėkio kiekis gali būti išmatuotas taikant įprastus metodus, naudojamus surinkto skysčio kiekiui nustatyti. Jei talpyklose yra Stodardo tirpiklio, spalvoto aušalo ir elektrolitų, skysčius leidžiama atskirti pagal savitąjį tankį, tada išmatuoti.

| 5.3.7.2.2. | Jei tai nevandeninį elektrolitą naudojanti ĮEEKS
  Praėjus 60 minučių nuo susidūrimo, neturi būti skystųjų elektrolitų nuotėkio iš ĮEEKS į keleivių saloną arba bagažo skyrių ir neturi būti jokio skystųjų elektrolitų nuotėkio į transporto priemonės išorę. Ar paisoma šio reikalavimo, tikrinama apžiūros būdu, neišmontavus jokios transporto priemonės dalies. |
| --- | --- |

5.3.7.2.2.

Jei tai nevandeninį elektrolitą naudojanti ĮEEKS

Praėjus 60 minučių nuo susidūrimo, neturi būti skystųjų elektrolitų nuotėkio iš ĮEEKS į keleivių saloną arba bagažo skyrių ir neturi būti jokio skystųjų elektrolitų nuotėkio į transporto priemonės išorę. Ar paisoma šio reikalavimo, tikrinama apžiūros būdu, neišmontavus jokios transporto priemonės dalies.

| 5.3.7.3. | ĮEEKS stabilumas
  ĮEEKS turi likti pritvirtinta prie transporto priemonės bent vienu sudedamųjų dalių tvirtinimo įtaisu, laikikliu ar bet kokia konstrukcija, kuria ĮEEKS apkrova perduodama transporto priemonės konstrukcijai, o už keleivių salono ribų esanti ĮEEKS neturi patekti į keleivių saloną. |
| --- | --- |

5.3.7.3.

ĮEEKS stabilumas

ĮEEKS turi likti pritvirtinta prie transporto priemonės bent vienu sudedamųjų dalių tvirtinimo įtaisu, laikikliu ar bet kokia konstrukcija, kuria ĮEEKS apkrova perduodama transporto priemonės konstrukcijai, o už keleivių salono ribų esanti ĮEEKS neturi patekti į keleivių saloną.

| 5.3.7.4. | ĮEEKS užsidegimo pavojus
  Po susidūrimo nuo smūgio momento praėjus ne daugiau kaip 60 minučių ĮEEKS neturi būti gaisro ar sprogimo požymių. |
| --- | --- |

5.3.7.4.

ĮEEKS užsidegimo pavojus

Po susidūrimo nuo smūgio momento praėjus ne daugiau kaip 60 minučių ĮEEKS neturi būti gaisro ar sprogimo požymių.

| 5.3.8. | Tai vertinama atsižvelgiant į visas konfigūracijas arba blogiausio atvejo konfigūraciją transporto priemonėse, kurių vairas yra kairėje arba, kai taikoma, dešinėje pusėje. |
| --- | --- |

5.3.8.

Tai vertinama atsižvelgiant į visas konfigūracijas arba blogiausio atvejo konfigūraciją transporto priemonėse, kurių vairas yra kairėje arba, kai taikoma, dešinėje pusėje.

6.   TRANSPORTO PRIEMONĖS TIPO PAKEITIMAS

| 6.1. | Apie kiekvieną transporto priemonės tipo pakeitimą, susijusį su šia JT taisykle, pranešama tipo patvirtinimo institucijai, patvirtinusiai tą transporto priemonės tipą. Tuomet tipo patvirtinimo institucija gali:






  a) | nuspręsti, pasikonsultavusi su gamintoju, kad turi būti suteiktas naujas tipo patvirtinimas, arba |
| --- | --- | --- |

6.1.

Apie kiekvieną transporto priemonės tipo pakeitimą, susijusį su šia JT taisykle, pranešama tipo patvirtinimo institucijai, patvirtinusiai tą transporto priemonės tipą. Tuomet tipo patvirtinimo institucija gali:

a)

nuspręsti, pasikonsultavusi su gamintoju, kad turi būti suteiktas naujas tipo patvirtinimas, arba

| b) | taikyti 6.1.1 punkte nustatytą procedūrą (peržiūra) ir, jei taikoma, 6.1.2 punkte nustatytą procedūrą (patvirtinto tipo išplėtimas). |
| --- | --- |

b)

taikyti 6.1.1 punkte nustatytą procedūrą (peržiūra) ir, jei taikoma, 6.1.2 punkte nustatytą procedūrą (patvirtinto tipo išplėtimas).

| 6.1.1. | Peržiūra
  Kai pasikeičia informaciniuose dokumentuose įrašyti duomenys, ir tipo patvirtinimo institucija mano, kad padaryti pakeitimai veikiausiai neturės pastebimo neigiamo poveikio ir kad bet kokiu atveju transporto priemonė vis dar atitinka reikalavimus, pakeitimas įvardijamas kaip peržiūra.
  Tokiu atveju tipo patvirtinimo institucija prireikus išduoda pakeistus informacinių dokumentų puslapius, kiekvieną pakeistą puslapį pažymėdama taip, kad būtų aiškiai matyti pakeitimo pobūdis ir pakartotinio išdavimo data. Šis reikalavimas laikomas įvykdytu, jei tai yra informacinio aplanko konsoliduota atnaujinta versija kartu su išsamiu pakeitimų aprašymu. |
| --- | --- |

6.1.1.

Peržiūra

Kai pasikeičia informaciniuose dokumentuose įrašyti duomenys, ir tipo patvirtinimo institucija mano, kad padaryti pakeitimai veikiausiai neturės pastebimo neigiamo poveikio ir kad bet kokiu atveju transporto priemonė vis dar atitinka reikalavimus, pakeitimas įvardijamas kaip peržiūra.

Tokiu atveju tipo patvirtinimo institucija prireikus išduoda pakeistus informacinių dokumentų puslapius, kiekvieną pakeistą puslapį pažymėdama taip, kad būtų aiškiai matyti pakeitimo pobūdis ir pakartotinio išdavimo data. Šis reikalavimas laikomas įvykdytu, jei tai yra informacinio aplanko konsoliduota atnaujinta versija kartu su išsamiu pakeitimų aprašymu.

| 6.1.2. | Patvirtinto tipo išplėtimas
  Pakeitimas įvardijamas kaip patvirtinto tipo išplėtimas, jei be informaciniame aplanke įrašytų duomenų pakeitimo:






  a) | reikalaujama atlikti papildomus patikrinimus ar bandymus arba |
| --- | --- | --- |

6.1.2.

Patvirtinto tipo išplėtimas

Pakeitimas įvardijamas kaip patvirtinto tipo išplėtimas, jei be informaciniame aplanke įrašytų duomenų pakeitimo:

a)

reikalaujama atlikti papildomus patikrinimus ar bandymus arba

| b) | pranešime keitėsi bet kokia informacija (išskyrus jo priedus), arba |
| --- | --- |

b)

pranešime keitėsi bet kokia informacija (išskyrus jo priedus), arba

| c) | po tipo patvirtinimo įsigaliojimo prašoma suteikti tipo patvirtinimą pagal vėlesnės serijos pakeitimus. |
| --- | --- |

c)

po tipo patvirtinimo įsigaliojimo prašoma suteikti tipo patvirtinimą pagal vėlesnės serijos pakeitimus.

| 6.2. | Apie tipo patvirtinimą, patvirtinto tipo išplėtimą arba nepatvirtinimą šią JT taisyklę taikančioms susitariančiosioms šalims pranešama 4.3 punkte aprašyta tvarka. Be to, iš dalies atitinkamai pakeičiama 1 priede nurodytų informacinių dokumentų ir bandymų ataskaitų rodyklė, pridedama prie pranešimo, kad būtų matoma naujausios peržiūros arba patvirtinto tipo išplėtimo data. |
| --- | --- |

6.2.

Apie tipo patvirtinimą, patvirtinto tipo išplėtimą arba nepatvirtinimą šią JT taisyklę taikančioms susitariančiosioms šalims pranešama 4.3 punkte aprašyta tvarka. Be to, iš dalies atitinkamai pakeičiama 1 priede nurodytų informacinių dokumentų ir bandymų ataskaitų rodyklė, pridedama prie pranešimo, kad būtų matoma naujausios peržiūros arba patvirtinto tipo išplėtimo data.

7.   GAMYBOS ATITIKTIS

Gamybos atitikties procedūros turi atitikti Susitarimo 1 priedėlyje nustatytus reikalavimus (E/ECE/TRANS/505/Rev.3).

| 7.1. | Pagal šią taisyklę patvirtintos transporto priemonės turi būti gaminamos taip, kad atitiktų tipą, patvirtintą pagal atitinkamoje šios taisyklės dalyje (-yse) nustatytus reikalavimus. |
| --- | --- |

7.1.

Pagal šią taisyklę patvirtintos transporto priemonės turi būti gaminamos taip, kad atitiktų tipą, patvirtintą pagal atitinkamoje šios taisyklės dalyje (-yse) nustatytus reikalavimus.

| 7.2. | Siekiant patikrinti, ar laikomasi 7.1 punkto reikalavimų, atliekamos atitinkamos gamybos patikros. |
| --- | --- |

7.2.

Siekiant patikrinti, ar laikomasi 7.1 punkto reikalavimų, atliekamos atitinkamos gamybos patikros.

| 7.3. | Tipą patvirtinusi tipo patvirtinimo institucija gali bet kuriuo metu patikrinti kiekvienoje gamybos įmonėje taikomus atitikties kontrolės metodus. Paprastai šios patikros atliekamos kartą per dvejus metus. |
| --- | --- |

7.3.

Tipą patvirtinusi tipo patvirtinimo institucija gali bet kuriuo metu patikrinti kiekvienoje gamybos įmonėje taikomus atitikties kontrolės metodus. Paprastai šios patikros atliekamos kartą per dvejus metus.

8.   SANKCIJOS UŽ GAMYBOS NEATITIKTĮ

| 8.1. | Pagal šią taisyklę suteiktas transporto priemonės tipo patvirtinimas gali būti panaikintas, jeigu nesilaikoma 7.1 punkte nustatyto reikalavimo. |
| --- | --- |

8.1.

Pagal šią taisyklę suteiktas transporto priemonės tipo patvirtinimas gali būti panaikintas, jeigu nesilaikoma 7.1 punkte nustatyto reikalavimo.

| 8.2. | Jeigu šią taisyklę taikanti Susitarimo šalis panaikina savo anksčiau suteiktą patvirtinimą, ji apie tai kitoms šią taisyklę taikančioms susitariančiosioms šalims nedelsdama praneša nusiųsdama patvirtinimo formos kopiją, kurios apačioje didžiosiomis raidėmis įrašoma „PATVIRTINIMAS PANAIKINTAS“, kopija pasirašoma ir įrašoma data. |
| --- | --- |

8.2.

Jeigu šią taisyklę taikanti Susitarimo šalis panaikina savo anksčiau suteiktą patvirtinimą, ji apie tai kitoms šią taisyklę taikančioms susitariančiosioms šalims nedelsdama praneša nusiųsdama patvirtinimo formos kopiją, kurios apačioje didžiosiomis raidėmis įrašoma „PATVIRTINIMAS PANAIKINTAS“, kopija pasirašoma ir įrašoma data.

9.   VISIŠKAS GAMYBOS NUTRAUKIMAS

Visiškai nutraukęs pagal šią taisyklę patvirtinto tipo transporto priemonių gamybą, tipo patvirtinimo sertifikato turėtojas apie tai informuoja tipą patvirtinusią tipo patvirtinimo instituciją. Minėtą pranešimą gavusi tipo patvirtinimo institucija apie tai praneša kitoms šią taisyklę taikančioms susitarimo šalims, nusiųsdama patvirtinimo blanko kopiją, kurios gale didžiosiomis raidėmis įrašomas įrašas „GAMYBA NUTRAUKTA“, kopija pasirašoma ir joje įrašoma data.

10.   UŽ PATVIRTINIMO BANDYMUS ATSAKINGŲ TECHNINIŲ TARNYBŲ IR TIPO PATVIRTINIMO INSTITUCIJŲ PAVADINIMAI BEI ADRESAI

Šią taisyklę taikančios Susitarimo šalys Jungtinių Tautų sekretoriatui praneša už patvirtinimo bandymus atsakingų techninių tarnybų ir tipo patvirtinimo institucijų, kurios tvirtina tipą ir kurioms turi būti siunčiami pranešimai apie kitose šalyse patvirtintą tipą, patvirtinto tipo išplėtimą, nepatvirtinimą ar patvirtinimo panaikinimą, pavadinimus ir adresus.

11.   PEREINAMOJO LAIKOTARPIO NUOSTATOS

| 11.1. | Nuo oficialios 05 serijos pakeitimų įsigaliojimo datos nė viena šią JT taisyklę taikanti susitariančioji šalis neturi atsisakyti suteikti arba pripažinti tipo patvirtinimų pagal šią taisyklę su 05 serijos pakeitimais. |
| --- | --- |

11.1.

Nuo oficialios 05 serijos pakeitimų įsigaliojimo datos nė viena šią JT taisyklę taikanti susitariančioji šalis neturi atsisakyti suteikti arba pripažinti tipo patvirtinimų pagal šią taisyklę su 05 serijos pakeitimais.

| 11.2. | Nuo 2023 m. rugsėjo 1 d. šią taisyklę taikančios susitariančiosios šalys neprivalo pripažinti transporto priemonių su aukštosios įtampos pagrindu veikiančia elektrine jėgos pavara pagal ankstesnės serijos pakeitimus pirmą kartą suteiktų po 2023 m. rugsėjo 1 d. tipo patvirtinimų. |
| --- | --- |

11.2.

Nuo 2023 m. rugsėjo 1 d. šią taisyklę taikančios susitariančiosios šalys neprivalo pripažinti transporto priemonių su aukštosios įtampos pagrindu veikiančia elektrine jėgos pavara pagal ankstesnės serijos pakeitimus pirmą kartą suteiktų po 2023 m. rugsėjo 1 d. tipo patvirtinimų.

| 11.3. | Šią taisyklę taikančios susitariančiosios šalys ir toliau pripažįsta transporto priemonių, kurios neturi aukštosios įtampos pagrindu veikiančios elektrinės jėgos pavaros, tipo patvirtinimus, suteiktus pagal šios taisyklės 04 serijos pakeitimus, arba pagal šios taisyklės ankstesnės serijos pakeitimus suteiktus tipo patvirtinimus transporto priemonėms, kurioms netaikomi 04 serijos pakeitimais padaryti pakeitimai. |
| --- | --- |

11.3.

Šią taisyklę taikančios susitariančiosios šalys ir toliau pripažįsta transporto priemonių, kurios neturi aukštosios įtampos pagrindu veikiančios elektrinės jėgos pavaros, tipo patvirtinimus, suteiktus pagal šios taisyklės 04 serijos pakeitimus, arba pagal šios taisyklės ankstesnės serijos pakeitimus suteiktus tipo patvirtinimus transporto priemonėms, kurioms netaikomi 04 serijos pakeitimais padaryti pakeitimai.

| 11.4. | Šią taisyklę taikančios susitariančiosios šalys neturi atsisakyti suteikti JT tipo patvirtinimų pagal šios taisyklės ankstesnių serijų pakeitimus arba išplėsti patvirtintų tipų. |
| --- | --- |

11.4.

Šią taisyklę taikančios susitariančiosios šalys neturi atsisakyti suteikti JT tipo patvirtinimų pagal šios taisyklės ankstesnių serijų pakeitimus arba išplėsti patvirtintų tipų.

| 11.5. | Nepaisant pirmiau išdėstytų pereinamojo laikotarpio nuostatų, susitariančiosios šalys, kurios šią taisyklę pradeda taikyti nuo naujausios serijos pakeitimų įsigaliojimo datos, neprivalo pripažinti tipų patvirtinimų, suteiktų pagal bet kuriuos šios taisyklės ankstesnių serijų pakeitimus. |
| --- | --- |

11.5.

Nepaisant pirmiau išdėstytų pereinamojo laikotarpio nuostatų, susitariančiosios šalys, kurios šią taisyklę pradeda taikyti nuo naujausios serijos pakeitimų įsigaliojimo datos, neprivalo pripažinti tipų patvirtinimų, suteiktų pagal bet kuriuos šios taisyklės ankstesnių serijų pakeitimus.

---

(1)  Kaip apibrėžta Suvestinėje rezoliucijoje dėl transporto priemonių konstrukcijos (R.E.3) (ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.6, 2 punktas), www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html.

1

(2)  1958 m. Susitarimo šalių skiriamieji numeriai yra nurodyti Suvestinės rezoliucijos dėl transporto priemonių konstrukcijos (R.E.3) 3 priede, dokumentas ECE/TRANS/WP.29/78/Rev. 6, 3 priedas

2

(3)  Iki 2000 m. rugsėjo 30 d. dėl bandymo reikalavimų taikymo nustatoma, kad įprastas išilginių reguliavimų intervalas turi būti apribotas taip, jog H taškas būtų durų angos ribose.

3

---

1 PRIEDAS

Pranešimas

(didžiausias formatas: A4 (210 × 297 mm))

| (1) | pateikė: | nstitucijos pavadinimas
  ...
  ...
  ... |
| --- | --- | --- |

Image 40

pateikė:

nstitucijos pavadinimas

...

...

...

| dėl transporto priemonės: (2) | tipo patvirtinimo |
| --- | --- |
| patvirtinto tipo išplėtimo |
| tipo nepatvirtinimo |
| tipo patvirtinimo panaikinimo |
| visiško gamybos nutraukimo |

dėl transporto priemonės: (2)

tipo patvirtinimo

patvirtinto tipo išplėtimo

tipo nepatvirtinimo

tipo patvirtinimo panaikinimo

visiško gamybos nutraukimo

dėl keleivių apsaugos šoninio susidūrimo metu pagal Taisyklę Nr. 95

| Patvirtinimo Nr. ... | Išplėtimo Nr. ... |
| --- | --- |

Patvirtinimo Nr. ...

Išplėtimo Nr. ...

1.

Motorinės transporto priemonės prekybinis pavadinimas arba ženklas ...

2.

Transporto priemonės tipas: ...

3.

Gamintojo pavadinimas ir adresas: ...

4.

Jei taikoma, gamintojo atstovo pavadinimas ir adresas: ...

5.

Transporto priemonės pateikimo tvirtinti data...

6.

Šoninių susidūrimų bandymams naudojamas manekenas ES-1/ES-22: ...

7.

Elektros maitinimo šaltinio vieta: ...

8.

Už patvirtinimo bandymus atsakinga techninė tarnyba: ...

9.

Bandymų ataskaitos data: ...

10.

Bandymų ataskaitos numeris: ...

11.

Tipas patvirtintas / tipas nepatvirtintas / patvirtintas tipas išplėstas / tipo patvirtinimas panaikintas2. ...

12.

Patvirtinimo ženklo vieta ant transporto priemonės: ...

13.

Vieta: ...

14.

Data: ...

15.

Parašas: ...

16.

Patvirtinimą suteikusiai tipo patvirtinimo institucijai pateiktų dokumentų sąrašas pridedamas prie šio pranešimo ir gali būti gautas paprašius.

---

(1)  Tipą patvirtinusios / patvirtintą tipą išplėtusios / tipo nepatvirtinusios / tipo patvirtinimą panaikinusios (žr. patvirtinimo nuostatas šioje taisyklėje) šalies skiriamasis numeris.

1

(2)  Išbraukti, kas netaikoma.

2

---

2 PRIEDAS

Patvirtinimo ženklo išdėstymas

A PAVYZDYS

(Žr. šios taisyklės 4.5 punktą)

Image 41

a ≥ 8 mm

Pavaizduotas prie transporto priemonės pritvirtintas patvirtinimo ženklas rodo, kad konkretus transporto priemonės tipas dėl keleivių apsaugos šoninio susidūrimo metu buvo patvirtintas Nyderlanduose (E 4) pagal JT taisyklę Nr. 95, jo patvirtinimo numeris – 041424. Patvirtinimo numeris rodo, kad patvirtinimas buvo suteiktas pagal JT taisyklės Nr. 95 (su pakeitimais, kurių serijos numeris yra 04) reikalavimus.

B PAVYZDYS

(Žr. šios taisyklės 4.6 punktą)

Image 42

a ≥ 8 mm

Pavaizduotas prie transporto priemonės pritvirtintas patvirtinimo ženklas rodo, kad konkretus transporto priemonės tipas buvo patvirtintas Nyderlanduose (E 4) pagal JT taisykles Nr. 95 ir Nr. 24 (1). Pirmieji du patvirtinimo numerio skaitmenys rodo atitinkamų patvirtinimų suteikimo datas. Į JT taisyklę Nr. 95 buvo įtraukti pakeitimai, kurių serijos numeris yra 04, į JT taisyklę Nr. 24 taip pat buvo įtraukti pakeitimai, kurių serijos numeris yra 03.

---

(1)  Pastarosios taisyklės numeris pateiktas tik kaip pavyzdys.

---

3 PRIEDAS

H taško ir tikrojo liemens polinkio kampo nustatymo tvarka motorinių transporto priemonių sėdimosiose vietose (1)

| 1 priedėlis. | – | Trimačio H taško įrenginio aprašas (3-D H įrenginys) (1) |
| --- | --- | --- |
| 2 priedėlis. | – | Trimatė atskaitos sistema (1) |
| 3 priedėlis. | – | Sėdėjimo padėčių atskaitos duomenys (1) |

1 priedėlis.

–

Trimačio H taško įrenginio aprašas (3-D H įrenginys) (1)

2 priedėlis.

–

Trimatė atskaitos sistema (1)

3 priedėlis.

–

Sėdėjimo padėčių atskaitos duomenys (1)

---

(1)  Tvarka išdėstyta Suvestinės rezoliucijos dėl transporto priemonių konstrukcijos (RE.3) 1 priede (dokumentas ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.6).

---

4 PRIEDAS

Susidūrimo bandymo procedūra

1.   Įranga

| 1.1. | Bandymo vieta
  Bandymo vieta turi būti pakankamai didelė: joje turi tilpti mobiliosios deformuojamosios kliūties varomoji sistema, turi užtekti erdvės transporto priemonei pasislinkti, kai į ją trenkiasi pirmiau minėtas įrenginys, ir bandymo įrangai išdėstyti. Dalis, ant kurios vyksta transporto priemonės susidūrimas su kliūtimi ir jos poslinkis, turi būti horizontali, lygi ir neužteršta, tokia pat kaip įprastas sausas ir neužterštas kelio paviršius. |
| --- | --- |

1.1.

Bandymo vieta turi būti pakankamai didelė: joje turi tilpti mobiliosios deformuojamosios kliūties varomoji sistema, turi užtekti erdvės transporto priemonei pasislinkti, kai į ją trenkiasi pirmiau minėtas įrenginys, ir bandymo įrangai išdėstyti. Dalis, ant kurios vyksta transporto priemonės susidūrimas su kliūtimi ir jos poslinkis, turi būti horizontali, lygi ir neužteršta, tokia pat kaip įprastas sausas ir neužterštas kelio paviršius.

2.   Bandymo sąlygos

| 2.1. | Bandytina transporto priemonė turi stovėti vietoje. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Mobiliosios deformuojamosios kliūties charakteristikos turi atitikti nustatytąsias šios taisyklės 5 priede. Patikrinimo reikalavimai pateikiami 5 priedo priedėliuose. Mobilioji deformuojamoji kliūtis turi turėti tinkamą įtaisą, apsaugantį transporto priemonę nuo antro smūgio. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Išilginė vertikali mobiliosios deformuojamosios kliūties vidurio plokštuma turi būti statmena išilginei vertikaliai bandomos transporto priemonės vidurio plokštumai. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Išilginė vertikali mobiliosios deformuojamosios kliūties vidurio plokštuma turi sutapti (nuokrypis ±25 mm) su skersine vertikalia plokštuma, praeinančia pro priekinės sėdynės tašką R bandomosios transporto priemonės pusėje, kuriai suduodamas smūgis. Priekinio paviršiaus išorinėmis šoninėmis vertikaliomis plokštumomis apribota horizontali vidurio plokštuma smūgio metu turi būti tarp dviejų prieš bandymą nustatomų plokštumų, esančių 25 mm virš pirmiau apibrėžtos plokštumos ir žemiau jos. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Įranga turi atitikti standartą ISO 6487:1987, jeigu šioje taisyklėje nenurodyta kitaip. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Nustatyta nuolatinė šoninio susidūrimo bandymams naudojamo manekeno temperatūra turi būti 22 ± 4 oC. |
| --- | --- |

2.6.

3.   Bandymo greitis

Mobiliosios deformuojamosios kliūties greitis smūgio metu turi būti 50 ± 1 km/h. Iki smūgio likus mažiausiai 0,5 m, greitis turi būti pastovus. Matavimo tikslumas: 1 proc. Tačiau jei bandymas buvo atliktas smūgio momentu esant didesniam greičiui ir transporto priemonė atitiko reikalavimus, bandymo rezultatas laikomas priimtinu.

4.   Transporto priemonės būklė

| 4.1. | Bendroji specifikacija
  Bandomoji transporto priemonė turi atitikti serijinės gamybos reikalavimus, turėti visą paprastai naudojamą įrangą ir būti parengta eksploatuoti pagal įprastus reikalavimus. Transporto priemonė gali neturėti kai kurių detalių arba jos gali būti pakeistos tokio pat svorio detalėmis, tačiau nesamos ar pakeistos detalės neturi turėti poveikio bandymo rezultatams.
  Gamintojui susitarus su technine tarnyba, leidžiama pakeisti degalų tiekimo sistemą, kad naudojamo degalų kiekio užtektų varikliui arba elektros energijos keitimo sistemai. |
| --- | --- |

4.1.

Bandomoji transporto priemonė turi atitikti serijinės gamybos reikalavimus, turėti visą paprastai naudojamą įrangą ir būti parengta eksploatuoti pagal įprastus reikalavimus. Transporto priemonė gali neturėti kai kurių detalių arba jos gali būti pakeistos tokio pat svorio detalėmis, tačiau nesamos ar pakeistos detalės neturi turėti poveikio bandymo rezultatams.

Gamintojui susitarus su technine tarnyba, leidžiama pakeisti degalų tiekimo sistemą, kad naudojamo degalų kiekio užtektų varikliui arba elektros energijos keitimo sistemai.

| 4.2. | Transporto priemonės įrangos specifikacija
  Bandomojoje transporto priemonėje turi būti visi neprivalomi įtaisai arba detalės, galintys turėti poveikio bandymo rezultatams. |
| --- | --- |

4.2.

Bandomojoje transporto priemonėje turi būti visi neprivalomi įtaisai arba detalės, galintys turėti poveikio bandymo rezultatams.

| 4.3. | Transporto priemonės masė |
| --- | --- |

4.3.

| 4.3.1. | Bandytinos transporto priemonės masė turi būti lygi standartinei masei, apibrėžtai šios taisyklės 2.10 punkte. Transporto priemonės masė reguliuojama taip, kad nuo standartinės masės nenukryptų daugiau kaip ±1 proc. |
| --- | --- |

4.3.1.

| 4.3.2. | Į degalų baką turi būti pripilta tiek vandens, kad jo masė atitiktų 90 proc. visos į baką įpilamų degalų masės, kurią yra nurodęs gamintojas; leidžiamasis nuokrypis ±1 proc.
  Šis reikalavimas netaikomas vandenilio pripildomiems degalų bakams. |
| --- | --- |

4.3.2.

Šis reikalavimas netaikomas vandenilio pripildomiems degalų bakams.

| 4.3.3. | Visos kitos sistemos (stabdžių, aušinimo ir kt.) gali būti nepripildytos; šiuo atveju skysčių masė turi būti kompensuota. |
| --- | --- |

4.3.3.

| 4.3.4. | Jeigu matavimo įrangos masė transporto priemonėje viršija leistinus 25 kg, tai galima kompensuoti mažinant, bet neturi būti pastebimo poveikio bandymo rezultatams. |
| --- | --- |

4.3.4.

| 4.3.5. | Dėl matavimo įrangos masės kiekvienos ašies standartinė apkrova neturi pasikeisti daugiau kaip 5 proc., o kiekvienas nukrypimas neturi būti didesnis kaip 20 kg. |
| --- | --- |

4.3.5.

5.   Transporto priemonės parengimas

| 5.1. | Šoniniai langai turi būti uždaryti bent jau smūgio pusėje. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Durys turi būti uždarytos, bet neužrakintos. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.2.1. | Tačiau, jeigu tai yra transporto priemonės, kuriose įrengta automatinė durų užrakto sistema, turi būti užtikrinta, kad visos šoninės durys būtų užrakintos prieš bandymą. |
| --- | --- |

5.2.1.

| 5.2.2. | Jeigu transporto priemonėje įrengta automatinė durų užrakto sistema, kurios montavimas neprivalomas ir (arba) kuri gali būti išjungta vairuotojo, gamintojo pasirinkimu taikoma viena iš dviejų toliau nurodytų procedūrų: |
| --- | --- |

5.2.2.

| 5.2.2.1. | visos šoninės durys užrakinamos rankiniu būdu iki bandymo pradžios; |
| --- | --- |

5.2.2.1.

| 5.2.2.2. | užtikrinama, kad prieš susidūrimą šoninės durys smūgio pusėje būtų atrakintos, o šoninės durys ne smūgio pusėje būtų užrakintos; automatinės durų užrakto sistemos atliekant šį bandymą gali būti nepaisoma. |
| --- | --- |

5.2.2.2.

| 5.3. | Turi būti įjungta neutrali pavara, o stovėjimo stabdis – išjungtas. |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | Sėdynių reguliavimo įtaisai, jei jų yra, turi būti nustatyti transporto priemonės gamintojo nurodytoje padėtyje. |
| --- | --- |

5.4.

| 5.5. | Sėdynė, ant kurios pasodintas manekenas, ir jos elementai, jeigu juos galima reguliuoti, turi būti nustatyti toliau nurodytu būdu. |
| --- | --- |

5.5.

| 5.5.1. | Išilginio sėdynės reguliavimo įtaisas nustatomas tokioje padėtyje, kad būtų arčiausiai tarp toliausio ir artimiausio to įtaiso nustatymo padėčių vidurio, ir įjungiamas reguliatoriaus fiksavimo įtaisas; jeigu ta padėtis yra tarp dviejų griovelių, pasirenkamas galinis. |
| --- | --- |

5.5.1.

| 5.5.2. | Galvos atrama nustatoma taip, kad viršutinis jos paviršius būtų vienodame lygyje su manekeno galvos sunkio centru; jeigu galvos atramos taip nustatyti neįmanoma, ji turi būti viršutinėje padėtyje. |
| --- | --- |

5.5.2.

| 5.5.3. | Jeigu gamintojas nenurodęs kitaip, sėdynės atlošas nustatomas taip, kad trimačio taško H nustatymo įtaiso liemens atskaitos linija būtų nustatyta 25 ± 1° kampu galinės transporto priemonės dalies link. |
| --- | --- |

5.5.3.

| 5.5.4. | Visos kitos sėdynės reguliavimo parinktys turi būti nustatytos viduriniame galimos jų eigos taške; vis dėlto sėdynės aukštis, jeigu transporto priemonė pateikiama su reguliuojamomis ir nereguliuojamomis sėdynėmis, turi būti nustatytas taip, kad atitiktų nereguliuojamos sėdynės aukštį. Jeigu atitinkamuose viduriniuose eigos taškuose fiksavimo padėčių nenumatyta, tada naudojamos atgal, žemyn arba į išorę nuo vidurinių taškų nutolusios padėtys. Darant sukamuosius reguliavimus (palenkimus), „atgal“ reiškia tokią reguliavimo kryptį, kai manekeno galva juda atgal. Jei manekenas netelpa įprastoje keleiviui skirtoje erdvėje, pvz., jo galva remiasi į stogo panelį, tada reikia padaryti 1 cm tarpą: papildomi reguliavimai atliekami, keičiant atlošo posvyrio kampą arba sėdynę pastumiant pirmyn ar atgal. |
| --- | --- |

5.5.4.

| 5.6. | Jeigu gamintojas nenurodęs kitaip, kitos priekinės sėdynės, jei įmanoma, turi būti nustatytos į tokią pačią padėtį kaip ir sėdynė, ant kurios sėdi manekenas. |
| --- | --- |

5.6.

| 5.7. | Jeigu vairaratį galima reguliuoti, visose reguliavimo padėtyse jis nustatomas viduriniuose eigos taškuose. |
| --- | --- |

5.7.

| 5.8. | Padangos turi būti pripūstos tiek, kiek nurodyta transporto priemonės gamintojo. |
| --- | --- |

5.8.

| 5.9. | Bandomoji transporto priemonė nustatoma horizontalioje padėtyje, atsižvelgiant į jos sukimosi ašį, ir naudojant atramas laikoma taip tol, kol šoninio susidūrimo bandymams naudojamas manekenas bus savo vietoje ir bus užbaigti visi parengiamieji darbai. |
| --- | --- |

5.9.

| 5.10. | Transporto priemonė turi būti įprastoje padėtyje, kaip nurodyta 4.3 punkte nustatytose sąlygose. Transporto priemonės su reguliuojamo aukščio pakabomis bandomos įprastomis sąlygomis, naudojant 50 km/h greitį, kaip apibrėžta transporto priemonės gamintojo. Tai užtikrinama prireikus naudojant papildomas atramas, tačiau susidūrimo metu tokios atramos neturi daryti įtakos bandomosios transporto priemonės elgsenai. |
| --- | --- |

5.10.

| 5.11. | Elektrinės jėgos pavaros sureguliavimas |
| --- | --- |

5.11.

| 5.11.1. | Įkrovos būsenos reguliavimo procedūros. |
| --- | --- |

5.11.1.

| 5.11.1.1. | Įkrovos būsena reguliuojama 20 ± 10 °C aplinkos temperatūroje. |
| --- | --- |

5.11.1.1.

| 5.11.1.2. | Įkrovos būsena reguliuojama atitinkamai taikant vieną iš toliau nurodytų procedūrų. Jeigu galima taikyti skirtingas įkrovimo procedūras, ĮEEKS įkraunama taikant procedūrą, kurią taikant gaunamas didžiausias įkrovos lygis:






  a) | transporto priemonėje su ĮEEKS, suprojektuota taip, kad ją būtų galima įkrauti iš išorės, ĮEEKS įkraunama iki aukščiausios įkrovos pagal gamintojo nustatytą įprasto veikimo procedūrą, kol įkrovimo procesas paprastai nutraukiamas; |
| --- | --- | --- |

5.11.1.2.

a)

transporto priemonėje su ĮEEKS, suprojektuota taip, kad ją būtų galima įkrauti iš išorės, ĮEEKS įkraunama iki aukščiausios įkrovos pagal gamintojo nustatytą įprasto veikimo procedūrą, kol įkrovimo procesas paprastai nutraukiamas;

| b) | transporto priemonėje su ĮEEKS, skirtai įkrauti tik iš transporto priemonėje esančio energijos šaltinio, ĮEEKS turi būti įkraunama iki didžiausios įkrovos, kurią galima pasiekti įprastai eksploatuojant transporto priemonę. Gamintojas pataria kokiu transporto priemonės veikimo režimu galima geriausiai pasiekti šią įkrovos būseną. |
| --- | --- |

b)

transporto priemonėje su ĮEEKS, skirtai įkrauti tik iš transporto priemonėje esančio energijos šaltinio, ĮEEKS turi būti įkraunama iki didžiausios įkrovos, kurią galima pasiekti įprastai eksploatuojant transporto priemonę. Gamintojas pataria kokiu transporto priemonės veikimo režimu galima geriausiai pasiekti šią įkrovos būseną.

| 5.11.1.3. | Kai transporto priemonė yra bandoma, ĮEEKS, suprojektuota įkrauti iš išorės, pagal 5.11.1.1 ir 5.11.1.2 punktus turi būti įkrauta ne mažiau kaip 95 proc. ir ne mažiau kaip 90 proc. pagal 5.11.1.1 ir 5.11.1.2 punktus, jei ĮEEKS suprojektuota įkrauti tik iš transporto priemonės energijos šaltinio. Įkrovos būsena bus patvirtinta gamintojo nurodytu metodu. |
| --- | --- |

5.11.1.3.

| 5.11.2. | Elektrinei jėgos pavarai turi būti tiekiama elektra, veikiant arba neveikiant pirminiams elektros energijos šaltiniams (pvz., variklio generatoriui, ĮEEKS arba elektros energijos keitimo sistemai), tačiau: |
| --- | --- |

5.11.2.

| 5.11.2.1. | techninei tarnybai susitarus su gamintoju, bandymą su visa elektrine jėgos pavara arba su jos dalimis, kurioms netiekiama elektros energija, leidžiama atlikti tik tuo atveju, jei bandymo rezultatams tai neturi neigiamos įtakos. Kad elektrinės jėgos pavaros dalys, kurioms elektros energija nėra tiekiama, yra apsaugotos nuo elektros smūgio, įrodoma fiziškai arba naudojant izoliacijos varžą ir pateikiant atitinkamus papildomus įrodymus; |
| --- | --- |

5.11.2.1.

| 5.11.2.2. | jeigu yra automatinis atjungiklis, gamintojui paprašius, bandymą leidžiama atlikti tada, kai automatinis atjungiklis yra įsijungęs. Šiuo atveju įrodoma, kad susidūrimo bandymo metu automatinis atjungiklis būtų veikęs. Taip pat atkreipiamas dėmesys į automatinio suveikimo signalą ir galvaninį atskyrimą, atsižvelgiant į susidūrimo sąlygas. |
| --- | --- |

5.11.2.2.

6.   Šoninio susidūrimo bandymo manekenas ir jo montavimas

| 6.1. | Šoninio susidūrimo bandymams naudojamas manekenas turi atitikti 6 priede pateiktas specifikacijas; jis montuojamas ant priekinės sėdynės susidūrimo pusėje, laikantis šios taisyklės 7 priede išdėstytos procedūros. |
| --- | --- |

6.1.

| 6.2. | Turi būti naudojami transporto priemonės saugos diržai arba kitos apsaugos sistemos. Diržai turėtų būti patvirtinto tipo, atitikti Taisyklės Nr. 16 arba kitos lygiavertės taisyklės reikalavimus, būti montuojami tvirtinimo vietose, laikantis Taisyklės Nr. 14 arba kitų lygiareikšmių reikalavimų. |
| --- | --- |

6.2.

| 6.3. | Saugos diržas arba apsaugos sistema turi būti sureguliuoti pagal gamintojo nurodymus taip, kad tiktų manekenui; jei gamintojo nurodymų nėra, aukščio reguliatorius turi būti vidurinėje padėtyje; jei ši padėtis negalima, turi būti naudojama gretima žemesnė padėtis. |
| --- | --- |

6.3.

7.   Atliekami šoninio susidūrimo bandymo manekeno matavimai

| 7.1. | Turi būti užfiksuoti toliau pateiktų matavimo įtaisų rodmenys. |
| --- | --- |

7.1.

| 7.1.1. | Matavimai manekeno galvoje
  Atstojamasis trimatis pagreitis, susijęs su galvos sunkio centru. Galvoje įrengto duomenų perdavimo kanalo įtaisai turi atitikti standartą ISO 6487:1987: | duomenų perdavimo kanalo dažnio klasė (CFC) – 1 000 Hz ir |
| --- | --- | --- |

7.1.1.

Atstojamasis trimatis pagreitis, susijęs su galvos sunkio centru. Galvoje įrengto duomenų perdavimo kanalo įtaisai turi atitikti standartą ISO 6487:1987:

duomenų perdavimo kanalo dažnio klasė (CFC) – 1 000 Hz ir

| | duomenų perdavimo kanalo amplitudės klasė (CAC) – 150 g. |
| --- | --- |

duomenų perdavimo kanalo amplitudės klasė (CAC) – 150 g.

| 7.1.2. | Matavimai manekeno krūtinės ląstoje
  Trys šonkaulių įlinkiui matuoti duomenų perdavimo kanaluose įrengti įtaisai turi atitikti standartą ISO 6487:1987: | duomenų perdavimo kanalo dažnio klasė (CFC) – 1 000 Hz; |
| --- | --- | --- |

7.1.2.

Trys šonkaulių įlinkiui matuoti duomenų perdavimo kanaluose įrengti įtaisai turi atitikti standartą ISO 6487:1987:

duomenų perdavimo kanalo dažnio klasė (CFC) – 1 000 Hz;

| | duomenų perdavimo kanalo amplitudės klasė (CAC) – 60 mm. |
| --- | --- |

duomenų perdavimo kanalo amplitudės klasė (CAC) – 60 mm.

| 7.1.3. | Matavimai manekeno dubenyje
  Dubenį veikiančiai jėgai matuoti duomenų perdavimo kanaluose įrengti įtaisai turi atitikti standartą ISO 6487:1987: | duomenų perdavimo kanalo dažnio klasė (CFC) – 1 000 Hz; |
| --- | --- | --- |

7.1.3.

Dubenį veikiančiai jėgai matuoti duomenų perdavimo kanaluose įrengti įtaisai turi atitikti standartą ISO 6487:1987:

duomenų perdavimo kanalo dažnio klasė (CFC) – 1 000 Hz;

| | duomenų perdavimo kanalo amplitudės klasė (CAC) – 15 kN. |
| --- | --- |

duomenų perdavimo kanalo amplitudės klasė (CAC) – 15 kN.

| 7.1.4. | Matavimai manekeno pilve
  Pilvą veikiančiai jėgai matuoti duomenų perdavimo kanaluose įrengti įtaisai turi atitikti standartą ISO 6487:1987: | duomenų perdavimo kanalo dažnio klasė (CFC) – 1 000 Hz; |
| --- | --- | --- |

7.1.4.

Pilvą veikiančiai jėgai matuoti duomenų perdavimo kanaluose įrengti įtaisai turi atitikti standartą ISO 6487:1987:

duomenų perdavimo kanalo dažnio klasė (CFC) – 1 000 Hz;

| | duomenų perdavimo kanalo amplitudės klasė (CAC) – 5 kN. |
| --- | --- |

duomenų perdavimo kanalo amplitudės klasė (CAC) – 5 kN.

4 priedo 1 priedėlis

Eksploatacinių savybių nustatymas

Privalomi bandymų rezultatai nurodyti šios taisyklės 5.2 punkte.

1.   Galvos charakteristikų kriterijus (HPC)

Kai vyksta sąlytis su galva, šis charakteristikų kriterijus skaičiuojamas visą laiką – nuo pirmos iki paskutinės prisilietimo akimirkos.

HPC – didžiausia išraiškos vertė:

Image 43

kur a – atstojamasis pagreitis galvos sunkio centre metrais per sekundę, padalintas iš 9,81, užregistruotas per tam tikrą laiką ir filtruotas naudojant duomenų perdavimo kanalo dažnio klasės filtrus, kurių indeksas yra 1 000 Hz; t1 ir t2 – bet kurie du momentai nuo pirmos iki paskutinės prisilietimo akimirkos.

2.   Krūtinės ląstos charakteristikų kriterijai

| 2.1. | Krūtinės ląstos įlinkis – didžiausia krūtinės ląstos deformacija – didžiausia bet kurio šonkaulio įlinkio vertė, nustatyta krūtinės ląstos įlinkio davikliais, filtruota naudojant duomenų perdavimo kanalo dažnio klasės (CFC) filtrus, kurių indeksas yra 180 Hz. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Tamprumo kriterijus – didžiausia tamprumo charakteristika – didžiausia VC vertė bet kuriam šonkauliui; ši vertė apskaičiuojama naudojant momentinį santykinį krūtinės ląstos suspaudimą, nustatomą vienoje krūtinės ląstos pusėje, ir suspaudimo greitį, išvestą diferencijuojant suspaudimą, filtruotą naudojant duomenų perdavimo kanalo dažnio klasės filtrus, kurių indeksas yra 180 Hz. Šiam apskaičiavimui taikomas standartinis 140 mm pusės krūtinės ląstos plotis.





  Čia D (metrais) – šonkaulio įlinkis.
  Taikytinas skaičiavimo algoritmas nustatytas 4 priedo 2 priedėlyje. |
| --- | --- |

2.2.

Image 44

Čia D (metrais) – šonkaulio įlinkis.

Taikytinas skaičiavimo algoritmas nustatytas 4 priedo 2 priedėlyje.

3.   Pilvo apsaugos kriterijus

Didžiausia pilvą veikianti jėga – didžiausia suma trijų jėgų, kurios matuojamos davikliais, įtaisytais susidūrimo pusėje 39 mm žemiau paviršiaus; perdavimo kanalo dažnio klasės (CFC) filtrų indeksas yra 600 Hz.

4.   Dubens charakteristikų kriterijus

Didžiausia gaktikaulį veikianti jėga (PSPF) – tai gaktikaulyje įrengtu dinamometriniu davikliu išmatuota didžiausia jėga, kurios rodmenys filtruoti naudojant duomenų perdavimo kanalo dažnio klasės (CFC) filtrus, kurių indeksas 600 Hz.

4 priedo 2 priedėlis

Tamprumo kriterijaus EUROSID 1 apskaičiavimo tvarka

Tamprumo kriterijus (VC) apskaičiuojamas kaip momentinė šonkaulio suspaudimo ir įlinkio rodiklio sandauga. Abu dydžiai gaunami išmatavus šonkaulio įlinkį. Šonkaulio įlinkio charakteristika filtruojama vieną kartą, naudojant duomenų perdavimo kanalo dažnio klasės filtrus, kurių indeksas yra 180. Spaudimas laiko (t) momentu apskaičiuojamas kaip įlinkis pagal tą filtruotą signalą, išreikštą kaip pusės EUROSID 1 manekeno krūtinės pločio, pamatuoto prie metalinių šonkaulių (0,14 m), proporcija:

Image 45

šonkaulio įlinkio greitis (t) momentu pagal filtruotą įlinkį apskaičiuojamas taip:

Image 46

kur D(t) – įlinkis laiko momentu t, išreikštas metrais, ir
  Image 47
  – laiko intervalas sekundėmis tarp įlinkio matavimų. Didžiausia
  Image 48
  vertė – 1,25 × 10-4 sekundės.

Šios apskaičiavimo metodikos schema parodyta toliau.

Image 49

---

5 PRIEDAS

Mobiliosios deformuojamosios kliūties charakteristikos

1.   Mobiliosios deformuojamosios kliūties charakteristikos

| 1.1. | Mobiliąją deformuojamąją kliūtį (MDK) sudaro smogtuvas ir vežimėlis. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Bendra masė turi būti 950 ± 20 kg. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Sunkio centras turi būti išilginėje vertikalioje vidurio plokštumoje 10 mm ribose, 1 000 ± 30 mm už priekinės ašies ir 500 ± 30 mm virš žemės paviršiaus. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Atstumas nuo priekinio smogtuvo paviršiaus iki kliūties sunkio centro turi būti 2 000 ± 30 mm. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Smogtuvo prošvaisa turi būti 300 ± 5 mm; matuojama nuo apatinio priekinės plokštės krašto prieš susidūrimą, smogtuvui nejudant. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Priekinė ir užpakalinė vežimėlio tarpvėžė turi būti 1 500 ± 10 mm pločio. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Vežimėlio važiuoklės bazė turi būti 3 000 ± 10 mm. |
| --- | --- |

1.7.

2.   Smogtuvo charakteristikos

Smogtuvą sudaro šešetas atskirų koryto aliuminio blokų, kurie buvo apdoroti taip, kad didėjant įlinkiui palaipsniui didėtų ir jėgos lygis (žr. 2.1 punktą). Priekinė ir užpakalinė aliuminio plokštės pritvirtinamos prie koryto aliuminio blokų.

2.1.   Koryto aliuminio blokai

| 2.1.1. | Geometrinės charakteristikos |
| --- | --- |

2.1.1.

| 2.1.1.1. | Smogtuvą sudaro šešios sujungtos zonos, kurių formos ir išsidėstymas parodyti 1 ir 2 paveiksluose. 1 ir 2 paveiksluose nurodytų zonų dydžiai – 500 ± 5 mm × 250 ± 3 mm. 500 mm turėtų būti koryto aliuminio konstrukcijos W kryptimi, o 250 mm – L kryptimi (žr. 3 pav.). |
| --- | --- |

2.1.1.1.

| 2.1.1.2. | Smogtuvas yra padalytas į 2 eiles. Po išankstinio gniuždymo žemutinė eilė turi būti 250 ± 3 mm aukščio bei 500 ± 2 mm gylio (žr. 2.1.2 punktą) ir 60 ± 2 mm gilesnė už viršutinę eilę. |
| --- | --- |

2.1.1.2.

| 2.1.1.3. | Blokai turi būti šešių zonų, apibrėžtų 1 paveiksle, centruose; kiekvienas blokas (įskaitant nebaigtus narvelius) turėtų visiškai uždengti kiekvienai zonai nustatytą plotą. |
| --- | --- |

2.1.1.3.

| 2.1.2. | Išankstinis gniuždymas |
| --- | --- |

2.1.2.

| 2.1.2.1. | Išankstinis gniuždymas turi būti atliktas koryto aliuminio, prie kurio pritvirtinti priekiniai lakštai, paviršiuje. |
| --- | --- |

2.1.2.1.

| 2.1.2.2. | 1, 2 ir 3 blokai prieš bandymą turėtų būti gniuždomi 10 ± 2 mm atstumu nuo viršutinio kliūties paviršiaus, kad gylis būtų 500 ± 2 mm (2 pav.). |
| --- | --- |

2.1.2.2.

| 2.1.2.3. | 4, 5 ir 6 blokai prieš bandymą turėtų būti gniuždomi 10 ± 2 mm atstumu nuo viršutinio kliūties paviršiaus, kad gylis būtų 440 ± 2 mm. |
| --- | --- |

2.1.2.3.

| 2.1.3. | Medžiagų savybės |
| --- | --- |

2.1.3.

| 2.1.3.1. | Kiekvieno bloko narvelių matmenys turi būti 19 mm ± 10 proc. (žr. 4 pav.). |
| --- | --- |

2.1.3.1.

| 2.1.3.2. | Viršutinės eilės narveliai turi būti pagaminti iš aliuminio lydinio, kurio serijos numeris yra 3003. |
| --- | --- |

2.1.3.2.

| 2.1.3.3. | Žemutinės eilės narveliai turi būti pagaminti iš aliuminio lydinio, kurio serijos numeris yra 5052. |
| --- | --- |

2.1.3.3.

| 2.1.3.4. | Koryto aliuminio blokai turėtų būti apdoroti taip, kad deformacijos jėgos kreivė statiškai gniuždant (laikantis 2.1.4 punkte nustatytos tvarkos) būtų kanalų, nustatytų kiekvienam iš šešių blokų, ribose (žr. šio priedo 1 priedėlį). Be to, apdoroto koryto aliuminio medžiaga, naudojama koryto aliuminio blokuose, iš kurių konstruojama kliūtis, turėtų būti nuvalyta, kad būtų pašalinti bet kokie likučiai, galėję susidaryti koryto aliuminio žaliavos apdorojimo metu. |
| --- | --- |

2.1.3.4.

| 2.1.3.5. | Kiekvienos partijos blokų masė neturi skirtis daugiau kaip 5 proc. nuo vidutinės tos partijos blokų masės. |
| --- | --- |

2.1.3.5.

| 2.1.4. | Statiniai bandymai |
| --- | --- |

2.1.4.

| 2.1.4.1. | Iš kiekvienos apdorotos korytos medžiagos partijos paimtas bandinys turi būti išbandytas taikant šio priedo 5 dalyje aprašytą statinio bandymo procedūrą. |
| --- | --- |

2.1.4.1.

| 2.1.4.2. | Kiekvieno bandomo bloko suspaudimo jėga turi neviršyti 1 priedėlyje apibrėžtų jėgos ir deformacijos kanalų ribų. Statiniai deformacijos jėgos kanalai nustatomi kiekvienam kliūties blokui. |
| --- | --- |

2.1.4.2.

| 2.1.5. | Dinaminis bandymas |
| --- | --- |

2.1.5.

| 2.1.5.1. | Dinaminės deformacijos charakteristikos, kai bandoma šio priedo 6 dalyje aprašytomis sąlygomis. |
| --- | --- |

2.1.5.1.

| 2.1.5.2. | Šio priedo 2 priedėlyje apibrėžtų smogtuvo tvirtumą apibūdinančių jėgos ir deformacijos kanalų ribų leidžiama nesilaikyti, jeigu: |
| --- | --- |

2.1.5.2.

| 2.1.5.2.1. | nuokrypis registruojamas po susidūrimo pradžios ir pirmiau nei smogtuvo deformacija taps lygi 150 mm; |
| --- | --- |

2.1.5.2.1.

| 2.1.5.2.2. | nuokrypis yra ne didesnis kaip 50 proc. artimiausios kanalo nustatytos momentinės ribos; |
| --- | --- |

2.1.5.2.2.

| 2.1.5.2.3. | bet kokia kiekvieną nuokrypį atitinkanti deformacija nėra didesnė kaip 35 mm, o deformacijų suma ne didesnė kaip 70 mm (žr. šio priedo 2 priedėlį); |
| --- | --- |

2.1.5.2.3.

| 2.1.5.2.4. | nuokrypio metu už kanalo ribų sukurtos energijos suma neviršija 5 proc. visos to bloko energijos. |
| --- | --- |

2.1.5.2.4.

| 2.1.5.3. | 1 ir 3 blokai yra vienodi. Jų tvirtumas toks, kad jų jėgos ir deformacijos kreivės atsiduria tarp kanalų, kaip parodyta 2a paveiksle. |
| --- | --- |

2.1.5.3.

| 2.1.5.4. | 5 ir 6 blokai yra vienodi. Jų tvirtumas toks, kad jų jėgos ir deformacijos kreivės atsiduria tarp kanalų, kaip parodyta 2d paveiksle. |
| --- | --- |

2.1.5.4.

| 2.1.5.5 | 2 bloko tvirtumas toks, kad jo jėgos ir deformacijos kreivės atsiduria tarp kanalų, kaip parodyta 2b paveiksle. |
| --- | --- |

2.1.5.5

| 2.1.5.6. | 4 bloko tvirtumas toks, kad jo jėgos ir deformacijos kreivės atsiduria tarp kanalų, kaip parodyta 2c paveiksle. |
| --- | --- |

2.1.5.6.

| 2.1.5.7. | Smogtuvo, kaip visumos, jėgos ir deformacijos kreivės turi atsidurti tarp kanalų, kaip parodyta 2e paveiksle. |
| --- | --- |

2.1.5.7.

| 2.1.5.8. | Jėgos ir deformacijos kreivių padėtis patikrinama 5 priedo 6 dalyje aprašytu bandymu, per kurį kliūtis 35 ±0,5 km/h greičiu susiduria su dinamometrine siena. |
| --- | --- |

2.1.5.8.

| 2.1.5.9. | Bandymo metu 1 ir 3 blokams išeikvojama energija (1) turi būti lygi 9,5 ± 2 kJ. |
| --- | --- |

2.1.5.9.

| 2.1.5.10. | Bandymo metu 5 ir 6 blokams išeikvojama energija turi būti lygi 3,5 ± 1 kJ. |
| --- | --- |

2.1.5.10.

| 2.1.5.11. | Bandymo metu 4 blokui išeikvojama energija turi būti lygi 4 ± 1 kJ. |
| --- | --- |

2.1.5.11.

| 2.1.5.12. | Bandymo metu 2 blokui išeikvojama energija turi būti lygi 15 ± 2 kJ. |
| --- | --- |

2.1.5.12.

| 2.1.5.13. | Bendras susidūrimo metu išeikvojamos energijos kiekis turi būti lygus 45 ± 3 kJ. |
| --- | --- |

2.1.5.13.

| 2.1.5.14. | Didžiausia smogtuvo deformacija nuo pirmo sąlyčio, apskaičiuota integruojant pagreičio matuoklių duomenis pagal šio priedo 6.6.3 punktą, turi būti lygi 330 ± 20 mm. |
| --- | --- |

2.1.5.14.

| 2.1.5.15. | Galutinė liekamoji statinė smogtuvo deformacija, išmatuota po B lygio dinaminio bandymo (2 pav.), turi būti lygi 310 ± 20 mm. |
| --- | --- |

2.1.5.15.

2.2.   Priekinės plokštės

| 2.2.1. | Geometrinės charakteristikos |
| --- | --- |

2.2.1.

| 2.2.1.1. | Priekinės plokštės yra 1 500 ± 1 mm pločio ir 250 ± 1 mm aukščio. Storis yra 0,5 ± 0,06 mm. |
| --- | --- |

2.2.1.1.

| 2.2.1.2. | Sumontuoto smogtuvo bendri matmenys (apibrėžti 2 pav.) turi būti: plotis – 1 500 ± 2,5 mm, aukštis – 500 ± 2,5 mm. |
| --- | --- |

2.2.1.2.

| 2.2.1.3. | Viršutinis žemutinės priekinės plokštės kraštas ir žemutinis viršutinės priekinės plokštės kraštas turi būti sulyginti 4 mm tikslumu. |
| --- | --- |

2.2.1.3.

| 2.2.2. | Medžiagų savybės |
| --- | --- |

2.2.2.

| 2.2.2.1. | Priekinės plokštės, pagamintos iš AlMg2–AlMg3 serijos aliuminio, pailgėjimas turi būti ne mažesnis kaip ≥12 proc., o ribinis atsparumas tempimui (UTS) turi būti ne mažesnis kaip ≥175 N/mm2. |
| --- | --- |

2.2.2.1.

2.3.   Tvirtinimo plokštė

| 2.3.1. | Geometrinės charakteristikos |
| --- | --- |

2.3.1.

| 2.3.1.1. | Geometrinės charakteristikos turi atitikti nurodytąsias 5 ir 6 paveiksluose. |
| --- | --- |

2.3.1.1.

| 2.3.2. | Medžiagų savybės |
| --- | --- |

2.3.2.

| 2.3.2.1. | Galinė plokštė turi būti sudaryta iš 3 mm aliuminio lakšto. Galinė plokštė turi būti pagaminta iš AlMg2–AlMg3 serijos aliuminio; kietumas – 50 ir 65 HBS. Šioje plokštėje turi būti vėdinimo angos: jų vieta, skersmuo ir žingsnis parodyti 5 ir 7 paveiksluose. |
| --- | --- |

2.3.2.1.

2.4.   Koryto aliuminio blokų vieta

| 2.4.1. | Koryto aliuminio blokai turi būti pragręžtos galinės plokštės srities centre (5 pav.). |
| --- | --- |

2.4.1.

2.5.   Klijavimas

| 2.5.1. | Ant abiejų, priekinės ir galinės, plokščių užtepama daugiausia 0,5 kg/m2 klijavimo medžiagos, tolygiai paskirstomos tiesiog ant priekinės plokštės paviršiaus; didžiausias sluoksnio storis turi būti 0,5 mm. Kaip klijavimo medžiaga turi būti naudojama iš dviejų dalių sudarytas poliuretanas (pvz., Ciba Geigy XB5090/1 derva ir XB5304 kietiklis) arba lygiavertė medžiaga. |
| --- | --- |

2.5.1.

| 2.5.2. | Galinės plokštės suklijavimo tvirtumas turi būti ne mažesnis kaip 0,6 MPa (87 psi), išbandytas 2.5.3 punkte aprašytu būdu. |
| --- | --- |

2.5.2.

| 2.5.3. | Klijavimo tvirtumo bandymai: |
| --- | --- |

2.5.3.

| 2.5.3.1. | statmenojo tempimo bandymas naudojamas klijavimo medžiagų klijavimo stiprumui išmatuoti pagal standartą ASTM C297-61; |
| --- | --- |

2.5.3.1.

| 2.5.3.2. | bandomoji dalis turėtų būti 100 × 100 mm dydžio ir 15 mm gylio, priklijuota prie vėdinamos galinės plokštės medžiagos. Naudojamas korytas aliuminis turėtų atitikti smogtuvo aliuminį, t. y. būti chemiškai išėsdintas iki atitinkamo laipsnio kaip prie kliūties galinės plokštės, tik be išankstinio gniuždymo. |
| --- | --- |

2.5.3.2.

2.6.   Atsekamumas

| 2.6.1. | Ant smogtuvų turi būti įspaudžiami, išgraviruojami arba kitokiu būdu pritvirtinami nuoseklūs eilės numeriai, pagal kuriuos būtų galima nustatyti bet kurio bloko partiją ir pagaminimo datą. |
| --- | --- |

2.6.1.

2.7.   Smogtuvo tvirtinimas

| 2.7.1. | Montuoti prie vežimėlio reikia taip, kaip parodyta 8 paveiksle. Montavimui naudojami šeši M8 varžtai; joks elementas neturi būti didesnis nei kliūties prieš vežimėlio ratus matmenys. Kad veržiant varžtus nesulinktų galinė plokštė, tarp žemutinės plokštės jungės ir vežimėlio priekio turi būti naudojami tinkami skėtikliai. |
| --- | --- |

2.7.1.

3.   Vėdinimo sistema

| 3.1. | Vežimėlio ir vėdinimo sistemos sąsajos įtaisas turėtų būti tvirtas, standus ir plokščias. Vėdinimo įtaisas yra vežimėlio, o ne gamintojo pateikto smogtuvo, dalis. Geometrinės vėdinimo įtaiso charakteristikos turi atitikti nurodytąsias 9 paveiksle. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Vėdinimo įtaiso montavimo procedūra |
| --- | --- |

3.2.

| 3.2.1. | Vėdinimo įtaisą pritaisykite prie vežimėlio priekinės plokštės. |
| --- | --- |

3.2.1.

| 3.2.2. | Patikrinkite, kad jokioje vietoje tarp vėdinimo įtaiso ir vežimėlio nebūtų galima įkišti 0,5 mm storio matuoklio. Jei tarpas yra didesnis kaip 0,5 mm, reikia pakeisti vėdinimo konstrukciją arba sureguliuoti, kad nebūtų didesnio kaip 0,5 mm tarpo. |
| --- | --- |

3.2.2.

| 3.2.3. | Nuimkite vėdinimo įtaisą nuo priekinės vežimėlio dalies. |
| --- | --- |

3.2.3.

| 3.2.4. | Prie priekinės vežimėlio dalies pritaisykite 1,0 mm storio kamštienos sluoksnį. |
| --- | --- |

3.2.4.

| 3.2.5. | Iš naujo pritaisykite vėdinimo įtaisą prie priekinės vežimėlio dalies ir priveržkite, kad nebūtų oro tarpų. |
| --- | --- |

3.2.5.

4.   Gamybos atitiktis

Gamybos atitikties kontrolės procedūros turi atitikti nustatytąsias Susitarimo 2 priedėlyje (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.2), kurias taikant galioja toliau nurodyti reikalavimai.

| 4.1. | Gamintojas atsako už gamybos atitikties procedūras ir tuo tikslu visų pirma: |
| --- | --- |

4.1.

| 4.1.1. | užtikrina, kad būtų taikomos efektyvios gamybos kokybės tikrinimo procedūros; |
| --- | --- |

4.1.1.

| 4.1.2. | turi galimybę naudotis bandymo įranga, reikalinga kiekvieno gaminio atitikčiai patikrinti; |
| --- | --- |

4.1.2.

| 4.1.3. | užtikrina, kad rezultatai būtų registruojami ir dokumentai po bandymų būtų saugomi 10 metų; |
| --- | --- |

4.1.3.

| 4.1.4. | įrodo, kad bandiniai, su kuriais atlikti bandymai, yra patikimas partijos eksploatacinių savybių matas (serijinės gamybos bandinių atrankos metodų pavyzdžiai pateikiami toliau); |
| --- | --- |

4.1.4.

| 4.1.5. | analizuoja bandymų rezultatus, kad būtų patvirtintas ir užtikrintas kliūties charakteristikų pastovumas tam, kad būtų leidžiami pramoninės gamybos nukrypimai, pvz., temperatūra, žaliavų kokybė, panardinimo cheminėse medžiagose trukmė, cheminė koncentracija, neutralizacija ir kt., bei apdorotos medžiagos kontrolė, kad būtų pašalintos visos apdorojimo metu susidariusios liekanos; |
| --- | --- |

4.1.5.

| 4.1.6. | užtikrina, kad aptikus bet kokius neatitiktį rodančius bandinių rinkinius arba bandomas dalis būtų atliekamas tolesnis bandinių ėmimas ir bandymai. Reikia imtis visų reikiamų priemonių, kad būtų ištaisytas atitinkamų gaminių neatitikimas. |
| --- | --- |

4.1.6.

| 4.2. | Gamintojo sertifikavimo lygis turi atitikti bent ISO 9002 standartą. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Minimalios gamybos tikrinimo sąlygos: sutarties turėtojas užtikrins atitikties kontrolę laikydamasis toliau aprašytų metodų. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Partijų bandinių ėmimo pavyzdžiai |
| --- | --- |

4.4.

| 4.4.1. | Jei iš vieno koryto aliuminio bloko sukonstruojama keletas vieno bloko tipo pavyzdžių ir visi apdorojami tame pačiame tirpale (panaši produkcija), vienas iš tų pavyzdžių turėtų būti pasirinktas kaip bandinys, pasirūpinus, kad visi blokai būtų apdorojami vienodai. To neužtikrinus, gali reikėti pasirinkti daugiau kaip vieną bandinį. |
| --- | --- |

4.4.1.

| 4.4.2. | Jei tame pačiame tirpale (serijinė gamyba) apdorojamas ribotas skaičius panašių blokų (tarkime, nuo trijų iki dvidešimties), tada pirmasis ir paskutinysis apdoroti blokai (visi sukonstruoti iš to paties koryto aliuminio bloko) turėtų būti paimti kaip tipiniai bandiniai. Jei pirmasis bandinys atitinka reikalavimus, o paskutinysis neatitinka, gali reikėti paimti anksčiau pagamintų bandinių, kol bus surastas tinkamas. Tik tarp šių bandinių esantys blokai turėtų būti laikomi tvirtintinais. |
| --- | --- |

4.4.2.

| 4.4.3. | Įgijus gamybos tikrinimo patirties, įmanoma derinti abu bandinių ėmimo būdus; tuomet daugiau kaip viena panašios produkcijos grupė gali būti laikoma partijų bandiniais iš pirmos ir paskutinės produkcijos grupių. |
| --- | --- |

4.4.3.

5.   Statiniai bandymai

| 5.1. | Iš kiekvienos apdorotos korytos medžiagos partijos paimtas vienas ar daugiau bandinių (pagal partijų metodą) turi būti patikrinti pagal toliau aprašytą bandymo procedūrą. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Statiniams bandymams naudojamas koryto aliuminio bandinys turėtų būti tokio paties dydžio kaip įprasto smogtuvo blokas, t. y. viršutinė eilė 250 × 500 × 440 mm ir žemutinė eilė 250 × 500 × 500 mm. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | Bandiniai turėtų būti suspausti tarp dviejų lygiagrečių apkrovos plokščių, kurios būtų bent 20 mm didesnės nei bloko skerspjūvis. |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | Suspaudimas turi būti 100 mm per minutę, leidžiamasis nuokrypis – 5 proc. |
| --- | --- |

5.4.

| 5.5. | Statinio suspaudimo duomenys turi būti gaunami mažiausiai 5 Hz dažniu. |
| --- | --- |

5.5.

| 5.6. | Statinis bandymas turi būti tęsiamas tol, kol 4–6 blokų suspaudimas taps bent 300 mm, o 1–3 blokų – 350 mm. |
| --- | --- |

5.6.

6.   Dinaminiai bandymai

Kiekvienam 100 pagamintų priekinių kliūčių gamintojas turi atlikti vieną dinaminį bandymą, kurio metu kliūtis susiduria su dinamometrine siena, laikoma nejudamos tvirtos kliūties, taikydamas toliau aprašytą metodą.

6.1.   Montavimas

| 6.1.1. | Bandymo vieta |
| --- | --- |

6.1.1.

| 6.1.1.1. | Bandymo aikštelė turi būti pakankamai didelė, kad užtektų vietos mobiliosios deformuojamosios kliūties įsibėgėjimo bėgiams, tvirtai kliūčiai ir bandymui reikalingai techninei įrangai. Galinė bėgių dalis, mažiausiai 5 metrai prieš tvirtą kliūtį, turi būti horizontali, plokščia ir lygi. |
| --- | --- |

6.1.1.1.

| 6.1.2. | Nejudama tvirta kliūtis ir dinamometrinė siena |
| --- | --- |

6.1.2.

| 6.1.2.1. | Tvirta siena turi būti padaryta iš ne siauresnės kaip 3 metrų ir ne žemesnės kaip 1,5 metro gelžbetonio plokštės. Tvirtos sienos storis turi būti toks, kad ji svertų mažiausiai 70 tonų. |
| --- | --- |

6.1.2.1.

| 6.1.2.2. | Priekinė dalis turi būti vertikali, statmena įsibėgėjimo bėgių ašiai, turi turėti šešias dinamometrinių daviklių plokšteles; kiekvienas daviklis susidūrimo metu turi matuoti bendrą apkrovą, tenkančią atitinkamam mobiliosios deformuojamosios kliūties smogtuvo blokui. Dinamometrinių daviklių plokštelių centrinės dalys turi sutapti su šešiomis mobiliosios deformuojamosios kliūties priekinės dalies susidūrimo zonomis. Tarp jų kraštų ir gretimų plotų turi būti 20 mm tarpeliai, kad susidūrimo zonos nesiliestų su gretimais susidūrimo plokštės plotais ir taip būtų paisoma mobiliosios deformuojamosios kliūties susidūrimui taikomo leidžiamojo nuokrypio . Daviklių ir plokštelių paviršiai turi atitikti standarto ISO 6487:1987 priede išdėstytus reikalavimus. |
| --- | --- |

6.1.2.2.

| 6.1.2.3. | Paviršiaus apsaugą sudaro klijuota fanera (storis: 12 + 1 mm), naudojama kiekvienai dinamometrinio daviklio plokštelei tam, kad nesumažėtų daviklio jautrumas. |
| --- | --- |

6.1.2.3.

| 6.1.2.4. | Tvirta siena turi būti įtvirtinama žemėje arba montuojama ant jos, jei būtina, įtvirtinant papildomu stabdymo įtaisu, kad per bandymą nepajudėtų. Gali būti naudojama skirtingų charakteristikų siena (prie kurios tvirtinami dinamometriniai davikliai), bet gaunami rezultatai turi būti bent vienodai įtikinami. |
| --- | --- |

6.1.2.4.

6.2.   Mobiliosios deformuojamosios kliūties varomoji sistema

Per susidūrimą mobiliosios deformuojamosios kliūties neturi veikti joks papildomas vairavimo ar varomasis įtaisas. Įrenginys turi pasiekti kliūtį judėdamas statmena kryptimi dinamometrinės sienos priekiniam paviršiui. Susidūrimas turi būti nustatytas 10 mm tikslumu.

6.3.   Matavimo prietaisai

| 6.3.1. | Greitis
  Greitis susidūrimo metu turi būti 35 ± 0,5 km/h; greičiui matuoti naudojamo prietaiso paklaida gali būti ne didesnė kaip 0,1 proc. |
| --- | --- |

6.3.1.

Greitis susidūrimo metu turi būti 35 ± 0,5 km/h; greičiui matuoti naudojamo prietaiso paklaida gali būti ne didesnė kaip 0,1 proc.

| 6.3.2. | Apkrovos
  Matuokliai turi atitikti standarto ISO 6487:1987 specifikacijas.






  Visų blokų duomenų perdavimo kanalo dažnio klasė (CFC): | 60 Hz, |
| --- | --- | --- |
| 1 ir 3 blokų duomenų perdavimo kanalo amplitudės klasė (CAC): | 200 kN |
| 4, 5 ir 6 blokų duomenų perdavimo kanalo amplitudės klasė (CAC): | 100 kN |
| 2 bloko duomenų perdavimo kanalo amplitudės klasė (CAC): | 200 kN |

6.3.2.

Matuokliai turi atitikti standarto ISO 6487:1987 specifikacijas.

Visų blokų duomenų perdavimo kanalo dažnio klasė (CFC):

60 Hz,

1 ir 3 blokų duomenų perdavimo kanalo amplitudės klasė (CAC):

200 kN

4, 5 ir 6 blokų duomenų perdavimo kanalo amplitudės klasė (CAC):

100 kN

2 bloko duomenų perdavimo kanalo amplitudės klasė (CAC):

200 kN

| 6.3.3. | Greitėjimas |
| --- | --- |

6.3.3.

| 6.3.3.1. | Judėjimo išilgine kryptimi pagreitis turi būti matuojamas trijuose skirtinguose vežimėlio taškuose: vienas – centre ir po vieną kiekvienoje pusėje tose vietose, kurios nesilanksto. |
| --- | --- |

6.3.3.1.

| 6.3.3.2. | Centrinis pagreičio matuoklis turi būti ne toliau kaip per 500 mm nuo MDK sunkio centro, vertikalioje išilginėje plokštumoje, kuri yra ne toliau kaip ±10 mm atstumu nuo MDK sunkio centro. |
| --- | --- |

6.3.3.2.

| 6.3.3.3. | Šoniniai pagreičio matuokliai vienas kito atžvilgiu turi būti vienodame aukštyje (±10 mm) ir tuo pačiu atstumu nuo priekinio MDK paviršiaus (±20 mm). |
| --- | --- |

6.3.3.3.

| 6.3.3.4. | Įranga turi atitikti standarte ISO 6487:1987 nurodytas specifikacijas: | duomenų perdavimo kanalo dažnio klasės (CFC) indeksas 1 000 Hz (iki prijungimo); |
| --- | --- | --- |

6.3.3.4.

duomenų perdavimo kanalo dažnio klasės (CFC) indeksas 1 000 Hz (iki prijungimo);

| | duomenų perdavimo kanalo amplitudės klasė (CAC) – 50 g. |
| --- | --- |

duomenų perdavimo kanalo amplitudės klasė (CAC) – 50 g.

6.4.   Bendrosios kliūties specifikacijos

| 6.4.1. | Atskiros kiekvienos kliūties charakteristikos turi atitikti šio priedo 1 dalyje pateiktus reikalavimus ir turi būti registruojamos. |
| --- | --- |

6.4.1.

6.5.   Bendrosios smogtuvo specifikacijos

| 6.5.1. | Smogtuvo atitiktis dinaminių bandymų reikalavimams patvirtinama, kai šešių dinamometrinių daviklių plokštelių siunčiami signalai atitinka šiame priede nurodytus reikalavimus. |
| --- | --- |

6.5.1.

| 6.5.2. | Ant smogtuvų turi būti įspaudžiami, išgraviruojami arba kitokiu būdu visam laikui pritvirtinami nuoseklūs eilės numeriai, pagal kuriuos būtų galima nustatyti bet kurio bloko partiją ir pagaminimo datą. |
| --- | --- |

6.5.2.

6.6.   Duomenų apdorojimo tvarka

| 6.6.1. | Pirminiai duomenys – T = T0 laiku turėtų būti pašalinti visi duomenų nenuoseklumai. Nenuoseklumų šalinimo būdas nurodomas bandymo ataskaitoje. |
| --- | --- |

6.6.1.

| 6.6.2. | Filtravimas |
| --- | --- |

6.6.2.

| 6.6.2.1. | Pirminiai duomenys bus filtruojami prieš apdorojimą (apskaičiavimą). |
| --- | --- |

6.6.2.1.

| 6.6.2.2. | Pagreičio matuoklio duomenys bus filtruojami naudojant duomenų perdavimo kanalo dažnio klasę (CFC) 180 (standartas ISO 6487:1987). |
| --- | --- |

6.6.2.2.

| 6.6.2.3. | Pagreičio matuoklio duomenys, pagal kuriuos skaičiuojami impulsai, bus filtruojami naudojant duomenų perdavimo kanalo dažnio klasę (CFC) 60 (standartas ISO 6487:1987). |
| --- | --- |

6.6.2.3.

| 6.6.2.4. | Dinamometrinio daviklio duomenys bus filtruojami naudojant duomenų perdavimo kanalo dažnio klasę (CFC) 60 (standartas ISO 6487:1987). |
| --- | --- |

6.6.2.4.

| 6.6.3. | Mobiliosios deformuojamosios kliūties priekinės dalies deformacijos apskaičiavimas |
| --- | --- |

6.6.3.

| 6.6.3.1. | Visų trijų pagreičio matuoklių duomenys (po filtravimo naudojant duomenų perdavimo kanalo dažnio klasę (CFC) 180) bus atskirai integruoti du kartus, kad būtų gauta kliūties deformuojamojo elemento deformacijos vertė. |
| --- | --- |

6.6.3.1.

| 6.6.3.2. | Pirminės deformacijos sąlygos: |
| --- | --- |

6.6.3.2.

| 6.6.3.2.1. | greitis = susidūrimo greitis (nustatytas greičio matuokliu); |
| --- | --- |

6.6.3.2.1.

| 6.6.3.2.2. | deformacija = 0. |
| --- | --- |

6.6.3.2.2.

| 6.6.3.3. | Mobiliosios deformuojamosios kliūties kairės pusės, vidurio ir dešinės pusės deformacija bus žymima atsižvelgiant į laiką. |
| --- | --- |

6.6.3.3.

| 6.6.3.4. | Maksimali deformacija, apskaičiuota pagal trijų pagreičio matuoklių duomenis, turėtų neviršyti 10 mm. Jei taip nėra, daugiausia besiskirianti reikšmė turėtų būti pašalinta ir deformacijos skirtumas apskaičiuotas pagal likusių dviejų pagreičio matuoklių duomenis; jie turi neviršyti 10 mm. |
| --- | --- |

6.6.3.4.

| 6.6.3.5. | Jei kairės pusės, dešinės ir vidurio pagreičio matuokliais pamatuota deformacija neviršija 10 mm, tada kliūties priekinės dalies deformacijai apskaičiuoti turėtų būti naudojamas vidutinis pagreitis. |
| --- | --- |

6.6.3.5.

| 6.6.3.6. | Jei tik dviejų pagreičio matuoklių rodoma deformacijos vertė atitinka 10 mm reikalavimą, tada priekinės kliūties dalies deformacijai apskaičiuoti turėtų būti naudojami tų dviejų matuoklių duomenys. |
| --- | --- |

6.6.3.6.

| 6.6.3.7. | Jei visais trimis pagreičio matuokliais (kairės pusės, dešinės ir vidurio) išmatuota deformacija VIRŠIJA 10 mm, tada, siekiant nustatyti tokio didelio svyravimo priežastis, turėtų būti patikrinti pirminiai duomenys. Tokiu atveju atskirame bandymo stende bus nustatyta, kurio pagreičio matuoklio duomenys turėtų būti naudojami mobiliosios deformuojamosios kliūties deformacijai nustatyti arba kad negali būti naudojami nė vieno matuoklio rodmenys; tokiu atveju sertifikavimo bandymas turi būti pakartotas. Bandymo ataskaitoje apie tai turėtų būti išsamiai paaiškinta. |
| --- | --- |

6.6.3.7.

| 6.6.3.8. | Kad būtų nustatytas kiekvieno bloko jėgos ir deformacijos rezultatas, vidutiniai deformacijos ir laiko duomenys yra derinami su dinamometrinio sienos daviklio jėgos ir laiko duomenimis. |
| --- | --- |

6.6.3.8.

| 6.6.4. | Energijos apskaičiavimas
  Kiekvieno bloko ir visos mobiliosios deformuojamosios kliūties priekinės dalies sugerta energija turėtų būti apskaičiuota iki didžiausios kliūties deformacijos taško.





  Čia:






  t0 | pirmo sąlyčio laikas, |
| --- | --- | --- |
| t1 | laikas, kai vežimėlis sustoja, t. y. kai u = 0, |
| s | pagal 6.6.3 punktą apskaičiuojama vežimėlio deformuojamojo elemento deformacija. |

6.6.4.

Kiekvieno bloko ir visos mobiliosios deformuojamosios kliūties priekinės dalies sugerta energija turėtų būti apskaičiuota iki didžiausios kliūties deformacijos taško.

Image 50

Čia:

t0

pirmo sąlyčio laikas,

t1

laikas, kai vežimėlis sustoja, t. y. kai u = 0,

s

pagal 6.6.3 punktą apskaičiuojama vežimėlio deformuojamojo elemento deformacija.

| 6.6.5. | Dinaminės apkrovos duomenų patikrinimas |
| --- | --- |

6.6.5.

| 6.6.5.1. | Palyginkite bendrą impulsą (I), apskaičiuotą integruojant bendrą jėgą per sąlyčio laiką su momentiniu pokyčiu per tą laikotarpį (M*)V). |
| --- | --- |

6.6.5.1.

| 6.6.5.2. | Palyginkite bendrą energijos pokytį su mobiliosios deformuojamosios kliūties kinetinės energijos pokyčiu, išreiškiamu formule:





  čia Vi – susidūrimo greitis, o M – bendra mobiliosios deformuojamosios kliūties masė.
  Jei momentinis pokytis (M*)V) nėra lygus bendram impulsui (I) ±5 proc. arba jei bendra energijos sugertis (En) nėra lygi kinetinei energijai EK ±5 proc., bandymo duomenys turi būti patikrinti, kad būtų nustatyta šios klaidos priežastis.




  1 pav. Smogtuvo konstrukcija








  2 pav. Smūgio vieta








  3 pav. Koryto aliuminio padėtis








  4 pav. Koryto aliuminio narvelių matmenys








  5 pav. Galinės plokštės konstrukcija








  6 pav. Galinės plokštės tvirtinimas prie vėdinimo įtaiso ir vežimėlio priekinės plokštės








  7 pav. Galinės plokštės vėdinimo angų išdėstymo žingsnis




  Viršutinė ir apatinė galinės plokštės jungės












  Pastaba. | Apatinės jungės tvirtinimo angos gali būti atviros, kaip parodyta toliau, kad tvirtinimas būtų lengvas, su sąlyga, kad sukibimas bus pakankamas ir bus išvengta atsiskyrimo viso susidūrimo bandymo metu. |
| --- | --- | --- |

6.6.5.2.

Image 51

čia Vi – susidūrimo greitis, o M – bendra mobiliosios deformuojamosios kliūties masė.

Jei momentinis pokytis (M*)V) nėra lygus bendram impulsui (I) ±5 proc. arba jei bendra energijos sugertis (En) nėra lygi kinetinei energijai EK ±5 proc., bandymo duomenys turi būti patikrinti, kad būtų nustatyta šios klaidos priežastis.

Image 52

  1 pav. Smogtuvo konstrukcija

Image 53

  2 pav. Smūgio vieta

Image 54

  3 pav. Koryto aliuminio padėtis

Image 55

  4 pav. Koryto aliuminio narvelių matmenys

Image 56

  5 pav. Galinės plokštės konstrukcija

Image 57

  6 pav. Galinės plokštės tvirtinimas prie vėdinimo įtaiso ir vežimėlio priekinės plokštės

Image 58

  7 pav. Galinės plokštės vėdinimo angų išdėstymo žingsnis

Viršutinė ir apatinė galinės plokštės jungės

Image 59

Pastaba.

Image 60

  8 pav.

Vėdinimo įtaisas yra konstrukcija, pagaminta iš 5 mm storio ir 20 mm pločio plokštės. Tik vertikaliose plokštėse yra devynios 8 mm angos, kad oras galėtų cirkuliuoti horizontaliai.

5 priedo 1 priedėlis

Statinių bandymų jėgos ir deformacijos kreivės

Image 62

Image 63

Image 64

Image 65

5 priedo 2 priedėlis

Dinaminių bandymų jėgos ir deformacijos kreivės

Image 66

Image 67

Image 68

Image 69

Image 70

---

(1)  Nurodytos energijos kiekiai – sistemos išeikvojami energijos kiekiai, kai smogtuvo gniuždymas yra didžiausias.

1

(2)  Visi matmenys pateikti milimetrais. Dėl sudėtingo koryto aliuminio matavimo galimi leidžiamieji blokų matmenų nuokrypiai. Leidžiamasis bendrų smogtuvo matmenų nuokrypis yra mažesnis nei atskirų blokų, nes koryto aliuminio blokai gali būti reguliuojami, prireikus persidengti, kad būtų išlaikytas reikalaujamas priekinio paviršiaus dydis.

2

---

6 PRIEDAS

Šoninio susidūrimo bandymams naudojamo manekeno techninis aprašas

1.   Bendros nuostatos

| 1.1. | Šioje taisyklėje aprašomas šoninio susidūrimo bandymams naudojamas manekenas, įskaitant matavimo įrangą ir kalibravimą, yra pavaizduotas techniniuose brėžiniuose ir aprašytas naudotojo vadove (1). |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Šoninio susidūrimo bandymams naudojamo manekeno matmenys ir masė be dilbių atitinka 50 procentilių suaugusio vyriškos lyties asmens matmenis ir masę. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Šoninio susidūrimo bandymams naudojamas manekenas iš minkštuosius audinius imituojančia guma, plastiku ir putplasčiu padengtų metalo bei plastiko griaučių. |
| --- | --- |

1.3.

2.   Konstrukcija

| 2.1. | Bendras šoninio susidūrimo bandymams naudojamo manekeno vaizdas parodytas 1 paveiksle, dalių sąrašas – šio priedo 1 lentelėje. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Galva |
| --- | --- |

2.2.

| 2.2.1. | Galva šio priedo 1 paveiksle yra parodyta kaip dalis Nr. 1. |
| --- | --- |

2.2.1.

| 2.2.2. | Galva yra lanksčiu polivinilchlorido apvalkalu aptrauktas aliuminio kiautas. Kiauto viduje yra ertmė, kurioje yra trimačiai pagreičio matuokliai ir balastas. |
| --- | --- |

2.2.2.

| 2.2.3. | Galvos ir kaklo jungties vietoje yra įmontuotas keičiamas dinamometrinis daviklis. Ši dalis gali būti pakeista viršutinės kaklo dalies dinamometriniu davikliu. |
| --- | --- |

2.2.3.

| 2.3. | Kaklas |
| --- | --- |

2.3.

| 2.3.1. | Kaklas šio priedo 1 paveiksle yra parodytas kaip dalis Nr. 2. |
| --- | --- |

2.3.1.

| 2.3.2. | Kaklas sudarytas iš galvos ir kaklo bei kaklo ir krūtinės jungčių ir centrinės tas dvi jungtis siejančios detalės. |
| --- | --- |

2.3.2.

| 2.3.3. | Galvos ir kaklo jungtis (dalis Nr. 2a) bei kaklo ir krūtinės jungtis (dalis Nr. 2c) sudarytos iš dviejų aliuminio diskų, kartu sujungtų pusrutulio pavidalo varžtu ir aštuoniais guminiais slopintuvais. |
| --- | --- |

2.3.3.

| 2.3.4. | Centrinė cilindro formos detalė (dalis Nr. 2b) pagaminta iš gumos. Abiejose pusėse į gumos detalę yra įtaisytas jungčių aliuminio diskas. |
| --- | --- |

2.3.4.

| 2.3.5. | Kaklas pritvirtintas prie kaklo laikiklio, šio priedo 1 paveiksle parodyto kaip dalis Nr. 2d. Šis laikiklis gali būti pasirinktinai pakeistas apatinės kaklo dalies dinamometriniu davikliu. |
| --- | --- |

2.3.5.

| 2.3.6. | Tarp dviejų kaklo laikiklio paviršių yra 25° kampas. Kadangi pečių blokas atgal pakreiptas 5° kampu, tarp kaklo ir liemens yra 20° kampas. |
| --- | --- |

2.3.6.

| 2.4. | Petys |
| --- | --- |

2.4.

| 2.4.1. | Petys šio priedo 1 paveiksle yra parodytas kaip dalis Nr. 3. |
| --- | --- |

2.4.1.

| 2.4.2. | Petį sudaro peties blokas, du raktikauliai ir peties dangtelis iš putplasčio. |
| --- | --- |

2.4.2.

| 2.4.3. | Peties blokas (dalis Nr. 3a) sudarytas iš aliuminio tarpiklio, kurį iš abiejų pusių – viršutinės ir apatinės – dengia aliuminio plokštelės. Abi plokštelės padengtos politetrafluoreteno (PTEE) danga. |
| --- | --- |

2.4.3.

| 2.4.4. | Raktikauliai (dalis Nr. 3b) pagaminti iš poliuretano (PU) gumos, apimančios tarpiklį. Raktikauliai išlaikomi neutralioje padėtyje prie galinės peties bloko dalies priveržtais dviem elastingais laidais (dalis Nr. 3c). Abiejų raktikaulių išorinio krašto konstrukcija yra tokia, kad prie jų prijungtos rankos gali būti laikomos įprastose padėtyse. |
| --- | --- |

2.4.4.

| 2.4.5. | Prie peties bloko pritvirtintas peties dangtelis (dalis Nr. 3d) yra pagamintas iš mažo tankio poliuretano putplasčio. |
| --- | --- |

2.4.5.

| 2.5. | Krūtinės ląsta |
| --- | --- |

2.5.

| 2.5.1. | Krūtinės ląsta šio priedo 1 paveiksle parodyta kaip dalis Nr. 4. |
| --- | --- |

2.5.1.

| 2.5.2. | Krūtinės ląsta sudaryta iš standžios stuburo krūtininės dalies ir trijų vienodų šonkaulių modulių. |
| --- | --- |

2.5.2.

| 2.5.3. | Stuburo krūtininė dalis (dalis Nr. 4a) pagaminta iš plieno. Prie užpakalinio paviršiaus pritvirtintas plieno tarpiklis ir išlenkta, iš poliuretano (PU) gumos pagaminta užpakalinė plokštelė (dalis Nr. 4b). |
| --- | --- |

2.5.3.

| 2.5.4. | Viršutinis stuburo krūtininės dalies paviršius atgal pakreiptas 5° kampu. |
| --- | --- |

2.5.4.

| 2.5.5. | Apatinėje stuburo dalyje montuojamas dinamometrinis daviklis T12 arba pakaitinis dinamometrinis daviklis (dalis Nr. 4j). |
| --- | --- |

2.5.5.

| 2.5.6. | Šonkaulio modulis (dalis Nr. 4c) sudarytas iš plieninio šonkaulio lanko, padengto minkštuosius audinius imituojančiu atviru poliuretano (PU) putplasčiu (dalis Nr. 4d), tiesinio valdymo sistemos įrenginio (dalis Nr. 4e), sujungiančio šonkaulį ir stuburą, hidraulinio slopintuvo (dalis Nr. 4f) ir standžios slopintuvo spyruoklės (dalis Nr. 4g). |
| --- | --- |

2.5.6.

| 2.5.7. | Tiesinio valdymo sistema (dalis Nr. 4e) šonkaulio lanko jautriai pusei (dalis Nr. 4d) leidžia deformuotis stuburo (dalis Nr. 4a) ir nejautrios pusės atžvilgiu. Valdymo sistemoje įtaisyti linijiniai adatiniai guoliai. |
| --- | --- |

2.5.7.

| 2.5.8. | Valdymo sistemoje yra reguliavimo spyruoklė (dalis Nr. 4h). |
| --- | --- |

2.5.8.

| 2.5.9. | Šonkaulio poslinkio daviklis (dalis Nr. 4i) gali būti įtaisytas valdymo sistemos (dalis Nr. 4e) montuojamoje stuburo dalyje ir prijungtas prie valdymo sistemos išorinio galo ties jautriąja šonkaulio puse. |
| --- | --- |

2.5.9.

| 2.6. | Rankos |
| --- | --- |

2.6.

| 2.6.1. | Rankos šio priedo 1 paveiksle yra parodytos kaip dalis Nr. 5. |
| --- | --- |

2.6.1.

| 2.6.2. | Rankų plastikiniai griaučiai aptraukti minkštuosius audinius imituojančia poliuretano (PU) ir polivinilchlorido (PVC) plėvele. Minkštųjų audinių viršutinė dalis sudaryta iš didelio tankio poliuretano (PU) formos, o apatinė dalis – iš poliuretano (PU) putplasčio. |
| --- | --- |

2.6.2.

| 2.6.3. | Peties ir rankos sąnarys liemens ašies atžvilgiu leidžia nustatyti ranką 0, 40 ir 90° kampais. |
| --- | --- |

2.6.3.

| 2.6.4. | Peties ir rankos sąnarį galima tik sulenkti arba ištiesti. |
| --- | --- |

2.6.4.

| 2.7. | Stuburo juosmeninė dalis |
| --- | --- |

2.7.

| 2.7.1. | Stuburo juosmeninė dalis šio priedo 1 paveiksle parodyta kaip dalis Nr. 6. |
| --- | --- |

2.7.1.

| 2.7.2. | Stuburo juosmeninė dalis – standžios gumos cilindras, galuose turintis po dvi plienines jungiamąsias plokšteles, o viduje – plieninį laidą. |
| --- | --- |

2.7.2.

| 2.8. | Pilvas |
| --- | --- |

2.8.

| 2.8.1. | Pilvas šio priedo 1 paveiksle parodytas kaip dalis Nr. 7. |
| --- | --- |

2.8.1.

| 2.8.2. | Pilvą sudaro standi centrinė dalis ir putplasčio danga. |
| --- | --- |

2.8.2.

| 2.8.3. | Centrinė pilvo dalis – tai metalo liejinys (dalis Nr. 7a). Dengiamoji plokštelė pritvirtinta liejinio viršuje. |
| --- | --- |

2.8.3.

| 2.8.4. | Danga (dalis Nr. 7b) pagaminta iš poliuretano (PU) putplasčio. Guminė išlenkta ir švino rutulėlių pripildyta plokštė abiejose pusėse yra įstatyta į putplasčio dangą. |
| --- | --- |

2.8.4.

| 2.8.5. | Abiejose pilvo pusėse tarp putplasčio dangos ir standaus liejinio galima įtvirtinti arba tris jėgos daviklius (dalis Nr. 7c), arba tris matavimams netinkamus pakaitinius įtaisus. |
| --- | --- |

2.8.5.

| 2.9. | Dubuo |
| --- | --- |

2.9.

| 2.9.1. | Dubuo šio priedo 1 paveiksle yra parodytas kaip dalis Nr. 8. |
| --- | --- |

2.9.1.

| 2.9.2. | Dubuo – kryžkaulio blokas, du klubakauliai, du klubo sąnarių įrenginiai ir minkštuosius audinius imituojanti putplasčio danga. |
| --- | --- |

2.9.2.

| 2.9.3. | Kryžkaulis (dalis Nr. 8a) sudarytas iš nustatytos masės metalo bloko ir jo viršuje pritaisytos metalinės plokštelės. Galinėje bloko dalyje yra ertmė, kurios paskirtis – palengvinti įtaisų naudojimą. |
| --- | --- |

2.9.3.

| 2.9.4. | Klubakauliai (dalis Nr. 8b) pagaminti iš poliuretano (PU) gumos. |
| --- | --- |

2.9.4.

| 2.9.5. | Klubo sąnarių įrenginiai (dalis Nr. 8c) pagaminti iš plieninių dalių. Jie sudaryti iš viršutinio šlaunikaulio laikiklio ir šarnyrinės jungties, pritvirtintos prie manekeno H tašką kertančios ašies. |
| --- | --- |

2.9.5.

| 2.9.6. | Minkštuosius audinius imituojanti sistema (dalis Nr. 8d) – tai polivinilchlorido (PVC) plėvele aptrauktas poliuretano (PU) putplastis. H taško vietoje pirmiau minėta danga pakeičiama poliuretano (PU) putplasčio bloku su atvirais elementais (dalis Nr. 8e), kurį prilaiko prie klubakaulio ašimi, einančia per šarnyrinę jungtį, pritvirtinta plieno plokštė. |
| --- | --- |

2.9.6.

| 2.9.7. | Klubakauliai pritaisyti prie kryžkaulio bloko galinės dalies ir ties gaktikauliu sujungti jėgos (dalis Nr. 8f) arba pakaitiniu davikliu. |
| --- | --- |

2.9.7.

| 2.10. | Kojos |
| --- | --- |

2.10.

| 2.11. | Kojos šio priedo 1 paveiksle parodytos kaip dalis Nr. 9. |
| --- | --- |

2.11.

| 2.11.1. | Kojos – minkštuosius audinius imituojančiu poliuretano (PU) putplasčiu ir polivinilchlorido (PVC) plėvele aptraukti metaliniai griaučiai. |
| --- | --- |

2.11.1.

| 2.11.2. | Didelio tankio poliuretano (PU) forma su polivinilchlorido (PVC) plėvele atitinka minkštuosius šlaunų audinius. |
| --- | --- |

2.11.2.

| 2.11.3. | Kelio ir kulkšnies sąnarius galima tik sulenkti arba ištiesti. |
| --- | --- |

2.11.3.

| 2.12. | Kostiumas |
| --- | --- |

2.12.

| 2.12.1. | Kostiumas nėra parodytas šio priedo 1 paveiksle. |
| --- | --- |

2.12.1.

| 2.12.2. | Kostiumas pagamintas iš gumos ir dengia pečius, krūtinės ląstą, žastus, pilvą ir stuburo juosmeninę dalį bei viršutinę dubens dalį.




  1 pav. Šoninio susidūrimo bandymams naudojamo manekeno sandara |
| --- | --- |

2.12.2.

Image 71

  1 pav. Šoninio susidūrimo bandymams naudojamo manekeno sandara

1 lentelė

Šoninio susidūrimo bandymams naudojamo manekeno sudedamosios dalys (žr. 1 pav.)

| Dalis | Nr. | Aprašymas | Numeris |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | | Galva | 1 | |
| 2 | | Kaklas | 1 | |
| | 2a | Galvos ir kaklo jungtis | | 1 |
| | 2b | Centrinė dalis | | 1 |
| | 2c | Kaklo ir krūtinės jungtis | | 1 |
| | 2d | Kaklo laikiklis | | 1 |
| 3 | | Petys | 1 | |
| | 3a | Peties dalis | | 1 |
| | 3b | Raktikauliai | | 2 |
| | 3c | Elastingas laidas | | 2 |
| | 3d | Peties dangtelis iš putplasčio | | 1 |
| 4 | | Krūtinės ląsta | 1 | |
| | 4a | Stuburo krūtininė dalis | | 1 |
| | 4b | Užpakalinė plokštė (išlenkta) | | 1 |
| | 4c | Šonkaulio modulis | | 3 |
| | 4d | Minkštuosius audinius imituojančia danga aptrauktas šonkaulio lankas | | 3 |
| | 4e | Stūmoklio ir cilindro įtaisas | | 3 |
| | 4f | Slopintuvas | | 3 |
| | 4g | Standi slopintuvo spyruoklė | | 3 |
| | 4h | Reguliavimo spyruoklė | | 3 |
| | 4i | Poslinkio daviklis | | 3 |
| | 4j | Dinamometrinis daviklis T12 arba pakaitinis dinamometrinis daviklis | | 1 |
| 5 | | Ranka | 2 | |
| 6 | | Stuburo juosmeninė dalis | 1 | |
| 7 | | Pilvas | 1 | |
| | 7a | Centrinis liejinys | | 1 |
| | 7b | Minkštuosius audinius imituojanti danga | | 1 |
| | 7c | Jėgos daviklis | | 3 |
| 8 | | Dubuo | 1 | |
| | 8a | Kryžkaulio blokas | | 1 |
| | 8b | Klubakauliai | | 2 |
| | 8c | Klubo sąnario įrenginys | | 2 |
| | 8d | Minkštuosius audinius imituojanti danga | | 1 |
| | 8e | Taško H putplasčio blokas | | 2 |
| | 8f | Jėgos daviklis arba pakaitas | | 1 |
| 9 | | Koja | 2 | |
| 10 | | Kostiumas | 1 | |

Dalis

Nr.

Aprašymas

Numeris

1

Galva

1

2

Kaklas

1

2a

Galvos ir kaklo jungtis

1

2b

Centrinė dalis

1

2c

Kaklo ir krūtinės jungtis

1

2d

Kaklo laikiklis

1

3

Petys

1

3a

Peties dalis

1

3b

Raktikauliai

2

3c

Elastingas laidas

2

3d

Peties dangtelis iš putplasčio

1

4

Krūtinės ląsta

1

4a

Stuburo krūtininė dalis

1

4b

Užpakalinė plokštė (išlenkta)

1

4c

Šonkaulio modulis

3

4d

Minkštuosius audinius imituojančia danga aptrauktas šonkaulio lankas

3

4e

Stūmoklio ir cilindro įtaisas

3

4f

Slopintuvas

3

4g

Standi slopintuvo spyruoklė

3

4h

Reguliavimo spyruoklė

3

4i

Poslinkio daviklis

3

4j

Dinamometrinis daviklis T12 arba pakaitinis dinamometrinis daviklis

1

5

Ranka

2

6

Stuburo juosmeninė dalis

1

7

Pilvas

1

7a

Centrinis liejinys

1

7b

Minkštuosius audinius imituojanti danga

1

7c

Jėgos daviklis

3

8

Dubuo

1

8a

Kryžkaulio blokas

1

8b

Klubakauliai

2

8c

Klubo sąnario įrenginys

2

8d

Minkštuosius audinius imituojanti danga

1

8e

Taško H putplasčio blokas

2

8f

Jėgos daviklis arba pakaitas

1

9

Koja

2

10

Kostiumas

1

3.   Manekeno surinkimas

| 3.1. | Galvos ir kaklo sąranka |
| --- | --- |

3.1.

| 3.1.1. | Montuojant kaklą, pusrutulio pavidalo varžtai turi būti užsukami 10 Nm jėga. |
| --- | --- |

3.1.1.

| 3.1.2. | Galvos ir viršutinės kaklo dalies dinamometrinis daviklis prie galvos ir kaklo jungties plokštelės pritvirtinamas keturiais varžtais. |
| --- | --- |

3.1.2.

| 3.1.3. | Kaklo ir krūtinės jungties plokštelė prie kaklo laikiklio pritvirtinama keturiais varžtais. |
| --- | --- |

3.1.3.

| 3.2. | Kaklas–petys–krūtinės ląsta |
| --- | --- |

3.2.

| 3.2.1. | Kaklo laikiklis prie peties bloko pritvirtinamas keturiais varžtais. |
| --- | --- |

3.2.1.

| 3.2.2. | Peties blokas prie stuburo krūtininės dalies viršutinio paviršiaus pritvirtinamas trimis varžtais. |
| --- | --- |

3.2.2.

| 3.3. | Petys–ranka |
| --- | --- |

3.3.

| 3.3.1. | Rankos prie raktikaulių tvirtinamos varžtu ir ašiniu guoliu. Varžtas turi būti priveržiamas tiek, kad rankos laikymo jėga būtų 1–2 g. |
| --- | --- |

3.3.1.

| 3.4. | Krūtinės ląsta–stuburo juosmeninė dalis–pilvas |
| --- | --- |

3.4.

| 3.4.1. | Šonkaulių modulių montavimo krūtinės ląstoje kryptis priklauso nuo smūgio pusės. |
| --- | --- |

3.4.1.

| 3.4.2. | Stuburo juosmeninės dalies siejiklis prie dinamometrinio daviklio T12 arba dinamometrinio daviklio pakaito dviem varžtais pritaisomas stuburo krūtininės dalies apatinėje dalyje. |
| --- | --- |

3.4.2.

| 3.4.3. | Stuburo juosmeninės dalies siejiklis prie stuburo juosmeninės dalies viršutinės plokštelės pritvirtinamas keturiais varžtais. |
| --- | --- |

3.4.3.

| 3.4.4. | Centrinio pilvo liejinio tvirtinimo jungė suspaudžiama tarp stuburo juosmeninės dalies siejiklio ir stuburo juosmeninės dalies viršutinės plokštelės. |
| --- | --- |

3.4.4.

| 3.4.5. | Pilvo jėgos daviklių vieta priklauso nuo smūgio pusės. |
| --- | --- |

3.4.5.

| 3.5. | Stuburo juosmeninė dalis–dubuo–kojos |
| --- | --- |

3.5.

| 3.5.1. | Stuburo juosmeninė dalis prie kryžkaulio bloko dengiamosios plokštelės pritvirtinama trimis varžtais. Kai naudojamas stuburo juosmeninės dalies apatinės dalies dinamometrinis daviklis, reikalingi keturi varžtai. |
| --- | --- |

3.5.1.

| 3.5.2. | Stuburo juosmeninės dalies apatinė plokštelė prie dubens kryžkaulio bloko pritvirtinama trimis varžtais. |
| --- | --- |

3.5.2.

| 3.5.3. | Kojos prie dubens viršutinio šlaunikaulio laikiklio ir klubo sąnario įrenginio pritvirtinamos varžtu. |
| --- | --- |

3.5.3.

| 3.5.4. | Kelių ir kulkšnių sąnarius galima reguliuoti, kad būtų gauta 1–2 g laikymo jėga. |
| --- | --- |

3.5.4.

4.   Pagrindinės charakteristikos

| 4.1. | Masė |
| --- | --- |

4.1.

| 4.1.1. | Pagrindinių manekeno sudedamųjų dalių masė pateikta šio priedo 2 lentelėje.

  2 lentelė


  Manekeno sudedamųjų dalių masė









  Sudedamoji dalis (kūno dalis) | Masė (kg) | Leidžiamasis nuokrypis ± (kg) | Pagrindinis turinys |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Galva | 4,0 | 0,2 | Visas galvos įrenginys, įskaitant trimatį pagreičio matuoklį ir viršutinės kaklo dalies dinamometrinį daviklį arba pakaitinį daviklį |
| Kaklas | 1,0 | 0,05 | Kaklas, išskyrus kaklo laikiklį |
| Krūtinės ląsta | 22,4 | 1,0 | Kaklo laikiklis, peties dangtelis, pečių sąranka, rankų tvirtinimo varžtai, stuburo dalis, galinė juosmens plokštelė, šonkaulių moduliai, šonkaulių deformacijos davikliai, juosmens užpakalinės plokštės dinamometrinis daviklis arba pakaitinis daviklis, dinamometrinis daviklis T12 arba pakaitas, centrinis pilvo liejinys, pilvo jėgos davikliai, 2/3 kostiumo |
| Ranka (kiekviena) | 1,3 | 0,1 | Žastas, įskaitant žasto padėties nustatymo plokštelę (kiekvienas) |
| Pilvas ir stuburo juosmeninė dalis | 5,0 | 0,25 | Minkštuosius audinius imituojanti pilvo danga ir stuburo juosmeninė dalis |
| Dubuo | 12,0 | 0,6 | Kryžkaulio blokas, stuburo juosmeninės dalies montavimo plokštelė, klubų šarnyrinės jungtys, viršutiniai šlaunikaulių laikikliai, klubakauliai, gaktikaulį veikiančios jėgos daviklis, minkštuosius dubens audinius imituojanti danga, 1/3 kostiumo |
| Koja (kiekviena) | 12,7 | 0,6 | Pėda, blauzda ir šlaunis bei minkštuosius audinius imituojanti danga iki jungties su viršutiniu šlaunikauliu (kiekviena) |
| Visas manekenas | 72,0 | 1,2 | |

4.1.1.

2 lentelė

Manekeno sudedamųjų dalių masė

Sudedamoji dalis (kūno dalis)

Masė (kg)

Leidžiamasis nuokrypis ± (kg)

Pagrindinis turinys

Galva

4,0

0,2

Visas galvos įrenginys, įskaitant trimatį pagreičio matuoklį ir viršutinės kaklo dalies dinamometrinį daviklį arba pakaitinį daviklį

Kaklas

1,0

0,05

Kaklas, išskyrus kaklo laikiklį

Krūtinės ląsta

22,4

1,0

Kaklo laikiklis, peties dangtelis, pečių sąranka, rankų tvirtinimo varžtai, stuburo dalis, galinė juosmens plokštelė, šonkaulių moduliai, šonkaulių deformacijos davikliai, juosmens užpakalinės plokštės dinamometrinis daviklis arba pakaitinis daviklis, dinamometrinis daviklis T12 arba pakaitas, centrinis pilvo liejinys, pilvo jėgos davikliai, 2/3 kostiumo

Ranka (kiekviena)

1,3

0,1

Žastas, įskaitant žasto padėties nustatymo plokštelę (kiekvienas)

Pilvas ir stuburo juosmeninė dalis

5,0

0,25

Minkštuosius audinius imituojanti pilvo danga ir stuburo juosmeninė dalis

Dubuo

12,0

0,6

Kryžkaulio blokas, stuburo juosmeninės dalies montavimo plokštelė, klubų šarnyrinės jungtys, viršutiniai šlaunikaulių laikikliai, klubakauliai, gaktikaulį veikiančios jėgos daviklis, minkštuosius dubens audinius imituojanti danga, 1/3 kostiumo

Koja (kiekviena)

12,7

0,6

Pėda, blauzda ir šlaunis bei minkštuosius audinius imituojanti danga iki jungties su viršutiniu šlaunikauliu (kiekviena)

Visas manekenas

72,0

1,2

| 4.2. | Pagrindiniai matmenys |
| --- | --- |

4.2.

| 4.2.1. | Pagrindiniai šoninio susidūrimo bandymams naudojamo manekeno (įskaitant kostiumą) matmenys, remiantis šio priedo 2 paveikslu, pateikti šio priedo 3 lentelėje.
  Matmenys nustatyti manekenui esant be kostiumo.




  2 pav. Pagrindiniai manekeno matmenys (žr. 3 lentelę) |
| --- | --- |

4.2.1.

Matmenys nustatyti manekenui esant be kostiumo.

Image 72

  2 pav. Pagrindiniai manekeno matmenys (žr. 3 lentelę)

3 lentelė

Pagrindiniai manekeno matmenys

| Nr. | Parametras | Matmuo (mm) |
| --- | --- | --- |
| 1 | Sėdinčio manekeno aukštis | 909 ± 9 |
| 2 | Atstumas nuo sėdynės iki peties sąnario | 565 ± 7 |
| 3 | Atstumas nuo sėdynės iki stuburo krūtininės dalies apatinio priekinio paviršiaus | 351 ± 5 |
| 4 | Atstumas nuo sėdynės iki klubo sąnario (varžto vidurys) | 100 ± 3 |
| 5 | Atstumas nuo padų iki sėdynės, sėdint | 442 ± 9 |
| 6 | Galvos plotis | 155 ± 3 |
| 7 | Pečių / rankų plotis | 470 ± 9 |
| 8 | Krūtinės ląstos plotis | 327 ± 5 |
| 9 | Pilvo plotis | 290 ± 5 |
| 10 | Dubens plotis | 355 ± 5 |
| 11 | Galvos storis | 201 ± 5 |
| 12 | Krūtinės ląstos storis | 276 ± 5 |
| 13 | Pilvo storis | 199 ± 5 |
| 14 | Dubens storis | 240 ± 5 |
| 15 | Atstumas nuo galinės sėdynės dalies iki klubo sąnario (varžto centras) | 155 ± 5 |
| 16 | Atstumas nuo galinės sėdynės dalies iki kelio priekio | 606 ± 9 |

Nr.

Parametras

Matmuo (mm)

1

Sėdinčio manekeno aukštis

909 ± 9

2

Atstumas nuo sėdynės iki peties sąnario

565 ± 7

3

Atstumas nuo sėdynės iki stuburo krūtininės dalies apatinio priekinio paviršiaus

351 ± 5

4

Atstumas nuo sėdynės iki klubo sąnario (varžto vidurys)

100 ± 3

5

Atstumas nuo padų iki sėdynės, sėdint

442 ± 9

6

Galvos plotis

155 ± 3

7

Pečių / rankų plotis

470 ± 9

8

Krūtinės ląstos plotis

327 ± 5

9

Pilvo plotis

290 ± 5

10

Dubens plotis

355 ± 5

11

Galvos storis

201 ± 5

12

Krūtinės ląstos storis

276 ± 5

13

Pilvo storis

199 ± 5

14

Dubens storis

240 ± 5

15

Atstumas nuo galinės sėdynės dalies iki klubo sąnario (varžto centras)

155 ± 5

16

Atstumas nuo galinės sėdynės dalies iki kelio priekio

606 ± 9

5.   Manekeno sertifikavimas

| 5.1. | Susidūrimo pusė |
| --- | --- |

5.1.

| 5.1.1. | Atsižvelgiant į transporto priemonės pusę, kuri bus veikiama smūgio metu, turėtų būti sertifikuojamos kairiosios arba dešiniosios manekeno pusės sudedamosios dalys. |
| --- | --- |

5.1.1.

| 5.1.2. | Manekeno konfigūracija šonkaulių modulių montavimo krypties atžvilgiu ir pilvo jėgos daviklių atžvilgiu turi būti pritaikyta pagal smūgio pusę. |
| --- | --- |

5.1.2.

| 5.2. | Matavimo įtaisai |
| --- | --- |

5.2.

| 5.2.1. | Visa matavimo įranga turi būti sukalibruota pagal šio priedo 1.1 punkte nurodytus reikalavimus. |
| --- | --- |

5.2.1.

| 5.2.2. | Visi matavimo įrangos kanalai turi atitikti standarto ISO 6487:2000 arba SAE J211 (1995 m. kovo mėn.) duomenų kanalo registravimo specifikacijas. |
| --- | --- |

5.2.2.

| 5.2.3. | Mažiausias kanalų skaičius, reikalingas pagal šiuos reikalavimus, yra 10: | galvos pagreičiai (3), |
| --- | --- | --- |

5.2.3.

galvos pagreičiai (3),

| | krūtinės ląstos šonkaulių poslinkiai (3), |
| --- | --- |

krūtinės ląstos šonkaulių poslinkiai (3),

| | pilvo apkrovos (3), taip pat |
| --- | --- |

pilvo apkrovos (3), taip pat

| | gaktikaulio apkrova (1). |
| --- | --- |

gaktikaulio apkrova (1).

| 5.2.4. | Papildomai galima naudoti šiuos pasirinktinius įrangos kanalus (38): | viršutinės kaklo dalies apkrovos (6), |
| --- | --- | --- |

5.2.4.

viršutinės kaklo dalies apkrovos (6),

| | apatinės kaklo dalies apkrovos (6), |
| --- | --- |

apatinės kaklo dalies apkrovos (6),

| | raktikaulių apkrovos (3), |
| --- | --- |

raktikaulių apkrovos (3),

| | liemens užpakalinės plokštės apkrovos (4), |
| --- | --- |

liemens užpakalinės plokštės apkrovos (4),

| | T1 pagreičiai (3), |
| --- | --- |

T1 pagreičiai (3),

| | T12 pagreičiai (3), |
| --- | --- |

T12 pagreičiai (3),

| | šonkaulių pagreičiai (6, po du kiekvienam šonkauliui), |
| --- | --- |

šonkaulių pagreičiai (6, po du kiekvienam šonkauliui),

| | T12 stuburo apkrovos (4), |
| --- | --- |

T12 stuburo apkrovos (4),

| | apatinės juosmens dalies apkrovos (3), |
| --- | --- |

apatinės juosmens dalies apkrovos (3),

| | dubens pagreičiai (3), taip pat |
| --- | --- |

dubens pagreičiai (3), taip pat

| | šlaunikaulio apkrovos (6). |
| --- | --- |

šlaunikaulio apkrovos (6).

| | Papildomai galima naudoti šiuos keturis pasirinktinius padėties indikatoriaus kanalus: |
| --- | --- |

Papildomai galima naudoti šiuos keturis pasirinktinius padėties indikatoriaus kanalus:

| | krūtinės ląstos sukimasis (2), taip pat |
| --- | --- |

krūtinės ląstos sukimasis (2), taip pat

| | dubens sukimasis (2). |
| --- | --- |

dubens sukimasis (2).

| 5.3. | Vizualus patikrinimas |
| --- | --- |

5.3.

| 5.3.1. | Turėtų būti patikrinta, ar sudedamosios manekeno dalys yra neapgadintos, prireikus jos pakeičiamos prieš atliekant sertifikavimo bandymą. |
| --- | --- |

5.3.1.

| 5.4. | Bendrasis pasirengimas bandymui |
| --- | --- |

5.4.

| 5.4.1. | Šio priedo 3 paveiksle parodyta, kaip turi būti pasirengta visiems su šoninio susidūrimo bandymams naudojamu manekenu daromiems sertifikavimo bandymams. |
| --- | --- |

5.4.1.

| 5.4.2. | Pasirengimo sertifikavimo bandymui ir bandymo procedūros turi atitikti 1.1 punkte nurodytų dokumentų specifikacijas ir reikalavimus. |
| --- | --- |

5.4.2.

| 5.4.3. | Atliekant bandymus su galva, kaklu, krūtinės ląsta ir stuburo juosmenine dalimi, naudojamos papildomos manekeno įtaisų sąrankos. |
| --- | --- |

5.4.3.

| 5.4.4. | Atliekant bandymus su pečiais, pilvu ir dubeniu, naudojamas iki galo surinktas manekenas (be kostiumo, batų ir apatinių drabužių). Atliekant šiuos bandymus, manekenas įtaisomas ant lygaus paviršiaus, ant kurio patiesiami du 2 mm storio arba plonesni politetrafluoreteno (PTFE) lakštai. |
| --- | --- |

5.4.4.

| 5.4.5. | Visos dalys, kurios turi būti sertifikuojamos, prieš bandymą bent keturias valandas turėtų būti laikomos bandymo patalpoje, kurios temperatūra yra 18–22 °C (imtinai), o santykinė drėgmė yra 10–70 proc. (imtinai). |
| --- | --- |

5.4.5.

| 5.4.6. | Tarp dviejų tos pačios dalies sertifikavimo bandymų turėtų būti daroma bent 30 minučių pertrauka. |
| --- | --- |

5.4.6.

| 5.5. | Galva |
| --- | --- |

5.5.

| 5.5.1. | Per sertifikavimo bandymą papildoma galvos įtaiso sąranka, įskaitant viršutinės kaklo dalies pakaitinį dinamometrinį daviklį, iš 200 ± 1 mm aukščio numetama ant lygaus tvirto smūginio paviršiaus. |
| --- | --- |

5.5.1.

| 5.5.2. | Kampas tarp smūginio paviršiaus ir sagitalinės galvos vidurio plokštumos yra 35 ± 1°; tada smūgį patiria viršutinė galvos dalis (tai atliekama su diržais arba galvos metimo atraminiu laikikliu, kurio masė – 0,075 ± 0,005 kg). |
| --- | --- |

5.5.2.

| 5.5.3. | Didžiausias atstojamasis galvos pagreitis, filtruotas naudojant standarto ISO 6487:2000 duomenų perdavimo kanalo dažnio klasės (CFC) filtrus, kurių indeksas yra 1 000, turėtų būti 100–150 g (imtinai). |
| --- | --- |

5.5.3.

| 5.5.4. | Galvos charakteristikas, kad atitiktų reikalavimus, galima reguliuoti keičiant odos ir kaukolės sąsajos trinties charakteristikas (pvz., sutepant talko milteliais arba papurškiant politetrafluoretenu (PTEE)). |
| --- | --- |

5.5.4.

| 5.6. | Kaklas |
| --- | --- |

5.6.

| 5.6.1. | Kaklo ir galvos jungtis pritvirtinama prie specialios simetrinės sertifikavimo galvos formos, kurios masė – 3,9 ± 0,05 kg (žr. 6 pav.), naudojant 12 mm storio sąsajos plokštelę, kurios masė – 0,205 ± 0,05 kg. |
| --- | --- |

5.6.1.

| 5.6.2. | Galvos forma ir kaklas, apversti apačia į viršų, pritvirtinami prie kaklo lankstymosi švytuoklės (2), kad sistema galėtų švytuoti į šonus. |
| --- | --- |

5.6.2.

| 5.6.3. | Kaklo lankstymosi švytuoklėje pagal kaklo švytuoklės specifikacijas (žr. 5 pav.) yra įtaisytas vienašis pagreičio matuoklis. |
| --- | --- |

5.6.3.

| 5.6.4. | Kaklo švytuoklė turėtų būti paleidžiama kristi iš aukščio, kuris parenkamas taip, kad švytuoklės pagreičio matuoklio įrengimo vietoje išmatuotas susidūrimo greitis būtų 3,4 ± 0,1 m/s. |
| --- | --- |

5.6.4.

| 5.6.5. | Tam tikru įtaisu (3) kaklo švytuoklė lėtinama taip, kad jos greitis nuo smūgio metu pasiekto greičio sumažėtų iki nulio, kaip aprašyta kaklo švytuoklės specifikacijoje (žr. 5 pav.), ir kad greičio pokyčio ir laiko diagrama patektų į šio priedo 7 paveiksle ir 4 lentelėje nurodytas ribas. Visi kanalai registruojami pagal standarto ISO 6487:2000 arba SAE J211 (1995 m. kovo mėn.) duomenų kanalo registravimo specifikaciją ir filtruojami naudojant standarto ISO 6487:2000 ar SAE J211:1995 duomenų perdavimo kanalo dažnio klasės (CFC 180) skaitmeninius filtrus. Švytuoklės lėtėjimo pagreitis turi būti filtruojamas naudojant standarto ISO 6487:2000 duomenų perdavimo kanalo dažnio klasės (CFC) filtrus, kurių indeksas yra 60, arba laikantis standarto SAE J211:1995 CFC 60.

  4 lentelė


  Švytuoklės greičio pokytis ir laiko ribos atliekant kaklo sertifikavimo bandymą









  Viršutinė riba Laikas (s) | Greitis (m/s) | Apatinė riba Laikas (s) | Greitis (m/s) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 0,001 | 0,0 | 0 | –0,05 |
| 0,003 | -0,25 | 0,0025 | -0,375 |
| 0,014 | -3,2 | 0,0135 | -3,7 |
| | | 0,017 | -3,7 |

5.6.5.

4 lentelė

Švytuoklės greičio pokytis ir laiko ribos atliekant kaklo sertifikavimo bandymą

Viršutinė riba Laikas (s)

Greitis (m/s)

Apatinė riba Laikas (s)

Greitis (m/s)

0,001

0,0

0

–0,05

0,003

-0,25

0,0025

-0,375

0,014

-3,2

0,0135

-3,7

0,017

-3,7

| 5.6.6. | Didžiausias galvos formos palenkimo kampas, atsižvelgiant į švytuoklę (dθA + dθC kampas, 6 pav.), turėtų būti 49,0–59,0° (imtinai); jis turėtų būti pasiektas tarp 54,0 ir 66,0 ms (imtinai). |
| --- | --- |

5.6.6.

| 5.6.7. | Didžiausias galvos formos sunkio centro poslinkis, matuojant dθA ir dθB kampuose (žr. 6 pav.), turėtų būti: priekinis švytuoklės pagrindo kampas dθA tarp 32,0–37,0o (imtinai) pasiekiamas tarp 53,0 ir 63,0 ms (imtinai), o galinio švytuoklės pagrindo kampas dθB nuo 0,81* (dθA kampas) +1,75 ir 0,81* (dθA kampas) +4,25o (imtinai) pasiekiamas tarp 54,0 ir 64,0 ms (imtinai). |
| --- | --- |

5.6.7.

| 5.6.8. | Kaklo charakteristikas galima reguliuoti aštuonis apskritus slopintuvus pakeitus kitais slopintuvais, kurių medžiagos kietumas pagal Šorą skiriasi. |
| --- | --- |

5.6.8.

| 5.7. | Petys |
| --- | --- |

5.7.

| 5.7.1. | Elastingo laido ilgis turėtų būti sureguliuotas taip, kad norint raktikaulį pastumti į priekį, raktikaulio judėjimo plokštumoje 4 ± 1 mm atstumu nuo išorinio raktikaulio krašto judėjimo į priekį kryptimi reikėtų taikyti 27,5–32,5 N (imtinai) jėgą. |
| --- | --- |

5.7.1.

| 5.7.2. | Manekenas pasodinamas ant lygaus, horizontalaus, tvirto paviršiaus (neatremiant jo nugaros). Krūtinės ląsta nustatoma vertikaliai, o rankos nustatomos 40 ± 2° kampu į priekį nuo vertikalės. Kojos nustatomos horizontaliai. |
| --- | --- |

5.7.2.

| 5.7.3. | Smogtuvas – 23,4 ± 0,2 kg masės ir 152,4 ± 0,25 mm skersmens švytuoklė, kurios spindulys yra 12,7 mm (4). Smogtuvas prie standžių vyrių pritaisomas keturiais laidais, smogtuvo centrinė linija turi būti bent 3,5 m atstumu žemiau standžių vyrių (žr. 4 pav.). |
| --- | --- |

5.7.3.

| 5.7.4. | Ant smogtuvo ašies įrengiamas smūgio kryptimi veikiantis pagreičio matuoklis. |
| --- | --- |

5.7.4.

| 5.7.5. | Smogtuvas 4,3 ± 0,1 m/s greičiu turi laisvai kristi ant manekeno peties. |
| --- | --- |

5.7.5.

| 5.7.6. | Smūgio kryptis yra statmena priekinei ir galinei manekeno ašims, o smogtuvo ašis sutampa su žasto sukimosi ašimi. |
| --- | --- |

5.7.6.

| 5.7.7. | Didžiausias atstojamasis smogtuvo pagreitis, filtruotas naudojant standarto ISO 6487:2000 duomenų perdavimo kanalo dažnio klasės (CFC) filtrus, kurių indeksas yra 180, turėtų būti 7,5–10,5 g (imtinai). |
| --- | --- |

5.7.7.

| 5.8. | Rankos |
| --- | --- |

5.8.

| 5.8.1. | Nenustatyta jokia dinaminio rankų sertifikavimo metodika. |
| --- | --- |

5.8.1.

| 5.9. | Krūtinės ląsta |
| --- | --- |

5.9.

| 5.9.1. | Kiekvienas šonkaulio modulis sertifikuojamas atskirai. |
| --- | --- |

5.9.1.

| 5.9.2. | Šonkaulio modulis į smūginio bandymo stendą įstatomas vertikaliai, o šonkaulio cilindras tvirtai prispaudžiamas prie įrenginio. |
| --- | --- |

5.9.2.

| 5.9.3. | Smogtuvas – laisvai krintantis 7,78 ± 0,01 kg svarmuo plokščia priekine dalimi, kurio skersmuo yra 150 ± 2 mm. |
| --- | --- |

5.9.3.

| 5.9.4. | Centrinė smogtuvo linija turėtų sutapti su centrine šonkaulio valdymo sistemos linija. |
| --- | --- |

5.9.4.

| 5.9.5. | Smūgio stiprumas nustatomas pasirinkus 815, 204 ir 459 mm metimo aukščius. Esant šiems metimo aukščiams, atitinkamai pasiekiamas maždaug 4, 2 ir 3 m/s greitis. Smūginio metimo aukščiai turėtų būti taikomi 1 proc. tikslumu. |
| --- | --- |

5.9.5.

| 5.9.6. | Šonkaulio poslinkis turėtų būti pamatuotas, pavyzdžiui, naudojant paties šonkaulio poslinkio daviklį. |
| --- | --- |

5.9.6.

| 5.9.7. | Šonkaulio sertifikavimo reikalavimai pateikti šio priedo 5 lentelėje. |
| --- | --- |

5.9.7.

| 5.9.8. | Šonkaulio modulio charakteristikas galima reguliuoti pakeičiant cilindre esančią reguliavimo spyruoklę kitokio standumo spyruokle.

  5 lentelė


  Viso šonkaulio modulio sertifikavimo reikalavimai









  Bandymo seka | Metimo aukštis (tikslumas 1 %) | Mažiausias poslinkis (mm) | Didžiausias poslinkis (mm) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | 815 | 46,0 | 51,0 |
| 2 | 204 | 23,5 | 27,5 |
| 3 | 459 | 36,0 | 40,0 |

5.9.8.

5 lentelė

Viso šonkaulio modulio sertifikavimo reikalavimai

Bandymo seka

Metimo aukštis (tikslumas 1 %)

Mažiausias poslinkis (mm)

Didžiausias poslinkis (mm)

1

815

46,0

51,0

2

204

23,5

27,5

3

459

36,0

40,0

| 5.10. | Stuburo juosmeninė dalis |
| --- | --- |

5.10.

| 5.10.1. | Stuburo juosmeninė dalis pritvirtinama prie specialios sertifikavimo galvos formos, kurios masė – 3,9 ± 0,05 kg (žr. 6 pav.); naudojama 12 mm storio sujungimo plokštė, kurios masė 0,205 ± 0,05 kg. |
| --- | --- |

5.10.1.

| 5.10.2. | Galvos forma ir stuburo juosmeninė dalis, apversti apačia į viršų, pritvirtinami prie kaklo lankstymosi švytuoklės (5), kad sistema galėtų švytuoti į šonus. |
| --- | --- |

5.10.2.

| 5.10.3. | Kaklo švytuoklėje pagal kaklo švytuoklės specifikaciją (žr. 5 pav.) yra įtaisytas vienašis pagreičio matuoklis. |
| --- | --- |

5.10.3.

| 5.10.4. | Kaklo švytuoklė turėtų būti paleidžiama kristi iš aukščio, kuris parenkamas taip, kad švytuoklės pagreičio matuoklio įrengimo vietoje išmatuotas susidūrimo greitis būtų 6,05 ± 0,1 m/s. |
| --- | --- |

5.10.4.

| 5.10.5. | Tam tikru įtaisu (6)
  6 kaklo švytuoklė lėtinama taip, kad jos greitis nuo smūgio metu pasiekto greičio sumažėtų iki nulio, kaip pateikta kaklo švytuoklės specifikacijoje (žr. 5 pav.), ir kad greičio pokyčio ir laiko diagrama patektų į šio priedo 8 paveiksle ir 6 lentelėje nurodytas ribas. Visi kanalai registruojami pagal standarto ISO 6487-2000 arba SAE J211 (1995 m. kovo mėn.) duomenų kanalo registravimo specifikaciją ir filtruojami naudojant standarto ISO 6487 2000 ar SAE J211 1995 duomenų perdavimo kanalo dažnio klasės (CFC) skaitmeninius filtrus, kurių indeksas yra 180. Švytuoklės lėtėjimo pagreitis turi būti filtruojamas naudojant standarto ISO 6487:2000 duomenų perdavimo kanalo dažnio klasės (CFC) filtrus, kurių indeksas yra 60, arba laikantis standarto SAE J211:1995 CFC 60.

  6 lentelė


  Švytuoklės greičio pokytis. Stuburo juosmeninės dalies sertifikavimo bandymo laiko ribos









  Laikas [s] viršutinė riba | Greitis [m/s] | Laikas [s] apatinė riba | Greitis [m/s] |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 0,001 | 0,0 | 0 | -0,05 |
| 0,0037 | -0,2397 | 0,0027 | -0,425 |
| 0,027 | -5,8 | 0,0245 | -6,5 |
| | | 0,03 | -6,5 |

5.10.5.

6 lentelė

Švytuoklės greičio pokytis. Stuburo juosmeninės dalies sertifikavimo bandymo laiko ribos

Laikas [s] viršutinė riba

Greitis [m/s]

Laikas [s] apatinė riba

Greitis [m/s]

0,001

0,0

0

-0,05

0,0037

-0,2397

0,0027

-0,425

0,027

-5,8

0,0245

-6,5

0,03

-6,5

| 5.10.6. | Didžiausias galvos palenkimo kampas švytuoklės atžvilgiu (kampas dθA + dθC, 6 pav.) turėtų būti nuo 45,0 iki 55,0° (imtinai) ir turėtų būti pasiekiamas tarp 39,0 ir 53,0 ms (imtinai). |
| --- | --- |

5.10.6.

| 5.10.7. | Didžiausias galvos formos sunkio centro poslinkis, matuojant dθA ir dθB kampuose (žr. 6 pav.), turėtų būti: priekinis švytuoklės pagrindo kampas dθA nuo 31,0 iki 35,0o (imtinai) pasiekiamas tarp 44,0 ir 52,0 ms (imtinai), o galinio švytuoklės pagrindo kampas dθB nuo 0,8* (dθA kampas) + 2,00 iki 0,8* (dθA kampas) +4,50o (imtinai) pasiekiamas tarp 44,0 ir 52,0 ms (imtinai). |
| --- | --- |

5.10.7.

| 5.10.8. | Stuburo juosmeninės dalies charakteristikas galima reguliuoti keičiant stuburo kabelio įtempimą. |
| --- | --- |

5.10.8.

| 5.11. | Pilvas |
| --- | --- |

5.11.

| 5.11.1. | Manekenas pasodinamas ant lygaus, horizontalaus, tvirto paviršiaus (neatremiant jo nugaros). Krūtinės ląsta nustatoma vertikaliai, o rankos ir kojos – horizontaliai. |
| --- | --- |

5.11.1.

| 5.11.2. | Smogtuvas – 23,4 ± 0,2 kg masės ir 152,4 ± 0,25 mm skersmens švytuoklė, kurios spindulys yra 12,7 mm (7). Smogtuvas prie standžių vyrių pritaisomas aštuoniais laidais, smogtuvo centrinė linija turi būti bent 3,5 m atstumu žemiau standžių vyrių (žr. 4 pav.). |
| --- | --- |

5.11.2.

| 5.11.3. | Ant smogtuvo ašies įrengiamas smūgio kryptimi veikiantis pagreičio matuoklis. |
| --- | --- |

5.11.3.

| 5.11.4. | Švytuoklėje yra horizontalus 1,0 ± 0,01 kg svorio „porankinis“ priekinis smogtuvo paviršius. Bendra smogtuvo masė su porankiniu paviršiumi – 24,4 ± 0,21 kg. Standaus porankio aukštis yra 70 ± 1 mm, plotis yra 150 ± 1 mm; porankis į pilvą turėtų įsispausti bent 60 mm. Centrinė švytuoklės linija sutampa su porankio centru. |
| --- | --- |

5.11.4.

| 5.11.5. | Smogtuvas 4,0 ± 0,1 m/s susidūrimo greičiu turėtų laisvai kristi ant manekeno pilvo. |
| --- | --- |

5.11.5.

| 5.11.6. | Smūgio kryptis statmena priekinei ir galinei manekeno ašims, o smogtuvo ašis sutampa su vidurinio veikiančios pilvo jėgos daviklio centru. |
| --- | --- |

5.11.6.

| 5.11.7. | Didžiausia smogtuvo jėga, kurią jis įgauna veikiamas smogtuvo pagreičio, filtruoto naudojant standarto ISO 6487:2000 duomenų perdavimo kanalo dažnio klasės (CFC) filtrus, kurių indeksas yra 180, ir padauginto iš smogtuvo (porankio) masės, turėtų būti 4,0–4,8 kN (imtinai), pasiekiama tarp 10,6 ir 13,0 ms (imtinai). |
| --- | --- |

5.11.7.

| 5.11.8. | Trijų pilvą veikiančios jėgos daviklių nubrėžtos jėgos ir laiko diagramos turi būti sudėtos ir filtruojamos naudojant standarto ISO 6487:2000 duomenų perdavimo kanalo dažnio klasės (CFC) filtrus, kurių indeksas yra 600. Didžiausia tos sumos jėga turėtų būti 2,2–2,7 kN (imtinai), pasiekiama tarp 10,0 ir 12,3 ms. |
| --- | --- |

5.11.8.

| 5.12. | Dubuo |
| --- | --- |

5.12.

| 5.12.1. | Manekenas pasodinamas ant lygaus, horizontalaus, tvirto paviršiaus (neatremiant jo nugaros). Krūtinės ląsta nustatoma vertikaliai, o rankos ir kojos – horizontaliai. |
| --- | --- |

5.12.1.

| 5.12.2. | Smogtuvas – 23,4 ± 0,2 kg masės ir 152,4 ± 0,25 mm skersmens švytuoklė, kurios spindulys yra 12,7 mm (8). Smogtuvas prie standžių vyrių pritaisomas aštuoniais laidais, smogtuvo centrinė linija turi būti bent 3,5 m atstumu žemiau standžių vyrių (žr. 4 pav.). |
| --- | --- |

5.12.2.

| 5.12.3. | Ant smogtuvo ašies įrengiamas smūgio kryptimi veikiantis pagreičio matuoklis. |
| --- | --- |

5.12.3.

| 5.12.4. | Smogtuvas 4,3 ± 0,1 m/s greičiu turėtų laisvai kristi ant manekeno dubens. |
| --- | --- |

5.12.4.

| 5.12.5. | Smūgio kryptis statmena priekinei ir galinei manekeno ašims, o smogtuvo ašis sutampa su H taško užpakalinės plokštės centru. |
| --- | --- |

5.12.5.

| 5.12.6. | Didžiausia smogtuvo jėga, kurią jis įgauna veikiamas smogtuvo pagreičio, filtruoto naudojant standarto ISO 6487:2000 duomenų perdavimo kanalo dažnio klasės (CFC) filtrus, kurių indeksas yra 180, ir padauginto iš smogtuvo (porankio) masės, turėtų būti 4,4–5,4 kN (imtinai), pasiekiama tarp 10,3 ir 15,5 ms (imtinai). |
| --- | --- |

5.12.6.

| 5.12.7. | Gaktikaulį veikianti jėga, filtruota naudojant standarto ISO 6487:2000 duomenų perdavimo kanalo dažnio klasę (CFC) filtrus, kurių indeksas yra 600, turėtų būti 1,04–1,64 kN, pasiekiama tarp 9,9 ir 15,9 ms (imtinai). |
| --- | --- |

5.12.7.

| 5.13. | Kojos |
| --- | --- |

5.13.

| 5.13.1. | Nenustatyta jokia kojoms taikytina dinaminio sertifikavimo metodika.




  3 pav. Manekeno parengimo sertifikavimo bandymui apžvalga |
| --- | --- |

5.13.1.

Image 73

  3 pav. Manekeno parengimo sertifikavimo bandymui apžvalga

Image 74

  4 pav. 23,4 kg švytuoklės smogtuvo pakaba

Image 75

  5 pav. Švytuoklės lėtėjimo ir laiko ribos atliekant kaklo sertifikavimo bandymą

Image 76

  6 pav. Švytuoklės lėtėjimo ir laiko ribos atliekant stuburo juosmeninės dalies sertifikavimo bandymą

Image 77

  7 pav. Švytuoklės greičio pokytis ir laiko ribos atliekant kaklo sertifikavimo bandymą

Image 78

  8 pav. Švytuoklės greičio pokytis ir laiko ribos atliekant stuburo juosmeninės dalies sertifikavimo bandymą

---

(1)  Manekenas atitinka ES-2 manekeno specifikacijas. Techninio brėžinio turinio numeris: Nr. E-AA-DRAWING-LIST-7-25-032, 2003 m. liepos 25 d. Visas ES-2 techninių brėžinių rinkinys ir ES-2 naudotojo vadovas saugomas Jungtinių Tautų Europos ekonomikos komisijoje (JTEEK), Palais des Nations, Ženeva, Šveicarija, jį galima gauti sekretoriate.

(2)  Kaklo švytuoklė atitinka Jungtinių Valstijų Federalinių taisyklių kodeksą (49 CFR.

V skyriaus 572.33 dalį (10-1-00 leidimas)) (taip pat žr. 5 pav.).

(3)  Rekomenduojama naudoti 76 mm (3 colių) korytą aliuminį (žr. 5 pav.).

(4)  Švytuoklė atitinka Jungtinių Valstijų Federalinių taisyklių kodekso 49 CFR V skyriaus 572.36 dalies a punktą (10-1-00 leidimas) (taip pat žr. 4 pav.).

(5)  Kaklo švytuoklė atitinka Jungtinių Valstijų Federalinių taisyklių kodekso 49 CFR V skyriaus 572.33 dalį (10-1-00 leidimas) (taip pat žr. 5 pav.).

(6)  Rekomenduojama naudoti 6 colių korytą aliuminį (žr. 5 pav.).

(7)  Švytuoklė atitinka Jungtinių Valstijų Federalinių taisyklių kodekso 49 CFR V skyriaus 572.36 dalies a punktą (10-1-00 leidimas) (taip pat žr. 4 pav.).

(8)  Švytuoklė atitinka Jungtinių Valstijų Federalinių taisyklių kodekso 49 CFR V skyriaus 572.36 dalies a punktą (10-1-00 leidimas) (taip pat žr. 4 pav.).

---

7 PRIEDAS

Šoninio susidūrimo bandymams naudojamo manekeno parengimas

1.   Bendros nuostatos

| 1.1. | Šios taisyklės 6 priede aprašytas šoninio susidūrimo bandymams skirtas manekenas montuojamas laikantis nurodytos procedūros. |
| --- | --- |

1.1.

2.   Montavimas

| 2.1. | Kelių ir kulkšnių sąnariai nustatomi taip, kad išlaikytų horizontaliai ištiestą blauzdą ir pėdą (1–2 g nustatymas). |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Patikrinkite, ar manekenas pritaikytas norimai smūgio krypčiai. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Manekenas aprengiamas jo formą atitinkančiais ir blauzdų vidurį siekiančiais aptemptais medvilniniais drabužiais, taip pat gali būti aprengtas formą atitinkančiais aptemptais medvilniniais trumparankoviais marškinėliais. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Ant kiekvienos kojos turi būti užmautas batas. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Manekenas pasodinamas ant smūgio pusėje esančios kraštinės priekinės sėdynės, kaip aprašyta šoninio susidūrimo bandymo specifikacijoje. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Manekeno simetrijos plokštuma turi sutapti su nustatytos sėdimosios vietos vertikalia vidurio plokštuma. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Manekeno dubuo turi būti nustatytas taip, kad manekeno H taškus kertanti šoninė linija būtų statmena išilginei sėdynės vidurio plokštumai. Manekeno H taškus kertanti linija turi būti horizontali (didžiausias nuokrypis ±2o) (1).
  Tinkama manekeno dubens padėtis tikrinama H taško manekeno H taško atžvilgiu, naudojant kiekvienoje ES-2 dubens pusėje galinėse H taško plokštelėse esančias M3 angas. M3 angos nurodomos raidėmis „Hm“. „Hm“ padėtis turėtų būti apskritime, kurio spindulys 10 mm, aplink H taško manekeno H tašką.
  Tinkama manekeno dubens padėtis |
| --- | --- |

2.7.

Tinkama manekeno dubens padėtis tikrinama H taško manekeno H taško atžvilgiu, naudojant kiekvienoje ES-2 dubens pusėje galinėse H taško plokštelėse esančias M3 angas. M3 angos nurodomos raidėmis „Hm“. „Hm“ padėtis turėtų būti apskritime, kurio spindulys 10 mm, aplink H taško manekeno H tašką.

Tinkama manekeno dubens padėtis

| 2.8. | Viršutinė liemens dalis turi būti palenkta į priekį ir tada tvirtai prispausta prie sėdynės atlošo (žr. 1 pastabą). Manekeno pečiai turi būti iki galo atitraukti. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | Neatsižvelgiant į pasodinto manekeno padėtį, kampas tarp žasto ir liemens rankos atskaitos linijos abiejose pusėse turi būti 40 ± 5°. Liemens rankos atskaitos linija apibrėžiama kaip priekinį šonkaulių paviršių liečiančios plokštumos ir rankas turinčio manekeno išilginės vertikalios plokštumos kirtimosi taškas. |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | Vairuotojo sėdynėje, nejudinant dubens ar liemens, dešinė manekeno pėda padedama ant nenuspausto akceleratoriaus pedalo, o kulnas lieka ant kėbulo grindų, patrauktas kaip galima toliau į priekį. Kairė pėda nustatoma statmenai blauzdai, o kulnas lieka ant kėbulo grindų toje pačioje šoninėje linijoje kaip dešinysis kulnas. Manekeno keliai nustatomi taip, kad išoriniai jų paviršiai nuo manekeno simetrijos plokštumos būtų 150 ± 10 mm atstumu. Jeigu įmanoma, atsižvelgiant į visus pirmiau minėtus apribojimus, manekeno šlaunys padedamos taip, kad liestų sėdynę. |
| --- | --- |

2.10.

| 2.11. | Kitose sėdynėse, nejudinant dubens ar liemens, manekeno kulnai ant kėbulo grindų pastatomi kuo toliau į priekį taip, jog sėdynė nebūtų spaudžiama daugiau, negu ją spaudžia kojos svoris. Manekeno keliai nustatomi taip, kad išoriniai jų paviršiai nuo manekeno simetrijos plokštumos būtų 150 ± 10 mm atstumu. |
| --- | --- |

2.11.

---

(1)  Manekeno krūtinės ląstoje ir dubenyje gali būti įtaisyti pakreipimo davikliai. Šie prietaisai gali padėti nustatyti norimą padėtį.

---

8 PRIEDAS

Dalinis bandymas

1.   Tikslas

Šiais bandymais siekiama nustatyti, ar modifikuotai transporto priemonei, palyginti su transporto priemone, kurios tipas patvirtintas pagal šią taisyklę, būdingos bent jau tokios pačios (ar geresnės) energijos sugerties charakteristikos.

2.   Procedūros ir įrenginiai

| 2.1. | Atskaitos bandymai |
| --- | --- |

2.1.

| 2.1.1. | Naudojant tvirtinant transporto priemonės tipą išbandytas pirmines vidaus apdailos medžiagas, sumontuotas naujoje tvirtinamos transporto priemonės šoninėje konstrukcijoje, taip pat naudojant du skirtingus smogtuvus, atliekami du dinaminiai bandymai (1 pav.). |
| --- | --- |

2.1.1.

| 2.1.1.1. | 3.1.1 punkte apibrėžtas galvos pavidalo smogtuvas 24,1 km/h greičiu turi smogti į tą vietą, į kurią transporto priemonei suteikiant patvirtinimą smogta EUROSID manekeno galva. Turi būti užregistruotas bandymo rezultatas ir apskaičiuotas galvos charakteristikų kriterijus. Tačiau šis bandymas neturi būti atliekamas, kai šios taisyklės 4 priede aprašytų bandymų metu: galva nepalietė nieko arba kai galva palietė tik lango stiklą, su sąlyga, kad langas padarytas ne iš beskeveldrio stiklo; |
| --- | --- |

2.1.1.1.

| 2.1.1.2. | 3.2.1 punkte apibrėžtas žmogaus kūno pavidalo smogtuvas 24,1 km/h greičiu turi smogti į tą šoninę sritį, į kurią transporto priemonei suteikiant patvirtinimą smogė EUROSID manekeno petys, ranka ir krūtinė. Turi būti užregistruotas bandymo rezultatas ir apskaičiuotas galvos charakteristikų kriterijus. |
| --- | --- |

2.1.1.2.

| 2.2. | Patvirtinimo bandymas |
| --- | --- |

2.2.

| 2.2.1. | Naudojant patvirtintam tipui išplėsti pristatytas naujas vidaus apdailos medžiagas, sėdynę ir t. t., sumontuotas naujoje šoninėje transporto priemonės konstrukcijoje, 2.1.1.1 ir 2.1.1.2 punktuose nustatyti bandymai atliekami iš naujo, nauji rezultatai užregistruojami ir apskaičiuojamas galvos charakteristikų kriterijus. |
| --- | --- |

2.2.1.

| 2.2.1.1. | Jeigu pagal abiejų patvirtinimo bandymų rezultatus apskaičiuotas galvos charakteristikų kriterijus mažesnis už atskaitinių bandymų (juos darant naudojamos pirminės vidaus apdailos medžiagos ir sėdynė, kurioms suteiktas tipo patvirtinimas) metu nustatytą galvos charakteristikų kriterijų, suteikiamas patvirtinto tipo išplėtimas; |
| --- | --- |

2.2.1.1.

| 2.2.1.2. | jeigu naujas galvos charakteristikų kriterijus didesnis už atskaitinių bandymų metu nustatytą galvos charakteristikų kriterijų, atliekamas naujas visos apimties bandymas (jo metu naudojamos pateiktos apdailos medžiagos, sėdynės ir kt.). |
| --- | --- |

2.2.1.2.

3.   Bandymų įranga

| 3.1. | Galvos formos smogtuvas (2 pav.) |
| --- | --- |

3.1.

| 3.1.1. | Tas įrenginys – 6,8 kg masės tvirtas linijinis kreipiamasis smogtuvas. Jo susidūrimo paviršius yra pusrutulis, kurio skersmuo yra 165 mm. |
| --- | --- |

3.1.1.

| 3.1.2. | Galvos formoje turi būti įrengti du pagreičio matuokliai ir greičio matuoklis, galintys atlikti matavimus smūgio kryptimi. |
| --- | --- |

3.1.2.

| 3.2. | Žmogaus kūno pavidalo bloko smogtuvas (3 pav.) |
| --- | --- |

3.2.

| 3.2.1. | Tas įrenginys – 30 kg masės tvirtas linijinis kreipiamasis smogtuvas. Jo matmenys ir skersinė dalis pavaizduoti 3 paveiksle. |
| --- | --- |

3.2.1.

| 3.2.2. | Žmogaus kūno pavidalo bloke turi būti įrengti du pagreičio matuokliai ir greičio matuoklis, galintys atlikti matavimus smūgio kryptimi. |
| --- | --- |

3.2.2.

---

9 PRIEDAS

Transporto priemonių su elektrine jėgos pavara bandymų procedūros

Šiame priede aprašomos bandymų procedūros, kurių tikslas – įrodyti atitiktį elektros saugos reikalavimams, nustatytiems šios taisyklės 5.3.7 punkte.

1.   Bandymo sąranka ir įranga

Jeigu naudojamas aukštosios įtampos atjungimo įtaisas, matavimai atliekami iš abiejų įtaiso pusių, įjungiant atjungimo įtaisą.

Tačiau jei aukštosios įtampos atjungiklis yra integruotas į ĮEEKS arba energijos keitimo sistemą ir ĮEEKS aukštosios įtampos šynos arba energijos keitimo sistemos apsaugos lygis susidūrimo bandymo metu yra IPXXB, matavimus galima atlikti tik nuo atjungimo įtaiso įsijungimo momento iki elektros apkrovų.

Šiam bandymui naudojamu voltmetru matuojamos nuolatinės srovės vertės, o jo vidinė varža turi būti ne mažesnė kaip 10 ΜΩ.

2.   Kai matuojama įtampa, gali būti taikomi toliau pateikti nurodymai.

Po susidūrimo bandymo nustatomos aukštosios įtampos šynos įtampos vertės (Ub, U1, U2) (žr. 1 pav.).

Įtampos matavimai atliekami nuo susidūrimo praėjus ne mažiau kaip 10 sekundžių ir ne daugiau kaip 60 sekundžių.

Ši metodika netaikoma, jeigu atliekant bandymą elektrinei jėgos pavarai elektros energija nėra tiekiama.

Image 79

  1 pav. Ub, U1, U2 matavimas b 1 2

3.   Nedidelių elektros energijos sąnaudų vertinimo procedūra

Prieš susidūrimą S1 jungiklis ir žinomos iškrovos rezistorius Re sujungiami lygiagrečiai su atitinkamu kondensatoriumi (žr. 2 pav.).

| a) | Nuo susidūrimo praėjus ne mažiau kaip 10 sekundžių ir ne daugiau kaip 60 sekundžių, S1 jungiklis išjungiamas, tada išmatuojamos ir užregistruojamos Ub įtampos ir Ie srovės vertės. Ub įtampos ir Ie srovės sandaugos rezultatas integruojamas nuo jungiklio S1 išjungimo momento (tc) iki tos akimirkos, kai įtampos Ub vertė nukrinta žemiau aukštosios įtampos ribos esant 60 V nuolatinei įtampai (th). Gautas integralas lygus bendroms energijos (TE) sąnaudoms džauliais. |
| --- | --- |

a)

Nuo susidūrimo praėjus ne mažiau kaip 10 sekundžių ir ne daugiau kaip 60 sekundžių, S1 jungiklis išjungiamas, tada išmatuojamos ir užregistruojamos Ub įtampos ir Ie srovės vertės. Ub įtampos ir Ie srovės sandaugos rezultatas integruojamas nuo jungiklio S1 išjungimo momento (tc) iki tos akimirkos, kai įtampos Ub vertė nukrinta žemiau aukštosios įtampos ribos esant 60 V nuolatinei įtampai (th). Gautas integralas lygus bendroms energijos (TE) sąnaudoms džauliais.

Image 80

| b) | Kai Ub vertė matuojama tuomet, kai nuo susidūrimo yra praėję 10–60 sekundžių, o X kondensatorių (Cx) gamintojas yra nurodęs talpą, bendros energijos sąnaudos (TE) apskaičiuojamos pagal šią lygtį: | TE = 0,5 × Cx × Ub
  2 |
| --- | --- | --- |

b)

Kai Ub vertė matuojama tuomet, kai nuo susidūrimo yra praėję 10–60 sekundžių, o X kondensatorių (Cx) gamintojas yra nurodęs talpą, bendros energijos sąnaudos (TE) apskaičiuojamos pagal šią lygtį:

TE = 0,5 × Cx × Ub
  2

| c) | Kai U1 ir U2 vertės (žr. 1 pav.) matuojamos tuomet, kai nuo susidūrimo yra praėję 10–60 sekundžių, o Y kondensatorių (Cy1, Cy2)) talpą yra nurodęs gamintojas, bendros energijos sąnaudos (TEy1, TEy2) apskaičiuojamos pagal šias lygtis: | TEy1 = 0,5 × Cy1 × U1
  2 |
| --- | --- | --- |

c)

Kai U1 ir U2 vertės (žr. 1 pav.) matuojamos tuomet, kai nuo susidūrimo yra praėję 10–60 sekundžių, o Y kondensatorių (Cy1, Cy2)) talpą yra nurodęs gamintojas, bendros energijos sąnaudos (TEy1, TEy2) apskaičiuojamos pagal šias lygtis:

TEy1 = 0,5 × Cy1 × U1
  2

| | TEy2 = 0,5 × Cy2 × U2
  2 |
| --- | --- |

TEy2 = 0,5 × Cy2 × U2
  2

Ši metodika netaikoma, jeigu atliekant bandymą elektrinei jėgos pavarai elektros energija nėra tiekiama.

Image 81

  2 pav. Pvz., X kondensatoriuose sukauptos aukštosios įtampos šynos energijos matavimas

4.   Fizinė apsauga

Po transporto priemonės susidūrimo bandymo nenaudojant įrankių nuimamos, išrenkamos arba pašalinamos visos sudedamosios dalys prie aukštosios įtampos įrenginių. Visos likusios dalys laikomos fizinės apsaugos dalimi.

Elektros saugos vertinimo tikslais 3 paveiksle aprašytas sudurtinis bandomasis pirštas įkišamas į bet kokias fizinės apsaugos daliai priskiriamų dalių ertmes ar plyšius, taikant 10 N ± 10 proc. bandymo jėgą. Jeigu sudurtinis bandomasis pirštas įkišamas iš dalies ar visiškai į fizinės apsaugos daliai priskiriamas dalis, jis turi būti judinamas taip, kaip toliau aprašoma.

Iš pradžių bandomasis pirštas ištiesinamas, tada abi jo sąnaros palaipsniui vis smarkiau pasukiojamos tarpusavio ašių atžvilgiu ne didesniu kaip 90 laipsnių kampu visomis įmanomomis kryptimis.

Vidinės elektros apsaugos pertvaros laikomos gaubto dalimi.

Jeigu taikoma, tarp sudurtinio bandomojo piršto ir įtampingųjų dalių elektros apsaugos pertvaros arba gaubto viduje esantis žemos įtampos maitinimo šaltinis (ne mažiau kaip 40 V ir ne daugiau kaip 50 V įtampos) turėtų būti nuosekliai sujungtas su tinkama lempute.

Image 82

  3 pav. Sudurtinis bandymo pirštas

Medžiaga: jei nenurodyta kitaip, metalas.

Linijiniai matmenys (milimetrais)

Leidžiamieji nuokrypiai, taikomi matmenims, kuriems netaikomas specialus leidžiamasis nuokrypis:

| a) | kampams – +0/–10 sekundžių; |
| --- | --- |

a)

kampams – +0/–10 sekundžių;

| b) | linijiniai matmenys:






  i) | iki 25 mm: +0/–0,05; |
| --- | --- | --- |

b)

linijiniai matmenys:

i)

iki 25 mm: +0/–0,05;

| ii) | daugiau kaip 25 mm: ±0,2. |
| --- | --- |

ii)

daugiau kaip 25 mm: ±0,2.

Abi sąnaros turi judėti toje pačioje plokštumoje ir ta pačia kryptimi 90° kampu; leidžiamasis nuokrypis yra nuo 0 iki +10°.

Atitiktis šios taisyklės 5.3.7.1.3 punkto reikalavimams užtikrinama, jeigu 3 paveiksle aprašytas sudurtinis bandomasis pirštas nesiliečia su įtampingosiomis dalimis.

Prireikus galima naudoti veidrodį arba fibroskopą, siekiant patikrinti, ar sudurtinis bandomasis pirštas nesiliečia su aukštosios įtampos šyna.

Jeigu, panaudojus signalinę grandinę tarp sudurtinio bandomojo piršto ir įtampingųjų dalių, patvirtinama atitiktis šiam reikalavimui, lemputė neturi užsidegti.

| 4.1. | Elektrinės varžos matavimo bandymas:






  a) | bandymų metodas, taikomas naudojant varžos matuoklį.
  Varžos matuoklis prijungiamas prie matavimo taškų (paprastai elektrinės važiuoklės ir elektrai laidaus gaubto ir (arba) elektros grandinių barjero), o varža matuojama šią specifikaciją atitinkančiu varžos matuokliu:






  i) | varžos matuoklis: matavimo srovė turi būti ne mažesnė kaip 0,2 A; |
| --- | --- | --- | --- |

4.1.

a)

bandymų metodas, taikomas naudojant varžos matuoklį.

Varžos matuoklis prijungiamas prie matavimo taškų (paprastai elektrinės važiuoklės ir elektrai laidaus gaubto ir (arba) elektros grandinių barjero), o varža matuojama šią specifikaciją atitinkančiu varžos matuokliu:

i)

varžos matuoklis: matavimo srovė turi būti ne mažesnė kaip 0,2 A;

| ii) | skyra: 0,01 Ω arba mažesnė; |
| --- | --- |

ii)

skyra: 0,01 Ω arba mažesnė;

| iii) | varža R turi būti mažesnė kaip 0,1 Ω; |
| --- | --- |

iii)

varža R turi būti mažesnė kaip 0,1 Ω;

| b) | bandymo metodas naudojant nuolatinės maitinimo įtampos šaltinį, voltmetrą ir ampermetrą.
  Nuolatinės maitinimo įtampos šaltinis, voltmetras ir ampermetras prijungiami prie matavimo taškų (paprastai elektrinės važiuoklės ir elektrai laidaus gaubto ir (arba) elektros grandinių barjero).
  Nuolatinės maitinimo įtampos šaltinis sureguliuojamas taip, kad srovė būtų bent 0,2 A.
  Turi būti išmatuojama srovė I ir įtampa U.
  Varža R apskaičiuojama pagal šią lygtį: | R = U / I |
| --- | --- | --- |

b)

bandymo metodas naudojant nuolatinės maitinimo įtampos šaltinį, voltmetrą ir ampermetrą.

Nuolatinės maitinimo įtampos šaltinis, voltmetras ir ampermetras prijungiami prie matavimo taškų (paprastai elektrinės važiuoklės ir elektrai laidaus gaubto ir (arba) elektros grandinių barjero).

Nuolatinės maitinimo įtampos šaltinis sureguliuojamas taip, kad srovė būtų bent 0,2 A.

Turi būti išmatuojama srovė I ir įtampa U.

Varža R apskaičiuojama pagal šią lygtį:

R = U / I

Varža R turi būti mažesnė kaip 0,1 Ω.

Pastaba. Jei įtampai ir srovei matuoti naudojami švininiai laidai, kiekvienas švininis laidas turi būti atskirai prijungtas prie elektros grandinių barjero, gaubto ir (arba) elektrinės važiuoklės. Įtampos ir srovės matavimams gali būti naudojamas bendras galinis įrenginys.

Toliau pavaizduotas bandymo metodo naudojant nuolatinės maitinimo įtampos šaltinį, voltmetrą ir ampermetrą pavyzdys.

Image 83

  4 pav. Bandymo metodo naudojant nuolatinės maitinimo įtampos šaltinį pavyzdys

5.   Izoliacijos varža

| 5.1. | Bendros nuostatos
  Visų transporto priemonės aukštosios įtampos šynų izoliacijos varža matuojama arba nustatoma atliekant apskaičiavimus ir naudojant kiekvienos aukštosios įtampos šynos dalies arba komponento matavimo vertes.
  Visi matavimai siekiant apskaičiuoti įtampos vertę (-es) ir elektros izoliaciją atliekami po susidūrimo praėjus ne mažiau kaip 10 s. |
| --- | --- |

5.1.

Visų transporto priemonės aukštosios įtampos šynų izoliacijos varža matuojama arba nustatoma atliekant apskaičiavimus ir naudojant kiekvienos aukštosios įtampos šynos dalies arba komponento matavimo vertes.

Visi matavimai siekiant apskaičiuoti įtampos vertę (-es) ir elektros izoliaciją atliekami po susidūrimo praėjus ne mažiau kaip 10 s.

| 5.2. | Matavimo metodas
  Izoliacijos varžos matavimas atliekamas pasirenkant iš šio priedo 5.2.1 ir 5.2.2 punktuose išvardytų matavimo metodų tą, kuris tinka, atsižvelgiant į įtampingųjų dalių elektros įkrovą arba izoliacijos varžą.
  Matuojamos elektrinės grandinės ribos nustatomos iš anksto, remiantis elektrinės grandinės schemomis. Jei aukštosios įtampos šynos yra laidžiai izoliuotos viena nuo kitos, išmatuojama kiekvienos elektros grandinės izoliacijos varža.
  Be to, galima atlikti izoliacijos varžai išmatuoti reikalingus pakeitimus, pavyzdžiui, nuimti dangtelį, kad būtų galima pasiekti įtampingąsias dalis, nubrėžti matavimo linijas ir pakeisti programinę įrangą.
  Tais atvejais, kai veikia transporto priemonėje sumontuota izoliacijos varžos stebėsenos sistema ir dėl to matuojant vertės tampa nepastovios, galima atlikti matavimui reikalingus pakeitimus, pavyzdžiui, išjungti arba pašalinti atitinkamą prietaisą. Be to, nuėmus įtaisą, remiantis brėžiniais įrodoma, kad izoliacijos varža tarp įtampingųjų dalių ir elektrinės važiuoklės išlieka nepakitusi.
  Šie pakeitimai neturi turėti įtakos bandymo rezultatams.
  Turi būti imtasi kuo didesnio atsargumo, siekiant išvengti trumpojo sujungimo ir elektros smūgio pavojaus, nes šiuo tikslu gali prireikti įjungti aukštosios įtampos grandinę. |
| --- | --- |

5.2.

Izoliacijos varžos matavimas atliekamas pasirenkant iš šio priedo 5.2.1 ir 5.2.2 punktuose išvardytų matavimo metodų tą, kuris tinka, atsižvelgiant į įtampingųjų dalių elektros įkrovą arba izoliacijos varžą.

Matuojamos elektrinės grandinės ribos nustatomos iš anksto, remiantis elektrinės grandinės schemomis. Jei aukštosios įtampos šynos yra laidžiai izoliuotos viena nuo kitos, išmatuojama kiekvienos elektros grandinės izoliacijos varža.

Be to, galima atlikti izoliacijos varžai išmatuoti reikalingus pakeitimus, pavyzdžiui, nuimti dangtelį, kad būtų galima pasiekti įtampingąsias dalis, nubrėžti matavimo linijas ir pakeisti programinę įrangą.

Tais atvejais, kai veikia transporto priemonėje sumontuota izoliacijos varžos stebėsenos sistema ir dėl to matuojant vertės tampa nepastovios, galima atlikti matavimui reikalingus pakeitimus, pavyzdžiui, išjungti arba pašalinti atitinkamą prietaisą. Be to, nuėmus įtaisą, remiantis brėžiniais įrodoma, kad izoliacijos varža tarp įtampingųjų dalių ir elektrinės važiuoklės išlieka nepakitusi.

Šie pakeitimai neturi turėti įtakos bandymo rezultatams.

Turi būti imtasi kuo didesnio atsargumo, siekiant išvengti trumpojo sujungimo ir elektros smūgio pavojaus, nes šiuo tikslu gali prireikti įjungti aukštosios įtampos grandinę.

| 5.2.1. | Matavimo metodas, taikomas naudojant ne transporto priemonėje esančių šaltinių tiekiamą nuolatinės įtampos srovę. |
| --- | --- |

5.2.1.

| 5.2.1.1. | Matavimo prietaisas
  Naudojamas izoliacijos varžos bandymo prietaisas, kuriuo galima tiekti nuolatinę įtampą, kuri būtų didesnė už aukštosios įtampos šynos darbinę įtampą. |
| --- | --- |

5.2.1.1.

Naudojamas izoliacijos varžos bandymo prietaisas, kuriuo galima tiekti nuolatinę įtampą, kuri būtų didesnė už aukštosios įtampos šynos darbinę įtampą.

| 5.2.1.2. | Matavimo metodas
  Izoliacijos varžos bandymo prietaisas prijungiamas tarp įtampingųjų dalių ir elektrinės važiuoklės. Tuomet izoliacijos varža matuojama esant nuolatinei įtampai, kuri būtų ne mažesnė kaip pusė aukštosios įtampos šynos darbinės įtampos dydžio.
  Jeigu laidžiai sujungta sistemos grandinė veikia keliose įtampos srityse (pvz., dėl padidintos galios keitiklio) ir kai kurie komponentai negali atlaikyti visos grandinės darbinės įtampos, izoliacijos varža tarp šių komponentų ir elektrinės važiuoklės gali būti išmatuota atskirai, atjungus šiuos komponentus ir esant įtampai, kuri lygi bent pusei jų darbinės įtampos. |
| --- | --- |

5.2.1.2.

Izoliacijos varžos bandymo prietaisas prijungiamas tarp įtampingųjų dalių ir elektrinės važiuoklės. Tuomet izoliacijos varža matuojama esant nuolatinei įtampai, kuri būtų ne mažesnė kaip pusė aukštosios įtampos šynos darbinės įtampos dydžio.

Jeigu laidžiai sujungta sistemos grandinė veikia keliose įtampos srityse (pvz., dėl padidintos galios keitiklio) ir kai kurie komponentai negali atlaikyti visos grandinės darbinės įtampos, izoliacijos varža tarp šių komponentų ir elektrinės važiuoklės gali būti išmatuota atskirai, atjungus šiuos komponentus ir esant įtampai, kuri lygi bent pusei jų darbinės įtampos.

| 5.2.2. | Matavimo metodas, taikomas kaip nuolatinės įtampos šaltinį naudojant pačios transporto priemonės ĮEEKS |
| --- | --- |

5.2.2.

| 5.2.2.1. | Transporto priemonės bandymų sąlygos
  Elektros srovės tiekimas aukštosios įtampos šynai užtikrinamas naudojant pačios transporto priemonės ĮEEKS ir (arba) energijos keitimo sistemą, o bandymų metu ĮEEKS ir (arba) energijos keitimo sistemos įtampa turi būti ne mažesnė už transporto priemonės gamintojo nurodytą vardinę darbinę įtampą. |
| --- | --- |

5.2.2.1.

Elektros srovės tiekimas aukštosios įtampos šynai užtikrinamas naudojant pačios transporto priemonės ĮEEKS ir (arba) energijos keitimo sistemą, o bandymų metu ĮEEKS ir (arba) energijos keitimo sistemos įtampa turi būti ne mažesnė už transporto priemonės gamintojo nurodytą vardinę darbinę įtampą.

| 5.2.2.2. | Matavimo prietaisas
  Šiam bandymui naudojamu voltmetru matuojamos nuolatinės srovės vertės, o jo vidinė varža turi būti ne mažesnė kaip 10 ΜΩ. |
| --- | --- |

5.2.2.2.

Šiam bandymui naudojamu voltmetru matuojamos nuolatinės srovės vertės, o jo vidinė varža turi būti ne mažesnė kaip 10 ΜΩ.

| 5.2.2.3. | Matavimo metodas |
| --- | --- |

5.2.2.3.

| 5.2.2.3.1. | Pirmas etapas
  Kaip nurodyta 1 paveiksle, išmatuojama įtampa ir užregistruojama aukštosios įtampos šynos įtampa (Ub). Ub vertė turi būti lygi transporto priemonės gamintojo nurodytai ĮEEKS ir (arba) energijos keitimo sistemos vardinei darbinei įtampai arba už ją didesnė. |
| --- | --- |

5.2.2.3.1.

Kaip nurodyta 1 paveiksle, išmatuojama įtampa ir užregistruojama aukštosios įtampos šynos įtampa (Ub). Ub vertė turi būti lygi transporto priemonės gamintojo nurodytai ĮEEKS ir (arba) energijos keitimo sistemos vardinei darbinei įtampai arba už ją didesnė.

| 5.2.2.3.2. | Antras etapas
  Turi būti išmatuojama ir užregistruojama įtampa (U1) tarp elektrinės važiuoklės ir aukštosios įtampos šynos neigiamo poliaus (žr. 1 pav.). |
| --- | --- |

5.2.2.3.2.

Turi būti išmatuojama ir užregistruojama įtampa (U1) tarp elektrinės važiuoklės ir aukštosios įtampos šynos neigiamo poliaus (žr. 1 pav.).

| 5.2.2.3.3. | Trečias etapas
  Turi būti išmatuojama ir užregistruojama įtampa (U2) tarp elektrinės važiuoklės ir aukštosios įtampos šynos teigiamo poliaus (žr. 1 pav.). |
| --- | --- |

5.2.2.3.3.

Turi būti išmatuojama ir užregistruojama įtampa (U2) tarp elektrinės važiuoklės ir aukštosios įtampos šynos teigiamo poliaus (žr. 1 pav.).

| 5.2.2.3.4. | Ketvirtas etapas
  Jeigu U1 yra ne mažesnė nei U2, tarp aukštosios įtampos šynos neigiamo poliaus ir elektrinės važiuoklės įterpiama žinoma standartinė varža (Ro). Nustačius Ro, išmatuojama įtampa (U1') tarp elektrinės važiuoklės ir aukštosios įtampos šynos neigiamo poliaus (žr. 5 pav.).
  Elektros izoliacija (Ri) apskaičiuojama pagal šią lygtį: | Ri = Ro*Ub*(1/U1' – 1/U1) |
| --- | --- | --- |

5.2.2.3.4.

Jeigu U1 yra ne mažesnė nei U2, tarp aukštosios įtampos šynos neigiamo poliaus ir elektrinės važiuoklės įterpiama žinoma standartinė varža (Ro). Nustačius Ro, išmatuojama įtampa (U1') tarp elektrinės važiuoklės ir aukštosios įtampos šynos neigiamo poliaus (žr. 5 pav.).

Elektros izoliacija (Ri) apskaičiuojama pagal šią lygtį:

Ri = Ro*Ub*(1/U1' – 1/U1)

Image 84

  5 pav. U1’ matavimas 1

Jeigu U2 yra didesnė nei U1, tarp aukštosios įtampos šynos teigiamo poliaus ir elektrinės važiuoklės nustatoma žinoma standartinė varža (Ro). Įterpus Ro, išmatuojama įtampa (U2’) tarp aukštosios įtampos šynos teigiamo poliaus ir elektrinės važiuoklės (žr. 6 pav.). Elektros izoliacija (Ri) apskaičiuojama pagal šią lygtį:

| | Ri = Ro*Ub*(1/U2’ – 1/U2) |
| --- | --- |

Ri = Ro*Ub*(1/U2’ – 1/U2)

Image 85

  6 pav. U2’ matavimas 2

| 5.2.2.3.5. | Penktas etapas
  Elektros izoliacijos vertė Ri (Ω), padalyta iš aukštosios įtampos šynos darbinės įtampos (V), atitinka izoliacijos varžą (Ω/V).

  Pastaba. Žinoma standartinė varža Ro (Ω) turėtų atitikti mažiausios reikalaujamos izoliacijos varžos (Ω/V) vertę, padaugintą iš 20 proc. didesnės ar mažesnės transporto priemonės darbinės įtampos (V). Ro nebūtinai turi tiksliai atitikti šią vertę, nes formulės taikomos bet kokiai Ro vertei, tačiau šios srities Ro vertė turi būti tokia, kad atliekant įtampos matavimus skiriamoji geba būtų gera. |
| --- | --- |

5.2.2.3.5.

Elektros izoliacijos vertė Ri (Ω), padalyta iš aukštosios įtampos šynos darbinės įtampos (V), atitinka izoliacijos varžą (Ω/V).

Pastaba. Žinoma standartinė varža Ro (Ω) turėtų atitikti mažiausios reikalaujamos izoliacijos varžos (Ω/V) vertę, padaugintą iš 20 proc. didesnės ar mažesnės transporto priemonės darbinės įtampos (V). Ro nebūtinai turi tiksliai atitikti šią vertę, nes formulės taikomos bet kokiai Ro vertei, tačiau šios srities Ro vertė turi būti tokia, kad atliekant įtampos matavimus skiriamoji geba būtų gera.

6.   Elektrolitų nuotėkis

Prireikus gali būti naudojama atitinkama danga fizinei (korpuso) apsaugai užtikrinti, kad būtų galima patvirtinti bet kokį elektrolitų nuotėkį iš ĮEEKS dėl bandymo. Visais skysčių išsiliejimo atvejais laikoma, kad nutekėjo elektrolitai, nebent gamintojas turi galimybių atskirti skirtingus išsiliejusius skysčius.

7.   ĮEEKS stabilumas

Atitiktis nustatoma apžiūros būdu.

---

| 2021 11 5 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 392/130 |
| --- | --- | --- | --- |

2021 11 5

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 392/130

---

Pagal tarptautinę viešąją teisę juridinę galią turi tik JT EEK tekstų originalai. Šios taisyklės statusas ir įsigaliojimo data turėtų būti tikrinami pagal paskutinę statusą nurodančio JT EEK dokumento TRANS/WP.29/343 versiją, kurią galima rasti https://unece.org/status-1958-agreement-and-annexed-regulations

JT taisyklė Nr. 137 „Vienodos transporto priemonių patvirtinimo, atsižvelgiant į apsaugos sistemą priekinio susidūrimo atveju, nuostatos“ [2021/1862]

Įtrauktas visas galiojantis tekstas, įskaitant:

Įtrauktas visas galiojantis tekstas, įskaitant:

02 serijos pakeitimus. Įsigaliojimo data – 2021 m. birželio 9 d.

Šis dokumentas yra skirtas tik informacijai. Autentiški ir teisiškai privalomi tekstai:

| — | ECE/TRANS/WP.29/2015/106 |
| --- | --- |

—

ECE/TRANS/WP.29/2015/106

| — | ECE/TRANS/WP.29/2018/77 |
| --- | --- |

—

ECE/TRANS/WP.29/2018/77

| — | ECE/TRANS/WP.29/2018/140 |
| --- | --- |

—

ECE/TRANS/WP.29/2018/140

| — | ECE/TRANS/WP.29/2020/59 ir |
| --- | --- |

—

ECE/TRANS/WP.29/2020/59 ir

| — | ECE/TRANS/WP.29/2020/110 |
| --- | --- |

—

ECE/TRANS/WP.29/2020/110

TURINYS

TAISYKLĖ

| 1. | Taikymo sritis |
| --- | --- |

1.

| 2. | Apibrėžtys |
| --- | --- |

2.

| 3. | Patvirtinimo paraiška |
| --- | --- |

3.

| 4. | Patvirtinimas |
| --- | --- |

4.

| 5. | Sąlygos |
| --- | --- |

5.

| 6. | Transporto priemonių, kuriose įrengtos oro pagalvės, naudotojų instrukcijos |
| --- | --- |

6.

| 7. | Transporto priemonių tipo pakeitimai ir patvirtinto tipo išplėtimas |
| --- | --- |

7.

| 8. | Gamybos atitiktis |
| --- | --- |

8.

| 9. | Sankcijos už gamybos neatitiktį |
| --- | --- |

9.

| 10. | Visiškas gamybos nutraukimas |
| --- | --- |

10.

| 11. | Už patvirtinimo bandymus atsakingų techninių tarnybų ir tipo patvirtinimo institucijų pavadinimai bei adresai |
| --- | --- |

11.

| 12. | Pereinamojo laikotarpio nuostatos |
| --- | --- |

12.

PRIEDAI

| 1. | Pranešimas |
| --- | --- |

1.

| 2. | Patvirtinimo ženklų išdėstymas |
| --- | --- |

2.

| 3. | Bandymų procedūra |
| --- | --- |

3.

| 4. | Eksploatacinių savybių kriterijai |
| --- | --- |

4.

| 5. | Manekenų parengimas ir montavimas, apsaugos sistemų sureguliavimas |
| --- | --- |

5.

| 6. | H taško ir tikrojo liemens polinkio kampo nustatymo tvarka motorinių transporto priemonių sėdimosiose vietose |
| --- | --- |

6.

| 1 priedėlis. | Erdvinio H taško įrenginio aprašas (3–D H įrenginys) |
| --- | --- |

1 priedėlis.

| 2 priedėlis. | Trimatė atskaitos sistema |
| --- | --- |

2 priedėlis.

| 3 priedėlis. | Sėdimųjų vietų atskaitos duomenys |
| --- | --- |

3 priedėlis.

| 7. | Bandymo su vežimėlio procedūra |
| --- | --- |

7.

Priedėlis. Ekvivalentiškumo kreivė. Leidžiamojo nuokrypio intervalas ΔV = f(t)

| 8. | Matavimo bandymams naudojama matavimo technika. Prietaisai |
| --- | --- |

8.

| 9. | Transporto priemonių su elektrine jėgos pavara bandymų procedūros |
| --- | --- |

9.

1.   TAIKYMO SRITIS

Ši taisyklė taikoma M1
   (1) kategorijos transporto priemonėms, kurių didžiausia leidžiama masė neviršija 3 500 kg, ir N1 kategorijos transporto priemonėms.

1

1

1

2.   APIBRĖŽTYS

Šioje taisyklėje:

| 2.1. | Apsaugos sistema – vidaus įranga ir įtaisai keleiviams apsaugoti, kuriais užtikrinama, kad būtų laikomasi 5 dalyje nustatytų reikalavimų. |
| --- | --- |

2.1.

Apsaugos sistema – vidaus įranga ir įtaisai keleiviams apsaugoti, kuriais užtikrinama, kad būtų laikomasi 5 dalyje nustatytų reikalavimų.

| 2.2. | Apsaugos sistemos tipas – apsaugos įtaisai, kurių nesiskiria šios pagrindinės savybės:






  a) | technologija; |
| --- | --- | --- |

2.2.

Apsaugos sistemos tipas – apsaugos įtaisai, kurių nesiskiria šios pagrindinės savybės:

a)

technologija;

| b) | geometrija; |
| --- | --- |

b)

geometrija;

| c) | sudedamosios medžiagos. |
| --- | --- |

c)

sudedamosios medžiagos.

| 2.3. | Transporto priemonės plotis – atstumas tarp dviejų išilginei vidurinei (transporto priemonės) plokštumai lygiagrečių plokštumų, susiliečiančių su transporto priemone abejose minėtosios plokštumos pusėse, išskyrus išorinius netiesioginio matymo įtaisus, šoninius gabaritinius žibintus, padangų slėgio indikatorius, posūkio rodiklių žibintus, gabaritinius žibintus, lanksčius purvasargius ir deformuotas šonines padangos sieneles tiesiogiai virš padangos sąlyčio su žemės paviršiumi taško. |
| --- | --- |

2.3.

Transporto priemonės plotis – atstumas tarp dviejų išilginei vidurinei (transporto priemonės) plokštumai lygiagrečių plokštumų, susiliečiančių su transporto priemone abejose minėtosios plokštumos pusėse, išskyrus išorinius netiesioginio matymo įtaisus, šoninius gabaritinius žibintus, padangų slėgio indikatorius, posūkio rodiklių žibintus, gabaritinius žibintus, lanksčius purvasargius ir deformuotas šonines padangos sieneles tiesiogiai virš padangos sąlyčio su žemės paviršiumi taško.

| 2.4. | Transporto priemonės tipas – motorinės transporto priemonės, kurių nesiskiria šios pagrindinės savybės: |
| --- | --- |

2.4.

Transporto priemonės tipas – motorinės transporto priemonės, kurių nesiskiria šios pagrindinės savybės:

| 2.4.1. | transporto priemonės ilgis ir plotis, atsižvelgiant į neigiamą šių matmenų poveikį šioje taisyklėje nustatyto susidūrimo bandymo rezultatams; |
| --- | --- |

2.4.1.

transporto priemonės ilgis ir plotis, atsižvelgiant į neigiamą šių matmenų poveikį šioje taisyklėje nustatyto susidūrimo bandymo rezultatams;

| 2.4.2. | prieš vairuotojo sėdynės R tašką kertančią skersinę plokštumą esančios transporto priemonės dalies konstrukcija, matmenys, linijos ir medžiagos, atsižvelgiant į neigiamą jų poveikį šioje taisyklėje nustatyto susidūrimo bandymo rezultatams; |
| --- | --- |

2.4.2.

prieš vairuotojo sėdynės R tašką kertančią skersinę plokštumą esančios transporto priemonės dalies konstrukcija, matmenys, linijos ir medžiagos, atsižvelgiant į neigiamą jų poveikį šioje taisyklėje nustatyto susidūrimo bandymo rezultatams;

| 2.4.3. | keleivių salono linijos bei vidaus matmenys ir apsaugos sistemos tipas, atsižvelgiant į neigiamą jų poveikį šioje taisyklėje nustatyto susidūrimo bandymo rezultatams; |
| --- | --- |

2.4.3.

keleivių salono linijos bei vidaus matmenys ir apsaugos sistemos tipas, atsižvelgiant į neigiamą jų poveikį šioje taisyklėje nustatyto susidūrimo bandymo rezultatams;

| 2.4.4. | variklio įrengimo vieta (priekyje, gale ar centre) ir kryptis (skersai, išilgai), atsižvelgiant į neigiamą šių kriterijų poveikį šioje taisyklėje nustatyto susidūrimo bandymo rezultatams; |
| --- | --- |

2.4.4.

variklio įrengimo vieta (priekyje, gale ar centre) ir kryptis (skersai, išilgai), atsižvelgiant į neigiamą šių kriterijų poveikį šioje taisyklėje nustatyto susidūrimo bandymo rezultatams;

| 2.4.5. | masė be krovinio, atsižvelgiant į neigiamą poveikį šioje taisyklėje nustatyto susidūrimo bandymo rezultatams; |
| --- | --- |

2.4.5.

masė be krovinio, atsižvelgiant į neigiamą poveikį šioje taisyklėje nustatyto susidūrimo bandymo rezultatams;

| 2.4.6. | gamintojo siūlomos neprivalomos priemonės arba įranga, atsižvelgiant į neigiamą jų poveikį šioje taisyklėje nustatyto susidūrimo bandymo rezultatams; |
| --- | --- |

2.4.6.

gamintojo siūlomos neprivalomos priemonės arba įranga, atsižvelgiant į neigiamą jų poveikį šioje taisyklėje nustatyto susidūrimo bandymo rezultatams;

| 2.4.7. | įkraunamųjų energijos kaupimo sistemų įrengimo transporto priemonėje vieta, atsižvelgiant į neigiamą jų poveikį šioje taisyklėje nustatyto susidūrimo bandymo rezultatams. |
| --- | --- |

2.4.7.

įkraunamųjų energijos kaupimo sistemų įrengimo transporto priemonėje vieta, atsižvelgiant į neigiamą jų poveikį šioje taisyklėje nustatyto susidūrimo bandymo rezultatams.

| 2.5. | Keleivių salonas |
| --- | --- |

2.5.

Keleivių salonas

| 2.5.1. | Keleivių salonas keleivių apsaugos požiūriu – keleiviams skirta vieta, kurią riboja stogas, grindys, šoninės sienos, durys, išoriniai stiklai, priekinė pertvara ir galinės salono pertvaros plokštuma arba galinės sėdynės atlošo plokštuma. |
| --- | --- |

2.5.1.

Keleivių salonas keleivių apsaugos požiūriu – keleiviams skirta vieta, kurią riboja stogas, grindys, šoninės sienos, durys, išoriniai stiklai, priekinė pertvara ir galinės salono pertvaros plokštuma arba galinės sėdynės atlošo plokštuma.

| 2.5.2. | Keleivių salonas elektrinių įtaisų saugos vertinimo požiūriu – keleiviams skirta vieta, kurią riboja stogas, grindys, šoninės sienos, durys, išoriniai stiklai, priekinė ir galinė pertvaros arba galinės durys, taip pat elektros grandinių barjerai ir gaubtai keleiviams apsaugoti nuo tiesioginio sąlyčio su įtampingosiomis dalimis. |
| --- | --- |

2.5.2.

Keleivių salonas elektrinių įtaisų saugos vertinimo požiūriu – keleiviams skirta vieta, kurią riboja stogas, grindys, šoninės sienos, durys, išoriniai stiklai, priekinė ir galinė pertvaros arba galinės durys, taip pat elektros grandinių barjerai ir gaubtai keleiviams apsaugoti nuo tiesioginio sąlyčio su įtampingosiomis dalimis.

| 2.6. | R taškas – kiekvienos sėdynės atskaitos taškas, kurį, kaip nurodyta 6 priede, transporto priemonės gamintojas nustato atsižvelgdamas į transporto priemonės konstrukciją. |
| --- | --- |

2.6.

R taškas – kiekvienos sėdynės atskaitos taškas, kurį, kaip nurodyta 6 priede, transporto priemonės gamintojas nustato atsižvelgdamas į transporto priemonės konstrukciją.

| 2.7. | H taškas – kiekvienos sėdynės atskaitos taškas, kurį už bandymus atsakinga techninė tarnyba nustato 6 priede aprašyta tvarka; |
| --- | --- |

2.7.

H taškas – kiekvienos sėdynės atskaitos taškas, kurį už bandymus atsakinga techninė tarnyba nustato 6 priede aprašyta tvarka;

| 2.8. | Nepakrautos transporto priemonės masė – parengtos eksploatuoti transporto priemonės masė be keleivių ir krovinio, bet su degalais, aušinimo skysčiu, tepalu, įrankiais ir atsarginiu ratu (jei visa tai gamintojas priskiria standartinei įrangai). |
| --- | --- |

2.8.

Nepakrautos transporto priemonės masė – parengtos eksploatuoti transporto priemonės masė be keleivių ir krovinio, bet su degalais, aušinimo skysčiu, tepalu, įrankiais ir atsarginiu ratu (jei visa tai gamintojas priskiria standartinei įrangai).

| 2.9. | Oro pagalvė – saugos diržus ir keleivių apsaugos sistemas papildantis motorinėse transporto priemonėse įrengiamas įtaisas, t. y. sistemos, kurios stipraus susidūrimo metu automatiškai išpučia tamprią konstrukciją su viduje užpildytomis suslėgtosiomis dujomis, padedančią sumažinti vienos ar keleto transporto priemonės keleivio kūno dalių sąlytį su keleivių salono vidaus detalėmis. |
| --- | --- |

2.9.

Oro pagalvė – saugos diržus ir keleivių apsaugos sistemas papildantis motorinėse transporto priemonėse įrengiamas įtaisas, t. y. sistemos, kurios stipraus susidūrimo metu automatiškai išpučia tamprią konstrukciją su viduje užpildytomis suslėgtosiomis dujomis, padedančią sumažinti vienos ar keleto transporto priemonės keleivio kūno dalių sąlytį su keleivių salono vidaus detalėmis.

| 2.10. | Keleivio oro pagalvė – oro pagalvės įtaisas ne vairuotojo sėdynėje sėdinčiam (-tiems) keleiviui (-iams) apsaugoti įvykus priekiniam susidūrimui. |
| --- | --- |

2.10.

Keleivio oro pagalvė – oro pagalvės įtaisas ne vairuotojo sėdynėje sėdinčiam (-tiems) keleiviui (-iams) apsaugoti įvykus priekiniam susidūrimui.

| 2.11. | Aukštoji įtampa – elektrinio komponento arba grandinės nuolatinės srovės darbinė įtampa, kuri yra didesnė nei 60 V, bet ne didesnė nei 1 500 V, arba kurios efektinė kintamoji srovė (rms) yra didesnė nei 30 V, bet ne didesnė nei 1 000 V. |
| --- | --- |

2.11.

Aukštoji įtampa – elektrinio komponento arba grandinės nuolatinės srovės darbinė įtampa, kuri yra didesnė nei 60 V, bet ne didesnė nei 1 500 V, arba kurios efektinė kintamoji srovė (rms) yra didesnė nei 30 V, bet ne didesnė nei 1 000 V.

| 2.12. | Įkraunamoji elektros energijos kaupimo sistema (ĮEEKS) – įkraunama energijos kaupimo sistema, tiekianti elektros energiją elektrinei varymo sistemai.
  Baterija, kurios pirminė paskirtis yra tiekti energiją variklio paleidimo ir (arba) apšvietimo, ir (arba) kitoms transporto priemonės pagalbinės įrangos sistemoms, nelaikoma ĮEEKS.
  ĮEEKS gali apimti reikalingas laikiklių, šilumos valdymo, elektroninio valdymo įtaisų ir gaubtų sistemas. |
| --- | --- |

2.12.

Įkraunamoji elektros energijos kaupimo sistema (ĮEEKS) – įkraunama energijos kaupimo sistema, tiekianti elektros energiją elektrinei varymo sistemai.

Baterija, kurios pirminė paskirtis yra tiekti energiją variklio paleidimo ir (arba) apšvietimo, ir (arba) kitoms transporto priemonės pagalbinės įrangos sistemoms, nelaikoma ĮEEKS.

ĮEEKS gali apimti reikalingas laikiklių, šilumos valdymo, elektroninio valdymo įtaisų ir gaubtų sistemas.

| 2.13. | Elektros grandinių barjeras – detalė, apsauganti nuo tiesioginio sąlyčio su įtampingosiomis dalimis. |
| --- | --- |

2.13.

Elektros grandinių barjeras – detalė, apsauganti nuo tiesioginio sąlyčio su įtampingosiomis dalimis.

| 2.14. | Elektrinė jėgos pavara – elektrinė grandinė, kuriai priklauso traukos variklis (-iai) ir gali priklausyti ĮEEKS, elektros energijos keitimo sistema, elektroniniai keitikliai, susijusių kabelių sąranka su jungtimis ir prijungimo sistema ĮEEKS įkrauti. |
| --- | --- |

2.14.

Elektrinė jėgos pavara – elektrinė grandinė, kuriai priklauso traukos variklis (-iai) ir gali priklausyti ĮEEKS, elektros energijos keitimo sistema, elektroniniai keitikliai, susijusių kabelių sąranka su jungtimis ir prijungimo sistema ĮEEKS įkrauti.

| 2.15. | Įtampingoji dalis – laidžioji dalis (-ys), įsielektrinanti (-ios) įprasto naudojimo metu; |
| --- | --- |

2.15.

Įtampingoji dalis – laidžioji dalis (-ys), įsielektrinanti (-ios) įprasto naudojimo metu;

| 2.16. | Atvira laidžioji dalis – laidžioji dalis, kurią galima paliesti, jeigu taikomos IPXXB apsaugos lygio nuostatos, ir kuria paprastai neteka elektros srovė, tačiau kuria ji gali tekėti pažeidus izoliaciją. Prie jų priskiriamos po gaubtu esančios detalės, kurias galima pašalinti nenaudojant įrankių. |
| --- | --- |

2.16.

Atvira laidžioji dalis – laidžioji dalis, kurią galima paliesti, jeigu taikomos IPXXB apsaugos lygio nuostatos, ir kuria paprastai neteka elektros srovė, tačiau kuria ji gali tekėti pažeidus izoliaciją. Prie jų priskiriamos po gaubtu esančios detalės, kurias galima pašalinti nenaudojant įrankių.

| 2.17. | Tiesioginis sąlytis – asmenų sąlytis su įtampingosiomis dalimis. |
| --- | --- |

2.17.

Tiesioginis sąlytis – asmenų sąlytis su įtampingosiomis dalimis.

| 2.18. | Netiesioginis sąlytis – asmenų sąlytis su atviromis laidžiosiomis dalimis. |
| --- | --- |

2.18.

Netiesioginis sąlytis – asmenų sąlytis su atviromis laidžiosiomis dalimis.

| 2.19. | IPXXB apsaugos lygis – apsauga nuo sąlyčio su įtampingosiomis dalimis, kurią galima užtikrinti elektros grandinių barjeru arba gaubtu ir išbandyti naudojant sudurtinį bandomąjį pirštą (IPXXB apsaugos lygis), kaip aprašyta 9 priedo 4 dalyje. |
| --- | --- |

2.19.

IPXXB apsaugos lygis – apsauga nuo sąlyčio su įtampingosiomis dalimis, kurią galima užtikrinti elektros grandinių barjeru arba gaubtu ir išbandyti naudojant sudurtinį bandomąjį pirštą (IPXXB apsaugos lygis), kaip aprašyta 9 priedo 4 dalyje.

| 2.20. | Darbinė įtampa – gamintojo nurodyta aukščiausioji elektrinės grandinės efektinė įtampos vertė, kuri gali atsirasti tarp bet kurių laidžiųjų dalių atviros grandinės sąlygomis arba įprasto veikimo sąlygomis. Jeigu elektrinė grandinė atskirta galvaniniu izoliatoriumi, atitinkamai nustatoma kiekvienos atskirtos grandinės darbinė įtampa. |
| --- | --- |

2.20.

Darbinė įtampa – gamintojo nurodyta aukščiausioji elektrinės grandinės efektinė įtampos vertė, kuri gali atsirasti tarp bet kurių laidžiųjų dalių atviros grandinės sąlygomis arba įprasto veikimo sąlygomis. Jeigu elektrinė grandinė atskirta galvaniniu izoliatoriumi, atitinkamai nustatoma kiekvienos atskirtos grandinės darbinė įtampa.

| 2.21. | Prijungimo sistema įkraunamajai energijos kaupimo sistemai (ĮEEKS) įkrauti – ĮEEKS įkrovimo iš išorinio maitinimo šaltinio elektrinė grandinė, įskaitant transporto priemonės elektros maitinimo kištuką. |
| --- | --- |

2.21.

Prijungimo sistema įkraunamajai energijos kaupimo sistemai (ĮEEKS) įkrauti – ĮEEKS įkrovimo iš išorinio maitinimo šaltinio elektrinė grandinė, įskaitant transporto priemonės elektros maitinimo kištuką.

| 2.22. | Elektrinė važiuoklė – elektriškai sujungtų laidžiųjų dalių, kurių potencialai naudojami kaip atskaitos taškas, rinkinys. |
| --- | --- |

2.22.

Elektrinė važiuoklė – elektriškai sujungtų laidžiųjų dalių, kurių potencialai naudojami kaip atskaitos taškas, rinkinys.

| 2.23. | Elektros grandinė – sujungtų įtampingųjų dalių sąranka, suprojektuota taip, kad ją būtų galima įkrauti įprasto naudojimo metu. |
| --- | --- |

2.23.

Elektros grandinė – sujungtų įtampingųjų dalių sąranka, suprojektuota taip, kad ją būtų galima įkrauti įprasto naudojimo metu.

| 2.24. | Elektros energijos keitimo sistema – elektriniam varytuvui elektros energiją gaminanti ir tiekianti sistema (pvz., kuro elementas). |
| --- | --- |

2.24.

Elektros energijos keitimo sistema – elektriniam varytuvui elektros energiją gaminanti ir tiekianti sistema (pvz., kuro elementas).

| 2.25. | Elektroninis keitiklis – prietaisas, kuriuo galima kontroliuoti ir (arba) keisti elektriniam varytuvui tiekiamą elektros energiją; |
| --- | --- |

2.25.

Elektroninis keitiklis – prietaisas, kuriuo galima kontroliuoti ir (arba) keisti elektriniam varytuvui tiekiamą elektros energiją;

| 2.26. | Gaubtas – vidinius mazgus gaubianti ir nuo tiesioginio sąlyčio bet kuria kryptimi apsauganti dalis. |
| --- | --- |

2.26.

Gaubtas – vidinius mazgus gaubianti ir nuo tiesioginio sąlyčio bet kuria kryptimi apsauganti dalis.

| 2.27. | Aukštosios įtampos šyna – elektrinė grandinė, įskaitant prijungimo sistemą ĮEEKS įkrauti esant aukštajai įtampai. Jeigu elektros grandinės yra tarpusavyje galvaniškai sujungtos ir atitinka tam tikras įtampos sąlygas, aukštosios įtampos šynai priskiriami tik tie elektros grandinės komponentai ar dalys, kurie veikia esant aukštajai įtampai; |
| --- | --- |

2.27.

Aukštosios įtampos šyna – elektrinė grandinė, įskaitant prijungimo sistemą ĮEEKS įkrauti esant aukštajai įtampai. Jeigu elektros grandinės yra tarpusavyje galvaniškai sujungtos ir atitinka tam tikras įtampos sąlygas, aukštosios įtampos šynai priskiriami tik tie elektros grandinės komponentai ar dalys, kurie veikia esant aukštajai įtampai;

| 2.28. | Ištisinis izoliatorius – kabelių sąrankos izoliacinė danga, kuria apvelkamos ir nuo bet kokio tiesioginio sąlyčio apsaugomos įtampingosios dalys. |
| --- | --- |

2.28.

Ištisinis izoliatorius – kabelių sąrankos izoliacinė danga, kuria apvelkamos ir nuo bet kokio tiesioginio sąlyčio apsaugomos įtampingosios dalys.

| 2.29. | Automatinis atjungiklis – įtaisas, kuris suveikęs elektriškai izoliuoja elektros energijos šaltinius nuo likusios elektrinės jėgos pavaros aukštosios įtampos grandinės dalies. |
| --- | --- |

2.29.

Automatinis atjungiklis – įtaisas, kuris suveikęs elektriškai izoliuoja elektros energijos šaltinius nuo likusios elektrinės jėgos pavaros aukštosios įtampos grandinės dalies.

| 2.30. | Atviroji traukos baterija – skystojo tipo baterija, kurią reikia pripildyti skysčio ir kuri į atmosferą išskiria vandenilio dujas. |
| --- | --- |

2.30.

Atviroji traukos baterija – skystojo tipo baterija, kurią reikia pripildyti skysčio ir kuri į atmosferą išskiria vandenilio dujas.

| 2.31. | Automatinė durų užrakto sistema – sistema, kuri, esant tam tikram nustatytam greičiui arba bet kuriai kitai gamintojo nustatytai sąlygai, automatiškai užrakina duris. |
| --- | --- |

2.31.

Automatinė durų užrakto sistema – sistema, kuri, esant tam tikram nustatytam greičiui arba bet kuriai kitai gamintojo nustatytai sąlygai, automatiškai užrakina duris.

| 2.32. | Poslinkio sistema – įtaisas, kuriuo sėdynę arba vieną iš jos dalių galima pastumti į kitą vietą ir (arba) pasukti be fiksuotos tarpinės padėties, kad keleiviai galėtų patekti į vietą, esančią už tos sėdynės, ir iš ten išeiti. |
| --- | --- |

2.32.

Poslinkio sistema – įtaisas, kuriuo sėdynę arba vieną iš jos dalių galima pastumti į kitą vietą ir (arba) pasukti be fiksuotos tarpinės padėties, kad keleiviai galėtų patekti į vietą, esančią už tos sėdynės, ir iš ten išeiti.

| 2.33. | Vandeninis elektrolitas – elektrolitas, kurio tirpiklis yra vanduo (tokių medžiagų kaip rūgštys ir šarmai), kuriame jis disocijuoja į laidžiuosius jonus. |
| --- | --- |

2.33.

Vandeninis elektrolitas – elektrolitas, kurio tirpiklis yra vanduo (tokių medžiagų kaip rūgštys ir šarmai), kuriame jis disocijuoja į laidžiuosius jonus.

| 2.34. | Elektrolitų nuotėkis – skysto pavidalo elektrolitų nuotėkis iš ĮEEKS. |
| --- | --- |

2.34.

Elektrolitų nuotėkis – skysto pavidalo elektrolitų nuotėkis iš ĮEEKS.

| 2.35. | Nevandeninis elektrolitas – elektrolitas, kurio tirpiklis nėra vanduo. |
| --- | --- |

2.35.

Nevandeninis elektrolitas – elektrolitas, kurio tirpiklis nėra vanduo.

| 2.36. | Įprastos eksploatacijos sąlygos – veikimo režimai ir sąlygos, kurie pagrįstai gali būti taikomi tada, kai transporto priemonė įprastai eksploatuojama, įskaitant važiavimą teisiškai leidžiamu greičiu, stovėjimą arba sustojimą sustojus eismui, taip pat įkrovimą naudojant įkroviklius, suderinamus su specialiais transporto priemonėje įrengtais įkrovimo įvadais. Prie jų nepriskiriamos sąlygos, kai transporto priemonė apgadinama įvykus susidūrimui, kelyje esančių pašalinių daiktų ar vandalų, apdega ar patenka į vandenį arba yra tokios būklės, kai reikia atlikti techninę priežiūrą arba ji atliekama. |
| --- | --- |

2.36.

Įprastos eksploatacijos sąlygos – veikimo režimai ir sąlygos, kurie pagrįstai gali būti taikomi tada, kai transporto priemonė įprastai eksploatuojama, įskaitant važiavimą teisiškai leidžiamu greičiu, stovėjimą arba sustojimą sustojus eismui, taip pat įkrovimą naudojant įkroviklius, suderinamus su specialiais transporto priemonėje įrengtais įkrovimo įvadais. Prie jų nepriskiriamos sąlygos, kai transporto priemonė apgadinama įvykus susidūrimui, kelyje esančių pašalinių daiktų ar vandalų, apdega ar patenka į vandenį arba yra tokios būklės, kai reikia atlikti techninę priežiūrą arba ji atliekama.

| 2.37. | Specialios įtampos sąlyga – sąlyga, kad galvaniškai prijungtos elektros grandinės didžiausioji įtampa tarp įtampingosios dalies, kuriai tiekiama nuolatinė srovė, ir bet kurios kitos įtampingosios dalies, kuriai tiekiama nuolatinė arba kintamoji srovė, būtų ne didesnė kaip 30 V (kintamoji srovė, vidutinė kvadratinė vertė) ir ne didesnė kaip 60 V (nuolatinė srovė).

  Pastaba. Jeigu tokios elektros grandinės įtampingoji dalis, kuriai tiekiama nuolatinė srovė, yra prijungta prie elektrinės važiuoklės ir taikoma specialios įtampos sąlyga, didžiausioji įtampa tarp bet kurios įtampingosios dalies ir elektrinės važiuoklės turi būti ne didesnė kaip 30 V (kintamoji srovė, vidutinė kvadratinė vertė) ir ne didesnė kaip 60 V (nuolatinė srovė). |
| --- | --- |

2.37.

Specialios įtampos sąlyga – sąlyga, kad galvaniškai prijungtos elektros grandinės didžiausioji įtampa tarp įtampingosios dalies, kuriai tiekiama nuolatinė srovė, ir bet kurios kitos įtampingosios dalies, kuriai tiekiama nuolatinė arba kintamoji srovė, būtų ne didesnė kaip 30 V (kintamoji srovė, vidutinė kvadratinė vertė) ir ne didesnė kaip 60 V (nuolatinė srovė).

Pastaba. Jeigu tokios elektros grandinės įtampingoji dalis, kuriai tiekiama nuolatinė srovė, yra prijungta prie elektrinės važiuoklės ir taikoma specialios įtampos sąlyga, didžiausioji įtampa tarp bet kurios įtampingosios dalies ir elektrinės važiuoklės turi būti ne didesnė kaip 30 V (kintamoji srovė, vidutinė kvadratinė vertė) ir ne didesnė kaip 60 V (nuolatinė srovė).

Pastaba

| 2.38. | Įkrovos būsena – ĮEEKS elektros krūvis, išreikštas jos vardinės talpos procentine dalimi. |
| --- | --- |

2.38.

Įkrovos būsena – ĮEEKS elektros krūvis, išreikštas jos vardinės talpos procentine dalimi.

| 2.39. | Ugnis – transporto priemonės išmetama liepsna. Kibirkštys ir liepsnos lankas nelaikomi liepsna. |
| --- | --- |

2.39.

Ugnis – transporto priemonės išmetama liepsna. Kibirkštys ir liepsnos lankas nelaikomi liepsna.

| 2.40. | Sprogimas – staigus energijos išlydis, pakankamas, kad kiltų slėgio bangų ir (arba) būtų išmesta objektų, galinčių sukelti struktūrinių ir (arba) fizinių pažeidimų aplink transporto priemonę. |
| --- | --- |

2.40.

Sprogimas – staigus energijos išlydis, pakankamas, kad kiltų slėgio bangų ir (arba) būtų išmesta objektų, galinčių sukelti struktūrinių ir (arba) fizinių pažeidimų aplink transporto priemonę.

3.   PATVIRTINIMO PARAIŠKA

| 3.1. | Paraišką patvirtinti transporto priemonės tipą, atsižvelgiant į priekinėse sėdynėse sėdinčių keleivių apsaugą priekinio susidūrimo atveju, turi pateikti transporto priemonės gamintojas arba jo įgaliotasis atstovas. |
| --- | --- |

3.1.

Paraišką patvirtinti transporto priemonės tipą, atsižvelgiant į priekinėse sėdynėse sėdinčių keleivių apsaugą priekinio susidūrimo atveju, turi pateikti transporto priemonės gamintojas arba jo įgaliotasis atstovas.

| 3.2. | Kartu su ja pateikiami trys toliau minimų dokumentų egzemplioriai ir šie duomenys: |
| --- | --- |

3.2.

Kartu su ja pateikiami trys toliau minimų dokumentų egzemplioriai ir šie duomenys:

| 3.2.1. | išsamus transporto priemonės tipo aprašas, atsižvelgiant į konstrukciją, matmenis, linijas ir sudėtines medžiagas; |
| --- | --- |

3.2.1.

išsamus transporto priemonės tipo aprašas, atsižvelgiant į konstrukciją, matmenis, linijas ir sudėtines medžiagas;

| 3.2.2. | transporto priemonės nuotraukos ir (arba) schemos bei brėžiniai, kuriuose parodytas priekinis, šoninis ir galinis transporto priemonės vaizdas bei priekinės konstrukcijos dalies elementai; |
| --- | --- |

3.2.2.

transporto priemonės nuotraukos ir (arba) schemos bei brėžiniai, kuriuose parodytas priekinis, šoninis ir galinis transporto priemonės vaizdas bei priekinės konstrukcijos dalies elementai;

| 3.2.3. | duomenys apie nepakrautos transporto priemonės masę; |
| --- | --- |

3.2.3.

duomenys apie nepakrautos transporto priemonės masę;

| 3.2.4. | keleivių salono linijos ir vidaus matmenys; |
| --- | --- |

3.2.4.

keleivių salono linijos ir vidaus matmenys;

| 3.2.5. | transporto priemonės vidaus įrangos ir apsaugos sistemų aprašas; |
| --- | --- |

3.2.5.

transporto priemonės vidaus įrangos ir apsaugos sistemų aprašas;

| 3.2.6. | bendras elektros maitinimo šaltinio tipo, vietos ir elektrinės jėgos pavaros (pvz., hibridinės, elektrinės) aprašymas. |
| --- | --- |

3.2.6.

bendras elektros maitinimo šaltinio tipo, vietos ir elektrinės jėgos pavaros (pvz., hibridinės, elektrinės) aprašymas.

| 3.3. | Patvirtinimo paraiškos pateikėjas turi teisę pateikti visus atliktų bandymų duomenis ir rezultatus, kuriais remiantis įmanoma nustatyti, kad galima užtikrinti pakankamo patikimumo lygio atitiktį reikalavimams. |
| --- | --- |

3.3.

Patvirtinimo paraiškos pateikėjas turi teisę pateikti visus atliktų bandymų duomenis ir rezultatus, kuriais remiantis įmanoma nustatyti, kad galima užtikrinti pakankamo patikimumo lygio atitiktį reikalavimams.

| 3.4. | Patvirtintiną tipą atitinkanti transporto priemonė pateikiama už patvirtinimo bandymus atsakingai techninei tarnybai. |
| --- | --- |

3.4.

Patvirtintiną tipą atitinkanti transporto priemonė pateikiama už patvirtinimo bandymus atsakingai techninei tarnybai.

| 3.4.1. | Bandymai su transporto priemone, kurioje nėra visų tipui būdingų elementų, gali būti atliekami su sąlyga, kad galima įrodyti, jog šių elementų trūkumas neturės žalingo poveikio bandymo rezultatams, kiek tai susiję su šios taisyklės reikalavimais. |
| --- | --- |

3.4.1.

Bandymai su transporto priemone, kurioje nėra visų tipui būdingų elementų, gali būti atliekami su sąlyga, kad galima įrodyti, jog šių elementų trūkumas neturės žalingo poveikio bandymo rezultatams, kiek tai susiję su šios taisyklės reikalavimais.

| 3.4.2. | Ar 3.4.1 punkto taikymas yra suderinamas su šios taisyklės reikalavimais, turi įrodyti patvirtinimo paraiškos pateikėjas. |
| --- | --- |

3.4.2.

Ar 3.4.1 punkto taikymas yra suderinamas su šios taisyklės reikalavimais, turi įrodyti patvirtinimo paraiškos pateikėjas.

4.   PATVIRTINIMAS

| 4.1. | Jeigu pagal šią taisyklę tvirtinti pateiktas transporto priemonės tipas atitinka šios taisyklės reikalavimus, suteikiamas to transporto priemonės tipo patvirtinimas. |
| --- | --- |

4.1.

Jeigu pagal šią taisyklę tvirtinti pateiktas transporto priemonės tipas atitinka šios taisyklės reikalavimus, suteikiamas to transporto priemonės tipo patvirtinimas.

| 4.1.1. | Pagal 12 dalį paskirta techninė tarnyba patikrina, ar paisoma reikiamų sąlygų. |
| --- | --- |

4.1.1.

Pagal 12 dalį paskirta techninė tarnyba patikrina, ar paisoma reikiamų sąlygų.

| 4.1.2. | Jeigu, tikrinant transporto priemonės atitiktį šios taisyklės reikalavimams, kyla abejonių, atsižvelgiama į visus gamintojo pateiktus duomenis arba bandymų rezultatus, į kuriuos gali būti atsižvelgiama validuojant techninės tarnybos atliktą patvirtinimo bandymą. |
| --- | --- |

4.1.2.

Jeigu, tikrinant transporto priemonės atitiktį šios taisyklės reikalavimams, kyla abejonių, atsižvelgiama į visus gamintojo pateiktus duomenis arba bandymų rezultatus, į kuriuos gali būti atsižvelgiama validuojant techninės tarnybos atliktą patvirtinimo bandymą.

| 4.2. | Kiekvienam pagal Susitarimo 4 aprašą (E/ECE/TRANS/505/Rev.3) patvirtintam tipui suteikiamas patvirtinimo numeris. |
| --- | --- |

4.2.

Kiekvienam pagal Susitarimo 4 aprašą (E/ECE/TRANS/505/Rev.3) patvirtintam tipui suteikiamas patvirtinimo numeris.

| 4.3. | Pranešimas apie patvirtinimą arba atsisakymą suteikti transporto priemonės tipo patvirtinimą pagal šią taisyklę perduodamas šią taisyklę taikančioms susitariančiosioms šalims naudojant šios taisyklės 1 priede pateiktą pavyzdį atitinkančią formą. |
| --- | --- |

4.3.

Pranešimas apie patvirtinimą arba atsisakymą suteikti transporto priemonės tipo patvirtinimą pagal šią taisyklę perduodamas šią taisyklę taikančioms susitariančiosioms šalims naudojant šios taisyklės 1 priede pateiktą pavyzdį atitinkančią formą.

| 4.4. | Prie kiekvienos transporto priemonės, atitinkančios pagal šią taisyklę patvirtintą transporto priemonių tipą, aiškiai matomoje ir lengvai prieinamoje vietoje, nurodytoje patvirtinimo formoje, pritvirtinamas tarptautinis patvirtinimo ženklas, kurį sudaro: |
| --- | --- |

4.4.

Prie kiekvienos transporto priemonės, atitinkančios pagal šią taisyklę patvirtintą transporto priemonių tipą, aiškiai matomoje ir lengvai prieinamoje vietoje, nurodytoje patvirtinimo formoje, pritvirtinamas tarptautinis patvirtinimo ženklas, kurį sudaro:

| 4.4.1. | apskritimas, kuriame įrašyta raidė E ir tipą patvirtinusios šalies skiriamasis numeris (2); |
| --- | --- |

4.4.1.

apskritimas, kuriame įrašyta raidė E ir tipą patvirtinusios šalies skiriamasis numeris (2

| 4.4.2. | į dešinę nuo 4.4.1 punkte nurodyto apskritimo – šios taisyklės numeris, toliau raidė R, brūkšnelis ir patvirtinimo numeris. |
| --- | --- |

4.4.2.

į dešinę nuo 4.4.1 punkte nurodyto apskritimo – šios taisyklės numeris, toliau raidė R, brūkšnelis ir patvirtinimo numeris.

| 4.5. | Jeigu transporto priemonė šalyje, patvirtinusioje tipą pagal šią taisyklę, atitinka transporto priemonių tipą, patvirtintą pagal vieną ar kelias kitas prie Susitarimo pridėtas taisykles, 4.4.1 punkte nurodyto ženklo kartoti nereikia; tokiu atveju visų taisyklių, pagal kurias patvirtinimas suteiktas šalyje, patvirtinusioje tipą pagal šią taisyklę, papildomi numeriai ir ženklai pateikiami stulpeliais 4.4.1 punkte nurodyto ženklo dešinėje. |
| --- | --- |

4.5.

Jeigu transporto priemonė šalyje, patvirtinusioje tipą pagal šią taisyklę, atitinka transporto priemonių tipą, patvirtintą pagal vieną ar kelias kitas prie Susitarimo pridėtas taisykles, 4.4.1 punkte nurodyto ženklo kartoti nereikia; tokiu atveju visų taisyklių, pagal kurias patvirtinimas suteiktas šalyje, patvirtinusioje tipą pagal šią taisyklę, papildomi numeriai ir ženklai pateikiami stulpeliais 4.4.1 punkte nurodyto ženklo dešinėje.

| 4.6. | Patvirtinimo ženklas turi būti aiškiai įskaitomas ir nenutrinamas. |
| --- | --- |

4.6.

Patvirtinimo ženklas turi būti aiškiai įskaitomas ir nenutrinamas.

| 4.7. | Patvirtinimo ženklas tvirtinamas greta arba ant gamintojo pritvirtintos transporto priemonės duomenų plokštelės. |
| --- | --- |

4.7.

Patvirtinimo ženklas tvirtinamas greta arba ant gamintojo pritvirtintos transporto priemonės duomenų plokštelės.

| 4.8. | Šios taisyklės 2 priede pateikiama patvirtinimo ženklų išdėstymo pavyzdžių. |
| --- | --- |

4.8.

Šios taisyklės 2 priede pateikiama patvirtinimo ženklų išdėstymo pavyzdžių.

5.   SĄLYGOS

| 5.1. | Bendrosios specifikacijos |
| --- | --- |

5.1.

Bendrosios specifikacijos

| 5.1.1. | H taškas kiekvienos sėdynės atžvilgiu nustatomas 6 priede aprašyta tvarka. |
| --- | --- |

5.1.1.

H taškas kiekvienos sėdynės atžvilgiu nustatomas 6 priede aprašyta tvarka.

| 5.1.2. | Jeigu į priekinių sėdimųjų vietų apsaugos sistemą įtraukti saugos diržai, jų sudedamosios dalys turi atitikti Taisyklės Nr. 16 reikalavimus. |
| --- | --- |

5.1.2.

Jeigu į priekinių sėdimųjų vietų apsaugos sistemą įtraukti saugos diržai, jų sudedamosios dalys turi atitikti Taisyklės Nr. 16 reikalavimus.

| 5.1.3. | Sėdimosiose vietose, kuriose įtaisytas manekenas ir į kurių apsaugos sistemą įtraukti saugos diržai, turi būti tvirtinimo vietos, atitinkančios Taisyklės Nr. 14 reikalavimus. |
| --- | --- |

5.1.3.

Sėdimosiose vietose, kuriose įtaisytas manekenas ir į kurių apsaugos sistemą įtraukti saugos diržai, turi būti tvirtinimo vietos, atitinkančios Taisyklės Nr. 14 reikalavimus.

| 5.2. | Apsaugos sistemos bandymo reikalavimai (visu pločiu naudojamos tvirtos kliūties bandymas)
  Transporto priemonė bandoma ir patvirtinama taikant 3 priede aprašytą metodą.
  Šiam bandymui parenkama transporto priemonė, kuri, techninės tarnybos nuomone, turėtų blogiausios įtakos rezultatams, susijusiems su 5.2.1 punkte nurodytais sužeidimo kriterijais.
  Taikant 3 priede aprašytą metodą atlikto transporto priemonės bandymo rezultatai laikomi atitinkančiais nustatytus reikalavimus, jei laikomasi visų 5.2.1–5.2.6 punktuose nustatytų sąlygų.
  Be to, transporto priemonės su elektrine transmisija turi atitikti 5.2.8 punkto reikalavimus. Tai gali būti užtikrinta atliekant gamintojo prašymu techninės tarnybos patvirtintą atskirą susidūrimo bandymą, su sąlyga, kad elektrinės dalys neturės įtakos to tipo transporto priemonės keleivių apsaugos veiksmingumui, kaip apibrėžta šios taisyklės 5.2.1–5.2.5 punktuose. Esant šiai sąlygai, 5.2.8 punkto reikalavimai tikrinami taikant šios taisyklės 3 priede pateiktus metodus, išskyrus 3 priedo 2, 5 ir 6 dalis.
  Vairuotojo sėdynėje įtaisomas HYBRID III 50 procentilių manekenas 45° kampu sulenktomis kulkšnimis (žr. 3 priedo 1 išnašą), sureguliuotas laikantis atitinkamų nuostatų.
  Kraštinėje keleivio sėdynėje įtaisomas HYBRID III 5 procentilių manekenas 45° kampu sulenktomis kulkšnimis (žr. 3 priedo 1 išnašą), sureguliuotas laikantis atitinkamų nuostatų. |
| --- | --- |

5.2.

Apsaugos sistemos bandymo reikalavimai (visu pločiu naudojamos tvirtos kliūties bandymas)

Transporto priemonė bandoma ir patvirtinama taikant 3 priede aprašytą metodą.

Šiam bandymui parenkama transporto priemonė, kuri, techninės tarnybos nuomone, turėtų blogiausios įtakos rezultatams, susijusiems su 5.2.1 punkte nurodytais sužeidimo kriterijais.

Taikant 3 priede aprašytą metodą atlikto transporto priemonės bandymo rezultatai laikomi atitinkančiais nustatytus reikalavimus, jei laikomasi visų 5.2.1–5.2.6 punktuose nustatytų sąlygų.

Be to, transporto priemonės su elektrine transmisija turi atitikti 5.2.8 punkto reikalavimus. Tai gali būti užtikrinta atliekant gamintojo prašymu techninės tarnybos patvirtintą atskirą susidūrimo bandymą, su sąlyga, kad elektrinės dalys neturės įtakos to tipo transporto priemonės keleivių apsaugos veiksmingumui, kaip apibrėžta šios taisyklės 5.2.1–5.2.5 punktuose. Esant šiai sąlygai, 5.2.8 punkto reikalavimai tikrinami taikant šios taisyklės 3 priede pateiktus metodus, išskyrus 3 priedo 2, 5 ir 6 dalis.

Vairuotojo sėdynėje įtaisomas HYBRID III 50 procentilių manekenas 45° kampu sulenktomis kulkšnimis (žr. 3 priedo 1 išnašą), sureguliuotas laikantis atitinkamų nuostatų.

Kraštinėje keleivio sėdynėje įtaisomas HYBRID III 5 procentilių manekenas 45° kampu sulenktomis kulkšnimis (žr. 3 priedo 1 išnašą), sureguliuotas laikantis atitinkamų nuostatų.

| 5.2.1. | 4 priede aprašyti ir pagal 8 priedą užregistruoti priekinėse kraštinėse sėdynėse įtaisytų manekenų apsaugos kriterijai turi atitikti šias sąlygas: |
| --- | --- |

5.2.1.

4 priede aprašyti ir pagal 8 priedą užregistruoti priekinėse kraštinėse sėdynėse įtaisytų manekenų apsaugos kriterijai turi atitikti šias sąlygas:

| 5.2.1.1. | HYBRID III 50 procentilių vyro matmenų manekeno eksploataciniai reikalavimai: |
| --- | --- |

5.2.1.1.

HYBRID III 50 procentilių vyro matmenų manekeno eksploataciniai reikalavimai:

| 5.2.1.1.1. | galvos apsaugos kriterijus (GAK) neturi būti didesnis kaip 1 000, o atstojamasis galvos pagreitis per daugiau kaip 3 ms neturi viršyti 80 g. Pastarasis dydis apskaičiuojamas suvestiniu būdu, išskyrus galvos atšokimą; |
| --- | --- |

5.2.1.1.1.

galvos apsaugos kriterijus (GAK) neturi būti didesnis kaip 1 000, o atstojamasis galvos pagreitis per daugiau kaip 3 ms neturi viršyti 80 g. Pastarasis dydis apskaičiuojamas suvestiniu būdu, išskyrus galvos atšokimą;

| 5.2.1.1.2. | kaklo sužeidimo kriterijai neturi viršyti šių verčių:






  a) | ašinė kaklo tempimo jėga neturi viršyti 3,3 kN; |
| --- | --- | --- |

5.2.1.1.2.

kaklo sužeidimo kriterijai neturi viršyti šių verčių:

a)

ašinė kaklo tempimo jėga neturi viršyti 3,3 kN;

| b) | kaklo ir galvos jungtį veikiančios priešingos važiavimui ir važiavimo kryptimis veikiančios šlyties jėgos neturi būti didesnės kaip 3,1 kN; |
| --- | --- |

b)

kaklo ir galvos jungtį veikiančios priešingos važiavimui ir važiavimo kryptimis veikiančios šlyties jėgos neturi būti didesnės kaip 3,1 kN;

| c) | kaklo lenkimo apie y ašį momentas, kaklui ilgėjant, neturi viršyti 57 Nm; |
| --- | --- |

c)

kaklo lenkimo apie y ašį momentas, kaklui ilgėjant, neturi viršyti 57 Nm;

| 5.2.1.1.3. | krūtinės ląstos suspaudimo kriterijus (ThCC) neturi viršyti 42 mm; |
| --- | --- |

5.2.1.1.3.

krūtinės ląstos suspaudimo kriterijus (ThCC) neturi viršyti 42 mm;

| 5.2.1.1.4. | krūtinės ląstos tamprumo kriterijus (V * C) neturi viršyti 1,0 m/s; |
| --- | --- |

5.2.1.1.4.

krūtinės ląstos tamprumo kriterijus (V * C) neturi viršyti 1,0 m/s;

| 5.2.1.1.5. | blauzdikaulio spaudimo jėgos kriterijus (FFC) neturi viršyti 9,07 kN; |
| --- | --- |

5.2.1.1.5.

blauzdikaulio spaudimo jėgos kriterijus (FFC) neturi viršyti 9,07 kN;

| 5.2.1.2. | HYBRID III 5 procentilių moters matmenų manekeno eksploataciniai reikalavimai: |
| --- | --- |

5.2.1.2.

HYBRID III 5 procentilių moters matmenų manekeno eksploataciniai reikalavimai:

| 5.2.1.2.1. | galvos apsaugos kriterijus (GAK) neturi būti didesnis kaip 1 000, o atstojamasis galvos pagreitis per daugiau kaip 3 ms neturi viršyti 80 g. Pastarasis dydis apskaičiuojamas suvestiniu būdu, išskyrus galvos atšokimą; |
| --- | --- |

5.2.1.2.1.

galvos apsaugos kriterijus (GAK) neturi būti didesnis kaip 1 000, o atstojamasis galvos pagreitis per daugiau kaip 3 ms neturi viršyti 80 g. Pastarasis dydis apskaičiuojamas suvestiniu būdu, išskyrus galvos atšokimą;

| 5.2.1.2.2. | kaklo sužeidimo kriterijai neturi viršyti šių verčių:






  a) | ašinė kaklo tempimo jėga neturi viršyti 2,9 kN; |
| --- | --- | --- |

5.2.1.2.2.

kaklo sužeidimo kriterijai neturi viršyti šių verčių:

a)

ašinė kaklo tempimo jėga neturi viršyti 2,9 kN;

| b) | kaklo ir galvos jungtį veikiančios priešingos važiavimui ir važiavimo kryptimis veikiančios šlyties jėgos neturi būti didesnės kaip 2,7 kN; |
| --- | --- |

b)

kaklo ir galvos jungtį veikiančios priešingos važiavimui ir važiavimo kryptimis veikiančios šlyties jėgos neturi būti didesnės kaip 2,7 kN;

| c) | kaklo lenkimo apie y ašį momentas, kaklui ilgėjant, neturi viršyti 57 Nm. |
| --- | --- |

c)

kaklo lenkimo apie y ašį momentas, kaklui ilgėjant, neturi viršyti 57 Nm.

| 5.2.1.2.3. | M1 kategorijos transporto priemonėse krūtinės ląstos suspaudimo kriterijus (ThCC) neturi viršyti 34 mm (3), o N1 kategorijos transporto priemonėse – 42 mm. |
| --- | --- |

5.2.1.2.3.

M1

3

1

| 5.2.1.2.4. | krūtinės ląstos tamprumo kriterijus (V * C) neturi viršyti 1,0 m/s; |
| --- | --- |

5.2.1.2.4.

krūtinės ląstos tamprumo kriterijus (V * C) neturi viršyti 1,0 m/s;

| 5.2.1.2.5. | blauzdikaulio spaudimo jėgos kriterijus (FFC) neturi viršyti 7 kN; |
| --- | --- |

5.2.1.2.5.

blauzdikaulio spaudimo jėgos kriterijus (FFC) neturi viršyti 7 kN;

| 5.2.2. | Vairaračio poslinkis |
| --- | --- |

5.2.2.

Vairaračio poslinkis

| 5.2.2.1. | Atlikus bandymą, liekamasis vairaračio poslinkis, išmatuotas vairaračio stebulės centre, vertikalia kryptimi į viršų neturi viršyti 80 mm, o horizontalia kryptimi atgal – 100 mm. |
| --- | --- |

5.2.2.1.

Atlikus bandymą, liekamasis vairaračio poslinkis, išmatuotas vairaračio stebulės centre, vertikalia kryptimi į viršų neturi viršyti 80 mm, o horizontalia kryptimi atgal – 100 mm.

| 5.2.2.2. | Transporto priemonės, atitinkančios taisyklėse Nr. 12 arba Nr. 94 nustatytus vairaračio poslinkio reikalavimus, laikomos atitinkančiomis 5.2.2.1 punkto nuostatas. |
| --- | --- |

5.2.2.2.

Transporto priemonės, atitinkančios taisyklėse Nr. 12 arba Nr. 94 nustatytus vairaračio poslinkio reikalavimus, laikomos atitinkančiomis 5.2.2.1 punkto nuostatas.

| 5.2.3. | Bandymo metu neturi atsidaryti jokios durys. |
| --- | --- |

5.2.3.

Bandymo metu neturi atsidaryti jokios durys.

| 5.2.3.1. | Jeigu yra įrengtos automatinės durų užrakto sistemos, kurių įrengti neprivaloma ir (arba) kurias vairuotojas gali išjungti, kaip paisoma šio reikalavimo, tikrinama gamintojo nuožiūra taikant vieną iš toliau nurodytų dviejų bandymo procedūrų: |
| --- | --- |

5.2.3.1.

Jeigu yra įrengtos automatinės durų užrakto sistemos, kurių įrengti neprivaloma ir (arba) kurias vairuotojas gali išjungti, kaip paisoma šio reikalavimo, tikrinama gamintojo nuožiūra taikant vieną iš toliau nurodytų dviejų bandymo procedūrų:

| 5.2.3.1.1. | jeigu bandymas atliekamas pagal 3 priedo 1.4.3.5.2.1 punktą, gamintojas techninei tarnybai dar turi įrodyti (pvz., pateikdamas savus duomenis), kad, neįrengus sistemos arba ją išjungus, smūgio metu nė vienos durys neatsidarys; |
| --- | --- |

5.2.3.1.1.

jeigu bandymas atliekamas pagal 3 priedo 1.4.3.5.2.1 punktą, gamintojas techninei tarnybai dar turi įrodyti (pvz., pateikdamas savus duomenis), kad, neįrengus sistemos arba ją išjungus, smūgio metu nė vienos durys neatsidarys;

| 5.2.3.1.2. | bandymas atliekamas pagal 3 priedo 1.4.3.5.2.2 punktą. |
| --- | --- |

5.2.3.1.2.

bandymas atliekamas pagal 3 priedo 1.4.3.5.2.2 punktą.

| 5.2.4. | Po smūgio turi atsirakinti šoninės durys. |
| --- | --- |

5.2.4.

Po smūgio turi atsirakinti šoninės durys.

| 5.2.4.1. | Jeigu transporto priemonėje sumontuota automatinė durų užrakto sistema, prieš susidūrimą durys turi būti užrakintos, o po smūgio turi atsirakinti. |
| --- | --- |

5.2.4.1.

Jeigu transporto priemonėje sumontuota automatinė durų užrakto sistema, prieš susidūrimą durys turi būti užrakintos, o po smūgio turi atsirakinti.

| 5.2.4.2. | Jeigu transporto priemonėse yra įrengtos automatinės durų užrakto sistemos, kurias įrengti neprivaloma ir (arba) kurias vairuotojas gali išjungti, kaip paisoma šio reikalavimo, tikrinama gamintojo nuožiūra taikant vieną iš toliau nurodytų dviejų bandymo procedūrų: |
| --- | --- |

5.2.4.2.

Jeigu transporto priemonėse yra įrengtos automatinės durų užrakto sistemos, kurias įrengti neprivaloma ir (arba) kurias vairuotojas gali išjungti, kaip paisoma šio reikalavimo, tikrinama gamintojo nuožiūra taikant vieną iš toliau nurodytų dviejų bandymo procedūrų:

| 5.2.4.2.1. | jeigu bandymas atliekamas pagal 3 priedo 1.4.3.5.2.1 punktą, gamintojas techninei tarnybai dar turi įrodyti (pvz., pateikdamas savus duomenis), kad, neįrengus sistemos arba ją išjungus, smūgio metu nė vienos durys neužsirakins; |
| --- | --- |

5.2.4.2.1.

jeigu bandymas atliekamas pagal 3 priedo 1.4.3.5.2.1 punktą, gamintojas techninei tarnybai dar turi įrodyti (pvz., pateikdamas savus duomenis), kad, neįrengus sistemos arba ją išjungus, smūgio metu nė vienos durys neužsirakins;

| 5.2.4.2.2. | bandymas atliekamas pagal 3 priedo 1.4.3.5.2.2 punktą. |
| --- | --- |

5.2.4.2.2.

bandymas atliekamas pagal 3 priedo 1.4.3.5.2.2 punktą.

| 5.2.5. | Po susidūrimo, nenaudojant įrankių, išskyrus būtinus manekeno masei išlaikyti, turi būti įmanoma: |
| --- | --- |

5.2.5.

Po susidūrimo, nenaudojant įrankių, išskyrus būtinus manekeno masei išlaikyti, turi būti įmanoma:

| 5.2.5.1. | atidaryti bent vienerias sėdynių eilei tenkančias duris. Jeigu tokių durų nėra, turi būti įmanoma aktyvuoti sėdynių poslinkio sistemą ir prireikus taip evakuoti visus keleivius. Tai netaikoma kabrioletams, kurių stogą galima lengvai atidaryti ir taip evakuoti keleivius.
  Tokiu būdu turi būti vertinama kiekviena konfigūracija arba blogiausio atvejo konfigūracija, atsižvelgiant į kiekvienoje transporto priemonės pusėje esančių durų skaičių ir į tai, ar transporto priemonė yra su vairu kairėje pusėje, ar, kai taikytina, su vairu dešinėje pusėje. |
| --- | --- |

5.2.5.1.

atidaryti bent vienerias sėdynių eilei tenkančias duris. Jeigu tokių durų nėra, turi būti įmanoma aktyvuoti sėdynių poslinkio sistemą ir prireikus taip evakuoti visus keleivius. Tai netaikoma kabrioletams, kurių stogą galima lengvai atidaryti ir taip evakuoti keleivius.

Tokiu būdu turi būti vertinama kiekviena konfigūracija arba blogiausio atvejo konfigūracija, atsižvelgiant į kiekvienoje transporto priemonės pusėje esančių durų skaičių ir į tai, ar transporto priemonė yra su vairu kairėje pusėje, ar, kai taikytina, su vairu dešinėje pusėje.

| 5.2.5.2. | išlaisvinti manekenus iš įsijungusios apsaugos sistemos, kurią turi būti įmanoma išjungti apsaugos sistemos jungiklio centrinę dalį paspaudus ne didesne nei 60 N jėga; |
| --- | --- |

5.2.5.2.

išlaisvinti manekenus iš įsijungusios apsaugos sistemos, kurią turi būti įmanoma išjungti apsaugos sistemos jungiklio centrinę dalį paspaudus ne didesne nei 60 N jėga;

| 5.2.5.3. | ištraukti manekenus iš transporto priemonės nereguliuojant sėdynių. |
| --- | --- |

5.2.5.3.

ištraukti manekenus iš transporto priemonės nereguliuojant sėdynių.

| 5.2.6. | Jeigu transporto priemonė varoma skystaisiais degalais, susidūrus iš jos degalų tiekimo sistemos gali ištekėti tik nedidelis kiekis skysčio. |
| --- | --- |

5.2.6.

Jeigu transporto priemonė varoma skystaisiais degalais, susidūrus iš jos degalų tiekimo sistemos gali ištekėti tik nedidelis kiekis skysčio.

| 5.2.7. | Jeigu po susidūrimo skystis iš degalų tiekimo sistemos teka nenutrūkstamai, jo tekėjimo sparta neturi būti didesnė kaip 30 g/min.; jeigu iš degalų tiekimo sistemos tekantis skystis maišosi su skysčiais, tekančiais iš kitų sistemų, ir jų negalima lengvai atskirti ir atpažinti, vertinant nuotėkio nenutrūkstamumą atsižvelgiama į visus surinktus skysčius. |
| --- | --- |

5.2.7.

Jeigu po susidūrimo skystis iš degalų tiekimo sistemos teka nenutrūkstamai, jo tekėjimo sparta neturi būti didesnė kaip 30 g/min.; jeigu iš degalų tiekimo sistemos tekantis skystis maišosi su skysčiais, tekančiais iš kitų sistemų, ir jų negalima lengvai atskirti ir atpažinti, vertinant nuotėkio nenutrūkstamumą atsižvelgiama į visus surinktus skysčius.

| 5.2.8. | Atlikus bandymą šios taisyklės 3 priede nustatyta tvarka, aukštosios įtampos pagrindu veikianti elektrinė transmisija ir aukštosios įtampos sistemos, elektriškai sujungtos su elektrinės transmisijos aukštosios įtampos šyna, turi atitikti šiuos reikalavimus: |
| --- | --- |

5.2.8.

Atlikus bandymą šios taisyklės 3 priede nustatyta tvarka, aukštosios įtampos pagrindu veikianti elektrinė transmisija ir aukštosios įtampos sistemos, elektriškai sujungtos su elektrinės transmisijos aukštosios įtampos šyna, turi atitikti šiuos reikalavimus:

| 5.2.8.1. | Apsauga nuo elektros smūgio
  Po susidūrimo aukštosios įtampos šynos turi atitikti bent vieną iš keturių kriterijų, nurodytų 5.2.8.1.1–5.2.8.1.4.2 punktuose.
  Jeigu transporto priemonė turi automatinį atjungiklį arba prietaisą (-us), kuriuo, transporto priemonei važiuojant, laidžiai atskiriama elektrinės jėgos pavaros grandinė, turi būti paisoma bent vieno iš toliau nurodytų kriterijų, taikomų atjungtajai grandinei ar atskirai visoms atskirtoms grandinėms po to, kai minėtas atjungiklis įsijungia.
  Tačiau 5.2.8.1.4 punkte nustatyti kriterijai netaikomi, jeigu bent vieno aukštosios įtampos šynos dalies potencialo apsauga neatitinka IPXXB apsaugos lygio sąlygų.
  Jeigu susidūrimo bandymas atliekamas su sąlyga, kad aukštosios įtampos sistemos daliai (-ims) elektros energija nėra tiekiama, išskyrus bet kokią ĮEEKS įkrauti skirtą prijungimo sistemą, kuriai elektra važiuojant nėra tiekiama, atitinkamos (-ų) dalies (-ių) apsauga nuo elektros smūgio užtikrinama arba pagal 5.2.8.1.3 punktą, arba pagal 5.2.8.1.4 punktą. |
| --- | --- |

5.2.8.1.

Apsauga nuo elektros smūgio

Po susidūrimo aukštosios įtampos šynos turi atitikti bent vieną iš keturių kriterijų, nurodytų 5.2.8.1.1–5.2.8.1.4.2 punktuose.

Jeigu transporto priemonė turi automatinį atjungiklį arba prietaisą (-us), kuriuo, transporto priemonei važiuojant, laidžiai atskiriama elektrinės jėgos pavaros grandinė, turi būti paisoma bent vieno iš toliau nurodytų kriterijų, taikomų atjungtajai grandinei ar atskirai visoms atskirtoms grandinėms po to, kai minėtas atjungiklis įsijungia.

Tačiau 5.2.8.1.4 punkte nustatyti kriterijai netaikomi, jeigu bent vieno aukštosios įtampos šynos dalies potencialo apsauga neatitinka IPXXB apsaugos lygio sąlygų.

Jeigu susidūrimo bandymas atliekamas su sąlyga, kad aukštosios įtampos sistemos daliai (-ims) elektros energija nėra tiekiama, išskyrus bet kokią ĮEEKS įkrauti skirtą prijungimo sistemą, kuriai elektra važiuojant nėra tiekiama, atitinkamos (-ų) dalies (-ių) apsauga nuo elektros smūgio užtikrinama arba pagal 5.2.8.1.3 punktą, arba pagal 5.2.8.1.4 punktą.

| 5.2.8.1.1. | Kai nėra aukštosios įtampos
  Praėjus ne daugiau kaip 60 s nuo susidūrimo, aukštosios įtampos šynos Ub, U1 ir U2 įtampos vertės turi būti ne didesnės kaip 30 V (kintama srovė) arba 60 V (nuolatinė srovė), kai matuojama laikantis 9 priedo 2 dalies nuostatų. |
| --- | --- |

5.2.8.1.1.

Kai nėra aukštosios įtampos

Praėjus ne daugiau kaip 60 s nuo susidūrimo, aukštosios įtampos šynos Ub, U1 ir U2 įtampos vertės turi būti ne didesnės kaip 30 V (kintama srovė) arba 60 V (nuolatinė srovė), kai matuojama laikantis 9 priedo 2 dalies nuostatų.

b

1

2

| 5.2.8.1.2. | Nedidelės elektros energijos sąnaudos
  Jeigu matuojant taikoma 9 priedo 3 dalyje nustatyta bandymo metodika ir a formulė, aukštosios įtampos šynų bendros elektros energijos sąnaudos (angl. TE) turi būti mažesnės nei 0,2 džauliai. Bendros elektros energijos sąnaudos TE dar gali būti apskaičiuotos pagal išmatuotos aukštosios įtampos šynos įtampos vertę Ub ir X kondensatorių (Cx) talpą, kurią gamintojas apskaičiuoja pagal 9 priedo 3 dalyje nustatytą b formulę.
  Y kondensatoriuose (TEy1, TEy2) saugoma elektros energija taip pat neturi viršyti 0,2 džaulių. Ji apskaičiuojama išmatuojant aukštosios įtampos šynų ir elektrinės važiuoklės įtampos vertes U1 ir U2 ir Y kondensatorių talpą, kurią gamintojas apskaičiuoja pagal 9 priedo 3 dalyje nustatytą c formulę. |
| --- | --- |

5.2.8.1.2.

Nedidelės elektros energijos sąnaudos

Jeigu matuojant taikoma 9 priedo 3 dalyje nustatyta bandymo metodika ir a formulė, aukštosios įtampos šynų bendros elektros energijos sąnaudos (angl. TE) turi būti mažesnės nei 0,2 džauliai. Bendros elektros energijos sąnaudos TE dar gali būti apskaičiuotos pagal išmatuotos aukštosios įtampos šynos įtampos vertę Ub ir X kondensatorių (Cx) talpą, kurią gamintojas apskaičiuoja pagal 9 priedo 3 dalyje nustatytą b formulę.

b

x

Y kondensatoriuose (TEy1, TEy2) saugoma elektros energija taip pat neturi viršyti 0,2 džaulių. Ji apskaičiuojama išmatuojant aukštosios įtampos šynų ir elektrinės važiuoklės įtampos vertes U1 ir U2 ir Y kondensatorių talpą, kurią gamintojas apskaičiuoja pagal 9 priedo 3 dalyje nustatytą c formulę.

y1

y2

1

2

| 5.2.8.1.3. | Fizinė apsauga
  Siekiant apsisaugoti nuo tiesioginio sąlyčio su įtampingosiomis dalimis, apsauga turi atitikti IPXXB apsaugos lygio reikalavimus.
  Atliekant vertinimą laikomasi 9 priedo 4 dalies reikalavimų.
  Be to, apsaugai nuo elektros smūgio, kurį gali sukelti netiesioginis sąlytis, užtikrinti reikalinga varža tarp visų elektros grandinių barjerų ir gaubtų atvirų laidžiųjų dalių ir elektrinės važiuoklės turi būti mažesnė nei 0,1 omo, o varža tarp elektros grandinių barjerų ir gaubtų bet kurių dviejų vienu metu pasiekiamų atvirų laidžiųjų dalių, esančių mažesniu nei 2,5 m atstumu viena nuo kitos, turi būti mažesnė nei 0,2 Ω, kai srovė yra ne mažesnė nei 0,2 A. Šią varžą galima apskaičiuoti pagal atskirai išmatuotos atitinkamų srovės kelio dalių varžos vertes.
  Šie reikalavimai įvykdomi, kai galvaninė jungtis suvirinama. Jeigu kyla abejonių arba jungtis įrengiama kitu nei suvirinimo būdu, matavimai atliekami taikant vieną iš 9 priedo 4.1 punkte aprašytų bandymų procedūrų. |
| --- | --- |

5.2.8.1.3.

Fizinė apsauga

Siekiant apsisaugoti nuo tiesioginio sąlyčio su įtampingosiomis dalimis, apsauga turi atitikti IPXXB apsaugos lygio reikalavimus.

Atliekant vertinimą laikomasi 9 priedo 4 dalies reikalavimų.

Be to, apsaugai nuo elektros smūgio, kurį gali sukelti netiesioginis sąlytis, užtikrinti reikalinga varža tarp visų elektros grandinių barjerų ir gaubtų atvirų laidžiųjų dalių ir elektrinės važiuoklės turi būti mažesnė nei 0,1 omo, o varža tarp elektros grandinių barjerų ir gaubtų bet kurių dviejų vienu metu pasiekiamų atvirų laidžiųjų dalių, esančių mažesniu nei 2,5 m atstumu viena nuo kitos, turi būti mažesnė nei 0,2 Ω, kai srovė yra ne mažesnė nei 0,2 A. Šią varžą galima apskaičiuoti pagal atskirai išmatuotos atitinkamų srovės kelio dalių varžos vertes.

Šie reikalavimai įvykdomi, kai galvaninė jungtis suvirinama. Jeigu kyla abejonių arba jungtis įrengiama kitu nei suvirinimo būdu, matavimai atliekami taikant vieną iš 9 priedo 4.1 punkte aprašytų bandymų procedūrų.

| 5.2.8.1.4. | Izoliacijos varža
  Turi būti paisoma 5.2.8.1.4.1 ir 5.2.8.1.4.2 punktuose nustatytų kriterijų.
  Matuojant laikomasi 9 priedo 5 dalies reikalavimų. |
| --- | --- |

5.2.8.1.4.

Izoliacijos varža

Turi būti paisoma 5.2.8.1.4.1 ir 5.2.8.1.4.2 punktuose nustatytų kriterijų.

Matuojant laikomasi 9 priedo 5 dalies reikalavimų.

| 5.2.8.1.4.1. | Elektrinė jėgos pavara, sudaryta iš atskirų šynų nuolatinei arba kintamajai srovei praleisti
  Jeigu aukštosios įtampos šynos kintamajai srovei praleisti ir aukštosios įtampos šynos nuolatinei srovei praleisti vienos nuo kitų atskiriamos galvaniškai, izoliacijos varžos tarp aukštosios įtampos šynos ir elektrinės važiuoklės vertė (Ri, nustatyta 9 priedo 5 dalyje) turi būti ne mažesnė kaip 100 Ω/V, priklausomai nuo šynų nuolatinei srovei praleisti darbinės įtampos, ir 500 Ω/V, priklausomai nuo šynų kintamajai srovei praleisti darbinės įtampos. |
| --- | --- |

5.2.8.1.4.1.

Elektrinė jėgos pavara, sudaryta iš atskirų šynų nuolatinei arba kintamajai srovei praleisti

Jeigu aukštosios įtampos šynos kintamajai srovei praleisti ir aukštosios įtampos šynos nuolatinei srovei praleisti vienos nuo kitų atskiriamos galvaniškai, izoliacijos varžos tarp aukštosios įtampos šynos ir elektrinės važiuoklės vertė (Ri, nustatyta 9 priedo 5 dalyje) turi būti ne mažesnė kaip 100 Ω/V, priklausomai nuo šynų nuolatinei srovei praleisti darbinės įtampos, ir 500 Ω/V, priklausomai nuo šynų kintamajai srovei praleisti darbinės įtampos.

| 5.2.8.1.4.2. | Elektrinė jėgos pavara, sudaryta iš sujungtų šynų nuolatinei srovei arba kintamajai srovei praleisti
  Jeigu aukštosios įtampos šynos kintamajai srovei praleisti ir aukštosios įtampos šynos nuolatinei srovei praleisti yra laidžiai sujungtos, jos turi atitikti vieną iš šių reikalavimų:






  a) | mažiausioji izoliacijos varžos tarp aukštosios įtampos šynos ir elektrinės važiuoklės vertė turi būti 500 Ω/V darbinės įtampos; |
| --- | --- | --- |

5.2.8.1.4.2.

Elektrinė jėgos pavara, sudaryta iš sujungtų šynų nuolatinei srovei arba kintamajai srovei praleisti

Jeigu aukštosios įtampos šynos kintamajai srovei praleisti ir aukštosios įtampos šynos nuolatinei srovei praleisti yra laidžiai sujungtos, jos turi atitikti vieną iš šių reikalavimų:

a)

mažiausioji izoliacijos varžos tarp aukštosios įtampos šynos ir elektrinės važiuoklės vertė turi būti 500 Ω/V darbinės įtampos;

| b) | mažiausioji izoliacijos varžos tarp aukštosios įtampos šynos ir elektrinės važiuoklės vertė turi būti 100 Ω/V darbinės įtampos, o aukštosios įtampos šyna kintamajai srovei praleisti turi atitikti fizinės apsaugos reikalavimus, kaip nurodyta 5.2.8.1.3 punkte; |
| --- | --- |

b)

mažiausioji izoliacijos varžos tarp aukštosios įtampos šynos ir elektrinės važiuoklės vertė turi būti 100 Ω/V darbinės įtampos, o aukštosios įtampos šyna kintamajai srovei praleisti turi atitikti fizinės apsaugos reikalavimus, kaip nurodyta 5.2.8.1.3 punkte;

| c) | mažiausioji izoliacijos varžos tarp aukštosios įtampos šynos ir elektrinės važiuoklės vertė turi būti 100 Ω/V darbinės įtampos, o aukštosios įtampos šyna kintamajai srovei praleisti turi atitikti aukštosios įtampos nebuvimo reikalavimus, kaip nurodyta 5.2.8.1.1 punkte. |
| --- | --- |

c)

mažiausioji izoliacijos varžos tarp aukštosios įtampos šynos ir elektrinės važiuoklės vertė turi būti 100 Ω/V darbinės įtampos, o aukštosios įtampos šyna kintamajai srovei praleisti turi atitikti aukštosios įtampos nebuvimo reikalavimus, kaip nurodyta 5.2.8.1.1 punkte.

| 5.2.8.2. | Elektrolitų nuotėkis |
| --- | --- |

5.2.8.2.

Elektrolitų nuotėkis

| 5.2.8.2.1. | Jei tai vandeninį elektrolitą naudojanti ĮEEKS
  60 minučių nuo susidūrimo neturi būti jokio elektrolitų nuotėkio iš ĮEEKS į keleivių saloną, o už keleivių salono ribų iš ĮEEKS neturi ištekėti daugiau kaip 7 proc. ĮEEKS elektrolitų tūrio, t. y. ne daugiau kaip 5,0 l. Elektrolitų nuotėkio kiekis gali būti išmatuotas taikant įprastus metodus, naudojamus surinkto skysčio kiekiui nustatyti. Jei talpyklose yra Stodardo tirpiklio, spalvoto aušalo ir elektrolitų, leidžiama skysčius atskirti pagal savitąjį tankį, tada išmatuoti. |
| --- | --- |

5.2.8.2.1.

Jei tai vandeninį elektrolitą naudojanti ĮEEKS

60 minučių nuo susidūrimo neturi būti jokio elektrolitų nuotėkio iš ĮEEKS į keleivių saloną, o už keleivių salono ribų iš ĮEEKS neturi ištekėti daugiau kaip 7 proc. ĮEEKS elektrolitų tūrio, t. y. ne daugiau kaip 5,0 l. Elektrolitų nuotėkio kiekis gali būti išmatuotas taikant įprastus metodus, naudojamus surinkto skysčio kiekiui nustatyti. Jei talpyklose yra Stodardo tirpiklio, spalvoto aušalo ir elektrolitų, leidžiama skysčius atskirti pagal savitąjį tankį, tada išmatuoti.

| 5.2.8.2.2. | Jei tai nevandeninį elektrolitą naudojanti ĮEEKS
  60 minučių nuo susidūrimo, neturi būti jokio skystųjų elektrolitų nuotėkio iš ĮEEKS į keleivių saloną arba bagažo skyrių ir į transporto priemonės išorę. Ar paisoma šio reikalavimo, tikrinama apžiūros būdu, neišmontavus jokios transporto priemonės dalies. |
| --- | --- |

5.2.8.2.2.

Jei tai nevandeninį elektrolitą naudojanti ĮEEKS

60 minučių nuo susidūrimo, neturi būti jokio skystųjų elektrolitų nuotėkio iš ĮEEKS į keleivių saloną arba bagažo skyrių ir į transporto priemonės išorę. Ar paisoma šio reikalavimo, tikrinama apžiūros būdu, neišmontavus jokios transporto priemonės dalies.

| 5.2.8.3. | ĮEEKS stabilumas
  ĮEEKS turi likti pritvirtinta prie transporto priemonės bent vienu sudedamųjų dalių tvirtinimo įtaisu, laikikliu ar bet kokia konstrukcija, kuria ĮEEKS apkrova perduodama transporto priemonės konstrukcijai, o už keleivių salono ribų esanti ĮEEKS neturi patekti į keleivių saloną. |
| --- | --- |

5.2.8.3.

ĮEEKS stabilumas

ĮEEKS turi likti pritvirtinta prie transporto priemonės bent vienu sudedamųjų dalių tvirtinimo įtaisu, laikikliu ar bet kokia konstrukcija, kuria ĮEEKS apkrova perduodama transporto priemonės konstrukcijai, o už keleivių salono ribų esanti ĮEEKS neturi patekti į keleivių saloną.

| 5.2.8.4. | ĮEEKS gaisro pavojus
  60 minučių nuo susidūrimo neturi būti požymių, kad ĮEEKS užsidegė arba sprogo. |
| --- | --- |

5.2.8.4.

ĮEEKS gaisro pavojus

60 minučių nuo susidūrimo neturi būti požymių, kad ĮEEKS užsidegė arba sprogo.

6.   TRANSPORTO PRIEMONIŲ, KURIOSE ĮRENGTOS ORO PAGALVĖS, NAUDOTOJŲ INSTRUKCIJOS

| 6.1. | Jeigu transporto priemonėje įrengtos oro pagalvės, skirtos vairuotojui ir kitiems keleiviams apsaugoti, nuo 2020 m. rugsėjo 1 d. turi būti įrodoma naujų tipų transporto priemonių atitiktis JT taisyklės Nr. 16 su pakeitimais, padarytais 08 serijos pakeitimais, 8.1.8 ir 8.1.9 punktams. Iki minėtos datos taikomi atitinkami ankstesnės serijos pakeitimų reikalavimai. |
| --- | --- |

6.1.

Jeigu transporto priemonėje įrengtos oro pagalvės, skirtos vairuotojui ir kitiems keleiviams apsaugoti, nuo 2020 m. rugsėjo 1 d. turi būti įrodoma naujų tipų transporto priemonių atitiktis JT taisyklės Nr. 16 su pakeitimais, padarytais 08 serijos pakeitimais, 8.1.8 ir 8.1.9 punktams. Iki minėtos datos taikomi atitinkami ankstesnės serijos pakeitimų reikalavimai.

7.   TRANSPORTO PRIEMONIŲ TIPO PAKEITIMAI IR PATVIRTINTO TIPO IŠPLĖTIMAS

| 7.1. | Apie kiekvieną transporto priemonės tipo pakeitimą, susijusį su šia taisykle, pranešama tipo patvirtinimo institucijai, patvirtinusiai tą transporto priemonės tipą. Tuomet tipo patvirtinimo institucija gali:






  a) | nuspręsti, pasikonsultavusi su gamintoju, kad turi būti suteiktas naujas tipo patvirtinimas, arba |
| --- | --- | --- |

7.1.

Apie kiekvieną transporto priemonės tipo pakeitimą, susijusį su šia taisykle, pranešama tipo patvirtinimo institucijai, patvirtinusiai tą transporto priemonės tipą. Tuomet tipo patvirtinimo institucija gali:

a)

nuspręsti, pasikonsultavusi su gamintoju, kad turi būti suteiktas naujas tipo patvirtinimas, arba

| b) | taikyti 7.1.1 punkte nustatytą procedūrą (peržiūra) ir, jei taikoma, 7.1.2 punkte nustatytą procedūrą (patvirtinto tipo išplėtimas). |
| --- | --- |

b)

taikyti 7.1.1 punkte nustatytą procedūrą (peržiūra) ir, jei taikoma, 7.1.2 punkte nustatytą procedūrą (patvirtinto tipo išplėtimas).

| 7.1.1. | Peržiūra
  Kai pasikeičia informaciniuose dokumentuose įrašyti duomenys, ir tipo patvirtinimo institucija mano, kad padaryti pakeitimai veikiausiai neturės pastebimo neigiamo poveikio ir kad bet kokiu atveju transporto priemonė vis dar atitinka reikalavimus, pakeitimas įvardijamas kaip peržiūra.
  Tokiu atveju tipo patvirtinimo institucija prireikus išduoda pakeistus informacinių dokumentų puslapius, kiekvieną pakeistą puslapį pažymėdama taip, kad būtų aiškiai matyti pakeitimo pobūdis ir pakartotinio išdavimo data. Šis reikalavimas laikomas įvykdytu, jei tai yra informacinių dokumentų konsoliduota atnaujinta versija kartu su išsamiu pakeitimų aprašymu. |
| --- | --- |

7.1.1.

Peržiūra

Kai pasikeičia informaciniuose dokumentuose įrašyti duomenys, ir tipo patvirtinimo institucija mano, kad padaryti pakeitimai veikiausiai neturės pastebimo neigiamo poveikio ir kad bet kokiu atveju transporto priemonė vis dar atitinka reikalavimus, pakeitimas įvardijamas kaip peržiūra.

Tokiu atveju tipo patvirtinimo institucija prireikus išduoda pakeistus informacinių dokumentų puslapius, kiekvieną pakeistą puslapį pažymėdama taip, kad būtų aiškiai matyti pakeitimo pobūdis ir pakartotinio išdavimo data. Šis reikalavimas laikomas įvykdytu, jei tai yra informacinių dokumentų konsoliduota atnaujinta versija kartu su išsamiu pakeitimų aprašymu.

| 7.1.2. | Patvirtinto tipo išplėtimas
  Pakeitimas įvardijamas kaip patvirtinto tipo išplėtimas, jei be informaciniame aplanke įrašytų duomenų pakeitimo:






  a) | reikalaujama atlikti papildomus patikrinimus ar bandymus arba |
| --- | --- | --- |

7.1.2.

Patvirtinto tipo išplėtimas

Pakeitimas įvardijamas kaip patvirtinto tipo išplėtimas, jei be informaciniame aplanke įrašytų duomenų pakeitimo:

a)

reikalaujama atlikti papildomus patikrinimus ar bandymus arba

| b) | keitėsi bet kokia informacija pranešime (išskyrus jo priedus), arba |
| --- | --- |

b)

keitėsi bet kokia informacija pranešime (išskyrus jo priedus), arba

| c) | po tipo patvirtinimo įsigaliojimo prašoma suteikti tipo patvirtinimą pagal tam tikrą vėlesnę pakeitimų seriją. |
| --- | --- |

c)

po tipo patvirtinimo įsigaliojimo prašoma suteikti tipo patvirtinimą pagal tam tikrą vėlesnę pakeitimų seriją.

| 7.2. | Apie tipo patvirtinimą, patvirtinto tipo išplėtimą arba nepatvirtinimą šią taisyklę taikančioms susitariančiosioms šalims pranešama 4.3 punkte aprašyta tvarka. Be to, iš dalies atitinkamai pakeičiama 1 priede nurodytų informacinių dokumentų ir bandymų ataskaitų rodyklė, pridedama prie pranešimo, kad būtų matoma naujausios peržiūros arba patvirtinto tipo išplėtimo data. |
| --- | --- |

7.2.

Apie tipo patvirtinimą, patvirtinto tipo išplėtimą arba nepatvirtinimą šią taisyklę taikančioms susitariančiosioms šalims pranešama 4.3 punkte aprašyta tvarka. Be to, iš dalies atitinkamai pakeičiama 1 priede nurodytų informacinių dokumentų ir bandymų ataskaitų rodyklė, pridedama prie pranešimo, kad būtų matoma naujausios peržiūros arba patvirtinto tipo išplėtimo data.

8.   GAMYBOS ATITIKTIS

Gamybos atitikties kontrolės procedūros turi atitikti nustatytąsias Susitarimo 1 priedėlyje (E/ECE/TRANS/505/Rev.3) ir jas taikant galioja toliau nurodyti reikalavimai.

| 8.1. | Kiekviena pagal šią taisyklę patvirtinta transporto priemonė turi būti pagaminta taip, kad atitiktų pagal pirmiau 5 ir 6 dalyse nustatytus reikalavimus patvirtintą tipą. |
| --- | --- |

8.1.

Kiekviena pagal šią taisyklę patvirtinta transporto priemonė turi būti pagaminta taip, kad atitiktų pagal pirmiau 5 ir 6 dalyse nustatytus reikalavimus patvirtintą tipą.

| 8.2. | Tipą patvirtinusi tipo patvirtinimo institucija bet kuriuo metu gali patikrinti kiekvienoje gamybos įmonėje taikomus atitikties kontrolės metodus. Paprastai šie patikrinimai atliekami kartą per dvejus metus. |
| --- | --- |

8.2.

Tipą patvirtinusi tipo patvirtinimo institucija bet kuriuo metu gali patikrinti kiekvienoje gamybos įmonėje taikomus atitikties kontrolės metodus. Paprastai šie patikrinimai atliekami kartą per dvejus metus.

9.   SANKCIJOS UŽ GAMYBOS NEATITIKTĮ

| 9.1. | Pagal šią taisyklę suteiktas transporto priemonės tipo patvirtinimas gali būti panaikintas, jeigu nesilaikoma 7.1 punkte nustatyto reikalavimo. |
| --- | --- |

9.1.

Pagal šią taisyklę suteiktas transporto priemonės tipo patvirtinimas gali būti panaikintas, jeigu nesilaikoma 7.1 punkte nustatyto reikalavimo.

| 9.2. | Jeigu šią taisyklę taikanti Susitarimo šalis panaikina savo anksčiau suteiktą patvirtinimą, ji apie tai kitoms šią taisyklę taikančioms susitariančiosioms šalims nedelsdama praneša nusiųsdama patvirtinimo formos kopiją, kurios apačioje didžiosiomis raidėmis įrašoma „PATVIRTINIMAS PANAIKINTAS“, kopija pasirašoma ir įrašoma data. |
| --- | --- |

9.2.

Jeigu šią taisyklę taikanti Susitarimo šalis panaikina savo anksčiau suteiktą patvirtinimą, ji apie tai kitoms šią taisyklę taikančioms susitariančiosioms šalims nedelsdama praneša nusiųsdama patvirtinimo formos kopiją, kurios apačioje didžiosiomis raidėmis įrašoma „PATVIRTINIMAS PANAIKINTAS“, kopija pasirašoma ir įrašoma data.

10.   VISIŠKAS GAMYBOS NUTRAUKIMAS

Visiškai nutraukęs pagal šią taisyklę patvirtinto tipo transporto priemonių gamybą, tipo patvirtinimo sertifikato turėtojas apie tai informuoja tipą patvirtinusią tipo patvirtinimo instituciją. Minėtą pranešimą gavusi tipo patvirtinimo institucija apie tai praneša kitoms šią taisyklę taikančioms susitarimo šalims, nusiųsdama patvirtinimo blanko kopiją, kurios gale didžiosiomis raidėmis įrašomas įrašas „GAMYBA NUTRAUKTA“, kopija pasirašoma ir joje įrašoma data.

11.   UŽ PATVIRTINIMO BANDYMUS ATSAKINGŲ TECHNINIŲ TARNYBŲ IR TIPO PATVIRTINIMO INSTITUCIJŲ PAVADINIMAI BEI ADRESAI

Šią taisyklę taikančios susitariančiosios šalys Jungtinių Tautų sekretoriatui praneša už patvirtinimo bandymus atsakingų techninių tarnybų, bandymus atlikti įgaliotų gamintojų ir tipo patvirtinimo institucijų, kurios tvirtina tipą ir kurioms turi būti siunčiami pranešimai apie kitose šalyse patvirtintą tipą, tipo nepatvirtinimą ar patvirtinimo panaikinimą, pavadinimus ir adresus.

12.   PEREINAMOJO LAIKOTARPIO NUOSTATOS

| 12.1. | Nuo oficialios 02 serijos pakeitimų įsigaliojimo datos nė viena šią JT taisyklę taikanti susitariančioji šalis neturi atsisakyti suteikti arba pripažinti tipo patvirtinimų pagal šią taisyklę su 02 serijos pakeitimais. |
| --- | --- |

12.1.

Nuo oficialios 02 serijos pakeitimų įsigaliojimo datos nė viena šią JT taisyklę taikanti susitariančioji šalis neturi atsisakyti suteikti arba pripažinti tipo patvirtinimų pagal šią taisyklę su 02 serijos pakeitimais.

| 12.2. | Nuo 2023 m. rugsėjo 1 d. šią taisyklę taikančios susitariančiosios šalys neprivalo pripažinti transporto priemonių su aukštosios įtampos pagrindu veikiančia elektrine jėgos pavara pagal 01 serijos pakeitimus pirmą kartą suteiktų po 2023 m. rugsėjo 1 d. tipo patvirtinimų. |
| --- | --- |

12.2.

Nuo 2023 m. rugsėjo 1 d. šią taisyklę taikančios susitariančiosios šalys neprivalo pripažinti transporto priemonių su aukštosios įtampos pagrindu veikiančia elektrine jėgos pavara pagal 01 serijos pakeitimus pirmą kartą suteiktų po 2023 m. rugsėjo 1 d. tipo patvirtinimų.

| 12.3. | Šią taisyklę taikančios susitariančiosios šalys toliau pripažįsta transporto priemonių, kurioje nėra aukštosios įtampos pagrindu veikiančios elektrinės jėgos pavaros, tipo patvirtinimus pagal šios taisyklės 01 serijos pakeitimus. |
| --- | --- |

12.3.

Šią taisyklę taikančios susitariančiosios šalys toliau pripažįsta transporto priemonių, kurioje nėra aukštosios įtampos pagrindu veikiančios elektrinės jėgos pavaros, tipo patvirtinimus pagal šios taisyklės 01 serijos pakeitimus.

| 12.4. | Šią taisyklę taikančios susitariančiosios šalys negali atsisakyti patvirtinti tipus pagal šios taisyklės ankstesnių serijų pakeitimus arba išplėsti patvirtintus tipus. |
| --- | --- |

12.4.

Šią taisyklę taikančios susitariančiosios šalys negali atsisakyti patvirtinti tipus pagal šios taisyklės ankstesnių serijų pakeitimus arba išplėsti patvirtintus tipus.

| 12.5. | Nepaisant pirmiau išdėstytų pereinamojo laikotarpio nuostatų, susitariančiosios šalys, kurios šią taisyklę pradeda taikyti nuo naujausios serijos pakeitimų įsigaliojimo datos, neprivalo pripažinti tipų patvirtinimų, suteiktų pagal bet kuriuos šios taisyklės ankstesnių serijų pakeitimus. |
| --- | --- |

12.5.

Nepaisant pirmiau išdėstytų pereinamojo laikotarpio nuostatų, susitariančiosios šalys, kurios šią taisyklę pradeda taikyti nuo naujausios serijos pakeitimų įsigaliojimo datos, neprivalo pripažinti tipų patvirtinimų, suteiktų pagal bet kuriuos šios taisyklės ankstesnių serijų pakeitimus.

---

(1)  Kaip apibrėžta Suvestinėje rezoliucijoje dėl transporto priemonių konstrukcijos (R.E.3) (ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.6, 2 punktas), https://unece.org/transport/standards/transport/vehicle-regulations-wp29/resolutions.

1

(2)  1958 m. Susitarimo šalių skiriamieji numeriai yra nurodyti Suvestinės rezoliucijos dėl transporto priemonių konstrukcijos (R.E.3) 3 priede, dokumentas ECE/TRANS/WP.29/78/Rev. 6.

2

(3)  Ši ribinė vertė nustatoma pagal 65 metų amžiaus 5 procentilių moters sužeidimo kriterijus. Šis kriterijus turėtų būti taikomas tik kraštinei keleivio pozicijai, laikantis šioje taisyklėje nustatytos apkrovos ir bandymų sąlygų. Jo taikymo aprėptis turėtų būti išplėsta tik jeigu tai bus papildomai apsvarstyta ir patikrinta.

3

---

1 PRIEDAS

Pranešimas

(didžiausias formatas: A4 (210 × 297 mm))

| (1) | pateikė: (Institucijos pavadinimas)
  ...
  ... |
| --- | --- |

Image 86

pateikė: (Institucijos pavadinimas)

...

...

| dėl transporto priemonės tipo (2): | patvirtinimo |
| --- | --- |
| | patvirtinto tipo išplėtimo
  nepatvirtinimo
  patvirtinimo panaikinimo
  visiško gamybos nutraukimo |

dėl transporto priemonės tipo (2):

patvirtinimo

patvirtinto tipo išplėtimo

nepatvirtinimo

patvirtinimo panaikinimo

visiško gamybos nutraukimo

atsižvelgiant į keleivių apsaugą priekinio susidūrimo atveju pagal Taisyklę Nr. 137

Patvirtinimo Nr.: ... Išplėtimo Nr.: ...

| 1. | Variklinės transporto priemonės prekybinis pavadinimas arba ženklas ... |
| --- | --- |

1.

| 2. | Transporto priemonės tipas ... |
| --- | --- |

2.

| 3. | Gamintojo pavadinimas ir adresas ...
  ... |
| --- | --- |

3.

...

| 4. | Jei taikoma, gamintojo atstovo pavadinimas ir adresas
  ... |
| --- | --- |

4.

...

| 5. | Glaustas transporto priemonės tipo konstrukcijos, matmenų, kontūrų ir sudėtinių medžiagų aprašas ...
  ... |
| --- | --- |

5.

...

| 5.1. | Transporto priemonėje įtaisytos apsaugos sistemos aprašas ...
  ... |
| --- | --- |

5.1.

...

| 5.2. | Bandymams galinčios padaryti poveikį vidaus įrangos ar detalių aprašas ... |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | Elektros maitinimo šaltinio vieta ... |
| --- | --- |

5.3.

| 6. | Variklio vieta: priekyje / gale / viduryje2 |
| --- | --- |

6.

| 7. | Varomieji ratai: priekiniai / galiniai2 |
| --- | --- |

7.

| 8. | Bandymams pateiktos transporto priemonės masė: | Priekinės ašies: ... |
| --- | --- | --- |

8.

Priekinės ašies: ...

| | Galinės ašies: ... |
| --- | --- |

Galinės ašies: ...

| | Bendra: ... |
| --- | --- |

Bendra: ...

| 9. | Transporto priemonės pateikimo tvirtinti data ... |
| --- | --- |

9.

| 10. | Už patvirtinimo bandymus atsakinga techninė tarnyba ... |
| --- | --- |

10.

| 11. | Techninės tarnybos ataskaitos parengimo data ... |
| --- | --- |

11.

| 12. | Techninės tarnybos parengtos ataskaitos numeris ... |
| --- | --- |

12.

| 13. | Tipas patvirtintas / tipas nepatvirtintas / patvirtintas tipas išplėstas / tipo patvirtinimas panaikintas2 |
| --- | --- |

13.

| 14. | Patvirtinimo ženklo vieta ant transporto priemonės ... |
| --- | --- |

14.

| 15. | Vieta ... |
| --- | --- |

15.

| 16. | Data ... |
| --- | --- |

16.

| 17. | Parašas ... |
| --- | --- |

17.

| 18. | Prie šio pranešimo pridedami dokumentai, kuriuose nurodytas pirmiau minėtas patvirtinimo numeris: ...
  (Nuotraukos ir (arba) schemos bei brėžiniai, pagal kuriuos galima nustatyti transporto priemonių tipą (-us) ir galimus jų variantus, kuriems taikomas patvirtinimas) |
| --- | --- |

18.

(Nuotraukos ir (arba) schemos bei brėžiniai, pagal kuriuos galima nustatyti transporto priemonių tipą (-us) ir galimus jų variantus, kuriems taikomas patvirtinimas)

---

(1)  Tipą patvirtinusios, patvirtintą tipą išplėtusios, tipo nepatvirtinusios arba tipo patvirtinimą panaikinusios (žr. patvirtinimo nuostatas šioje taisyklėje) šalies skiriamasis numeris.

(2)  Išbraukti, kas netaikoma.

---

2 PRIEDAS

Patvirtinimo ženklų išdėstymas

A PAVYZDYS

(Žr. šios taisyklės 4.4 punktą)

Image 87

a ≥ 8 mm

Pavaizduotas prie transporto priemonės pritvirtintas patvirtinimo ženklas rodo, kad konkretus transporto priemonės tipas dėl keleivių apsaugos priekinio susidūrimo metu buvo patvirtintas Prancūzijoje (E 2) pagal Taisyklę Nr. 137, jo patvirtinimo numeris – 011424. Patvirtinimo numeris rodo, kad patvirtinimas buvo suteiktas pagal Taisyklės Nr. 137 su 01 serijos pakeitimais reikalavimus.

B PAVYZDYS

(Žr. šios taisyklės 4.5 punktą)

Image 88

a ≥ 8 mm

Pavaizduotas prie transporto priemonės pritvirtintas patvirtinimo ženklas rodo, kad konkretus transporto priemonės tipas buvo patvirtintas Nyderlanduose (E 4) pagal taisykles Nr. 137 ir Nr. 11. (1) Pirmieji du patvirtinimo numerio skaitmenys rodo, kad tuo metu, kai buvo suteikti atitinkami patvirtinimai, į Taisyklę Nr. 137 buvo įtraukti 01 serijos pakeitimai, o į Taisyklę Nr. 11 buvo įtraukti 02 serijos pakeitimai.

---

(1)  Pastarasis numeris pateiktas tik kaip pavyzdys.

---

3 PRIEDAS

Bandymų procedūra

Šiuo bandymu siekiama patikrinti, ar transporto priemonė atitinka šios taisyklės 5.2. punkte nustatytus reikalavimus.

1.

Įranga ir transporto priemonės parengimas

1.1.

Bandymo aikštelė turi būti pakankamai didelė, kad užtektų vietos įsibėgėjimo keliui, kliūčiai ir bandymui reikalingai techninei įrangai. Galinė bent 5 metrų ilgio įsibėgėjimo kelio dalis prieš kliūtį turi būti horizontali, lygi ir glotni.

1.2.

Kliūtis turi būti ne mažesnio kaip 3 m storio (iš priekio) ir 1,5 m aukščio gelžbetonio blokas. Kliūties tankis turi būti toks, kad jos masė būtų bent 70 metrinių tonų. Priekinis kliūties paviršius turi būti plokščias, vertikalus ir statmenas transporto priemonės įsibėgėjimo keliui. Jis padengiamas geros kokybės 20 ± 2 mm storio faneros lakštais. Tarp kliūties ir faneros plokščių galima įstatyti konstrukciją, įrengtą ant mažiausiai 25 mm storio plieninės plokštės. Galima naudoti kitokių charakteristikų kliūtį, jei smūgiavimo paviršius yra didesnis nei bandomos transporto priemonės priekinio susidūrimo plotas ir jei kliūtis užtikrina lygiaverčius rezultatus.

1.3.

Kliūties įrengimas

1.3.1.

Ji turi pasiekti kliūtį susidūrimo sienai statmena kryptimi; didžiausias leidžiamas šoninis nuokrypis tarp transporto priemonės priekio vertikaliosios vidurio linijos ir susidūrimo sienos vertikaliosios vidurio linijos yra ±30 cm.

1.4.

Transporto priemonės būklė

1.4.1.

Bandomoji transporto priemonė turi atitikti serijinės gamybos reikalavimus, turėti visą paprastai naudojamą įrangą ir būti parengta eksploatuoti pagal įprastus reikalavimus. Kai kurios detalės gali būti pakeistos tos pačios masės detalėmis, jeigu jų pakeitimas neturi akivaizdaus poveikio matavimo rezultatams pagal 6 punktą.

Gamintojui susitarus su technine tarnyba, leidžiama pakeisti degalų tiekimo sistemą, kad naudojamo degalų kiekio užtektų varikliui arba elektros energijos keitimo sistemai.

1.4.2.

Transporto priemonės masė

1.4.2.1.

Bandymui pristatytos transporto priemonės masė – grynoji transporto priemonės masė.

1.4.2.2.

Šis reikalavimas netaikomas vandenilio pripildomiems degalų bakams.

1.4.2.3.

Visas kitas sistemas (stabdžių, aušinimo ir kt.) šiuo atveju galima palikti nepripildytas; skysčių masė turi būti kompensuota.

1.4.2.4.

Jeigu transporto priemonėje naudojamos matavimo įrangos masė viršija leistinus 25 kg, viršsvorį galima pamažinti, tačiau tai neturi turėti akivaizdaus poveikio matavimo rezultatams pagal 6 punktą.

1.4.2.5.

Dėl matavimo įrangos masės kiekvienos ašies standartinė apkrova neturi pasikeisti daugiau kaip 5 proc., o kiekvienas nukrypimas neturi būti didesnis kaip 20 kg.

1.4.2.6.

Pagal 1.4.2.1 punkto nuostatas nustatyta transporto priemonės masė nurodoma bandymo ataskaitoje.

1.4.3.

Keleivių skyriaus parengimas

1.4.3.1.

Jeigu vairaratis reguliuojamas, jo padėtis turi atitikti įprastą padėtį, kurią yra nurodęs gamintojas, arba, jeigu gamintojas nėra pateikęs konkrečių rekomendacijų, jo padėtis turi atitikti vidurinę padėtį, atsižvelgiant į reguliavimo intervalo ribas. Po kelionės vairaratis paliekamas neužfiksuotas, o jo stipinai turi būti tokioje padėtyje, kurioje pagal gamintojo nurodymą juos nustačius transporto priemonė važiuotų tiesiai į priekį.

1.4.3.2.

Darinėjamieji transporto priemonės langai turi būti uždaryti. Matavimo tikslais ir susitarus su gamintoju, langai gali būti atidaryti su sąlyga, kad valdymo rankenėlė būtų tokioje pačioje padėtyje, kurioje būna uždarius langus.

1.4.3.3.

Pavarų perjungimo svirtis turi būti neutralioje padėtyje. Jeigu transporto priemonę varo jos variklis, pavarų perjungimo svirties padėtį nurodo gamintojas.

1.4.3.4.

Pedalai turi būti įprastoje padėtyje. Jeigu pedalai reguliuojami, jų padėtis turi atitikti vidurinę padėtį, išskyrus atvejus, kai gamintojas yra nurodęs kitą padėtį.

1.4.3.5.

Durys turi būti uždarytos, bet neužrakintos.

1.4.3.5.1.

Jeigu transporto priemonėje įrengta automatinė durų užrakto sistema, sistema turi įsijungti, kai tik pradeda veikti transporto priemonės varymo sistema, kad prieš susidūrimą durys automatiškai užsirakintų. Gamintojo nuožiūra durys užrakinamos rankiniu būdu, prieš pradedant veikti transporto priemonės varymo sistemai.

1.4.3.5.2.

Jeigu transporto priemonėje įrengta automatinė durų užrakto sistema, kurios įrengti neprivaloma ir (arba) kuri gali būti išjungta vairuotojo, gamintojo nuožiūra taikoma viena iš dviejų toliau nurodytų procedūrų:

1.4.3.5.2.1.

sistema turi įsijungti, kai tik pradeda veikti transporto priemonės varymo sistema, kad prieš susidūrimą durys automatiškai užsirakintų. Gamintojo nuožiūra durys užrakinamos rankiniu būdu, prieš pradedant veikti transporto priemonės varymo sistemai;

1.4.3.5.2.2.

vairuotojo pusėje šoninės durys turi atsirakinti, o šių durų sistema turi būti atblokuota; keleivio pusėje šoninių durų sistema gali įsijungti, kad prieš susidūrimą durys automatiškai užsirakintų. Gamintojo nuožiūra šios durys užrakinamos rankiniu būdu, prieš pradedant veikti transporto priemonės varymo sistemai. Šis bandymas laikomas atliktu, jeigu neužrakintos ir užrakintos durys apkeičiamos.

1.4.3.6.

Jeigu yra įrengtas stoglangis ar nuimamas stogas, jie turi būti nustatytoje padėtyje ir uždaryti. Matavimo tikslais ir susitarus su gamintoju, juos galima palikti neuždarytus.

1.4.3.7.

Skydeliai nuo saulės turi būti sulenkti.

1.4.3.8.

Vidinio galinio vaizdo veidrodėlio padėtis turi būti įprastinė padėtis.

1.4.3.9.

Priekyje ir gale esantys porankiai, kurių padėtį galima keisti, turi būti apatinėje padėtyje, jeigu to daryti nekliudo transporto priemonėse esantys manekenai.

1.4.3.10.

Reguliuojamo aukščio galvos atramų padėtis turi būti gamintojo nurodyta atitinkama padėtis. Jeigu gamintojas nėra pateikęs konkrečių rekomendacijų, 50 procentilių vyro matmenų manekeno galvos atramų padėtis turi būti viršutinė padėtis, o 5 procentilių moters matmenų manekeno galvos atramų padėtis turi būti apatinė padėtis.

1.4.3.11.

Sėdynės

1.4.3.11.1.

Išilgine kryptimi reguliuojamos sėdynės sureguliuojamos taip, kad jų H taško, nustatyto 6 priede pateikta tvarka, padėtis atitiktų vidurinę sėdynės eigos padėtį arba artimiausią fiksavimo padėtį; sėdynės aukštis turi atitikti gamintojo nurodytą aukštį (jeigu sėdynės aukštį galima reguliuoti atskirai). Jeigu tai daugiavietė neišardoma sėdynė, atsižvelgiama į vairuotojo vietos H tašką.

1.4.3.11.2.

Išilgine kryptimi reguliuojamos sėdynės sureguliuojamos taip, kad jų H taško, nustatyto 6 priede pateikta tvarka, padėtis:

| a) | atitiktų vairuotojo nurodytą padėtį, t. y. į priekį nuo vidurinės sėdynės eigos padėties, arba |
| --- | --- |

a)

atitiktų vairuotojo nurodytą padėtį, t. y. į priekį nuo vidurinės sėdynės eigos padėties, arba

| b) | jeigu gamintojas nėra pateikęs jokių specialių rekomendacijų, kuo labiau atitiktų vidurinę padėtį tarp labiausiai į priekį nutolusios sėdynės padėties ir jos eigos centrinės padėties. |
| --- | --- |

b)

jeigu gamintojas nėra pateikęs jokių specialių rekomendacijų, kuo labiau atitiktų vidurinę padėtį tarp labiausiai į priekį nutolusios sėdynės padėties ir jos eigos centrinės padėties.

Visos atramos sistemos sureguliuojamos pagal gamintojo nurodymus. Jeigu gamintojas nėra pateikęs jokių konkrečių rekomendacijų, tuomet atramos sistemų padėtis (pvz., sėdynės sėdimosios dalies ilgis ir pakreipimas) turi būti atitraukta (žemiausia) padėtis.

1.4.3.11.3.

Jeigu atlošai reguliuojami, juos galima nustatyti taip, kad manekeno liemens polinkis kuo labiau atitiktų įprastinį gamintojo rekomenduojamąjį, arba, jeigu gamintojas nėra pateikęs konkrečių rekomendacijų, sėdynių atlošai turi būti atlenkti 25° kampu atgal nuo vertikalios padėties. Manekeno, atitinkančio 5 procentilių moters matmenis, sėdynės atlošas gali būti reguliuojamas kitu kampu, jeigu to reikia siekiant nepažeisti 5 priedo 3.1 punkto reikalavimų.

1.4.3.11.4.

Jeigu galinės (daugiavietės neišardomos) sėdynės reguliuojamos, turi būti nustatyta jų galinė padėtis.

1.4.4.

Elektrinės jėgos pavaros sureguliavimas

1.4.4.1.

Įkrovos būsenos sureguliavimo procedūros

1.4.4.1.1.

Įkrovos būsena reguliuojama 20 ± 10 °C aplinkos temperatūros sąlygomis.

1.4.4.1.2.

| a) | transporto priemonėje su ĮEEKS, kuri suprojektuota taip, kad ją būtų galima įkrauti iš išorės, ĮEEKS įkraunama iki aukščiausios įkrovos būsenos taikant gamintojo nustatytą įprasto eksploatavimo procedūrą, kol įkrovimo procesas baigiamas įprastai; |
| --- | --- |

a)

transporto priemonėje su ĮEEKS, kuri suprojektuota taip, kad ją būtų galima įkrauti iš išorės, ĮEEKS įkraunama iki aukščiausios įkrovos būsenos taikant gamintojo nustatytą įprasto eksploatavimo procedūrą, kol įkrovimo procesas baigiamas įprastai;

| b) | transporto priemonėje su ĮEEKS, kuri suprojektuota taip, kad ją būtų galima įkrauti naudojant tik transporto priemonėje esantį energijos šaltinį, ĮEEKS įkraunama iki aukščiausios įkrovos būsenos, kurią įmanoma pasiekti transporto priemonę eksploatuojant kaip įprasta. Gamintojas pataria kokiu transporto priemonės veikimo režimu galima geriausiai pasiekti šią įkrovos būseną. |
| --- | --- |

b)

transporto priemonėje su ĮEEKS, kuri suprojektuota taip, kad ją būtų galima įkrauti naudojant tik transporto priemonėje esantį energijos šaltinį, ĮEEKS įkraunama iki aukščiausios įkrovos būsenos, kurią įmanoma pasiekti transporto priemonę eksploatuojant kaip įprasta. Gamintojas pataria kokiu transporto priemonės veikimo režimu galima geriausiai pasiekti šią įkrovos būseną.

1.4.4.1.3.

Kai atliekamas transporto priemonės bandymas, ĮEEKS, kuri suprojektuota taip, kad ją būtų galima įkrauti iš išorės, įkrovos būsena pagal 1.4.4.1.1 ir 1.4.4.1.2 punktus turi būti ne mažesnė kaip 95 proc. ir ne mažesnė kaip 90 proc. ĮEEKS, kuri suprojektuota taip, kad ją būtų galima įkrauti naudojant tik transporto priemonėje esantį energijos šaltinį, įkrovos būsenos pagal 1.4.4.1.1 ir 1.4.4.1.2 punktus. Įkrovos būsena bus patvirtinta gamintojo nurodytu metodu.

1.4.4.2.

Elektrinei jėgos pavarai turi būti tiekiama elektra, veikiant arba neveikiant pirminiams elektros energijos šaltiniams (pvz., variklio generatoriui, ĮEEKS arba elektros energijos keitimo sistemai), tačiau:

1.4.4.2.1.

techninei tarnybai susitarus su gamintoju, bandymą su visa elektrine jėgos pavara arba su jos dalimis, kurioms netiekiama elektros energija, leidžiama atlikti tik tuo atveju, jei bandymo rezultatams tai neturi neigiamos įtakos. Turi būti įrodoma fiziškai arba naudojant izoliacijos varžą ir pateikiant atitinkamus papildomus įrodymus, kad elektrinės jėgos pavaros dalys, kurioms elektros energija nėra tiekiama, yra apsaugotos nuo elektros smūgio.

1.4.4.2.2.

Jeigu yra automatinis atjungiklis, gamintojui paprašius, bandymą leidžiama atlikti tada, kai automatinis atjungiklis yra įsijungęs. Šiuo atveju įrodoma, kad susidūrimo bandymo metu automatinis atjungiklis būtų veikęs. Taip pat atkreipiamas dėmesys į automatinio suveikimo signalą ir galvaninį atskyrimą, atsižvelgiant į susidūrimo sąlygas.

2.

Manekenai

2.1.

Priekinės sėdynės

2.1.1.

Keleivio sėdynėje pagal 5 priede nustatytas sąlygas įtaisomas HYBRID III manekeno1 specifikacijas atitinkantis 5 procentilių moters matmenų manekenas.

2.1.2.

Automobilis bus bandomas kartu su gamintojo numatytomis apsaugos sistemomis.

3.

Transporto priemonės varymo sistema ir judėjimo kryptis

3.1.

Transporto priemonę varo jos variklis arba kitas varomasis įrenginys.

3.2.

Per susidūrimą transporto priemonės nebeturi veikti joks papildomas vairavimo ar varomasis įrenginys.

3.3.

Transporto priemonės judėjimo kryptis turi atitikti 1.2 ir 1.3.1 punktų reikalavimus.

4.

Per susidūrimą transporto priemonės greitis turi būti 50 –0/+1 km/h. Tačiau jei bandymas buvo atliktas smūgio momentu esant didesniam greičiui ir transporto priemonė atitiko reikalavimus, bandymo rezultatas laikomas priimtinu.

5.

Priekinėse sėdynėse atliktini manekeno matavimai

5.1.

Visi manekeno elgsenos kriterijams patikrinti būtini matavimai atliekami naudojant 8 priede pateiktas specifikacijas atitinkančias matavimo sistemas.

5.2.

Skirtingi parametrai registruojami naudojantis atskirais duomenų perdavimo kanalais, kurių dažnio klasės (CFC) yra nurodytos toliau.

5.2.1.

Greitėjimo pagreitis a sunkio centro taške apskaičiuojamas pagal triašius greitėjimo pagreičio komponentus, išmatuotus naudojantis duomenų perdavimo kanalu, kurio dažnio klasės (CFC) indeksas yra 1 000.

5.2.2.

Matavimai manekeno kakle

5.2.2.1.

Kaklo ir galvos jungtį veikianti ašinė tempimo ir pirmyn (atgal) nukreipta kerpamoji jėga matuojama naudojantis duomenų perdavimo kanalu, kurio dažnio klasės (CFC) indeksas yra 1 000.

5.2.2.2.

Lenkimo momentas apie šoninę ašį kaklo ir galvos jungtyje matuojamas naudojantis duomenų perdavimo kanalu, kurio dažnio klasės (CFC) indeksas yra 600.

5.2.3.

Krūtinės ląstos deformacija tarp krūtinkaulio ir nugarkaulio matuojama naudojantis duomenų perdavimo kanalu, kurio dažnio klasės (CFC) indeksas yra 180.

5.2.4.

Matavimai manekeno šlaunikaulyje

5.2.4.1.

Ašinė suspaudimo jėga matuojama taikant CFC 600.

6.

Matavimai transporto priemonėje

6.1.

Siekiant atlikti 7 priede aprašytą supaprastintą bandymą, konstrukcijos lėtėjimo pagreičio ir laiko grafikas nustatomas remiantis smūgine apkrova veikiamos transporto priemonės pusėje prie vieno iš B statramsčių pagrindo įrengtų linijinių akcelerometrų vertėmis, naudojantis 8 priede nustatytus reikalavimus atitinkančiais duomenų perdavimo kanalais, kurių dažnio klasės indeksas yra 180.

6.2.

Pagal 7 priede aprašytą bandymo metodiką naudojamas greičio ir laiko grafikas nustatomas remiantis prie B statramsčio įrengto linijinio akcelerometro duomenimis.

7.

Lygiavertė tvarka

7.1.

Tipo patvirtinimo institucijos nuožiūra leidžiama taikyti alternatyvias procedūras, jei galima įrodyti jų lygiavertiškumą. Prie patvirtinimo dokumentų pridedama ataskaita, kurioje aprašomi naudoti metodai ir nustatyti rezultatai arba priežastis, dėl kurios nebuvo atliktas bandymas.

7.2.

Už alternatyvaus metodo lygiavertiškumo įrodymą atsako tokį metodą pageidaujantis taikyti gamintojas arba jo atstovas.

---

(1)  JT EEK Pasyviosios saugos darbo grupė (GRSP) ketina parengti Bendrojo nutarimo M.R.1 papildymą dėl priekinio smūgio bandymams naudojamų manekenų. Kol nepriimtas papildymas, HYBRID III manekeno, atitinkančio pagrindinius 50 procentilių vyro manekeno ir 5 procentilių moters manekeno matmenis, techninės specifikacijos bei detalieji brėžiniai ir jų sureguliavimo prieš šį bandymą aprašai yra patikėti saugoti Jungtinių Tautų Generaliniam sekretoriui; paprašius su jais galima susipažinti Europos ekonomikos komisijos sekretoriate adresu: Palais des Nations, Ženeva, Šveicarija.

1

---

4 PRIEDAS

Eksploatacinių savybių kriterijai

1.

Galvos apsaugos kriterijus (GAK36)

1.1.

Galvos apsaugos kriterijaus (GAK36) laikomasi, jeigu per bandymą galva nepaliečia jokios transporto priemonės sudedamosios dalies.

1.2.

Image 89

čia:

1.2.1.

narys a – pagal 3 priedo 5.2.1 punktą laisvojo kritimo pagreičio vienetais g išmatuotas atstojamasis pagreitis g (1 g = 9,81 m/s2);

1.2.2.

jeigu galvos prisilietimo pradžią galima nustatyti pakankamai tiksliai, t1 ir t2 yra bet kokie sekundėmis išreikšti du laiko momentai, apibrėžiantys laiko nuo galvos prisilietimo pradžios iki registravimo pabaigos intervalą, kurio GAK vertė yra didžiausia;

1.2.3.

jeigu galvos prisilietimo pradžios nustatyti neįmanoma, t1 ir t2 yra bet kokie sekundėmis išreikšti du laiko momentai, apibrėžiantys laiko nuo registravimo pradžios iki pabaigos intervalą, kurio GAK vertė yra didžiausia;

1.2.4.

apskaičiuojant didžiausią vertę, neatsižvelgiama į GAK vertes, kurių laiko intervalas (t1 – t2) yra didesnis nei 36 ms.

1.3.

Atstojamojo galvos pagreičio vertė per bendrai ilgiau kaip 3 ms trunkantį priekinį susidūrimą apskaičiuojama atsižvelgiant į atstojamąjį galvos pagreitį, išmatuotą pagal 3 priedo 5.2.1 punktą.

2.

Kaklo sužeidimo kriterijai

2.1.

Šie kriterijai nustatomi kaklo ir galvos jungtį veikiant ašine tempimo jėga, taip pat priešinga važiavimui ir važiavimo kryptimis ją veikiant šlyties jėgomis, išreikštomis kN ir išmatuotomis pagal šio 3 priedo 5.2.2 punktą.

2.2.

Kaklo lenkimo momento kriterijus nustatomas Nm išreikštu lenkimo momentu apie šoninę galvos ir kaklo jungties ašį ir išmatuojamas pagal 3 priedo 5.2.2 punktą.

3.

Krūtinės ląstos suspaudimo kriterijus (THCC) ir tamprumo kriterijus (V * C)

3.1.

Krūtinės ląstos suspaudimo kriterijus nustatomas pagal absoliučiąją krūtinės ląstos deformacijos vertę, išmatuotą remiantis 3 priedo 5.2.3 punktu ir išreikštą mm.

3.2.

Tamprumo kriterijus (V * C) apskaičiuojamas kaip momentinė krūtinkaulio suspaudimo ir įlinkio rodiklio, išmatuotų pagal 3 priedo 6 dalį ir 5.2.3 punktą, sandauga.

4.

Šlaunikaulį veikiančios jėgos kriterijus (FFC)

4.1.

Šis kriterijus nustatomas pagal kiekvieną manekeno šlaunikaulį ašine kryptimi veikiančią gniuždymo apkrovą, išreikštą kN ir išmatuotą pagal 3 priedo 5.2.4 punktą.

5.

HYBRID III manekeno tamprumo kriterijaus (V * C) apskaičiavimo metodika

5.1.

Tamprumo kriterijus apskaičiuojamas kaip momentinė krūtinkaulio suspaudimo ir įlinkio rodiklio sandauga. Abu dydžiai gaunami pamatavus krūtinkaulio įlinkį.

5.2.

C(t) = D(t) / konstanta,

pastovių procentilių vyro manekenas = 0,229, jei tai HIII 50 proc.

ir pastovių procentilių moters manekenas = 0,187, jei tai HIII 5 proc.

Krūtinkaulio įlinkio greitis laiko momentu t apskaičiuojamas pagal filtruotą įlinkio vertę:

Image 90

kur D(t) – įlinkis laiko momentu t, išreikštas metrais, ir
  Image 91
   – laiko intervalas sekundėmis tarp įlinkio matavimų. Didžiausia
  Image 92
   vertė – 1,25 × 10-4 sekundės. Šios apskaičiavimo metodikos schema parodyta toliau.

Image 93

---

5 PRIEDAS

Manekenų parengimas ir montavimas, apsaugos sistemų sureguliavimas

1.

Manekenų parengimas

1.1.

Manekeno simetrijos plokštuma turi sutapti su vertikalia vidurine sėdynės plokštuma.

1.2.

Priekinė daugiavietė neišardoma sėdynė

1.2.1.

Manekeno simetrijos plokštuma turi būti vairaračio centrą kertančioje ir su išilgine vidurine transporto priemonės plokštuma lygiagrečioje vertikalioje plokštumoje. Jeigu sėdimoji vieta nustatoma atsižvelgiant į sėdynės formą, tokia sėdynė laikoma atskira sėdyne.

1.2.2.

Manekeno ir vairuotojo vietoje sėdinčio manekeno simetrijos plokštumos turi būti vienodu atstumu nuo išilginės vidurinės transporto priemonės plokštumos. Jeigu sėdimoji vieta nustatoma atsižvelgiant į sėdynės formą, tokia sėdynė laikoma atskira sėdyne.

1.3.

Manekenų simetrijos plokštumos turi sutapti su gamintojo nurodytomis sėdimųjų vietų vidurinėmis plokštumomis.

2.

HIII manekeno, atitinkančio 50 procentilių vyro matmenis, įrengimas vairuotojo sėdynėje

2.1.

Skersinis matavimo įrangos pritvirtinimo galvoje skydelis turi būti horizontalus; leidžiamasis nuokrypis turi būti ne didesnis kaip 2,5°. Siekiant išlyginti bandymo manekeno galvą transporto priemonėse su sėdynėmis vertikaliais nereguliuojamais atlošais, taikoma toliau nurodyta metodika. Kad būtų išlygintas skersinis matavimo įrangos pritvirtinimo manekeno galvoje skydelis, pagal 2.4.3.1 punkte nurodytas ribas pirmiausia nustatoma H taško padėtis. Jeigu matavimo įrangos skydelis manekeno galvoje neišsilygina, tada pagal 2.4.3.2 punkte nurodytas ribas nustatomas bandymo manekeno dubens kampas. Jeigu skersinis matavimo įrangos pritvirtinimo manekeno galvoje skydelis vis tiek neišsilygina, tada bandymo manekeno kaklo laikiklis pareguliuojamas bent tiek, kad būtų užtikrinta, jog skydelis būtų horizontalus; leidžiamasis nuokrypis turi būti ne didesnis kaip 2,5°.

2.2.

Rankos

2.2.1.

Ant vairuotojo sėdynės sėdinčio bandymo manekeno žastai turi būti prie liemens, o centrinės jų linijos turi kuo labiau sutapti su vertikalia plokštuma.

2.3.

Plaštakos

2.3.1.

Ant vairuotojo sėdynės sėdinčio bandymo manekeno delnai horizontalios vairaračio centrinės linijos aukštyje turi liesti išorinę vairaračio dalį. Manekeno nykščiai nestipriai priklijuojami juosta prie vairaračio taip, kad plaštaką stumtelėjus į viršų ne mažesne kaip 9 N ir ne didesne kaip 22 N jėga, juosta užklijuota ranka nuslystų nuo vairaračio.

2.4.

Liemuo

2.4.1.

Jeigu transporto priemonėse įrengtos daugiavietės neišardomos sėdynės, ant vairuotojo sėdynės sėdinčio bandymo manekeno liemens viršutinės dalys turi būti priglaustos prie sėdynių atlošų. Vidurinė sagitalinė ant vairuotojo sėdynės sėdinčio manekeno plokštuma turi būti vertikali ir lygiagreti su išilgine centrine transporto priemonės linija ir eiti per vairaračio centrą.

2.4.2.

Jeigu transporto priemonėse įrengtos vienvietės sėdynės, ant vairuotojo sėdynės sėdinčio bandymo manekeno liemens viršutinės dalys turi būti priglaustos prie sėdynių atlošų. Vidurinė sagitalinė ant vairuotojo sėdynės sėdinčio manekeno plokštuma turi būti vertikali ir sutapti su išilgine centrine atskiros sėdynės linija.

2.4.3.

Apatinė liemens dalis

2.4.3.1.

Ant vairuotojo sėdynės sėdinčio bandymo manekeno H taškas vertikalia ir horizontalia kryptimis turi būti ne didesniu kaip 13 mm atstumu nutolęs nuo taško, esančio 6 mm žemiau nei H taškas, kurio vieta nustatyta 6 priede aprašyta tvarka, išskyrus tai, kad nustatytas H taško įrenginio blauzdų ir šlaunų segmentų ilgis atitinkamai turi būti 414 ir 401 mm, o ne 417 ir 432 mm.

2.4.3.2.

Kaip nustatyta dubens kampo matuoklio (GM), kuris įkišamas į manekeno H taško matavimo angą, brėžinyje 78051–532, nurodytame 572 dalyje, kampas, matuojant nuo horizontalės ant 76,2 mm (3 colių) plokščio matuoklio paviršiaus, turi būti 22,5 ± 2,5°.

2.5.

Ant vairuotojo sėdynės sėdinčio bandymo manekeno šlaunys į sėdynės sėdimąją dalį turi remtis tiek, kiek galima atsižvelgiant į pėdų nustatymą. Pradinis atstumas tarp išorinių kelio apkabos jungių paviršių turi būti 270 ± 10 mm. Ant vairuotojo sėdynės sėdinčio manekeno kairė koja, jei įmanoma, turi būti vertikalioje išilginėje plokštumoje. Ant vairuotojo sėdynės sėdinčio manekeno dešinė koja, jei įmanoma, turi būti vertikalioje plokštumoje. Leidžiama galutinai sureguliuoti manekeno pėdas pagal 2.6 punktą, siekiant atsižvelgti į įvairias keleivių salono konfigūracijas.

2.6.

Pėdos

2.6.1.

Dešinioji ant vairuotojo sėdynės sėdinčio manekeno pėda turi būti atremta į nenuspaustą akceleratoriaus pedalą taip, kad galinis kulno taškas būtų ant grindų pedalo plokštumoje. Jeigu pėdos ant akceleratoriaus pedalo uždėti negalima, ji dedama statmenai blauzdikauliui ir kuo toliau į priekį centrinės pedalo linijos kryptimi, kad galinis kulno taškas remtųsi į grindis. Kairės kojos kulnas dedamas kuo toliau ir lieka ant kėbulo grindų. Kairė koja turi būti kuo labiau prispausta prie nuožulnios plokštės vairuotojo kojoms. Išilginė centrinė kairiosios pėdos linija turi eiti kuo lygiagrečiau su išilgine centrine transporto priemonės linija. Jeigu transporto priemonėje įrengta pakoja, gamintojo prašymu turi būti įmanoma kairę koją padėti ant pakojos. Tokiu atveju kairės kojos padėtis nustatoma pagal pakoją.

2.7.

Įrengti matuokliai susidūrimo momentu neturi daryti jokios įtakos manekeno judėjimui.

2.8.

Prieš bandymą manekeno ir matuoklių sistemų temperatūra stabilizuojama ir vėliau palaikoma 19–22,2 °C intervalo ribose.

2.9.

HIII 50 procentilių manekeno apranga

2.9.1.

Manekenas su įrengtais matuokliais aprengiamas jo pavidalą atitinkančiais medvilniniais prigludusiais drabužiais trumpomis rankovėmis ir apmaunami blauzdų vidurį siekiančiomis kelnėmis, kaip nustatyta FMVSS 208, 78051-292 ir 293 ar lygiaverčiuose brėžiniuose.

2.9.2.

Bandymo manekeno pėdos apaunamos 11XW dydžio batais, atitinkančiais Jungtinių Amerikos Valstijų kariniame standarte MIL S 13192 (P peržiūra) nustatytus dydžio, pado ir kulno storio reikalavimus; batų masė 0,57 ± 0,1 kg.

3.

H taško išilginiai ir vertikalieji matmenys yra nustatyti kaip X50thM, X50thM), o H 5 proc. taško išilginiai ir vertikalieji matmenys yra nustatyti kaip (X5thF, X5thF). XSCL nustatytas kaip horizontalus atstumas nuo H taško iki tolimiausio priekinio sėdynės sėdimosios dalies taško (žr. 1 pav.). H 5 proc. taškui apskaičiuoti naudokite šią formulę: Pažymėtina, kad X5thF visada turi būti nutolęs į priekį daugiau nei X50thM.

X5thF = X50thM + (93 mm – 0,323 × XSCL)

Z5thF = Z50thM

Image 94

  1 pav.

3.1.

Skersinis matavimo įrangos pritvirtinimo galvoje skydelis turi būti horizontalus; leidžiamasis nuokrypis turi būti ne didesnis kaip 2,5°. Siekiant išlyginti bandymo manekeno galvą transporto priemonėse su sėdynėmis vertikaliais nereguliuojamais atlošais, taikoma toliau nurodyta metodika. Kad būtų išlygintas skersinis matavimo įrangos pritvirtinimo manekeno galvoje skydelis, pagal 3.4.3.1 punkte nurodytas ribas pirmiausia nustatoma H 5 proc. taško padėtis. Jeigu matavimo įrangos skydelis manekeno galvoje neišsilygina, tada pagal 3.4.3.2 punkte nurodytas ribas nustatomas bandymo manekeno dubens kampas. Jeigu skersinis matavimo įrangos pritvirtinimo manekeno galvoje skydelis vis tiek neišsilygina, tada bandymo manekeno kaklo laikiklis pareguliuojamas bent tiek, kad būtų užtikrinta, jog skydelis būtų horizontalus; leidžiamasis nuokrypis turi būti ne didesnis kaip 2,5°.

3.2.

Rankos

3.2.1.

Ant keleivio sėdynės sėdinčio manekeno žastai turi liesti sėdynės atlošą ir liemens šonus.

3.3.

Plaštakos

3.3.1.

Ant keleivio sėdynės sėdinčio bandymo manekeno delnai turi liesti išorinę šlaunų pusę. Mažasis pirštas turi liesti sėdimąją sėdynės dalį.

3.4.

Liemuo

3.4.1.

Jeigu transporto priemonėse įrengtos daugiavietės neišardomos sėdynės, ant keleivio sėdynės sėdinčio bandymo manekeno liemens viršutinės dalys turi būti priglaustos prie sėdynių atlošų. Vidurinė sagitalinė ant keleivio sėdynės sėdinčio manekeno plokštuma turi būti vertikali ir lygiagreti su centrine išilgine transporto priemonės linija, o nuo išilginės centrinės transporto priemonės linijos būti tokiu pačiu atstumu kaip ir vidurinė sagitalinė ant vairuotojo sėdynės sėdinčio manekeno plokštuma.

3.4.2.

Jeigu transporto priemonėse įrengtos vienvietės sėdynės, ant keleivio sėdynės sėdinčio bandymo manekeno liemens viršutinės dalys turi būti priglaustos prie sėdynių atlošų. Vidurinė sagitalinė ant keleivio sėdynės sėdinčio manekeno plokštuma turi būti vertikali ir sutapti su išilgine centrine atskiros sėdynės linija.

3.4.3.

Apatinė liemens dalis

3.4.3.1.

Ant keleivio sėdynės sėdinčio bandymo manekeno H 5 proc. taškas horizontalia kryptimi turi būti ne daugiau kaip 13 mm atstumu nutolęs nuo H 5 proc. taško, kurio vieta nustatyta 6 priede ir 3 dalyje aprašyta tvarka.

3.4.3.2.

Kaip nustatyta dubens kampo matuoklio (GM), kuris įkišamas į manekeno H taško matavimo angą, brėžinyje 78051–532, nurodytame 572 dalyje, kampas, matuojant nuo horizontalės ant 76,2 mm (3 colių) plokščio matuoklio paviršiaus, turi būti 20 ± 2,5°.

3.5.

Ant keleivio sėdynės sėdinčio bandymo manekeno šlaunys į sėdynės sėdimąją dalį turi remtis tiek, kiek galima atsižvelgiant į pėdų nustatymą. Pradinis atstumas tarp išorinių kelio apkabos jungių paviršių turi būti 229 ± 5 mm, kaip parodyta 2 paveiksle. Ant keleivio sėdynės sėdinčio manekeno abi kojos, jei įmanoma, turi būti vertikalioje išilginėje plokštumoje. Leidžiama galutinai sureguliuoti manekeno pėdas pagal 3.6 punktą, siekiant atsižvelgti į įvairias keleivių salono konfigūracijas.

Image 95

  2 pav. HYBRID III 5 procentilių moters manekeno pradinė kelio padėtis

3.6.

Pėdos

3.6.1.

Jeigu neįmanoma abiejų pėdų atremti į grindis, pėda nuleidžiama tiek, kad blauzda susiliestų su priekiniu sėdynės sėdimosios vietos kraštu arba pėdos galinė dalis susiliestų su transporto priemonės vidumi. Pėdos padėtis turi būti kuo labiau lygiagreti su grindimis, kaip parodyta d paveiksle.

Jeigu kliudo transporto priemonės kėbulo iškyšos, pėda minimaliai pasukama aplink blauzdikaulį. Jeigu kliūtis nedingo, šlaunikaulis pasukamas taip, kad kliūties nebeliktų arba ji būtų kuo mažesnė. Pėda judinama į vidų arba į išorę, kol kelius skiriantis atstumas taps pastovus.

| | |
| --- | --- |
| | |

Image 96

Image 97

Image 98

Image 99

3.7.

Įrengti matuokliai susidūrimo momentu neturi daryti jokios įtakos manekeno judėjimui.

3.8.

Manekenų ir matuoklių sistemų temperatūra prieš bandymą stabilizuojama ir vėliau palaikoma 19–22,2 °C intervalo ribose.

3.9.

HIII 5 procentilių manekeno apranga

3.9.1.

Manekenas su įrengtais matuokliais aprengiamas jo pavidalą atitinkančiais medvilniniais prigludusiais drabužiais trumpomis rankovėmis ir apmaunami blauzdų vidurį siekiančiomis kelnėmis, kaip nustatyta FMVSS 208, 78051-292 ir 293 ar lygiaverčiuose brėžiniuose.

3.9.2.

Visos bandymo manekenų pėdos apaunamos 7,5 W mažo dydžio moteriškais batais, atitinkančiais Jungtinių Amerikos Valstijų kariniame standarte MIL-S-21711E (P peržiūra) nustatytus dydžio, pado ir kulno storio reikalavimus; batų masė 0,41 ± 0,09 kg.

4.

Manekeno striukė turėtų būti būtent ten, kur sutampa žemesniojo kaklo laikiklio varžto anga ir manekeno striukės darbinė anga. Bandomasis manekenas, pasodintas nustatytoje sėdimojoje vietoje pagal atitinkamus 2.1–2.6 ir 3.1–3.6 punktų reikalavimus, apjuosiamas saugos diržu, o užraktas užsegamas. Juosmens diržas manekeną turi glaudžiai apjuosti. Viršutinę liemens dalį juosiantis diržas patraukiamas iš diržo įtraukimo įtaiso ir paleidžiamas, kad tas įtraukimo įtaisas diržą vėl įtrauktų. Šis veiksmas pakartojamas keturis kartus. Pečių diržas turi būti nuo pečių nenuimamoje ir su kaklu nesusiliečiančioje srityje. Saugos diržas uždedamas taip: HYBRID III 50 procentilių vyro manekeno atveju taip, kad neuždengtų visos išorinės manekeno striukės angos. HYBRID III 5 procentilių moters manekeno atveju saugos diržas turi būti tarp krūtų. Juosmens diržo dalis veikiama 9–18 N tempimo apkrova. Jeigu saugos diržų sistema yra su įtempimą mažinančiu įtaisu, viršutinė diržo dalis ištraukiama tiek, kiek rekomenduoja gamintojas įprasto naudojimo tikslais transporto priemonės naudotojo vadove. Jeigu saugos diržų sistemoje nėra įtempimą mažinančio įtaiso, diržo įtraukimo įtaisui leidžiama įtraukti perteklinę pečių diržo dalį. Kai saugos diržas ir saugos diržų tvirtinimo įtaisai yra įrengti taip, kad diržo padėtis neatitinka pirmiau nustatytų reikalavimų, saugos diržą galima sureguliuoti rankomis ir pritvirtinti juosta.

---

6 PRIEDAS

H taško ir tikrojo liemens polinkio kampo nustatymo tvarka motorinių transporto priemonių sėdimosiose vietose (1)

1 priedėlis. Erdvinio H taško įrenginio aprašas (3–D H įrenginys) (1)

2 priedėlis. Trimatė atskaitos sistema (1)

3 priedėlis. Sėdimųjų vietų atskaitos duomenys (1)

---

(1)  Tvarka išdėstyta Suvestinės rezoliucijos dėl transporto priemonių konstrukcijos (RE.3) 1 priede (dokumentas ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.6).

---

7 PRIEDAS

Bandymo su vežimėliu procedūra

1.

Bandymo įranga ir procedūra

1.1.

Vežimėlis sukonstruojamas taip, kad atlikus bandymą nebūtų liekamosios deformacijos. Jis nukreipiamas taip, kad susidūrimo metu nuokrypis vertikalioje plokštumoje būtų ne didesnis kaip 5°, o horizontalioje – ne didesnis kaip 2°.

1.2.

Konstrukcijos būklė

1.2.1.

Bandomoji konstrukcija turi atitikti tam tikrų serijinės gamybos būdu pagamintų transporto priemonių reikalavimus. Kai kurios detalės gali būti pakeistos arba pašalintos, tačiau detalių pakeitimas ar pašalinimas neturi daryti poveikio bandymo rezultatams.

1.2.2.

Konstrukcija sureguliuojama pagal šios taisyklės 3 priedo 1.4.3 punkto reikalavimus, atsižvelgiant į 1.2.1 punkto nuostatas.

1.3.

Konstrukcijos pritvirtinimas

1.3.1.

Konstrukcija turi būti pritvirtinta prie vežimėlio taip, kad bandymo metu nepasislinktų.

1.3.2.

Priemonės, kuriomis konstrukcija tvirtinama prie vežimėlio, neturi sustiprinti sėdynės tvirtinimo įtaisų ir keleivio apsaugos įtaisų arba konstrukcija neturi dėl to neįprastai deformuotis.

1.3.3.

Rekomenduojama naudoti tvirtinimo įtaisą, leidžiantį konstrukciją atremti į atramas, padėtas maždaug ties ratų ašimi, arba, jei įmanoma, pakabos sistemos sutvirtinimais pritvirtinti prie vežimėlio.

1.3.4.

Kampas tarp išilginės transporto priemonės ašies ir vežimėlio važiavimo krypties turi būti 0° ± 2°.

1.4.

Manekenai ir jų padėtis turi atitikti 3 priedo 2 dalyje pateiktas specifikacijas.

1.5.

Matavimo aparatūra

1.5.1.

Vadovaujantis 8 priedo reikalavimais (CFC indeksas 180), per susidūrimą konstrukcijos lėtėjimo pagreitį matuojantys keitikliai turi būti lygiagretūs su išilgine vežimėlio ašimi.

1.5.2.

Visi išvardytiems kriterijams patikrinti būtini matavimai nustatyti 3 priedo 5 dalyje.

1.6.

Konstrukcijos lėtėjimo kreivė per susidūrimą turi būti tokia, kad taikant integralą gauta greičio pokyčio, atsižvelgiant į laiką, kreivė jokiame taške nesiskirtų daugiau kaip ±1 m/s nuo šio priedo priedėlyje nustatytos atitinkamos transporto priemonės standartinės greičio pokyčio, atsižvelgiant į laiką, kreivės. Standartinės kreivės poslinkį, atsižvelgiant į laiko ašį, galima naudoti siekiant apskaičiuoti konstrukcijos greitį koridoriuje.

1.7.

Ši standartinė kreivė gaunama integruojant atitinkamos transporto priemonės lėtėjimo pagreičio kreivę, nubrėžtą per priekinį susidūrimą su kliūtimi, kaip nustatyta šios taisyklės 3 priedo 6 dalyje.

1.8.

Galima atlikti bandymą taikant ne vežimėlio lėtėjimo, o kitą metodą, jei jis atitinka 1.6 punkte nustatytas greičio kitimo intervalo sąlygas.

---

7 PRIEDO PRIEDĖLIS

Ekvivalentumo kreivė. Leidžiamojo nuokrypio diapazonas ΔV = f(t)

Image 100

---

8 PRIEDAS

Atliekant matavimo bandymus taikoma matavimo metodika. Prietaisai

1.

Apibrėžtys

1.1.

Duomenų perdavimo kanalas – visi prietaisai, pvz., keitikliai (arba sudėtiniai keitikliai, kurių išvesties duomenys suderinami specialiu būdu) ir dažnių arba amplitudžių spektrus galinčios pakeisti analizės metodikos.

1.2.

Pirmasis duomenų perdavimo kanalo įtaisas matuotinam fiziniam dydžiui paversti į antrinį dydį (pvz., elektros įtampą), kurį gali apdoroti kiti duomenų perdavimo kanalo komponentai.

1.3.

Duomenų perdavimo kanalo, atitinkančio tam tikras šiame priede nurodytas amplitudines charakteristikas, žymuo. CAC vertė atitinka viršutinę matavimo diapazono ribą.

1.4.

Šie dažniai apibūdinti šio priedo 1 paveiksle.

1.5.

Kanalo dažnio klasė žymima skaičiumi, nurodančiu, kad kanalo dažninė charakteristika atitinka šio priedo 1 paveiksle nustatytas ribas. Šis skaičius ir dažnis FH (Hz) yra vienodos skaitmeninės vertės.

1.6.

Geriausią kalibravimo verčių, nustatytų mažiausiųjų kvadratų metodu atsižvelgiant į kanalo amplitudės klasę, atitiktį rodantis tiesios linijos nuolydis.

1.7.

Vidutinė jautrio koeficientų, įvertintų atsižvelgiant į logaritminėje skalėje tolygiai pasiskirsčiusius dažnius, vertė tarp

| FL | ir | |
| --- | --- | --- |

FL

ir

Image 101

1.8.

Kalibravimo vertės ir 1.6 punkte apibrėžtos atitinkamos tiesios linijos vertės greta viršutinės kanalo amplitudės klasės ribos didžiausio skirtumo santykis (procentais).

1.9.

Išvesties ir įvesties signalų santykis, kai keitiklis sužadinamas statmenai matavimo krypčiai. Kryžminis jautris – išilgai matavimo ašies išmatuoto jautrio procentinė dalis.

1.10.

Duomenų perdavimo kanalo fazės vėlinimo laikas yra lygus sinusinio signalo fazės vėlinimui (radianais), padalytam iš to signalo kampinio dažnio (radianais per s).

1.11.

Duomenų perdavimo kanalą tam tikru momentu veikiančių išorinių sąlygų ir aplinkybių visuma.

2.

Veiksmingumo reikalavimai

2.1.

Absoliučioji duomenų perdavimo kanalo, taikant bet kokią jų perdavimo dažnio klasę, tiesiškumo paklaidos vertė visame matavimų diapazone turi būti lygi 2,5 proc. to kanalo amplitudės klasės vertės arba mažesnė.

2.2.

Duomenų perdavimo kanalo dažninė charakteristika turi būti šio priedo 1 paveiksle nurodytomis ribinėmis kreivėmis apibrėžtoje srityje. Nulinė dB linija nustatoma pagal kalibravimo koeficientą.

2.3.

Nustatomas fazės vėlinimo tarp duomenų perdavimo kanalo įėjimo ir išėjimo signalų laikas tarp 0,03 FH ir F H neturi skirtis daugiau kaip 1/10 FH sekundės.

2.4.

Laikas

2.4.1.

Užregistruota laiko ašis turi būti bent 1/100 s (1 proc. tikslumu).

2.4.2.

Santykinis vėlinimas tarp dviejų ar daugiau duomenų perdavimo kanalų, neatsižvelgiant į jų dažnio klasę, signalų neturi būti didesnis kaip 1 ms, išskyrus vėlinimą dėl fazės poslinkio.

Dviejų ar daugiau duomenų perdavimo kanalų, kurių signalai sujungiami, dažnio klasė turi būti vienoda ir jų santykinis vėlinimas neturi būti didesnis kaip 1/10 FH sekundės.

Šis reikalavimas taikomas ne tik analoginiams signalams, bet ir sinchronizavimo impulsams bei skaitmeniniams signalams.

2.5.

Kryžminis keitiklio jautris bet kuria kryptimi turi būti mažesnis kaip 5 proc.

2.6.

Kalibravimas

2.6.1.

Duomenų perdavimo kanalas turi būti bent kartą per metus kalibruojamas pripažintus standartus atitinkančiu etaloniniu prietaisu. Taikant palyginimo su etaloniniu prietaisu metodus, neturi atsirasti didesnė kaip 1 proc. duomenų perdavimo kanalo amplitudės klasės (CAC) paklaida. Etaloninę įrangą galima naudoti tik tame dažnių diapazone, kuriam ji sukalibruota. Duomenų perdavimo kanalų posistemius galima vertinti atskirai, o nustatytus rezultatus įtraukti, kai nustatomas viso duomenų perdavimo kanalo tikslumas. Tai galima daryti, pvz., taikant žinomos amplitudės elektros signalą, kuris imituoja keitiklio išėjimo signalą ir kuriuo galima tikrinti duomenų perdavimo kanalo stiprinimo koeficientą, išskyrus keitiklį.

2.6.2.

Etaloninio prietaiso tikslumą turi sertifikuoti arba patvirtinti valstybinė metrologijos tarnyba.

2.6.2.1.

Statinis kalibravimas

2.6.2.1.1.

Duomenų perdavimo kanalo amplitudės klasės paklaidos turi būti mažesnės kaip ±1,5 proc.

2.6.2.1.2.

Duomenų perdavimo kanalo amplitudės klasės paklaida turi būti mažesnė kaip ±1 proc.

2.6.2.1.3.

Duomenų perdavimo kanalo amplitudės klasės paklaida turi būti mažesnė kaip ±1 proc.

2.6.2.2.

Dinaminis kalibravimas

2.6.2.2.1.

Etaloninio pagreičio paklaida, išreikšta kaip procentinis duomenų perdavimo kanalo amplitudės klasės dydis, turi būti mažesnė kaip ±1,5 proc., jeigu dažnis mažesnis kaip 400 Hz, mažesnė kaip ±2 proc., jeigu dažnis 400–900 Hz, ir mažesnė kaip ±2,5 proc., jeigu dažnis didesnis kaip 900 Hz.

2.6.2.3.

Santykinė atskaitos laiko paklaida turi būti mažesnė kaip 10-5.

2.6.3.

Jautrio koeficientas ir tiesiškumo paklaida nustatomi matuojant duomenų perdavimo kanalo išėjimo signalą, atsižvelgiant į skirtingas žinomas įėjimo signalo vertes. Duomenų perdavimo kanalo kalibravimas turi apimti visą amplitudės klasės diapazoną.

Jeigu duomenų perdavimo kanalai yra dvikrypčiai, naudojamos teigiamos ir neigiamos vertės.

Jeigu kalibravimo prietaisas negali pateikti būtinų įvesties duomenų dėl ypatingai aukštų matuotinų dydžių verčių, kalibruojama atsižvelgiant į kalibravimo standartuose nustatytas ribas, o tos ribos nurodomos bandymo ataskaitoje.

Kalibruojant visą duomenų perdavimo kanalą, taikomas dažnis arba dažnių spektras, kurio reikšminė vertė yra tarp

| FL | ir | |
| --- | --- | --- |

FL

ir

Image 102

2.6.4.

Fazės ir amplitudės reakcijos kreivės dažninės charakteristikos nustatomos matuojant duomenų perdavimo kanalo išėjimo signalų fazę ir amplitudę, atsižvelgiant į žinomą įėjimo signalą, kurio skirtingos vertės gali įvairuoti nuo FL iki 10 kartų nei duomenų perdavimo kanalo dažnio klasė didesnių verčių arba 3 000 Hz, nelygu, kuris dydis yra mažesnis.

2.7.

Siekiant nustatyti bet kokią aplinkos įtaką, atliekama nuolatinė patikra (pvz., elektrinių ar magnetinių srautų, signalo sklidimo laidu greičio ir kt.). Tai galima atlikti, pavyzdžiui, registruojant atsarginių kanalų, kuriuose įrengti manekenų keitikliai, išėjimo signalus. Jeigu užregistruojami stiprūs išėjimo signalai, imamasi taisomųjų veiksmų, pavyzdžiui, pakeičiami laidai.

2.8.

Duomenų perdavimo kanalą apibūdina jo amplitudės klasė (CAC) ir dažnio klasė (CFC).

CAC indeksas turi būti 1, 2 arba 5, pakeltas dešimtuoju laipsniu.

3.

Keitikliai turi būti patikimai pritvirtinti, kad jų registruojamiems rodmenims vibracija darytų kuo mažesnę įtaką. Kiekviena keitiklio pritvirtinimo priemonė, kurios mažiausias rezonanso dažnis mažiausiai 5 kartus viršija tiriamo duomenų perdavimo kanalo dažnį FH, laikoma tinkama. Pagreičio keitikliai visų pirma turėtų būti tvirtinami taip, kad pradinis kampas tarp tikrosios matavimo ašies ir atitinkamos atskaitos ašies sistemos būtų ne didesnis kaip 5°, išskyrus tada, kai taikant analitinius arba eksperimentinius metodus įvertinamas tvirtinimo poveikis registruojamiems duomenims. Jeigu tam tikrame taške turi būti matuojami daugiaašiai pagreičiai, kiekvieno pagreičio keitiklio ašis turėtų būti 10 mm atstumu nuo to taško, o seisminės masės centras – 30 mm atstumu.

4.

Duomenų tvarkymas

4.1.

Registruojant arba tvarkant duomenis galima filtruoti, atsižvelgiant į duomenų perdavimo kanalo dažnių klasę. Tačiau prieš pradedant registruoti duomenis aukštesniu lygiu nei CFC, turėtų būti atliktas analoginis filtravimas, siekiant, kad būtų panaudota bent 50 proc. rašytuvo dinaminio diapazono ir kad būtų sumažintas pavojus, jog aukšti dažniai prisotins rašytuvą arba jog skaitmeninant galėtų atsirasti klaida dėl spektrų sanklotos.

4.2.

Skaitmeninimas

4.2.1.

Diskretizavimo dažnis turėtų būti lygus bent 8 FH.

4.2.2.

Skaitmeninių žodžių dydis turėtų būti mažiausiai 7 bitai ir lyginumo bitas.

5.

Rezultatai turėtų būti pateikti A4 formato lape (ISO/R 216). Rezultatai turėtų būti pateikiami diagramose su ašimis, pažymėtomis matavimo vienetais, atitinkančiais tinkamus pasirinkto vieneto kartotinius (pvz., 1, 2, 5, 10 ir 20 mm). Turi būti vartojami SI vienetai, išskyrus transporto priemonės greitį, kuris gali būti išreikštas km/h, ir susidūrimo sukeltą pagreitį, kurį galima išreikšti g, kai g = 9,8 m/s2.

Image 103

  1 pav. Dažninės charakteristikos kreivė

| | | | | N | Logaritminė skalė |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| CFC | FL | FH | FN | a | ± | 0,5 | dB |
| | | | | b | + | 0,5 ; -1 | dB |
| | Hz | Hz | Hz | c | + | 0,5 ; -4 | dB |
| 1 000 | ≤ 0,1 | 1 000 | 1 650 | d | - | 9 | dB/oktava |
| 600 | ≤ 0,10,1 | 600 | 1 000 | e | - | 24 | dB/oktava |
| 180 | ≤ 0,1 | 180 | 300 | f | | ∞ | |
| 60 | ≤ 0,1 | 60 | 100 | g | - | 30 | |

N

Logaritminė skalė

CFC

FL

FH

FN

a

±

0,5

dB

b

+

0,5 ; -1

dB

Hz

Hz

Hz

c

+

0,5 ; -4

dB

1 000

≤ 0,1

1 000

1 650

d

-

9

dB/oktava

600

≤ 0,10,1

600

1 000

e

-

24

dB/oktava

180

≤ 0,1

180

300

f

∞

60

≤ 0,1

60

100

g

-

30

---

9 PRIEDAS

Transporto priemonių su elektrine jėgos pavara bandymų procedūros

Šiame priede aprašomos bandymų procedūros, kurių tikslas – įrodyti atitiktį elektros saugos reikalavimams, nustatytiems šios taisyklės 5.2.8 punkte.

1.

Jeigu naudojamas aukštosios įtampos atjungimo įtaisas, matavimai atliekami iš abiejų įtaiso pusių, įjungiant atjungimo įtaisą.

Tačiau jei aukštosios įtampos atjungiklis yra integruotas į ĮEEKS arba energijos keitimo sistemą ir ĮEEKS aukštosios įtampos šynos arba energijos keitimo sistemos apsaugos lygis susidūrimo bandymo metu yra IPXXB, matavimus galima atlikti tik nuo atjungimo įtaiso įsijungimo momento iki elektros apkrovų.

Šiam bandymui naudojamu voltmetru matuojamos nuolatinės srovės vertės, o jo vidinė varža turi būti ne mažesnė kaip 10 ΜΩ.

2.

Po susidūrimo bandymo nustatomos aukštosios įtampos šynos įtampos vertės (Ub, U1 ir U2) (žr. 1 pav.).

Įtampos matavimai atliekami nuo susidūrimo praėjus ne mažiau kaip 10 sekundžių ir ne daugiau kaip 60 sekundžių.

Ši procedūra netaikoma, jeigu atliekant bandymą elektros energija elektrinei jėgos pavarai nėra tiekiama.

Image 104

  1 pav. Ub, U1 ir U2 matavimas b 1 2

3.

Prieš susidūrimą S1 jungiklis ir žinomos iškrovos rezistorius Re sujungiami lygiagrečiai su atitinkamu kondensatoriumi (žr. 2 pav.).

| a) | Nuo susidūrimo praėjus ne mažiau kaip 10 sekundėms ir ne daugiau kaip 60 sekundžių, S1 jungiklis išjungiamas, tada išmatuojamos ir užregistruojamos Ub įtampos ir Ie srovės vertės. Ub įtampos ir Ie srovės sandaugos rezultatas integruojamas laikotarpiu nuo jungiklio S1 išjungimo momento (tc) iki tos akimirkos, kai įtampos Ub vertė nukrinta žemiau aukštosios įtampos ribos esant 60 V nuolatinei įtampai (th). Gautas integralas yra lygus bendroms energijos (TE) sąnaudoms džauliais. |
| --- | --- |

a)

Nuo susidūrimo praėjus ne mažiau kaip 10 sekundėms ir ne daugiau kaip 60 sekundžių, S1 jungiklis išjungiamas, tada išmatuojamos ir užregistruojamos Ub įtampos ir Ie srovės vertės. Ub įtampos ir Ie srovės sandaugos rezultatas integruojamas laikotarpiu nuo jungiklio S1 išjungimo momento (tc) iki tos akimirkos, kai įtampos Ub vertė nukrinta žemiau aukštosios įtampos ribos esant 60 V nuolatinei įtampai (th). Gautas integralas yra lygus bendroms energijos (TE) sąnaudoms džauliais.

Image 105

| b) | Kai Ub vertė matuojama nuo susidūrimo praėjus 10–60 sekundžių, o X kondensatorių (Cx) talpą yra nurodęs gamintojas, bendros energijos sąnaudos (TE) apskaičiuojamos pagal šią lygtį:
  TE = 0,5 × Cx × Ub
  2 |
| --- | --- |

b)

Kai Ub vertė matuojama nuo susidūrimo praėjus 10–60 sekundžių, o X kondensatorių (Cx) talpą yra nurodęs gamintojas, bendros energijos sąnaudos (TE) apskaičiuojamos pagal šią lygtį:

TE = 0,5 × Cx × Ub
  2

| c) | Kai U1 ir U2 vertės (žr. 1 pav.) matuojamos tuomet, kai nuo susidūrimo yra praėję 10–60 sekundžių, o Y kondensatorių (Cy1 ir Cy2) talpą yra nurodęs gamintojas, bendros energijos sąnaudos (TEy1 ir TEy2) apskaičiuojamos pagal šias formules:
  TEy1 = 0,5 × Cy1 × U1
  2

  TEy2 = 0,5 × Cy2 × U2
  2 |
| --- | --- |

c)

Kai U1 ir U2 vertės (žr. 1 pav.) matuojamos tuomet, kai nuo susidūrimo yra praėję 10–60 sekundžių, o Y kondensatorių (Cy1 ir Cy2) talpą yra nurodęs gamintojas, bendros energijos sąnaudos (TEy1 ir TEy2) apskaičiuojamos pagal šias formules:

TEy1 = 0,5 × Cy1 × U1
  2

TEy2 = 0,5 × Cy2 × U2
  2

Ši procedūra netaikoma, jeigu atliekant bandymą elektros energija elektrinei jėgos pavarai nėra tiekiama.

Image 106

  2 pav. Pvz., X kondensatoriuose sukauptos aukštosios įtampos šynos energijos matavimas

4.

Po transporto priemonės susidūrimo bandymo nenaudojant įrankių nuimamos, išrenkamos arba pašalinamos visos sudedamosios dalys prie aukštosios įtampos įrenginių. Visos likusios dalys laikomos fizinės apsaugos dalimi.

Elektros saugos vertinimo tikslais 3 paveiksle aprašytas sudurtinis bandomasis pirštas įkišamas į bet kokias fizinės apsaugos daliai priskiriamų dalių ertmes ar plyšius, taikant 10 N ± 10 proc. bandymo jėgą. Jeigu sudurtinis bandomasis pirštas įkišamas iš dalies ar visiškai į fizinės apsaugos daliai priskiriamas dalis, jis turi būti judinamas taip, kaip toliau aprašoma.

Iš pradžių bandomasis pirštas ištiesinamas, tada abi jo sąnaros palaipsniui vis smarkiau pasukiojamos tarpusavio ašių atžvilgiu ne didesniu kaip 90 laipsnių kampu visomis įmanomomis kryptimis.

Vidinės elektros apsaugos pertvaros laikomos gaubto dalimi.

Jeigu taikoma, tarp sudurtinio bandomojo piršto ir įtampingųjų dalių elektros apsaugos pertvaros arba gaubto viduje esantis žemos įtampos maitinimo šaltinis (kurio įtampa turi būti nuo 40 iki 50 V) turėtų būti nuosekliai sujungtas su tinkama lempute.

Image 107

  3 pav. Sudurtinis bandomasis pirštas

Medžiaga: metalas, jei nenurodyta kitaip

Linijiniai matmenys (milimetrais)

Leidžiamieji nuokrypiai, taikomi matmenims, kuriems netaikomas specialus leidžiamasis nuokrypis:

| a) | kampams – +0/–10 sekundžių; |
| --- | --- |

a)

kampams – +0/–10 sekundžių;

| b) | linijiniai matmenys:






  i) | iki 25 mm: +0/–0,05; |
| --- | --- | --- |

b)

linijiniai matmenys:

i)

iki 25 mm: +0/–0,05;

| ii) | daugiau kaip 25 mm: ±0,2. |
| --- | --- |

ii)

daugiau kaip 25 mm: ±0,2.

Abi sąnaros turi judėti toje pačioje plokštumoje ir ta pačia kryptimi 90° kampu; leidžiamasis nuokrypis yra nuo 0 iki +10°.

Atitiktis šios taisyklės 5.2.8.1.3 punkto reikalavimams užtikrinama, jeigu 3 paveiksle aprašytas sudurtinis bandomasis pirštas nesiliečia su įtampingosiomis dalimis.

Prireikus galima naudoti veidrodį arba fibroskopą, siekiant patikrinti, ar sudurtinis bandomasis pirštas nesiliečia su aukštosios įtampos šyna.

Jeigu atitiktis šiam reikalavimui patvirtinama panaudojus signalinę grandinę tarp sudurtinio bandomojo piršto ir įtampingųjų dalių, lemputė neturi užsidegti.

4.1.

| a) | bandymų metodas, taikomas naudojant varžos matuoklį.
  Varžos matuoklis prijungiamas prie matavimo taškų (paprastai elektrinės važiuoklės ir elektrai laidaus gaubto ir (arba) elektros grandinių barjero), o varža matuojama šią specifikaciją atitinkančiu varžos matuokliu:






  i) | varžos matuoklis. Matavimo srovė turi būti ne mažesnė kaip 0,2 A; |
| --- | --- | --- |

a)

bandymų metodas, taikomas naudojant varžos matuoklį.

Varžos matuoklis prijungiamas prie matavimo taškų (paprastai elektrinės važiuoklės ir elektrai laidaus gaubto ir (arba) elektros grandinių barjero), o varža matuojama šią specifikaciją atitinkančiu varžos matuokliu:

i)

varžos matuoklis. Matavimo srovė turi būti ne mažesnė kaip 0,2 A;

| ii) | skyra: 0,01 Ω arba mažesnė; |
| --- | --- |

ii)

skyra: 0,01 Ω arba mažesnė;

| iii) | varža R turi būti mažesnė kaip 0,1 Ω; |
| --- | --- |

iii)

varža R turi būti mažesnė kaip 0,1 Ω;

| b) | bandymo metodas naudojant nuolatinės maitinimo įtampos šaltinį, voltmetrą ir ampermetrą.
  Nuolatinės maitinimo įtampos šaltinis, voltmetras ir ampermetras prijungiami prie matavimo taškų (paprastai elektrinės važiuoklės ir elektrai laidaus gaubto ir (arba) elektros grandinių barjero).
  Nuolatinės maitinimo įtampos šaltinis sureguliuojama taip, kad srovė taptų bent 0,2 A.
  Turi būti išmatuojama srovė I ir įtampa U.
  Varža R apskaičiuojama pagal šią lygtį:
  R = U / I
  Varža R turi būti mažesnė kaip 0,1 Ω.

  Pastaba. Jei įtampai ir srovei matuoti naudojami švininiai laidai, kiekvienas švininis laidas turi būti atskirai prijungtas prie elektros grandinių barjero, gaubto ir (arba) elektrinės važiuoklės. Įtampos ir srovės matavimams gali būti naudojamas bendras galinis įrenginys.
  Toliau pavaizduotas bandymo metodo naudojant nuolatinės maitinimo įtampos šaltinį, voltmetrą ir ampermetrą pavyzdys. |
| --- | --- |

b)

bandymo metodas naudojant nuolatinės maitinimo įtampos šaltinį, voltmetrą ir ampermetrą.

Nuolatinės maitinimo įtampos šaltinis, voltmetras ir ampermetras prijungiami prie matavimo taškų (paprastai elektrinės važiuoklės ir elektrai laidaus gaubto ir (arba) elektros grandinių barjero).

Nuolatinės maitinimo įtampos šaltinis sureguliuojama taip, kad srovė taptų bent 0,2 A.

Turi būti išmatuojama srovė I ir įtampa U.

Varža R apskaičiuojama pagal šią lygtį:

R = U / I

Varža R turi būti mažesnė kaip 0,1 Ω.

Pastaba. Jei įtampai ir srovei matuoti naudojami švininiai laidai, kiekvienas švininis laidas turi būti atskirai prijungtas prie elektros grandinių barjero, gaubto ir (arba) elektrinės važiuoklės. Įtampos ir srovės matavimams gali būti naudojamas bendras galinis įrenginys.

Toliau pavaizduotas bandymo metodo naudojant nuolatinės maitinimo įtampos šaltinį, voltmetrą ir ampermetrą pavyzdys.

Image 108

  4 pav. Bandymo metodo naudojant nuolatinės maitinimo įtampos šaltinį pavyzdys

5.

Izoliacijos varža

5.1.

Visų transporto priemonės aukštosios įtampos šynų izoliacijos varža matuojama arba nustatoma atliekant apskaičiavimus ir naudojant kiekvienos aukštosios įtampos šynos dalies arba komponento matavimo vertes.

Visi matavimai siekiant apskaičiuoti įtampos vertę (-es) ir elektros izoliaciją atliekami po susidūrimo praėjus ne mažiau kaip 10 s.

5.2.

Izoliacijos varžos matavimas atliekamas pasirenkant iš šio priedo 5.2.1 ir 5.2.2 punktuose išvardytų matavimo metodų tą, kuris tinka, atsižvelgiant į įtampingųjų dalių elektros įkrovą arba izoliacijos varžą.

Matuojamos elektrinės grandinės ribos nustatomos iš anksto, remiantis elektrinės grandinės schemomis. Jei aukštosios įtampos šynos yra laidžiai izoliuotos viena nuo kitos, išmatuojama kiekvienos elektros grandinės izoliacijos varža.

Be to, galima atlikti izoliacijos varžai išmatuoti reikalingus pakeitimus, pavyzdžiui, nuimti dangtelį, kad būtų galima pasiekti įtampingąsias dalis, nubrėžti matavimo linijas ir pakeisti programinę įrangą.

Tais atvejais, kai veikia transporto priemonėje sumontuota izoliacijos varžos stebėsenos sistema ir dėl to matuojant vertės tampa nepastovios, matuojant galima atlikti reikiamus pakeitimus, pavyzdžiui, išjungti arba pašalinti atitinkamą prietaisą. Be to, nuėmus įtaisą, remiantis brėžiniais įrodoma, kad izoliacijos varža tarp įtampingųjų dalių ir elektrinės važiuoklės išlieka nepakitusi.

Šie pakeitimai neturi turėti įtakos bandymo rezultatams.

Turi būti imtasi kuo didesnio atsargumo, siekiant išvengti trumpojo sujungimo ir elektros smūgio pavojaus, nes šiuo tikslu gali prireikti įjungti aukštosios įtampos grandinę.

5.2.1.

Matavimo metodas, taikomas naudojant ne transporto priemonėje esančių šaltinių tiekiamą nuolatinės įtampos srovę.

5.2.1.1.

Naudojamas izoliacijos varžos bandymo prietaisas, kuriuo galima tiekti nuolatinę įtampą, kuri būtų didesnė už aukštosios įtampos šynos darbinę įtampą.

5.2.1.2.

Izoliacijos varžos bandymo prietaisas prijungiamas tarp įtampingųjų dalių ir elektrinės važiuoklės. Tuomet izoliacijos varža matuojama esant nuolatinei įtampai, kuri būtų ne mažesnė kaip pusė aukštosios įtampos šynos darbinės įtampos dydžio.

Jeigu laidžiai sujungta sistemos grandinė veikia keliose įtampos srityse (pvz., dėl padidintos galios keitiklio) ir kai kurie komponentai negali atlaikyti visos grandinės darbinės įtampos, izoliacijos varža tarp šių komponentų ir elektrinės važiuoklės gali būti išmatuota atskirai, atjungus šiuos komponentus ir esant įtampai, kuri lygi bent pusei jų darbinės įtampos.

5.2.2.

Matavimo metodas, taikomas naudojant kaip nuolatinės įtampos šaltinį pačios transporto priemonės ĮEEKS

5.2.2.1.

Elektros srovės tiekimas aukštosios įtampos šynai užtikrinamas naudojant pačios transporto priemonės ĮEEKS ir (arba) energijos keitimo sistemą, o bandymų metu ĮEEKS ir (arba) energijos keitimo sistemos įtampa turi būti ne mažesnė už transporto priemonės gamintojo nurodytą vardinę darbinę įtampą.

5.2.2.2.

Šiam bandymui naudojamu voltmetru matuojamos nuolatinės srovės vertės, o jo vidinė varža turi būti ne mažesnė kaip 10 ΜΩ.

5.2.2.3.

Matavimo metodas

5.2.2.3.1.

Kaip nurodyta 1 paveiksle, išmatuojama įtampa ir užregistruojama aukštosios įtampos šynos įtampa (Ub). Ub vertė turi būti lygi transporto priemonės gamintojo nurodytai ĮEEKS ir (arba) energijos keitimo sistemos vardinei darbinei įtampai arba už ją didesnė.

5.2.2.3.2.

Turi būti išmatuojama ir užregistruojama įtampa (U1) tarp elektrinės važiuoklės ir aukštosios įtampos šynos neigiamo poliaus (žr. 1 pav.).

5.2.2.3.3.

Turi būti išmatuojama ir užregistruojama įtampa (U2) tarp elektrinės važiuoklės ir aukštosios įtampos šynos teigiamo poliaus (žr. 1 pav.).

5.2.2.3.4.

Jeigu U1 yra ne mažesnė nei U2, tarp aukštosios įtampos šynos neigiamo poliaus ir elektrinės važiuoklės įterpiama žinoma standartinė varža (Ro). Nustačius Ro, išmatuojama įtampa (U1') tarp elektrinės važiuoklės ir aukštosios įtampos šynos neigiamo poliaus (žr. 5 pav.).

Elektros izoliacija (Ri) apskaičiuojama pagal šią lygtį:

Ri = Ro*Ub*(1/U1' – 1/U1)

Image 109

  5 pav. U1’ matavimas 1

Jeigu U2 yra didesnis nei U1, tarp aukštosios įtampos šynos teigiamo poliaus ir elektrinės važiuoklės įterpiama žinoma standartinė varža (Ro). Įterpus Ro, išmatuojama įtampa (U2’) tarp aukštosios įtampos šynos teigiamo poliaus ir elektrinės važiuoklės (žr. 6 pav.). Elektros izoliacija (Ri) apskaičiuojama pagal šią lygtį:

Ri = Ro*Ub*(1/U2’ – 1/U2)

Image 110

  6 pav. U2’ matavimas 2

5.2.2.3.5.

Elektros izoliacijos vertė Ri (Ω), padalyta iš aukštosios įtampos šynos darbinės įtampos (V), atitinka izoliacijos varžą (Ω/V).

Pastaba. Žinoma standartinė varža Ro (Ω) turėtų atitikti mažiausios reikalaujamos izoliacijos varžos (Ω/V) vertę, padaugintą iš 20 proc. didesnės ar mažesnės transporto priemonės darbinės įtampos (V). Ro nebūtinai turi tiksliai atitikti šią vertę, nes formulės taikomos bet kokiai Ro vertei, tačiau šios srities Ro vertė turi būti tokia, kad atliekant įtampos matavimus skiriamoji geba būtų gera.

6.

Prireikus gali būti naudojama atitinkama danga fizinei apsaugai (korpuso) užtikrinti, kad būtų galima patvirtinti bet kokį elektrolitų nuotėkį iš ĮEEKS atlikus bandymą. Visais skysčių išsiliejimo atvejais laikoma, kad nutekėjo elektrolitai, nebent gamintojas turi galimybių atskirti skirtingus išsiliejusius skysčius.

7.

Atitiktis nustatoma apžiūros būdu.

---