# Službeni list L 347/2021

| | ISSN 1977-0847 |
| --- | --- |
| Službeni list
  Europske unije | L 347 |
| | |
| Hrvatsko izdanje | Zakonodavstvo | Godište 64.30 rujna 2021. |

ISSN 1977-0847

Službeni list

Europske unije

L 347

Hrvatsko izdanje

Zakonodavstvo

Godište 64.30 rujna 2021.

---

| Sadržaj | | II.   Nezakonodavni akti | Stranica |
| --- | --- | --- | --- |
| | | AKTI KOJE DONOSE TIJELA USTANOVLJENA MEĐUNARODNIM SPORAZUMIMA |
| | * | Pravilnik br. 48 UN-a – Jedinstvene odredbe o homologaciji vozila s obzirom na ugradnju uređaja za osvjetljavanje i svjetlosnu signalizaciju [2021/1718] | 1 |
| | * | Pravilnik UN-a br. 148 – Jedinstvene odredbe o homologaciji uređajâ za osvjetljavanje i svjetlosnu signalizaciju (svjetla) za motorna vozila i njihove prikolice [2021/1719] | 123 |
| | * | Pravilnik UN-a br. 149 – Jedinstvene odredbe o homologaciji uređaja za osvjetljivanje ceste (svjetala) i sustava za motorna vozila [2021/1720] | 173 |
| | * | Pravilnik UN-a br. 150 – Jedinstvene odredbe o homologaciji retroreflektirajućih naprava i oznaka za motorna vozila i njihove prikolice [2021/1721] | 297 |

Sadržaj

II.   Nezakonodavni akti

Stranica

AKTI KOJE DONOSE TIJELA USTANOVLJENA MEĐUNARODNIM SPORAZUMIMA

*

Pravilnik br. 48 UN-a – Jedinstvene odredbe o homologaciji vozila s obzirom na ugradnju uređaja za osvjetljavanje i svjetlosnu signalizaciju [2021/1718]

1

*

Pravilnik UN-a br. 148 – Jedinstvene odredbe o homologaciji uređajâ za osvjetljavanje i svjetlosnu signalizaciju (svjetla) za motorna vozila i njihove prikolice [2021/1719]

123

*

Pravilnik UN-a br. 149 – Jedinstvene odredbe o homologaciji uređaja za osvjetljivanje ceste (svjetala) i sustava za motorna vozila [2021/1720]

173

*

Pravilnik UN-a br. 150 – Jedinstvene odredbe o homologaciji retroreflektirajućih naprava i oznaka za motorna vozila i njihove prikolice [2021/1721]

297

| HR | Akti čiji su naslovi tiskani običnim slovima su oni koji se odnose na svakodnevno upravljanje poljoprivrednim pitanjima, a općenito vrijede ograničeno razdoblje.
  Naslovi svih drugih akata tiskani su masnim slovima, a prethodi im zvjezdica. |
| --- | --- |

HR

Akti čiji su naslovi tiskani običnim slovima su oni koji se odnose na svakodnevno upravljanje poljoprivrednim pitanjima, a općenito vrijede ograničeno razdoblje.

Naslovi svih drugih akata tiskani su masnim slovima, a prethodi im zvjezdica.

---

II. Nezakonodavni akti

AKTI KOJE DONOSE TIJELA USTANOVLJENA MEĐUNARODNIM SPORAZUMIMA

| 30.9.2021 | HR | Službeni list Europske unije | L 347/1 |
| --- | --- | --- | --- |

30.9.2021

HR

Službeni list Europske unije

L 347/1

---

Samo izvorni tekstovi UNECE-a imaju pravni učinak prema međunarodnom javnom pravu. Status i datum stupanja na snagu ovog Pravilnika treba provjeriti u najnovijem izdanju dokumenta UNECE-a TRANS/WP.29/343/, koji je dostupan na: http://www.unece.org/tran/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html

Pravilnik br. 48 UN-a – Jedinstvene odredbe o homologaciji vozila s obzirom na ugradnju uređaja za osvjetljavanje i svjetlosnu signalizaciju [2021/1718]

Obuhvaća sav važeći tekst do:

Obuhvaća sav važeći tekst do:

dopune 1. nizu izmjena 07 – datum stupanja na snagu: 30. rujna 2021.

SADRŽAJ

PRAVILNIK

| 1. | Područje primjene |
| --- | --- |

1.

| 2. | Definicije |
| --- | --- |

2.

| 3. | Zahtjev za homologaciju |
| --- | --- |

3.

| 4. | Homologacija |
| --- | --- |

4.

| 5. | Opće specifikacije |
| --- | --- |

5.

| 6. | Pojedinačne specifikacije |
| --- | --- |

6.

| 7. | Preinake i proširenja homologacije tipa vozila ili ugradnje njegovih uređaja za osvjetljavanje i svjetlosnu signalizaciju |
| --- | --- |

7.

| 8. | Sukladnost proizvodnje |
| --- | --- |

8.

| 9. | Sankcije za nesukladnost proizvodnje |
| --- | --- |

9.

| 10. | Trajno obustavljena proizvodnja |
| --- | --- |

10.

| 11. | Imena i adrese tehničkih službi odgovornih za provođenje homologacijskih ispitivanja te imena i adrese homologacijskih tijela |
| --- | --- |

11.

| 12. | Prijelazne odredbe |
| --- | --- |

12.

PRILOZI

| 1. | Izjava |
| --- | --- |

1.

| 2. | Izgled homologacijskih oznaka |
| --- | --- |

2.

| 3. | Primjeri površine svjetala, referentnih osi, referentnih središta i kutova geometrijske vidljivosti |
| --- | --- |

3.

| 4. | Vidljivost crvenog svjetla sprijeda i vidljivost bijelog svjetla odostraga |
| --- | --- |

4.

| 5. | Opterećenja koja treba uzeti u obzir kod utvrđivanja promjena u vertikalnoj usmjerenosti kratkih glavnih svjetala |
| --- | --- |

5.

| 6. | Mjerenje promjene nagiba kratkog svjetlosnog snopa u funkciji opterećenja |
| --- | --- |

6.

| 7. | Označivanje nagiba prema dolje granice svjetlo-tama kratkih glavnih svjetala navedenog u stavku 6.2.6.1.1. i nagiba prema dolje granice svjetlo-tama prednjeg svjetla za maglu navedenog u stavku 6.3.6.1.2. ovog Pravilnika |
| --- | --- |

7.

| 8. | Komande naprava za namještanje nagiba glavnih svjetala iz stavka 6.2.6.2.2. ovog Pravilnika |
| --- | --- |

8.

| 9. | Provjera sukladnosti proizvodnje |
| --- | --- |

9.

| 10. | (rezervirano) |
| --- | --- |

10.

| 11. | Vidljivost oznaka za uočljivost na prednjoj, stražnjoj i bočnoj strani vozila |
| --- | --- |

11.

| 12. | Ispitna vožnja |
| --- | --- |

12.

| 13. | Uvjeti automatskog uključivanja kratkih glavnih svjetala |
| --- | --- |

13.

| 14. | Područje promatranja prema prividnoj površini manevarskih i vanjskih svjetla |
| --- | --- |

14.

| 15. | Goniofotometarski sustav za fotometrijska mjerenja kako je određeno u stavku 2.34. ovog Pravilnika |
| --- | --- |

15.

1.   PODRUČJE PRIMJENE

Ovaj se Pravilnik primjenjuje na vozila kategorija M i N te njihove prikolice (kategorija O) (1) s obzirom na ugradnju uređaja za osvjetljavanje i svjetlosnu signalizaciju.

1

2.   DEFINICIJE

2.1.   Općenito

| 2.1.1. | Definicije u ovom Pravilniku i njegovu nizu izmjena na snazi u vrijeme podnošenja zahtjeva za homologaciju tipa primjenjuju se na pravilnike o uređajima za svjetlosnu signalizaciju (LSD), uređajima za osvjetljavanje ceste (RID) i katadiopterskim napravama (RRD). |
| --- | --- |

2.1.1.

Definicije u ovom Pravilniku i njegovu nizu izmjena na snazi u vrijeme podnošenja zahtjeva za homologaciju tipa primjenjuju se na pravilnike o uređajima za svjetlosnu signalizaciju (LSD), uređajima za osvjetljavanje ceste (RID) i katadiopterskim napravama (RRD).

| 2.1.2. | Upućivanja na standardne (etalon) izvore svjetlosti odnose se na pravilnik br. 37, 99 odnosno 128 te na njihove nizove izmjena na snazi u vrijeme podnošenja zahtjeva za homologaciju tipa. |
| --- | --- |

2.1.2.

Upućivanja na standardne (etalon) izvore svjetlosti odnose se na pravilnik br. 37, 99 odnosno 128 te na njihove nizove izmjena na snazi u vrijeme podnošenja zahtjeva za homologaciju tipa.

| 2.1.3. | „Homologacija vozila” znači homologacija tipa vozila s obzirom na broj i način ugradnje uređaja za osvjetljavanje i svjetlosnu signalizaciju. |
| --- | --- |

2.1.3.

„Homologacija vozila” znači homologacija tipa vozila s obzirom na broj i način ugradnje uređaja za osvjetljavanje i svjetlosnu signalizaciju.

| 2.1.4. | „Uređaj” znači element ili sklop koji se upotrebljava za obavljanje najmanje jedne funkcije. |
| --- | --- |

2.1.4.

„Uređaj” znači element ili sklop koji se upotrebljava za obavljanje najmanje jedne funkcije.

| 2.1.4.1. | „Funkcija osvjetljavanja” znači svjetlost koju emitira uređaj radi osvjetljavanja ceste i objekata u smjeru kretanja vozila. |
| --- | --- |

2.1.4.1.

„Funkcija osvjetljavanja” znači svjetlost koju emitira uređaj radi osvjetljavanja ceste i objekata u smjeru kretanja vozila.

| 2.1.4.2. | „Funkcija svjetlosne signalizacije” znači svjetlost koju emitira ili reflektira uređaj kako bi se drugim sudionicima u prometu dala vizualna informacija o prisutnosti, identifikaciji i/ili promjeni kretanja vozila. |
| --- | --- |

2.1.4.2.

„Funkcija svjetlosne signalizacije” znači svjetlost koju emitira ili reflektira uređaj kako bi se drugim sudionicima u prometu dala vizualna informacija o prisutnosti, identifikaciji i/ili promjeni kretanja vozila.

| 2.1.5. | „Svjetlo” znači uređaj konstruiran za osvjetljavanje ceste ili emitiranje svjetlosnog signala drugim sudionicima u prometu. Svjetlima se smatraju i svjetla stražnje registarske pločice i katadiopteri. Za potrebe ovog Pravilnika svjetlima se ne smatraju stražnje registarske pločice koje emitiraju svjetlost ni sustav osvjetljenja putničkih vrata u skladu s odredbama iz Pravilnika UN-a br. 107 o vozilima kategorija M2 i M3 ni vanjski indikator statusa kako je definiran u ovom Pravilniku. |
| --- | --- |

2.1.5.

„Svjetlo” znači uređaj konstruiran za osvjetljavanje ceste ili emitiranje svjetlosnog signala drugim sudionicima u prometu. Svjetlima se smatraju i svjetla stražnje registarske pločice i katadiopteri. Za potrebe ovog Pravilnika svjetlima se ne smatraju stražnje registarske pločice koje emitiraju svjetlost ni sustav osvjetljenja putničkih vrata u skladu s odredbama iz Pravilnika UN-a br. 107 o vozilima kategorija M2

3

| 2.1.6. | „Indeks promjena” znači broj u nizu, počevši od 0, specifičan za svako svjetlo (funkciju) obuhvaćeno pravilnicima UN-a br. 148, br. 149 i br. 150. Njime se naznačuje koliko su puta novim nizom izmjena relevantnih pravilnika UN-a (br. 148, br. 149 i br. 150) uvedeni stroži zahtjevi za određeno svjetlo (funkciju). |
| --- | --- |

2.1.6.

„Indeks promjena” znači broj u nizu, počevši od 0, specifičan za svako svjetlo (funkciju) obuhvaćeno pravilnicima UN-a br. 148, br. 149 i br. 150. Njime se naznačuje koliko su puta novim nizom izmjena relevantnih pravilnika UN-a (br. 148, br. 149 i br. 150) uvedeni stroži zahtjevi za određeno svjetlo (funkciju).

2.2.   Definicije tipova

| 2.2.1. | „Tip vozila s obzirom na ugradnju uređaja za osvjetljavanje i svjetlosnu signalizaciju” znači vozila koja se ne razlikuju prema bitnim obilježjima navedenima u stavcima od 2.2.1.1. do 2.2.1.4.

  „Vozilima različitog tipa” ne smatraju se ni: vozila koja se razlikuju u smislu stavaka od 2.2.1.1. do 2.2.1.4., ali ne tako da bi to prouzročilo promjenu u vrsti, broju, položaju i geometrijskoj vidljivosti svjetala kao ni nagibu kratkog svjetlosnog snopa propisanog za predmetni tip vozila te vozila s ugrađenim ili neugrađenim opcionalnim svjetlima: |
| --- | --- |

2.2.1.

„Tip vozila s obzirom na ugradnju uređaja za osvjetljavanje i svjetlosnu signalizaciju” znači vozila koja se ne razlikuju prema bitnim obilježjima navedenima u stavcima od 2.2.1.1. do 2.2.1.4.

„Vozilima različitog tipa” ne smatraju se ni: vozila koja se razlikuju u smislu stavaka od 2.2.1.1. do 2.2.1.4., ali ne tako da bi to prouzročilo promjenu u vrsti, broju, položaju i geometrijskoj vidljivosti svjetala kao ni nagibu kratkog svjetlosnog snopa propisanog za predmetni tip vozila te vozila s ugrađenim ili neugrađenim opcionalnim svjetlima:

| 2.2.1.1. | dimenzijama i vanjskim oblikom vozila; |
| --- | --- |

2.2.1.1.

dimenzijama i vanjskim oblikom vozila;

| 2.2.1.2. | brojem i položajem uređaja; |
| --- | --- |

2.2.1.2.

brojem i položajem uređaja;

| 2.2.1.3. | sustavom za namještanje nagiba glavnih svjetala; |
| --- | --- |

2.2.1.3.

sustavom za namještanje nagiba glavnih svjetala;

| 2.2.1.4. | ovjesom. |
| --- | --- |

2.2.1.4.

ovjesom.

2.3.   Vozilo

| 2.3.1. | „Neopterećeno vozilo” znači vozilo bez vozača, posade, putnika i tereta, no s punim spremnikom goriva, rezervnim kotačem i uobičajenim alatom. |
| --- | --- |

2.3.1.

„Neopterećeno vozilo” znači vozilo bez vozača, posade, putnika i tereta, no s punim spremnikom goriva, rezervnim kotačem i uobičajenim alatom.

| 2.3.2. | „Opterećeno vozilo” znači vozilo opterećeno do svoje najveće tehnički dopuštene mase prema navodu proizvođača, koji mora i utvrditi raspodjelu te mase između osovina u skladu s metodom opisanom u Prilogu 5. |
| --- | --- |

2.3.2.

„Opterećeno vozilo” znači vozilo opterećeno do svoje najveće tehnički dopuštene mase prema navodu proizvođača, koji mora i utvrditi raspodjelu te mase između osovina u skladu s metodom opisanom u Prilogu 5.

| 2.3.3. | „Krajnji vanjski rub” sa svake strane vozila znači ravnina paralelna sa srednjom uzdužnom ravninom vozila koja dodiruje njegov bočni vanjski rub, ne uzimajući u obzir izbočine: |
| --- | --- |

2.3.3.

„Krajnji vanjski rub” sa svake strane vozila znači ravnina paralelna sa srednjom uzdužnom ravninom vozila koja dodiruje njegov bočni vanjski rub, ne uzimajući u obzir izbočine:

| 2.3.3.1. | guma blizu točke njihova dodira s tlom te priključaka za tlakomjere za gume; |
| --- | --- |

2.3.3.1.

guma blizu točke njihova dodira s tlom te priključaka za tlakomjere za gume;

| 2.3.3.2. | bilo kakvih protukliznih naprava koje su postavljene na kotače; |
| --- | --- |

2.3.3.2.

bilo kakvih protukliznih naprava koje su postavljene na kotače;

| 2.3.3.3. | naprava za neizravno gledanje; |
| --- | --- |

2.3.3.3.

naprava za neizravno gledanje;

| 2.3.3.4. | bočnih pokazivača smjera, gabaritnih svjetala, prednjih i stražnjih pozicijskih svjetala, parkirnih svjetala, katadioptera i bočnih svjetala za označivanje; |
| --- | --- |

2.3.3.4.

bočnih pokazivača smjera, gabaritnih svjetala, prednjih i stražnjih pozicijskih svjetala, parkirnih svjetala, katadioptera i bočnih svjetala za označivanje;

| 2.3.3.5. | carinskih pečata pričvršćenih na vozilo te naprava za osiguravanje i zaštitu takvih pečata; |
| --- | --- |

2.3.3.5.

carinskih pečata pričvršćenih na vozilo te naprava za osiguravanje i zaštitu takvih pečata;

| 2.3.3.6. | sustava osvjetljenja putničkih vrata na vozilima kategorija M2 i M3 kako je određeno u stavku 2.1.5. |
| --- | --- |

2.3.3.6.

sustava osvjetljenja putničkih vrata na vozilima kategorija M2

3

| 2.3.4. | „Ukupne dimenzije” znači udaljenost između dvije vertikalne ravnine određenih u stavku 2.3.3. |
| --- | --- |

2.3.4.

„Ukupne dimenzije” znači udaljenost između dvije vertikalne ravnine određenih u stavku 2.3.3.

| 2.3.4.1. | „Ukupna širina” znači udaljenost između dvije vertikalne ravnine određenih u stavku 2.3.3. |
| --- | --- |

2.3.4.1.

„Ukupna širina” znači udaljenost između dvije vertikalne ravnine određenih u stavku 2.3.3.

| 2.3.4.2. | „Ukupna duljina” znači udaljenost između dvije vertikalne ravnine koje su vertikalne na srednju uzdužnu ravninu vozila i koje dodiruju prednji i stražnji vanjski rub, ne uzimajući u obzir izbočine:






  (a) | naprava za neizravno gledanje; |
| --- | --- | --- |

2.3.4.2.

„Ukupna duljina” znači udaljenost između dvije vertikalne ravnine koje su vertikalne na srednju uzdužnu ravninu vozila i koje dodiruju prednji i stražnji vanjski rub, ne uzimajući u obzir izbočine:

(a)

naprava za neizravno gledanje;

| (b) | gabaritnih svjetala; |
| --- | --- |

(b)

gabaritnih svjetala;

| (c) | priključnih naprava za motorna vozila. |
| --- | --- |

(c)

priključnih naprava za motorna vozila.

Za prikolice se u „ukupnu duljinu” i svako mjerenje duljine mora uračunati duljina ruda, osim ako ona nije izričito izuzeta.

| 2.3.5. | „Kontrolni indikator rada” znači vizualni ili slušni signal (ili bilo koji ekvivalentni signal) koji označava da je uređaj uključen te da radi ispravno ili neispravno. |
| --- | --- |

2.3.5.

„Kontrolni indikator rada” znači vizualni ili slušni signal (ili bilo koji ekvivalentni signal) koji označava da je uređaj uključen te da radi ispravno ili neispravno.

| 2.3.6. | „Kontrolni indikator zatvorenog kruga” znači vizualni signal (ili bilo koji ekvivalentni signal) koji označava da je uređaj uključen, ali ne i radi li taj uređaj ispravno ili neispravno. |
| --- | --- |

2.3.6.

„Kontrolni indikator zatvorenog kruga” znači vizualni signal (ili bilo koji ekvivalentni signal) koji označava da je uređaj uključen, ali ne i radi li taj uređaj ispravno ili neispravno.

| 2.3.7. | „Tlo” znači površina na kojoj se vozilo nalazi i koja treba biti uglavnom vodoravna. |
| --- | --- |

2.3.7.

„Tlo” znači površina na kojoj se vozilo nalazi i koja treba biti uglavnom vodoravna.

| 2.3.8. | „Pomični sastavni dijelovi” vozila znači dijelovi nadogradnje ili drugi dijelovi vozila čiji se položaj može mijenjati naginjanjem, okretanjem ili klizanjem bez upotrebe alata. Ne obuhvaćaju preklopne vozačke kabine kamiona. |
| --- | --- |

2.3.8.

„Pomični sastavni dijelovi” vozila znači dijelovi nadogradnje ili drugi dijelovi vozila čiji se položaj može mijenjati naginjanjem, okretanjem ili klizanjem bez upotrebe alata. Ne obuhvaćaju preklopne vozačke kabine kamiona.

| 2.3.9. | „Uobičajeni položaj upotrebe pomičnog sastavnog dijela” znači položaji pomičnog sastavnog dijela koje proizvođač navede za uobičajene uvjete upotrebe vozila i parkirano vozilo. |
| --- | --- |

2.3.9.

„Uobičajeni položaj upotrebe pomičnog sastavnog dijela” znači položaji pomičnog sastavnog dijela koje proizvođač navede za uobičajene uvjete upotrebe vozila i parkirano vozilo.

| 2.3.10. | „Uobičajeni uvjeti upotrebe vozila” znači: |
| --- | --- |

2.3.10.

„Uobičajeni uvjeti upotrebe vozila” znači:

| 2.3.10.1. | ako je riječ o motornom vozilu, da je vozilo spremno za pokretanje s uključenim pogonskim sustavom i pomičnim sastavnim dijelovima u uobičajenom položaju kako je utvrđeno u stavku 2.3.9.; |
| --- | --- |

2.3.10.1.

ako je riječ o motornom vozilu, da je vozilo spremno za pokretanje s uključenim pogonskim sustavom i pomičnim sastavnim dijelovima u uobičajenom položaju kako je utvrđeno u stavku 2.3.9.;

| 2.3.10.2. | ako je riječ o prikolici, da je prikolica priključena na vučno motorno vozilo u uvjetima propisanima u stavku 2.3.10.1. i da su joj pomični sastavni dijelovi u uobičajenom položaju kako je utvrđeno u stavku 2.3.9. |
| --- | --- |

2.3.10.2.

ako je riječ o prikolici, da je prikolica priključena na vučno motorno vozilo u uvjetima propisanima u stavku 2.3.10.1. i da su joj pomični sastavni dijelovi u uobičajenom položaju kako je utvrđeno u stavku 2.3.9.

| 2.3.11. | „Parkirano vozilo” znači: |
| --- | --- |

2.3.11.

„Parkirano vozilo” znači:

| 2.3.11.1. | ako je riječ o motornom vozilu, da je vozilo zaustavljeno s isključenim pogonskim sustavom i pomičnim sastavnim dijelovima u uobičajenom položaju kako je utvrđeno u stavku 2.3.9.; |
| --- | --- |

2.3.11.1.

ako je riječ o motornom vozilu, da je vozilo zaustavljeno s isključenim pogonskim sustavom i pomičnim sastavnim dijelovima u uobičajenom položaju kako je utvrđeno u stavku 2.3.9.;

| 2.3.11.2. | ako je riječ o prikolici, da je prikolica priključena na vučno motorno vozilo u uvjetima opisanima u stavku 2.3.11.1. i da su joj pomični sastavni dijelovi u uobičajenom položaju kako je utvrđeno u stavku 2.3.9. |
| --- | --- |

2.3.11.2.

ako je riječ o prikolici, da je prikolica priključena na vučno motorno vozilo u uvjetima opisanima u stavku 2.3.11.1. i da su joj pomični sastavni dijelovi u uobičajenom položaju kako je utvrđeno u stavku 2.3.9.

2.4.   Općenite karakteristike svjetala

| 2.4.1. | „Ekvivalentna svjetla” znači svjetla koja imaju istu funkciju i odobrena su u državi registracije vozila; takva svjetla mogu imati različite karakteristike od onih koja su bila ugrađena u vozilo u trenutku homologacije ako ispunjavaju zahtjeve iz ovog Pravilnika. |
| --- | --- |

2.4.1.

„Ekvivalentna svjetla” znači svjetla koja imaju istu funkciju i odobrena su u državi registracije vozila; takva svjetla mogu imati različite karakteristike od onih koja su bila ugrađena u vozilo u trenutku homologacije ako ispunjavaju zahtjeve iz ovog Pravilnika.

| 2.4.2. | „Neovisna svjetla” znači uređaji koji imaju odvojene prividne površine u smjeru referentne osi (2), odvojene izvore svjetlosti i odvojena kućišta. |
| --- | --- |

2.4.2.

„Neovisna svjetla” znači uređaji koji imaju odvojene prividne površine u smjeru referentne osi (2

| 2.4.3. | „Udružena svjetla” znači uređaji koji imaju odvojene prividne površine u smjeru referentne osi2 i odvojene izvore svjetlosti, ali zajedničko kućište. |
| --- | --- |

2.4.3.

„Udružena svjetla” znači uređaji koji imaju odvojene prividne površine u smjeru referentne osi2

| 2.4.4. | „Spojena svjetla” znači uređaji koji imaju odvojene prividne površine u smjeru referentne osi2, ali zajednički izvor svjetlosti i zajedničko kućište. |
| --- | --- |

2.4.4.

„Spojena svjetla” znači uređaji koji imaju odvojene prividne površine u smjeru referentne osi2

| 2.4.5. | „Uzajamno povezana svjetla” znači uređaji koji imaju odvojene izvore svjetlosti ili jedan izvor svjetlosti koji radi u drukčijim uvjetima (npr. optičke, mehaničke ili električne razlike), potpuno ili djelomično zajedničke prividne površine u smjeru referentne osi2 i zajedničko kućište (3). |
| --- | --- |

2.4.5.

„Uzajamno povezana svjetla” znači uređaji koji imaju odvojene izvore svjetlosti ili jedan izvor svjetlosti koji radi u drukčijim uvjetima (npr. optičke, mehaničke ili električne razlike), potpuno ili djelomično zajedničke prividne površine u smjeru referentne osi2

3

| 2.4.6. | „Jednofunkcijsko svjetlo” znači dio uređaja koji obavlja jednu funkciju osvjetljavanja ili svjetlosne signalizacije. |
| --- | --- |

2.4.6.

„Jednofunkcijsko svjetlo” znači dio uređaja koji obavlja jednu funkciju osvjetljavanja ili svjetlosne signalizacije.

| 2.4.7. | „Svjetlo koje se može sakriti” znači svjetlo koje može biti djelomično ili potpuno skriveno kad nije u upotrebi. To se može postići pomičnim poklopcem, pomicanjem svjetla ili na neki drugi prikladan način. Izraz „uvlačno” izričito se upotrebljava za svjetlo koje se može sakriti tako da ga se uvuče u nadogradnju. |
| --- | --- |

2.4.7.

„Svjetlo koje se može sakriti” znači svjetlo koje može biti djelomično ili potpuno skriveno kad nije u upotrebi. To se može postići pomičnim poklopcem, pomicanjem svjetla ili na neki drugi prikladan način. Izraz „uvlačno” izričito se upotrebljava za svjetlo koje se može sakriti tako da ga se uvuče u nadogradnju.

| 2.4.8. | „Udaljenost između dva svjetla” koja su okrenuta u istom smjeru znači najkraća udaljenost između dvije prividne površine u smjeru referentne osi. Ako udaljenost između svjetala očito ispunjava zahtjeve Pravilnika, nije potrebno utvrđivati točne rubove prividnih površina. |
| --- | --- |

2.4.8.

„Udaljenost između dva svjetla” koja su okrenuta u istom smjeru znači najkraća udaljenost između dvije prividne površine u smjeru referentne osi. Ako udaljenost između svjetala očito ispunjava zahtjeve Pravilnika, nije potrebno utvrđivati točne rubove prividnih površina.

| 2.4.9. | „Opcionalno svjetlo” znači svjetlo čija je ugradnja ostavljena na volju proizvođača. |
| --- | --- |

2.4.9.

„Opcionalno svjetlo” znači svjetlo čija je ugradnja ostavljena na volju proizvođača.

| 2.4.10. | „Par” znači komplet svjetala iste funkcije na lijevoj i desnoj strani vozila. |
| --- | --- |

2.4.10.

„Par” znači komplet svjetala iste funkcije na lijevoj i desnoj strani vozila.

| 2.4.10.1. | „Odgovarajući par” znači komplet svjetala iste funkcije na lijevoj i desnoj strani vozila koja su u paru sukladna s fotometrijskim zahtjevima. |
| --- | --- |

2.4.10.1.

„Odgovarajući par” znači komplet svjetala iste funkcije na lijevoj i desnoj strani vozila koja su u paru sukladna s fotometrijskim zahtjevima.

| 2.4.11. | „Pojedinačna i višestruka svjetla” |
| --- | --- |

2.4.11.

„Pojedinačna i višestruka svjetla

| 2.4.11.1. | „Pojedinačno svjetlo” znači:






  (a) | uređaj ili dio uređaja koji ima jednu funkciju osvjetljavanja ili svjetlosne signalizacije, najmanje jedan izvor svjetlosti i jednu prividnu površinu u smjeru referentne osi koja može biti neprekidna ili sastavljena od zasebnih dijelova; ili |
| --- | --- | --- |

2.4.11.1.

„Pojedinačno svjetlo” znači:

(a)

uređaj ili dio uređaja koji ima jednu funkciju osvjetljavanja ili svjetlosne signalizacije, najmanje jedan izvor svjetlosti i jednu prividnu površinu u smjeru referentne osi koja može biti neprekidna ili sastavljena od zasebnih dijelova; ili

| (b) | svaki sklop dva svjetla s oznakom „D”, jednaka ili različita, koja imaju istu funkciju; ili |
| --- | --- |

(b)

svaki sklop dva svjetla s oznakom „D”, jednaka ili različita, koja imaju istu funkciju; ili

| (c) | svaki sklop dva neovisna katadioptera, jednaka ili različita, koji su homologirani zasebno; ili |
| --- | --- |

(c)

svaki sklop dva neovisna katadioptera, jednaka ili različita, koji su homologirani zasebno; ili

| (d) | svaki međuovisni sustav svjetala koji se sastoji od dva ili tri međuovisna svjetla s oznakom „Y” koja su zajedno homologirana i obavljaju istu funkciju. |
| --- | --- |

(d)

svaki međuovisni sustav svjetala koji se sastoji od dva ili tri međuovisna svjetla s oznakom „Y” koja su zajedno homologirana i obavljaju istu funkciju.

| 2.4.11.2. | „Dva svjetla” ili „parni broj svjetala” u obliku pojasa znači dva svjetla s jednom svjetlećom površinom ako je položaj takvog pojasa simetričan u odnosu na srednju uzdužnu ravninu vozila. |
| --- | --- |

2.4.11.2.

„Dva svjetla” ili „parni broj svjetala” u obliku pojasa znači dva svjetla s jednom svjetlećom površinom ako je položaj takvog pojasa simetričan u odnosu na srednju uzdužnu ravninu vozila.

| 2.4.12. | „Međuovisni sustav svjetala” znači sklop od dva ili tri međuovisna svjetla koja obavljaju istu funkciju. |
| --- | --- |

2.4.12.

„Međuovisni sustav svjetala” znači sklop od dva ili tri međuovisna svjetla koja obavljaju istu funkciju.

| 2.4.12.1. | „Međuovisno svjetlo s oznakom Y” znači uređaj koji radi kao dio međuovisnog sustava svjetala. Međuovisna svjetla rade zajedno kad su aktivirana, ali imaju zasebne prividne površine u smjeru referentne osi i zasebna kućišta, a mogu imati i zasebne izvore svjetlosti. |
| --- | --- |

2.4.12.1.

„Međuovisno svjetlo s oznakom Y” znači uređaj koji radi kao dio međuovisnog sustava svjetala. Međuovisna svjetla rade zajedno kad su aktivirana, ali imaju zasebne prividne površine u smjeru referentne osi i zasebna kućišta, a mogu imati i zasebne izvore svjetlosti.

| 2. 4.13. | „Svjetla s oznakom D” znači neovisna svjetla homologirana kao zasebni uređaji tako da se smiju upotrebljavati neovisno ili u sklopu dva svjetla koji se smatra „pojedinačnim svjetlom”. |
| --- | --- |

2. 4.13.

„Svjetla s oznakom D” znači neovisna svjetla homologirana kao zasebni uređaji tako da se smiju upotrebljavati neovisno ili u sklopu dva svjetla koji se smatra „pojedinačnim svjetlom”.

| 2.4.14. | „Glavna svjetla različitih ‚razreda’” znači glavna svjetla određena posebnim fotometrijskim odredbama. |
| --- | --- |

2.4.14.

„Glavna svjetla različitih ‚razreda’” znači glavna svjetla određena posebnim fotometrijskim odredbama.

| 2.4.15. | Definicije povezane s glavnim svjetlima koja emitiraju dugi svjetlosni snop i/ili simetrični kratki svjetlosni snop za vozila kategorija L i T |
| --- | --- |

2.4.15.

Definicije povezane s glavnim svjetlima koja emitiraju dugi svjetlosni snop i/ili simetrični kratki svjetlosni snop za vozila kategorija L i T

| 2.4.15.1. | „Dodatna jedinica za osvjetljavanje” znači dio sustava glavnih svjetala koji emitira svjetlost u zavojima. Neovisna je o uređaju koji emitira glavni kratki svjetlosni snop, može se sastojati od optičkih, mehaničkih i električnih dijelova te može biti udružena i/ili uzajamno povezana s drugim uređajima za osvjetljavanje i svjetlosnu signalizaciju. |
| --- | --- |

2.4.15.1.

„Dodatna jedinica za osvjetljavanje” znači dio sustava glavnih svjetala koji emitira svjetlost u zavojima. Neovisna je o uređaju koji emitira glavni kratki svjetlosni snop, može se sastojati od optičkih, mehaničkih i električnih dijelova te može biti udružena i/ili uzajamno povezana s drugim uređajima za osvjetljavanje i svjetlosnu signalizaciju.

| 2.4.16. | Definicije povezane s katadiopterima |
| --- | --- |

2.4.16.

Definicije povezane s katadiopterima

| 2.4.16.1. | „Retrorefleksija” znači refleksija kod koje se zračenje odbija u smjerovima bliskima smjeru iz kojeg dolazi, pri čemu se to svojstvo zadržava i ako postoje znatne varijacije upadnog zračenja. |
| --- | --- |

2.4.16.1.

„Retrorefleksija” znači refleksija kod koje se zračenje odbija u smjerovima bliskima smjeru iz kojeg dolazi, pri čemu se to svojstvo zadržava i ako postoje znatne varijacije upadnog zračenja.

| 2.4.16.2. | „Katadiopterska naprava” znači sklop spreman za upotrebu koji se sastoji od jedne ili više katadiopterskih optičkih jedinica. Katadiopterske naprave podijeljene su u razrede u skladu s njihovim fotometrijskim karakteristikama: razred I.A ili I.B, razred III.A ili III.B i razred IV.A. Katadiopterske naprave razreda I.B i III.B su naprave kombinirane s drugim signalnim svjetlima koja nisu vodonepropusna i koja su integrirana u nadogradnju vozila. |
| --- | --- |

2.4.16.2.

„Katadiopterska naprava” znači sklop spreman za upotrebu koji se sastoji od jedne ili više katadiopterskih optičkih jedinica. Katadiopterske naprave podijeljene su u razrede u skladu s njihovim fotometrijskim karakteristikama: razred I.A ili I.B, razred III.A ili III.B i razred IV.A. Katadiopterske naprave razreda I.B i III.B su naprave kombinirane s drugim signalnim svjetlima koja nisu vodonepropusna i koja su integrirana u nadogradnju vozila.

| 2.4.17. | Definicije povezane s retroreflektirajućim označivanjem |
| --- | --- |

2.4.17.

Definicije povezane s retroreflektirajućim označivanjem

| 2.4.17.1. | „Retroreflektirajući materijal za označivanje” znači površina ili naprava koja, kad je osvijetljena iz nekog smjera, odbija relativno velik dio upadnog zračenja u suprotnom smjeru. |
| --- | --- |

2.4.17.1.

„Retroreflektirajući materijal za označivanje” znači površina ili naprava koja, kad je osvijetljena iz nekog smjera, odbija relativno velik dio upadnog zračenja u suprotnom smjeru.

| 2.4.17.2. | „Stražnja pločica za označivanje” znači pločica s retroreflektirajućim i fluorescentnim materijalom ili napravama namijenjena za povećanje vidljivosti i omogućavanje lakše identifikacije teških i dugih vozila. |
| --- | --- |

2.4.17.2.

„Stražnja pločica za označivanje” znači pločica s retroreflektirajućim i fluorescentnim materijalom ili napravama namijenjena za povećanje vidljivosti i omogućavanje lakše identifikacije teških i dugih vozila.

| 2.4.17.3. | „Stražnja pločica za označivanje za spora vozila” znači trokutasta pločica s odrezanim uglovima s karakterističnim uzorkom s katadiopterima ili retroreflektirajućim materijalima i retroreflektirajućim ili fluorescentnim materijalom. |
| --- | --- |

2.4.17.3.

„Stražnja pločica za označivanje za spora vozila” znači trokutasta pločica s odrezanim uglovima s karakterističnim uzorkom s katadiopterima ili retroreflektirajućim materijalima i retroreflektirajućim ili fluorescentnim materijalom.

| 2.4.17.4. | „Jedinica uzorka” znači cijela katadiopterska naprava koja je spremna za ugradnju na vozilo i reprezentativna za trenutačnu proizvodnju. |
| --- | --- |

2.4.17.4.

„Jedinica uzorka” znači cijela katadiopterska naprava koja je spremna za ugradnju na vozilo i reprezentativna za trenutačnu proizvodnju.

| 2.4.17.5. | „Fluorescencija” znači pojava kad neke tvari u blizini izvora ultraljubičastog ili plavog zračenje emitiraju zračenje koje je gotovo uvijek dulje valne duljine od one koja je stvorila efekt. Ta se pojava zove fluorescencija. Po danu i u sumrak fluorescentne boje svjetlije su od uobičajenih jer reflektiraju dio svjetla koje na njih pada i uz to emitiraju svjetlo. Po noći nisu svjetlije od običnih boja. |
| --- | --- |

2.4.17.5.

„Fluorescencija” znači pojava kad neke tvari u blizini izvora ultraljubičastog ili plavog zračenje emitiraju zračenje koje je gotovo uvijek dulje valne duljine od one koja je stvorila efekt. Ta se pojava zove fluorescencija. Po danu i u sumrak fluorescentne boje svjetlije su od uobičajenih jer reflektiraju dio svjetla koje na njih pada i uz to emitiraju svjetlo. Po noći nisu svjetlije od običnih boja.

2.5.   Svjetla

| 2.5.1. | „Dugo glavno svjetlo” znači svjetlo za osvjetljavanje ceste na velikoj udaljenosti ispred vozila. |
| --- | --- |

2.5.1.

„Dugo glavno svjetlo” znači svjetlo za osvjetljavanje ceste na velikoj udaljenosti ispred vozila.

| 2.5.2. | „Kratko (oboreno) glavno svjetlo” znači svjetlo za osvjetljavanje ceste ispred vozila bez izazivanja nepotrebnog zasljepljivanja i neugode vozača i ostalih sudionika u prometu koji dolaze iz suprotnog smjera. |
| --- | --- |

2.5.2.

„Kratko (oboreno) glavno svjetlo” znači svjetlo za osvjetljavanje ceste ispred vozila bez izazivanja nepotrebnog zasljepljivanja i neugode vozača i ostalih sudionika u prometu koji dolaze iz suprotnog smjera.

| 2.5.2.1. | „Glavni kratki snop (glavni oboreni snop)” znači oboreni snop proizveden bez doprinosa infracrvenog odašiljača i/ili dodatnih izvora svjetlosti za osvjetljavanje u zavoju. |
| --- | --- |

2.5.2.1.

„Glavni kratki snop (glavni oboreni snop)” znači oboreni snop proizveden bez doprinosa infracrvenog odašiljača i/ili dodatnih izvora svjetlosti za osvjetljavanje u zavoju.

| 2.5.3. | „Pokazivač smjera” znači svjetlo kojim se druge sudionike u prometu obavješćuje da vozač namjerava promijeniti smjer udesno ili ulijevo. Pokazivači smjera mogu se upotrebljavati i u skladu s odredbama Pravilnika UN-a br. 97 ili br. 116. |
| --- | --- |

2.5.3.

„Pokazivač smjera” znači svjetlo kojim se druge sudionike u prometu obavješćuje da vozač namjerava promijeniti smjer udesno ili ulijevo. Pokazivači smjera mogu se upotrebljavati i u skladu s odredbama Pravilnika UN-a br. 97 ili br. 116.

| 2.5.4. | „Kočno svjetlo” znači svjetlo kojim se sudionike u prometu iza vozila obavješćuje da je uzdužno kretanje vozila namjerno usporeno. |
| --- | --- |

2.5.4.

„Kočno svjetlo” znači svjetlo kojim se sudionike u prometu iza vozila obavješćuje da je uzdužno kretanje vozila namjerno usporeno.

| 2.5.5. | „Osvjetljavajući uređaj stražnje registarske pločice” znači uređaj za osvjetljavanje prostora namijenjenog za stražnju registarsku pločicu; taj se uređaj može sastojati od više optičkih sastavnih dijelova. |
| --- | --- |

2.5.5.

„Osvjetljavajući uređaj stražnje registarske pločice” znači uređaj za osvjetljavanje prostora namijenjenog za stražnju registarsku pločicu; taj se uređaj može sastojati od više optičkih sastavnih dijelova.

| 2.5.6. | „Prednje pozicijsko svjetlo” znači svjetlo koje pokazuje da je vozilo prisutno, kao i njegovu širinu, kad ga se gleda sprijeda. |
| --- | --- |

2.5.6.

„Prednje pozicijsko svjetlo” znači svjetlo koje pokazuje da je vozilo prisutno, kao i njegovu širinu, kad ga se gleda sprijeda.

| 2.5.7. | „Stražnje pozicijsko svjetlo” znači svjetlo koje pokazuje da je vozilo prisutno, kao i njegovu širinu, kad ga se gleda straga. |
| --- | --- |

2.5.7.

„Stražnje pozicijsko svjetlo” znači svjetlo koje pokazuje da je vozilo prisutno, kao i njegovu širinu, kad ga se gleda straga.

| 2.5.8. | „Katadiopter” znači uređaj koji pokazuje da je vozilo prisutno refleksijom svjetlosti iz izvora koji nije povezan s vozilom, pri čemu se promatrač nalazi blizu tog izvora.
  Za potrebe ovog Pravilnika katadiopterima se ne smatraju: |
| --- | --- |

2.5.8.

„Katadiopter” znači uređaj koji pokazuje da je vozilo prisutno refleksijom svjetlosti iz izvora koji nije povezan s vozilom, pri čemu se promatrač nalazi blizu tog izvora.

Za potrebe ovog Pravilnika katadiopterima se ne smatraju:

| 2.5.8.1. | retroreflektirajuće (odsjevne) registarske pločice; |
| --- | --- |

2.5.8.1.

retroreflektirajuće (odsjevne) registarske pločice;

| 2.5.8.2. | retroreflektirajući signali navedeni u ADR-u (Europski sporazum o međunarodnom prijevozu opasnih tvari u cestovnom prometu); |
| --- | --- |

2.5.8.2.

retroreflektirajući signali navedeni u ADR-u (Europski sporazum o međunarodnom prijevozu opasnih tvari u cestovnom prometu);

| 2.5.8.3. | druge retroreflektirajuće (odsjevne) pločice i retroreflektirajući signali koji se moraju upotrebljavati radi sukladnosti s nacionalnim zahtjevima za upotrebu s obzirom na određene kategorije vozila ili određene načine rada; |
| --- | --- |

2.5.8.3.

druge retroreflektirajuće (odsjevne) pločice i retroreflektirajući signali koji se moraju upotrebljavati radi sukladnosti s nacionalnim zahtjevima za upotrebu s obzirom na određene kategorije vozila ili određene načine rada;

| 2.5.8.4. | retroreflektirajući materijali koji su homologirani kao razred D, E ili F u skladu s Pravilnikom UN-a br. 104 ili 150 i upotrebljavaju se u druge svrhe u skladu s nacionalnim zahtjevima. |
| --- | --- |

2.5.8.4.

retroreflektirajući materijali koji su homologirani kao razred D, E ili F u skladu s Pravilnikom UN-a br. 104 ili 150 i upotrebljavaju se u druge svrhe u skladu s nacionalnim zahtjevima.

| 2.5.9. | „Oznaka za uočljivost” znači naprava za povećanje uočljivosti vozila, kad ga se gleda bočno ili straga (ili, ako je riječ o prikolicama, dodatno sprijeda), refleksijom svjetlosti iz izvora koji nije povezan s vozilom, pri čemu se promatrač nalazi blizu tog izvora. |
| --- | --- |

2.5.9.

„Oznaka za uočljivost” znači naprava za povećanje uočljivosti vozila, kad ga se gleda bočno ili straga (ili, ako je riječ o prikolicama, dodatno sprijeda), refleksijom svjetlosti iz izvora koji nije povezan s vozilom, pri čemu se promatrač nalazi blizu tog izvora.

| 2.5.9.1. | „Oznaka obrisa” znači oznaka za uočljivost za označivanje vodoravnih i vertikalnih dimenzija (duljina, širina i visina) vozila. |
| --- | --- |

2.5.9.1.

„Oznaka obrisa” znači oznaka za uočljivost za označivanje vodoravnih i vertikalnih dimenzija (duljina, širina i visina) vozila.

| 2.5.9.1.1. | „Cjelovita oznaka obrisa” znači oznaka obrisa koja se sastoji od neprekidne crte koja označava obris vozila. |
| --- | --- |

2.5.9.1.1.

„Cjelovita oznaka obrisa” znači oznaka obrisa koja se sastoji od neprekidne crte koja označava obris vozila.

| 2.5.9.1.2. | „Djelomična oznaka obrisa” znači oznaka obrisa koja se sastoji od neprekidne crte koja označava vodoravnu dimenziju vozila i oznaka gornjih kutova koje označavaju vertikalnu dimenziju. |
| --- | --- |

2.5.9.1.2.

„Djelomična oznaka obrisa” znači oznaka obrisa koja se sastoji od neprekidne crte koja označava vodoravnu dimenziju vozila i oznaka gornjih kutova koje označavaju vertikalnu dimenziju.

| 2.5.9.2. | „Linijska oznaka” znači oznaka za uočljivost koja se sastoji od neprekidne crte, a služi za označavanje vodoravnih dimenzija (duljine i širine). |
| --- | --- |

2.5.9.2.

„Linijska oznaka” znači oznaka za uočljivost koja se sastoji od neprekidne crte, a služi za označavanje vodoravnih dimenzija (duljine i širine).

| 2.5.10. | „Prednje svjetlo za maglu” znači svjetlo za poboljšanje osvijetljenosti ceste ispred vozila u slučaju magle ili bilo kojeg sličnog stanja smanjene vidljivosti. |
| --- | --- |

2.5.10.

„Prednje svjetlo za maglu” znači svjetlo za poboljšanje osvijetljenosti ceste ispred vozila u slučaju magle ili bilo kojeg sličnog stanja smanjene vidljivosti.

| 2.5.11. | „Stražnje svjetlo za maglu” znači svjetlo koje se upotrebljava kako bi vozilo bilo vidljivije straga u gustoj magli. |
| --- | --- |

2.5.11.

„Stražnje svjetlo za maglu” znači svjetlo koje se upotrebljava kako bi vozilo bilo vidljivije straga u gustoj magli.

| 2.5.12. | „Svjetlo za vožnju unatrag” znači svjetlo za osvjetljavanje ceste sa stražnje strane vozila i za upozoravanje ostalih sudionika u prometu da se vozilo kreće ili se namjerava kretati unatrag. |
| --- | --- |

2.5.12.

„Svjetlo za vožnju unatrag” znači svjetlo za osvjetljavanje ceste sa stražnje strane vozila i za upozoravanje ostalih sudionika u prometu da se vozilo kreće ili se namjerava kretati unatrag.

| 2.5.13. | „Parkirno svjetlo” znači svjetlo kojim se upozorava na prisutnost nepokretnog vozila u naseljenom području. U takvim okolnostima ono zamjenjuje prednja i stražnja pozicijska svjetla. |
| --- | --- |

2.5.13.

„Parkirno svjetlo” znači svjetlo kojim se upozorava na prisutnost nepokretnog vozila u naseljenom području. U takvim okolnostima ono zamjenjuje prednja i stražnja pozicijska svjetla.

| 2.5.14. | „Gabaritno svjetlo” znači svjetlo koje je ugrađeno blizu krajnjih vanjskih rubova i što je bliže moguće vrhu vozila, a služi za jasno označivanje ukupne širine vozila. To svjetlo služi, kod određenih vozila i prikolica, kao dopuna prednjim i stražnjim pozicijskim svjetlima tako što skreće pozornost na veličinu vozila. |
| --- | --- |

2.5.14.

„Gabaritno svjetlo” znači svjetlo koje je ugrađeno blizu krajnjih vanjskih rubova i što je bliže moguće vrhu vozila, a služi za jasno označivanje ukupne širine vozila. To svjetlo služi, kod određenih vozila i prikolica, kao dopuna prednjim i stražnjim pozicijskim svjetlima tako što skreće pozornost na veličinu vozila.

| 2.5.15. | „Bočno svjetlo za označivanje” znači svjetlo za označivanje prisutnosti vozila kad ga se gleda bočno. |
| --- | --- |

2.5.15.

„Bočno svjetlo za označivanje” znači svjetlo za označivanje prisutnosti vozila kad ga se gleda bočno.

| 2.5.16. | „Svjetlo za dnevnu vožnju” znači svjetlo usmjereno prema naprijed kojim se vozilo čini vidljivijim tijekom vožnje danju. |
| --- | --- |

2.5.16.

„Svjetlo za dnevnu vožnju” znači svjetlo usmjereno prema naprijed kojim se vozilo čini vidljivijim tijekom vožnje danju.

| 2.5.17. | „Svjetlo za skretanje” znači svjetlo za dodatno osvjetljavanje dijela ceste blizu prednjeg ugla vozila na strani prema kojoj će vozilo skrenuti. |
| --- | --- |

2.5.17.

„Svjetlo za skretanje” znači svjetlo za dodatno osvjetljavanje dijela ceste blizu prednjeg ugla vozila na strani prema kojoj će vozilo skrenuti.

| 2.5.18. | „Vanjsko svjetlo” znači svjetlo za dodatno osvjetljenje kako bi vozač vozila ili putnik mogao lakše ući u vozilo ili izaći iz njega te radi lakšeg utovara i istovara tereta. |
| --- | --- |

2.5.18.

„Vanjsko svjetlo” znači svjetlo za dodatno osvjetljenje kako bi vozač vozila ili putnik mogao lakše ući u vozilo ili izaći iz njega te radi lakšeg utovara i istovara tereta.

| 2.5.19. | „Manevarsko svjetlo” znači svjetlo za dodatno osvjetljenje s bočne strane vozila za pomoć tijekom manevara malim brzinama. |
| --- | --- |

2.5.19.

„Manevarsko svjetlo” znači svjetlo za dodatno osvjetljenje s bočne strane vozila za pomoć tijekom manevara malim brzinama.

| 2.5.20. | „Vanjski indikator statusa” znači optički signal na vanjskoj strani vozila za prikaz statusa ili promjene statusa alarmnog sustava vozila (VAS), alarmnog sustava (AS) i imobilizatora pravilnika UN-a br. 97 i 116. dok je vozilo parkirano. |
| --- | --- |

2.5.20.

„Vanjski indikator statusa” znači optički signal na vanjskoj strani vozila za prikaz statusa ili promjene statusa alarmnog sustava vozila (VAS), alarmnog sustava (AS) i imobilizatora pravilnika UN-a br. 97 i 116. dok je vozilo parkirano.

2.6.   Signal

| 2.6.1. | „Signal upozorenja na opasnost” znači istodoban rad svih pokazivača smjera kao upozorenje da je vozilo trenutačno posebno opasno za ostale sudionike u prometu. |
| --- | --- |

2.6.1.

„Signal upozorenja na opasnost” znači istodoban rad svih pokazivača smjera kao upozorenje da je vozilo trenutačno posebno opasno za ostale sudionike u prometu.

| 2.6.2. | „Signal za zaustavljanje u nuždi” znači signal koji drugim sudionicima u prometu sa stražnje strane vozila ukazuje na to da na vozilo djeluje velika sila usporenja s obzirom na prevladavajuće uvjete na cesti. |
| --- | --- |

2.6.2.

„Signal za zaustavljanje u nuždi” znači signal koji drugim sudionicima u prometu sa stražnje strane vozila ukazuje na to da na vozilo djeluje velika sila usporenja s obzirom na prevladavajuće uvjete na cesti.

| 2.6.3. | „Signal upozorenja na sudar sa stražnjim krajem vozila” znači automatski signal koji vodeće vozilo daje vozilu koje ga slijedi. Njime upozorava slijedeće vozilo da mora poduzeti hitne mjere za izbjegavanje sudara. |
| --- | --- |

2.6.3.

„Signal upozorenja na sudar sa stražnjim krajem vozila” znači automatski signal koji vodeće vozilo daje vozilu koje ga slijedi. Njime upozorava slijedeće vozilo da mora poduzeti hitne mjere za izbjegavanje sudara.

2.7.   Sustav

| 2.7.1. | „Usmjeravanje” znači pozicioniranje svjetlosnog snopa ili njegova dijela na mjernom zaslonu u skladu s odgovarajućim kriterijima. |
| --- | --- |

2.7.1.

„Usmjeravanje” znači pozicioniranje svjetlosnog snopa ili njegova dijela na mjernom zaslonu u skladu s odgovarajućim kriterijima.

| 2.7.2. | „Namještanje” znači upotreba mogućnosti sustava za vertikalno i/ili vodoravno usmjeravanje svjetlosnog snopa. |
| --- | --- |

2.7.2.

„Namještanje” znači upotreba mogućnosti sustava za vertikalno i/ili vodoravno usmjeravanje svjetlosnog snopa.

| 2.7.3. | „Osvjetljavanje u zavoju” znači funkciju osvjetljavanja za bolju osvijetljenost u zavojima. |
| --- | --- |

2.7.3.

„Osvjetljavanje u zavoju” znači funkciju osvjetljavanja za bolju osvijetljenost u zavojima.

| 2.7.4. | „Sustav prilagodljivog prednjeg osvjetljenja” (ili „AFS”) znači uređaj za osvjetljavanje koji je homologiran u skladu s Pravilnikom UN-a br. 123 ili 149 i daje snopove različitih karakteristika za automatsko prilagođavanje promjenjivim uvjetima upotrebe oborenog (kratkog) snopa i, ako je primjenjivo, dugog svjetlosnog snopa. |
| --- | --- |

2.7.4.

„Sustav prilagodljivog prednjeg osvjetljenja” (ili „AFS”) znači uređaj za osvjetljavanje koji je homologiran u skladu s Pravilnikom UN-a br. 123 ili 149 i daje snopove različitih karakteristika za automatsko prilagođavanje promjenjivim uvjetima upotrebe oborenog (kratkog) snopa i, ako je primjenjivo, dugog svjetlosnog snopa.

| 2.7.4.1. | „Jedinica za osvjetljavanje” znači sastavni dio za emitiranje svjetlosti konstruiran za ostvarivanje barem jedne funkcije prednjeg osvjetljenja AFS-a ili doprinos toj funkciji. |
| --- | --- |

2.7.4.1.

„Jedinica za osvjetljavanje” znači sastavni dio za emitiranje svjetlosti konstruiran za ostvarivanje barem jedne funkcije prednjeg osvjetljenja AFS-a ili doprinos toj funkciji.

| 2.7.4.2. | „Ugradbena jedinica” znači nedjeljivo kućište (tijelo svjetla) koje sadržava barem jednu jedinicu za osvjetljavanje. |
| --- | --- |

2.7.4.2.

„Ugradbena jedinica” znači nedjeljivo kućište (tijelo svjetla) koje sadržava barem jednu jedinicu za osvjetljavanje.

| 2.7.4.3. | „Način osvjetljavanja” ili „način rada” funkcije prednjeg osvjetljenja AFS-a znači svjetlosni snop koji je u skladu s odredbama za jedan od razreda kratkog svjetlosnog snopa ili za dugi svjetlosni snop koji je proizvođač konstruirao i odredio za prilagodbu na konkretne uvjete u pogledu vozila i okoline. |
| --- | --- |

2.7.4.3.

„Način osvjetljavanja” ili „način rada” funkcije prednjeg osvjetljenja AFS-a znači svjetlosni snop koji je u skladu s odredbama za jedan od razreda kratkog svjetlosnog snopa ili za dugi svjetlosni snop koji je proizvođač konstruirao i odredio za prilagodbu na konkretne uvjete u pogledu vozila i okoline.

| 2.7.4.4. | „Regulator sustava” znači dijelovi AFS-a koji primaju upravljačke signale AFS-u iz vozila i automatski upravljaju radom jedinica za osvjetljavanje. |
| --- | --- |

2.7.4.4.

„Regulator sustava” znači dijelovi AFS-a koji primaju upravljačke signale AFS-u iz vozila i automatski upravljaju radom jedinica za osvjetljavanje.

| 2.7.4.5. | „Upravljački signal AFS-u” (V, E, W, T) znači ulazni signal u AFS u skladu sa stavkom 6.22.7.4. ovog Pravilnika. |
| --- | --- |

2.7.4.5.

„Upravljački signal AFS-u” (V, E, W, T) znači ulazni signal u AFS u skladu sa stavkom 6.22.7.4. ovog Pravilnika.

| 2.7.4.6. | „Neutralni položaj” znači stanje AFS-a kad nema upravljačkog signala AFS-u, a kratki svjetlosni snop razreda C („osnovni kratki snop”) ili, ako postoji, maksimalno aktiviran dugi snop je u definiranom načinu rada. |
| --- | --- |

2.7.4.6.

„Neutralni položaj” znači stanje AFS-a kad nema upravljačkog signala AFS-u, a kratki svjetlosni snop razreda C („osnovni kratki snop”) ili, ako postoji, maksimalno aktiviran dugi snop je u definiranom načinu rada.

| 2.7.4.7. | „Prilagodljivi dugi svjetlosni snop” znači dugi svjetlosni snop AFS-a kojem se oblik snopa prilagođava vozilima koja se nalaze ispred i onima koja dolaze iz suprotnog smjera kako bi se povećala vozačeva vidljivost na velikoj udaljenosti, a da drugim sudionicima u prometu to ne prouzroči neugodu, smetnje ili bliještanje. |
| --- | --- |

2.7.4.7.

„Prilagodljivi dugi svjetlosni snop” znači dugi svjetlosni snop AFS-a kojem se oblik snopa prilagođava vozilima koja se nalaze ispred i onima koja dolaze iz suprotnog smjera kako bi se povećala vozačeva vidljivost na velikoj udaljenosti, a da drugim sudionicima u prometu to ne prouzroči neugodu, smetnje ili bliještanje.

| 2.7.5. | Definicije povezane s AFS-om |
| --- | --- |

2.7.5.

Definicije povezane s AFS-om

| 2.7.5.1. | „Razred” kratkog svjetlosnog snopa (C, V, E ili W) znači oznaka kratkog svjetlosnog snopa koja se utvrđuje u skladu s posebnim odredbama Pravilnika UN-a br. 48 (samo za potrebe pojašnjenja: razredi kratkog svjetlosnog snopa odnose se na uvjete upotrebe kako slijedi: C za osnovni kratki svjetlosni snop, V za upotrebu u osvijetljenim područjima kao što su gradovi, E za upotrebu na cestama kao što su autoceste, W za upotrebu u nepovoljnim uvjetima kao što su mokri kolnici). |
| --- | --- |

2.7.5.1.

„Razred” kratkog svjetlosnog snopa (C, V, E ili W) znači oznaka kratkog svjetlosnog snopa koja se utvrđuje u skladu s posebnim odredbama Pravilnika UN-a br. 48 (samo za potrebe pojašnjenja: razredi kratkog svjetlosnog snopa odnose se na uvjete upotrebe kako slijedi: C za osnovni kratki svjetlosni snop, V za upotrebu u osvijetljenim područjima kao što su gradovi, E za upotrebu na cestama kao što su autoceste, W za upotrebu u nepovoljnim uvjetima kao što su mokri kolnici).

| 2.7.5.2. | „Osvjetljavanje u zavoju” znači način rada funkcije prednjeg osvjetljenja u kojem se svjetlosni snop bočno pomiče ili mijenja (radi postizanja jednakog učinka) i koji je konstruiran za zavoje, krivine ili raskrižja cesta i za koji vrijede posebne fotometrijske odredbe.






  (a) | „Osvjetljavanje u zavoju 1. kategorije” znači način osvjetljavanja u zavoju s vodoravnim pomakom prijeloma na granici svjetlo-tama. |
| --- | --- | --- |

2.7.5.2.

„Osvjetljavanje u zavoju” znači način rada funkcije prednjeg osvjetljenja u kojem se svjetlosni snop bočno pomiče ili mijenja (radi postizanja jednakog učinka) i koji je konstruiran za zavoje, krivine ili raskrižja cesta i za koji vrijede posebne fotometrijske odredbe.

(a)

„Osvjetljavanje u zavoju 1. kategorije” znači način osvjetljavanja u zavoju s vodoravnim pomakom prijeloma na granici svjetlo-tama.

| (b) | „Osvjetljavanje u zavoju 2. kategorije” znači način osvjetljavanja u zavoju bez vodoravnog pomaka prijeloma na granici svjetlo-tama. |
| --- | --- |

(b)

„Osvjetljavanje u zavoju 2. kategorije” znači način osvjetljavanja u zavoju bez vodoravnog pomaka prijeloma na granici svjetlo-tama.

| 2.7.5.3. | „Desna strana”, odnosno „lijeva strana” znači ukupna kombinacija jedinica za osvjetljavanje za ugradnju na odgovarajuću stranu srednje uzdužne ravnine vozila s obzirom na kretanje vozila prema naprijed. |
| --- | --- |

2.7.5.3.

„Desna strana”, odnosno „lijeva strana” znači ukupna kombinacija jedinica za osvjetljavanje za ugradnju na odgovarajuću stranu srednje uzdužne ravnine vozila s obzirom na kretanje vozila prema naprijed.

| 2.7.5.4. | „Signal” znači svaki upravljački signal AFS-u ili svaki dodatni ulazni upravljački signal u sustav ili izlazni upravljački signal iz sustava prema vozilu. |
| --- | --- |

2.7.5.4.

„Signal” znači svaki upravljački signal AFS-u ili svaki dodatni ulazni upravljački signal u sustav ili izlazni upravljački signal iz sustava prema vozilu.

| 2.7.5.5. | „Generator signala” znači uređaj koji reproducira signale za ispitivanja sustava. |
| --- | --- |

2.7.5.5.

„Generator signala” znači uređaj koji reproducira signale za ispitivanja sustava.

| 2.7.5.6. | „Uređaj za napajanje i pogon” znači jedan dio ili više sastavnih dijelova sustava za napajanje jednog ili više dijelova tog sustava, uključujući regulatore snage i/ili napona za jedan izvor svjetlosti ili više njih, na primjer elektronički uređaj za upravljanje izvorom svjetlosti. |
| --- | --- |

2.7.5.6.

„Uređaj za napajanje i pogon” znači jedan dio ili više sastavnih dijelova sustava za napajanje jednog ili više dijelova tog sustava, uključujući regulatore snage i/ili napona za jedan izvor svjetlosti ili više njih, na primjer elektronički uređaj za upravljanje izvorom svjetlosti.

| 2.7.5.7. | „Referentna os sustava” za AFS znači pravac sjecišta srednje uzdužne ravnine vozila s vodoravnom ravninom kroz referentno središte jedne jedinice za osvjetljavanje koja je prikazana na crtežima priloženima zahtjevu za homologaciju uređaja. |
| --- | --- |

2.7.5.7.

„Referentna os sustava” za AFS znači pravac sjecišta srednje uzdužne ravnine vozila s vodoravnom ravninom kroz referentno središte jedne jedinice za osvjetljavanje koja je prikazana na crtežima priloženima zahtjevu za homologaciju uređaja.

| 2.7.5.8. | „Funkcija za promjenu strane vožnje” znači svaka funkcija prednjeg osvjetljenja ili jedan od njezinih načina rada ili njezini dijelovi ili bilo koja njihova kombinacija koja služi za sprečavanje zasljepljivanja i osiguravanje dovoljne osvijetljenosti kad se vozilo opremljeno sustavom konstruiranim za vožnju jednom stranom kolnika privremeno upotrebljava u državi u kojoj se vozi drugom stranom kolnika. |
| --- | --- |

2.7.5.8.

„Funkcija za promjenu strane vožnje” znači svaka funkcija prednjeg osvjetljenja ili jedan od njezinih načina rada ili njezini dijelovi ili bilo koja njihova kombinacija koja služi za sprečavanje zasljepljivanja i osiguravanje dovoljne osvijetljenosti kad se vozilo opremljeno sustavom konstruiranim za vožnju jednom stranom kolnika privremeno upotrebljava u državi u kojoj se vozi drugom stranom kolnika.

| 2.7.5.9. | „Zamjenska funkcija” znači svako specificirano prednje osvjetljenje i/ili prednja svjetlosna signalizacija, neovisno o tome je li riječ o funkciji ili njezinu načinu rada ili njezinim dijelovima ili bilo kojoj kombinaciji tih dijelova, namijenjena da u slučaju kvara zamijeni funkciju/način rada prednjeg osvjetljenja. |
| --- | --- |

2.7.5.9.

„Zamjenska funkcija” znači svako specificirano prednje osvjetljenje i/ili prednja svjetlosna signalizacija, neovisno o tome je li riječ o funkciji ili njezinu načinu rada ili njezinim dijelovima ili bilo kojoj kombinaciji tih dijelova, namijenjena da u slučaju kvara zamijeni funkciju/način rada prednjeg osvjetljenja.

| 2.7.5.10. | „Funkcionalna jedinica” znači dio jedinice za osvjetljavanje koji omogućuje posebnu raspodjelu svjetlosti koja se može upotrebljavati za različite načine rada ili razrede. Ako se upotrebljava za osvjetljavanje u zavoju, njezina raspodjela svjetlosti može se razlikovati ovisno o signalu T (polumjer okretanja); međutim, raspodjela svjetlosti mora biti ista za određeni signal T (polumjer okretanja) u svim načinima rada ili razredima. |
| --- | --- |

2.7.5.10.

„Funkcionalna jedinica” znači dio jedinice za osvjetljavanje koji omogućuje posebnu raspodjelu svjetlosti koja se može upotrebljavati za različite načine rada ili razrede. Ako se upotrebljava za osvjetljavanje u zavoju, njezina raspodjela svjetlosti može se razlikovati ovisno o signalu T (polumjer okretanja); međutim, raspodjela svjetlosti mora biti ista za određeni signal T (polumjer okretanja) u svim načinima rada ili razredima.

| 2.7.6. | Definicije povezane s uključivanjem i isključivanjem te aktivacijom |
| --- | --- |

2.7.6.

Definicije povezane s uključivanjem i isključivanjem te aktivacijom

| 2.7.6.1. | „Uključiti” znači ručno ili automatski upravljati funkcijom osvjetljavanja ili signalizacije radi učinkovitog emitiranja svjetlosti, neovisno o tome funkcionira li funkcija ispravno. |
| --- | --- |

2.7.6.1.

„Uključiti” znači ručno ili automatski upravljati funkcijom osvjetljavanja ili signalizacije radi učinkovitog emitiranja svjetlosti, neovisno o tome funkcionira li funkcija ispravno.

| 2.7.6.2. | „Isključiti” znači ručno ili automatski upravljati funkcijom osvjetljavanja ili signalizacije radi zaustavljanja emitiranja svjetlosti, neovisno o tome funkcionira li funkcija ispravno. |
| --- | --- |

2.7.6.2.

„Isključiti” znači ručno ili automatski upravljati funkcijom osvjetljavanja ili signalizacije radi zaustavljanja emitiranja svjetlosti, neovisno o tome funkcionira li funkcija ispravno.

| 2.7.6.3. | „Aktivirati” znači ručno ili automatski omogućiti funkciju osvjetljavanja ili signalizacije, neovisno o tome emitira li se svjetlost (npr. omogućiti način rada pripravnosti). |
| --- | --- |

2.7.6.3.

„Aktivirati” znači ručno ili automatski omogućiti funkciju osvjetljavanja ili signalizacije, neovisno o tome emitira li se svjetlost (npr. omogućiti način rada pripravnosti).

| 2.7.6.4. | „Deaktivirati” znači ručno ili automatski onemogućiti funkciju osvjetljavanja ili signalizacije, neovisno o tome emitira li se svjetlost (npr. onemogućiti način rada pripravnosti). |
| --- | --- |

2.7.6.4.

„Deaktivirati” znači ručno ili automatski onemogućiti funkciju osvjetljavanja ili signalizacije, neovisno o tome emitira li se svjetlost (npr. onemogućiti način rada pripravnosti).

| 2.7.6.5. | „Sekvencijalno uključivanje” znači električna veza kojom su pojedinačni izvori svjetlosti u svjetlu spojeni tako da se uključuju unaprijed zadanim redom u skladu s relevantnim pravilnicima UN-a. |
| --- | --- |

2.7.6.5.

„Sekvencijalno uključivanje” znači električna veza kojom su pojedinačni izvori svjetlosti u svjetlu spojeni tako da se uključuju unaprijed zadanim redom u skladu s relevantnim pravilnicima UN-a.

| 2.7.7. | „Katadiopterska optička jedinica” znači kombinacija optičkih sastavnih dijelova koji proizvode retrorefleksiju. |
| --- | --- |

2.7.7.

„Katadiopterska optička jedinica” znači kombinacija optičkih sastavnih dijelova koji proizvode retrorefleksiju.

2.8.   Leće

| 2.8.1. | „Leća” znači krajnji vanjski sastavni dio svjetla (jedinice) koji propušta svjetlost kroz osvjetljavajuću površinu. |
| --- | --- |

2.8.1.

„Leća” znači krajnji vanjski sastavni dio svjetla (jedinice) koji propušta svjetlost kroz osvjetljavajuću površinu.

| 2.8.2. | „Zaštitni sloj” znači proizvod ili proizvodi koji su u jednom ili više slojeva naneseni na vanjsku stranu leće. |
| --- | --- |

2.8.2.

„Zaštitni sloj” znači proizvod ili proizvodi koji su u jednom ili više slojeva naneseni na vanjsku stranu leće.

| 2.8.3. | „Teksturirana vanjska leća” ili „teksturirano područje vanjske leće” znači cijela vanjska leća ili njezin dio čija je konstrukcija takva da mijenja ili utječe na širenje svjetlosti iz izvora svjetlosti tako da su svjetlosne zrake znatno preusmjerene u odnosu na njihov prvobitni smjer. |
| --- | --- |

2.8.3.

„Teksturirana vanjska leća” ili „teksturirano područje vanjske leće” znači cijela vanjska leća ili njezin dio čija je konstrukcija takva da mijenja ili utječe na širenje svjetlosti iz izvora svjetlosti tako da su svjetlosne zrake znatno preusmjerene u odnosu na njihov prvobitni smjer.

2.9.   Izvori svjetlosti

| 2.9.1. | „Izvor svjetlosti” znači najmanje jedan element za vidljivo zračenje s podnožjem za mehaničko i električno spajanje koji može biti sastavljen od jednog ili više sastavnih dijelova za upravljanje elementima za vidljivo zračenje. |
| --- | --- |

2.9.1.

„Izvor svjetlosti” znači najmanje jedan element za vidljivo zračenje s podnožjem za mehaničko i električno spajanje koji može biti sastavljen od jednog ili više sastavnih dijelova za upravljanje elementima za vidljivo zračenje.

| 2.9.1.1. | „Zamjenjivi izvor svjetlosti” znači izvor svjetlosti koji je konstruiran tako da se bez alata može ugraditi u nosač i izvaditi iz njega. |
| --- | --- |

2.9.1.1.

„Zamjenjivi izvor svjetlosti” znači izvor svjetlosti koji je konstruiran tako da se bez alata može ugraditi u nosač i izvaditi iz njega.

| 2.9.1.2. | „Nezamjenjivi izvor svjetlosti” znači izvor svjetlosti koji je moguće zamijeniti samo zamjenom uređaja u koji je taj izvor svjetlosti ugrađen.






  (a) | Ako je riječ o modulu izvora svjetlosti: izvor svjetlosti koji je moguće zamijeniti samo zamjenom modula izvora svjetlosti u koji je taj izvor svjetlosti ugrađen. |
| --- | --- | --- |

2.9.1.2.

„Nezamjenjivi izvor svjetlosti” znači izvor svjetlosti koji je moguće zamijeniti samo zamjenom uređaja u koji je taj izvor svjetlosti ugrađen.

(a)

Ako je riječ o modulu izvora svjetlosti: izvor svjetlosti koji je moguće zamijeniti samo zamjenom modula izvora svjetlosti u koji je taj izvor svjetlosti ugrađen.

| (b) | Ako je riječ o AFS-u: izvor svjetlosti koji je moguće zamijeniti samo zamjenom jedinice za osvjetljavanje na koju je taj izvor svjetlosti pričvršćen. |
| --- | --- |

(b)

Ako je riječ o AFS-u: izvor svjetlosti koji je moguće zamijeniti samo zamjenom jedinice za osvjetljavanje na koju je taj izvor svjetlosti pričvršćen.

| 2.9.1.3. | „Modul izvora svjetlosti” znači optički dio uređaja koji je specifičan za taj uređaj. Sadržava jedan ili više nezamjenjivih izvora svjetlosti i može opcionalno sadržavati nosače za homologirane zamjenjive izvore svjetlosti. |
| --- | --- |

2.9.1.3.

„Modul izvora svjetlosti” znači optički dio uređaja koji je specifičan za taj uređaj. Sadržava jedan ili više nezamjenjivih izvora svjetlosti i može opcionalno sadržavati nosače za homologirane zamjenjive izvore svjetlosti.

| 2.9.1.4. | „Izvor svjetlosti sa žarnom niti” (žarulja sa žarnom niti) znači izvor svjetlosti čiji je jedini element za vidljivo zračenje barem jedna žarna nit koja proizvodi toplinsko zračenje. |
| --- | --- |

2.9.1.4.

„Izvor svjetlosti sa žarnom niti” (žarulja sa žarnom niti) znači izvor svjetlosti čiji je jedini element za vidljivo zračenje barem jedna žarna nit koja proizvodi toplinsko zračenje.

| 2.9.1.5. | „Izvor svjetlosti s izbojem u plinu” znači izvor svjetlosti čiji je jedini element za vidljivo zračenje električni luk koji izaziva elektroluminiscenciju. |
| --- | --- |

2.9.1.5.

„Izvor svjetlosti s izbojem u plinu” znači izvor svjetlosti čiji je jedini element za vidljivo zračenje električni luk koji izaziva elektroluminiscenciju.

| 2.9.1.6. | „Izvor svjetlosti sa svjetlećom diodom (LED)” znači izvor svjetlosti čiji je jedini element za vidljivo zračenje najmanje jedan poluvodički spoj koji izaziva elektroluminiscenciju, a može ga nadopuniti jedan ili više elemenata za pretvorbu na temelju fluorescencije. |
| --- | --- |

2.9.1.6.

„Izvor svjetlosti sa svjetlećom diodom (LED)” znači izvor svjetlosti čiji je jedini element za vidljivo zračenje najmanje jedan poluvodički spoj koji izaziva elektroluminiscenciju, a može ga nadopuniti jedan ili više elemenata za pretvorbu na temelju fluorescencije.

| 2.9.1.6.1. | „Zamjenski LED izvor svjetlosti” znači LED izvor svjetlosti iz kategorije za koju postoji podudarna kategorija izvora svjetlosti u kojoj se svjetlost proizvodi drugom tehnologijom za stvaranje svjetlosti. |
| --- | --- |

2.9.1.6.1.

„Zamjenski LED izvor svjetlosti” znači LED izvor svjetlosti iz kategorije za koju postoji podudarna kategorija izvora svjetlosti u kojoj se svjetlost proizvodi drugom tehnologijom za stvaranje svjetlosti.

| 2.9.1.7. | „LED modul” znači modul izvora svjetlosti koji kao izvore svjetlosti sadržava samo LED diode. Može, međutim, opcionalno sadržavati nosače za homologirane zamjenjive izvore svjetlosti. |
| --- | --- |

2.9.1.7.

„LED modul” znači modul izvora svjetlosti koji kao izvore svjetlosti sadržava samo LED diode. Može, međutim, opcionalno sadržavati nosače za homologirane zamjenjive izvore svjetlosti.

| 2.9.2. | „Elektronički uređaj za upravljanje izvorom svjetlosti” znači najmanje jedan sastavni dio između napajanja i izvora svjetlosti koji služi za regulaciju napona i/ili električne struje izvora svjetlosti. |
| --- | --- |

2.9.2.

„Elektronički uređaj za upravljanje izvorom svjetlosti” znači najmanje jedan sastavni dio između napajanja i izvora svjetlosti koji služi za regulaciju napona i/ili električne struje izvora svjetlosti.

| 2.9.2.1. | „Predspojna naprava” znači najmanje jedan sastavni dio između napajanja i izvora svjetlosti ili integriran s izvorom svjetlosti koji služi za regulaciju električne struje izvora svjetlosti s izbojem u plinu. |
| --- | --- |

2.9.2.1.

„Predspojna naprava” znači najmanje jedan sastavni dio između napajanja i izvora svjetlosti ili integriran s izvorom svjetlosti koji služi za regulaciju električne struje izvora svjetlosti s izbojem u plinu.

| 2.9.3. | „Regulator promjenjive jakosti” znači uređaj koji automatski regulira stražnje uređaje za svjetlosnu signalizaciju koji proizvode promjenjive svjetlosne jakosti kako bi se njihovi signali uvijek jednako zamjećivali. Regulator promjenjive jakosti dio je svjetla ili dio vozila ili je podijeljen između tog svjetla i vozila. |
| --- | --- |

2.9.3.

„Regulator promjenjive jakosti” znači uređaj koji automatski regulira stražnje uređaje za svjetlosnu signalizaciju koji proizvode promjenjive svjetlosne jakosti kako bi se njihovi signali uvijek jednako zamjećivali. Regulator promjenjive jakosti dio je svjetla ili dio vozila ili je podijeljen između tog svjetla i vozila.

2.10.   Fotometrija

| 2.10.1. | „Ciljni svjetlosni tok” znači:






  (a) | ako je riječ o izvoru svjetlosti:
  vrijednost ciljnog svjetlosnog toka, bez dopuštenih odstupanja, kako je navedena na odgovarajućem listu s podacima iz primjenjivog Pravilnika o izvorima svjetlosti na temelju kojeg je izvor svjetlosti homologiran; |
| --- | --- | --- |

2.10.1.

„Ciljni svjetlosni tok” znači:

(a)

ako je riječ o izvoru svjetlosti:

vrijednost ciljnog svjetlosnog toka, bez dopuštenih odstupanja, kako je navedena na odgovarajućem listu s podacima iz primjenjivog Pravilnika o izvorima svjetlosti na temelju kojeg je izvor svjetlosti homologiran;

| (b) | ako je riječ o LED modulu:
  vrijednost ciljnog svjetlosnog toka iz tehničke specifikacije dostavljene s LED modulom za homologaciju svjetla kojeg je taj LED modul dio. |
| --- | --- |

(b)

ako je riječ o LED modulu:

vrijednost ciljnog svjetlosnog toka iz tehničke specifikacije dostavljene s LED modulom za homologaciju svjetla kojeg je taj LED modul dio.

| 2.10.2. | „Svjetleća površina”„uređaja za osvjetljavanje”, „uređaja za svjetlosnu signalizaciju” ili katadioptera znači površina kako je navedena u zahtjevu za homologaciju koji je podnio proizvođač uređaja prikazanog na crtežu, vidjeti Prilog 3. (npr. dijelove 1. i 4.).
  Površina se mora navesti u skladu s jednim od sljedećih uvjeta:






  (a) | ako je vanjska leća teksturirana, navedena svjetleća površina mora biti cijela vanjska površina vanjske leće ili njezin dio; |
| --- | --- | --- |

2.10.2.

„Svjetleća površina”„uređaja za osvjetljavanje”, „uređaja za svjetlosnu signalizaciju” ili katadioptera znači površina kako je navedena u zahtjevu za homologaciju koji je podnio proizvođač uređaja prikazanog na crtežu, vidjeti Prilog 3. (npr. dijelove 1. i 4.).

Površina se mora navesti u skladu s jednim od sljedećih uvjeta:

(a)

ako je vanjska leća teksturirana, navedena svjetleća površina mora biti cijela vanjska površina vanjske leće ili njezin dio;

| (b) | ako je vanjska leća neteksturirana, vanjska leća može se zanemariti, a svjetleća površina mora biti ona na crtežu, vidjeti Prilog 3. (npr. dio 5.). |
| --- | --- |

(b)

ako je vanjska leća neteksturirana, vanjska leća može se zanemariti, a svjetleća površina mora biti ona na crtežu, vidjeti Prilog 3. (npr. dio 5.).

| 2.10.3. | „Osvjetljavajuća površina” (vidjeti Prilog 3.) |
| --- | --- |

2.10.3.

„Osvjetljavajuća površina” (vidjeti Prilog 3.)

| 2.10.3.1. | „Osvjetljavajuća površina uređaja za osvjetljavanje” (stavci 2.5.1., 2.5.2., 2.5.10., 2.5.12. i 2.5.17.) znači pravokutna projekcija cijelog otvora reflektora ili, ako je riječ o glavnim svjetlima s elipsoidnim reflektorom, „projekcijske leće” na poprečnoj ravnini. Ako uređaj za osvjetljavanje nema reflektor, primjenjuje se definicija iz stavka 2.10.3.2. Ako svjetleća površina svjetla pokriva samo dio cijelog promjera otvora reflektora, u obzir se uzima samo projekcija tog dijela.
  Ako je riječ o glavnom kratkom svjetlu, osvjetljavajuća površina ograničena je prividnim tragom granice svjetlo-tama na leći. Ako su reflektor i leća međusobno prilagodljivi, treba upotrebljavati srednji položaj.
  Ako je ugrađen AFS: ako funkciju osvjetljavanja ostvaruju dvije ili više istodobno uključenih jedinica za osvjetljavanje na jednoj strani vozila, pojedinačne osvjetljavajuće površine, uzete zajedno, čine osvjetljavajuću površinu koja treba razmatrati (na primjer, na slici u stavku 6.22.4. pojedinačne osvjetljavajuće površine jedinica za osvjetljavanje 8, 9 i 11, razmatrane zajedno i uzimajući u obzir njihov položaj, osvjetljavajuća su površina koju treba razmatrati za desnu stranu vozila). |
| --- | --- |

2.10.3.1.

„Osvjetljavajuća površina uređaja za osvjetljavanje” (stavci 2.5.1., 2.5.2., 2.5.10., 2.5.12. i 2.5.17.) znači pravokutna projekcija cijelog otvora reflektora ili, ako je riječ o glavnim svjetlima s elipsoidnim reflektorom, „projekcijske leće” na poprečnoj ravnini. Ako uređaj za osvjetljavanje nema reflektor, primjenjuje se definicija iz stavka 2.10.3.2. Ako svjetleća površina svjetla pokriva samo dio cijelog promjera otvora reflektora, u obzir se uzima samo projekcija tog dijela.

Ako je riječ o glavnom kratkom svjetlu, osvjetljavajuća površina ograničena je prividnim tragom granice svjetlo-tama na leći. Ako su reflektor i leća međusobno prilagodljivi, treba upotrebljavati srednji položaj.

Ako je ugrađen AFS: ako funkciju osvjetljavanja ostvaruju dvije ili više istodobno uključenih jedinica za osvjetljavanje na jednoj strani vozila, pojedinačne osvjetljavajuće površine, uzete zajedno, čine osvjetljavajuću površinu koja treba razmatrati (na primjer, na slici u stavku 6.22.4. pojedinačne osvjetljavajuće površine jedinica za osvjetljavanje 8, 9 i 11, razmatrane zajedno i uzimajući u obzir njihov položaj, osvjetljavajuća su površina koju treba razmatrati za desnu stranu vozila).

| 2.10.3.2. | „Osvjetljavajuća površina uređaja za svjetlosnu signalizaciju koji nije katadiopter” (stavci od 2.5.3. do 2.5.7., 2.6.1., 2.5.11. te od 2.5.13. do 2.5.16.) znači pravokutna projekcija svjetla u ravnini okomitoj na njegovu referentnu os i u dodiru s vanjskom svjetlećom površinom te ograničena rubovima zaslona smještenima u toj ravnini, pri čemu svaki propušta samo 98 % ukupne svjetlosne jakosti u smjeru referentne osi.
  Za utvrđivanje donjih, gornjih i bočnih granica osvjetljavajuće površine smiju se upotrebljavati samo zasloni s vodoravnim ili vertikalnim rubovima kako bi se provjerila udaljenost od krajnjih rubova vozila te visina iznad tla.
  Za druge primjene osvjetljavajuće površine, npr. udaljenost između dva svjetla ili funkcije, upotrebljava se oblik ruba osvjetljavajuće površine. Zasloni moraju ostati paralelni, ali dopušteno ih je drukčije okrenuti.
  Ako je riječ o uređaju za svjetlosnu signalizaciju čija osvjetljavajuća površina posve ili djelomično zatvara osvjetljavajuću površinu druge funkcije ili zatvara neosvijetljenu površinu, osvjetljavajuću površinu može se smatrati svjetlećom površinom (vidjeti npr. dijelove 2., 3., 5. i 6. Priloga 3.). |
| --- | --- |

2.10.3.2.

„Osvjetljavajuća površina uređaja za svjetlosnu signalizaciju koji nije katadiopter” (stavci od 2.5.3. do 2.5.7., 2.6.1., 2.5.11. te od 2.5.13. do 2.5.16.) znači pravokutna projekcija svjetla u ravnini okomitoj na njegovu referentnu os i u dodiru s vanjskom svjetlećom površinom te ograničena rubovima zaslona smještenima u toj ravnini, pri čemu svaki propušta samo 98 % ukupne svjetlosne jakosti u smjeru referentne osi.

Za utvrđivanje donjih, gornjih i bočnih granica osvjetljavajuće površine smiju se upotrebljavati samo zasloni s vodoravnim ili vertikalnim rubovima kako bi se provjerila udaljenost od krajnjih rubova vozila te visina iznad tla.

Za druge primjene osvjetljavajuće površine, npr. udaljenost između dva svjetla ili funkcije, upotrebljava se oblik ruba osvjetljavajuće površine. Zasloni moraju ostati paralelni, ali dopušteno ih je drukčije okrenuti.

Ako je riječ o uređaju za svjetlosnu signalizaciju čija osvjetljavajuća površina posve ili djelomično zatvara osvjetljavajuću površinu druge funkcije ili zatvara neosvijetljenu površinu, osvjetljavajuću površinu može se smatrati svjetlećom površinom (vidjeti npr. dijelove 2., 3., 5. i 6. Priloga 3.).

| 2.10.3.3. | „Osvjetljavajuća površina katadioptera” (stavak 2.5.8.) znači, prema izjavi podnositelja zahtjeva u postupku homologacije sastavnih dijelova za katadioptere, pravokutna projekcija katadioptera u ravnini okomitoj na njegovu referentnu os i ograničenoj ravninama koje dotiču navedene krajnje vanjske dijelove katadiopterskog optičkog sustava te su paralelne s tom osi. Za potrebe utvrđivanja donjih, gornjih i bočnih rubova uređaja u obzir se uzimaju samo vodoravne i vertikalne ravnine. |
| --- | --- |

2.10.3.3.

„Osvjetljavajuća površina katadioptera” (stavak 2.5.8.) znači, prema izjavi podnositelja zahtjeva u postupku homologacije sastavnih dijelova za katadioptere, pravokutna projekcija katadioptera u ravnini okomitoj na njegovu referentnu os i ograničenoj ravninama koje dotiču navedene krajnje vanjske dijelove katadiopterskog optičkog sustava te su paralelne s tom osi. Za potrebe utvrđivanja donjih, gornjih i bočnih rubova uređaja u obzir se uzimaju samo vodoravne i vertikalne ravnine.

| 2.10.4. | „Prividna površina” za definirani smjer promatranja znači, na zahtjev proizvođača ili njegova ovlaštenog zastupnika, pravokutnu projekciju: | granice osvjetljavajuće površine projicirane na vanjsku površinu leće, ili |
| --- | --- | --- |

2.10.4.

„Prividna površina” za definirani smjer promatranja znači, na zahtjev proizvođača ili njegova ovlaštenog zastupnika, pravokutnu projekciju:

granice osvjetljavajuće površine projicirane na vanjsku površinu leće, ili

| | svjetleće površine, |
| --- | --- |

svjetleće površine,

| | samo kad je riječ o uređaju za svjetlosnu signalizaciju koji proizvodi promjenjive svjetlosne jakosti, njegova prividna površina, koja može biti promjenjiva kako je određeno u stavku 2.9.3., mora se, prema potrebi, razmatrati pod svim uvjetima koje omogućava regulator promjenjive jakosti, |
| --- | --- |

samo kad je riječ o uređaju za svjetlosnu signalizaciju koji proizvodi promjenjive svjetlosne jakosti, njegova prividna površina, koja može biti promjenjiva kako je određeno u stavku 2.9.3., mora se, prema potrebi, razmatrati pod svim uvjetima koje omogućava regulator promjenjive jakosti,

u ravnini koja je okomita na smjer promatranja i dotiče krajnju vanjsku točku leće.

Različiti primjeri primjene prividne površine mogu se vidjeti u Prilogu 3. ovom Pravilniku.

| 2.10.5. | „Referentna os” znači karakteristična os svjetla koju je utvrdio proizvođač (svjetla) za upotrebu kao referentni smjer (H = 0°, V = 0°) za kutove polja za fotometrijska mjerenja te za ugradnju svjetla na vozilo. |
| --- | --- |

2.10.5.

„Referentna os” znači karakteristična os svjetla koju je utvrdio proizvođač (svjetla) za upotrebu kao referentni smjer (H = 0°, V = 0°) za kutove polja za fotometrijska mjerenja te za ugradnju svjetla na vozilo.

| 2.10.6. | „Referentno središte” znači:






  (a) | sjecište referentne osi s vanjskom svjetlećom površinom; ili |
| --- | --- | --- |

2.10.6.

„Referentno središte” znači:

(a)

sjecište referentne osi s vanjskom svjetlećom površinom; ili

| (b) | točka na retroreflektirajućem području ili u blizini tog područja |
| --- | --- |

(b)

točka na retroreflektirajućem području ili u blizini tog područja

koja je označena da bude središte uređaja u svrhu određivanja njegova radnog učinka; određuje ga proizvođač svjetla.

| 2.10.7. | „Kutovi geometrijske vidljivosti” znači kutovi koji određuju područje najmanjeg prostornog kuta pod kojim je prividna površina svjetla vidljiva. To područje prostornog kuta određeno je isječcima kugle čije se središte poklapa s referentnim središtem svjetla, a glavni je presjek kugle paralelan s tlom. Ti su isječci određeni u odnosu na referentnu os. Vodoravni kutovi β odgovaraju zemljopisnoj dužini, a vertikalni kutovi α zemljopisnoj širini. |
| --- | --- |

2.10.7.

„Kutovi geometrijske vidljivosti” znači kutovi koji određuju područje najmanjeg prostornog kuta pod kojim je prividna površina svjetla vidljiva. To područje prostornog kuta određeno je isječcima kugle čije se središte poklapa s referentnim središtem svjetla, a glavni je presjek kugle paralelan s tlom. Ti su isječci određeni u odnosu na referentnu os. Vodoravni kutovi β odgovaraju zemljopisnoj dužini, a vertikalni kutovi α zemljopisnoj širini.

| 2.10.8. | „Postizanje fotometrijske stabilnosti” znači da je promjena svjetlosne jakosti za određenu ispitnu točku manja od 3 % u bilo kojem razdoblju od 15 minuta. |
| --- | --- |

2.10.8.

„Postizanje fotometrijske stabilnosti” znači da je promjena svjetlosne jakosti za određenu ispitnu točku manja od 3 % u bilo kojem razdoblju od 15 minuta.

| 2.10.9. | „Goniofotometarski sustav (ako nije drukčije utvrđeno u određenom pravilniku)” znači sustav za fotometrijska mjerenja određen kutnim koordinatama u stupnjevima na kugli s vertikalnom polarnom osi u skladu s CIE-ovom publikacijom br. 70, Beč, 1987., tj. koji odgovara goniofotometarskom sustavu s vodoravnom („elevacijskom”) osi pričvršćenom za tlo i drugom, pomičnom („rotacijskom”) osi koja je vertikalna na fiksnu vodoravnu os (vidjeti Prilog 14. ovom Pravilniku). Napomena: u navedenoj CIE-ovoj publikaciji naveden je postupak za ispravljanje kutnih koordinata kad se upotrebljava alternativni goniofotometarski sustav. |
| --- | --- |

2.10.9.

„Goniofotometarski sustav (ako nije drukčije utvrđeno u određenom pravilniku)” znači sustav za fotometrijska mjerenja određen kutnim koordinatama u stupnjevima na kugli s vertikalnom polarnom osi u skladu s CIE-ovom publikacijom br. 70, Beč, 1987., tj. koji odgovara goniofotometarskom sustavu s vodoravnom („elevacijskom”) osi pričvršćenom za tlo i drugom, pomičnom („rotacijskom”) osi koja je vertikalna na fiksnu vodoravnu os (vidjeti Prilog 14. ovom Pravilniku). Napomena:

| 2.10.10. | „Ravnina H” znači vodoravna ravnina u kojoj je referentno središte svjetla. |
| --- | --- |

2.10.10.

„Ravnina H” znači vodoravna ravnina u kojoj je referentno središte svjetla.

| 2.10.11. | „Ravnina V” znači vertikalna ravnina paralelna sa srednjom uzdužnom ravninom vozila i u kojoj je referentno središte svjetla. |
| --- | --- |

2.10.11.

„Ravnina V” znači vertikalna ravnina paralelna sa srednjom uzdužnom ravninom vozila i u kojoj je referentno središte svjetla.

| 2.10.12. | „Poprečna ravnina” znači vertikalna ravnina okomita na srednju uzdužnu ravninu vozila. |
| --- | --- |

2.10.12.

„Poprečna ravnina” znači vertikalna ravnina okomita na srednju uzdužnu ravninu vozila.

| 2.10.13. | „Kut odstupanja” znači kut između pravca koji spaja referentno središte i središte prijemnika i pravca koji spaja referentno središte i središte izvora osvjetljavanja. |
| --- | --- |

2.10.13.

„Kut odstupanja” znači kut između pravca koji spaja referentno središte i središte prijemnika i pravca koji spaja referentno središte i središte izvora osvjetljavanja.

| 2.10.14. | „Kut osvjetljavanja” znači kut između referentne osi i pravca koji spaja referentno središte i središte izvora osvjetljavanja. |
| --- | --- |

2.10.14.

„Kut osvjetljavanja” znači kut između referentne osi i pravca koji spaja referentno središte i središte izvora osvjetljavanja.

| 2.10.15. | „Kut zakretanja” znači kut za koji se katadiopterska naprava zakrene oko svoje referentne osi od nekog zadanog položaja. |
| --- | --- |

2.10.15.

„Kut zakretanja” znači kut za koji se katadiopterska naprava zakrene oko svoje referentne osi od nekog zadanog položaja.

| 2.10.16. | „Kutni promjer katadiopterske naprave” znači kut nasuprot kojem leži najveća dimenzija vidljivog područja osvjetljavajuće površine, gledana iz središta izvora osvjetljavanja ili iz središta prijemnika. |
| --- | --- |

2.10.16.

„Kutni promjer katadiopterske naprave” znači kut nasuprot kojem leži najveća dimenzija vidljivog područja osvjetljavajuće površine, gledana iz središta izvora osvjetljavanja ili iz središta prijemnika.

| 2.10.17. | „Osvjetljavanje katadiopterske naprave” je skraćeni izraz koji se uobičajeno upotrebljava za određivanje osvjetljavanja mjerenog u ravnini okomitoj na upadne zrake koje prolaze kroz referentno središte. |
| --- | --- |

2.10.17.

„Osvjetljavanje katadiopterske naprave” je skraćeni izraz koji se uobičajeno upotrebljava za određivanje osvjetljavanja mjerenog u ravnini okomitoj na upadne zrake koje prolaze kroz referentno središte.

| 2.10.18. | „Koeficijent svjetlosne jakosti (engl. CIL)” znači količnik svjetlosne jakosti koja se reflektira u razmatranom smjeru podijeljene s osvjetljavanjem katadiopterske naprave za zadane kutove osvjetljavanja, odstupanja i zakretanja. |
| --- | --- |

2.10.18.

„Koeficijent svjetlosne jakosti (engl. CIL)” znači količnik svjetlosne jakosti koja se reflektira u razmatranom smjeru podijeljene s osvjetljavanjem katadiopterske naprave za zadane kutove osvjetljavanja, odstupanja i zakretanja.

2.11.   Boja

| 2.11.1. | Boja svjetlosti koju emitira uređaj |
| --- | --- |

2.11.1.

Boja svjetlosti koju emitira uređaj

| 2.11.1.1. | „Bijela” znači kromatične koordinate (x, y) (4) emitirane svjetlosti koje se nalaze unutar kromatičnih područja određenih granicama:







  W12 | zelena granica | y = 0,150 + 0,640 x |
| --- | --- | --- | --- |
| W23 | žutozelena granica | y = 0,440 |
| W34 | žuta granica | x = 0,500 |
| W45 | crvenoljubičasta granica | y = 0,382 |
| W56 | ljubičasta granica | y = 0,050 + 0,750 x |
| W61 | plava granica | x = 0,310 |

2.11.1.1.

„Bijela” znači kromatične koordinate (x, y) (4

W12

12

zelena granica

y = 0,150 + 0,640 x

W23

23

žutozelena granica

y = 0,440

W34

34

žuta granica

x = 0,500

W45

45

crvenoljubičasta granica

y = 0,382

W56

56

ljubičasta granica

y = 0,050 + 0,750 x

W61

61

plava granica

x = 0,310

sa sjecištima:

| | x | y |
| --- | --- | --- |
| W1 | 0,310 | 0,348 |
| W2 | 0,453 | 0,440 |
| W3 | 0,500 | 0,440 |
| W4 | 0,500 | 0,382 |
| W5 | 0,443 | 0,382 |
| W6 | 0,310 | 0,283 |

x

y

W1

1

0,310

0,348

W2

2

0,453

0,440

W3

3

0,500

0,440

W4

4

0,500

0,382

W5

5

0,443

0,382

W6

6

0,310

0,283

| 2.11.1.2. | „Selektivno žuta” znači kromatične koordinate (x, y)4 emitirane svjetlosti koje se nalaze unutar kromatičnih područja određenih granicama:







  SY12 | zelena granica | y = 1,290 x – 0,100 |
| --- | --- | --- | --- |
| SY23 | lokus spektra | |
| SY34 | crvena granica | y = 0,138 + 0,580 x |
| SY45 | žutobijela granica | y = 0,440 |
| SY51 | bijela granica | y = 0,940 – x |

2.11.1.2.

„Selektivno žuta” znači kromatične koordinate (x, y)4

SY12

12

zelena granica

y = 1,290 x – 0,100

SY23

23

lokus spektra

SY34

34

crvena granica

y = 0,138 + 0,580 x

SY45

45

žutobijela granica

y = 0,440

SY51

51

bijela granica

y = 0,940 – x

sa sjecištima:

| | x | y |
| --- | --- | --- |
| SY1 | 0,454 | 0,486 |
| SY2 | 0,480 | 0,519 |
| SY3 | 0,545 | 0,454 |
| SY4 | 0,521 | 0,440 |
| SY5 | 0,500 | 0,440 |

x

y

SY1

1

0,454

0,486

SY2

2

0,480

0,519

SY3

3

0,545

0,454

SY4

4

0,521

0,440

SY5

5

0,500

0,440

| 2.11.1.3. | „Narančasta” znači kromatične koordinate (x, y)4 emitirane svjetlosti koje se nalaze unutar kromatičnih područja određenih granicama:







  A12 | zelena granica | y = x – 0,120 |
| --- | --- | --- | --- |
| A23 | lokus spektra | |
| A34 | crvena granica | y = 0,390 |
| A41 | bijela granica | y = 0,790 – 0,670 x |

2.11.1.3.

„Narančasta” znači kromatične koordinate (x, y)4

A12

12

zelena granica

y = x – 0,120

A23

23

lokus spektra

A34

34

crvena granica

y = 0,390

A41

41

bijela granica

y = 0,790 – 0,670 x

sa sjecištima:

| | x | y |
| --- | --- | --- |
| A1 | 0,545 | 0,425 |
| A2 | 0,560 | 0,440 |
| A3 | 0,609 | 0,390 |
| A4 | 0,597 | 0,390 |

x

y

A1

1

0,545

0,425

A2

2

0,560

0,440

A3

3

0,609

0,390

A4

4

0,597

0,390

| 2.11.1.4. | „Crvena” znači kromatične koordinate (x, y)4 emitirane svjetlosti koje se nalaze unutar kromatičnih područja određenih granicama:







  R12 | žuta granica | y = 0,335 |
| --- | --- | --- | --- |
| R23 | lokus spektra | |
| R34 | ljubičasta crta | (linearno širenje preko područja ljubičastih boja između crvene i plave granice lokusa spektra) |
| R41 | ljubičasta granica | y = 0,980 – x |

2.11.1.4.

„Crvena” znači kromatične koordinate (x, y)4

R12

12

žuta granica

y = 0,335

R23

23

lokus spektra

R34

34

ljubičasta crta

(linearno širenje preko područja ljubičastih boja između crvene i plave granice lokusa spektra)

R41

41

ljubičasta granica

y = 0,980 – x

sa sjecištima:

| | x | y |
| --- | --- | --- |
| R1 | 0,645 | 0,335 |
| R2 | 0,665 | 0,335 |
| R3 | 0,735 | 0,265 |
| R4 | 0,721 | 0,259 |

x

y

R1

1

0,645

0,335

R2

2

0,665

0,335

R3

3

0,735

0,265

R4

4

0,721

0,259

| 2.11.2. | Noćna boja svjetlosti reflektirana unatrag s uređaja osim reflektivnih guma u skladu s Pravilnikom UN-a br. 88 |
| --- | --- |

2.11.2.

Noćna boja svjetlosti reflektirana unatrag s uređaja osim reflektivnih guma u skladu s Pravilnikom UN-a br. 88

| 2.11.2.1. | „Bijela” znači kromatične koordinate (x, y)4 reflektirane svjetlosti koje se nalaze unutar kromatičnih područja određenih granicama:







  W12 | plava granica | y = 0,843 – 1,182 x |
| --- | --- | --- | --- |
| W23 | ljubičasta granica | y = 0,489 x + 0,146 |
| W34 | žuta granica | y = 0,968 – 1,010 x |
| W41 | zelena granica | y = 1,442 x – 0,136 |

2.11.2.1.

„Bijela” znači kromatične koordinate (x, y)4

W12

12

plava granica

y = 0,843 – 1,182 x

W23

23

ljubičasta granica

y = 0,489 x + 0,146

W34

34

žuta granica

y = 0,968 – 1,010 x

W41

41

zelena granica

y = 1,442 x – 0,136

sa sjecištima:

| | x | y |
| --- | --- | --- |
| W1 | 0,373 | 0,402 |
| W2 | 0,417 | 0,350 |
| W3 | 0,548 | 0,414 |
| W4 | 0,450 | 0,513 |

x

y

W1

1

0,373

0,402

W2

2

0,417

0,350

W3

3

0,548

0,414

W4

4

0,450

0,513

| 2.11.2.2. | „Žuta” znači kromatične koordinate (x, y)4 reflektirane svjetlosti koje se nalaze unutar kromatičnih područja određenih granicama:







  Y12 | zelena granica | y = x – 0,040 |
| --- | --- | --- | --- |
| Y23 | lokus spektra | |
| Y34 | crvena granica | y = 0,200 x + 0,268 |
| Y41 | bijela granica | y = 0,970 – x |

2.11.2.2.

„Žuta” znači kromatične koordinate (x, y)4

Y12

12

zelena granica

y = x – 0,040

Y23

23

lokus spektra

Y34

34

crvena granica

y = 0,200 x + 0,268

Y41

41

bijela granica

y = 0,970 – x

sa sjecištima:

| | x | y |
| --- | --- | --- |
| Y1 | 0,505 | 0,465 |
| Y2 | 0,520 | 0,480 |
| Y3 | 0,610 | 0,390 |
| Y4 | 0,585 | 0,385 |

x

y

Y1

1

0,505

0,465

Y2

2

0,520

0,480

Y3

3

0,610

0,390

Y4

4

0,585

0,385

| 2.11.2.3. | „Narančasta” znači kromatične koordinate (x, y)4 reflektirane svjetlosti koje se nalaze unutar kromatičnih područja određenih granicama:







  A12 | zelena granica | y = 1,417 x – 0,347 |
| --- | --- | --- | --- |
| A23 | lokus spektra | |
| A34 | crvena granica | y = 0,390 |
| A41 | bijela granica | y = 0,790 – 0,670 x |

2.11.2.3.

„Narančasta” znači kromatične koordinate (x, y)4

A12

12

zelena granica

y = 1,417 x – 0,347

A23

23

lokus spektra

A34

34

crvena granica

y = 0,390

A41

41

bijela granica

y = 0,790 – 0,670 x

sa sjecištima:

| | x | y |
| --- | --- | --- |
| A1 | 0,545 | 0,425 |
| A2 | 0,557 | 0,442 |
| A3 | 0,609 | 0,390 |
| A4 | 0,597 | 0,390 |

x

y

A1

1

0,545

0,425

A2

2

0,557

0,442

A3

3

0,609

0,390

A4

4

0,597

0,390

| 2.11.2.4. | „Crvena” znači kromatične koordinate (x, y)4 reflektirane svjetlosti koje se nalaze unutar kromatičnih područja određenih granicama:







  R12 | žuta granica | y = 0,335 |
| --- | --- | --- | --- |
| R23 | lokus spektra | |
| R34 | ljubičasta crta | |
| R41 | ljubičasta granica | y = 0,978 – x |

2.11.2.4.

„Crvena” znači kromatične koordinate (x, y)4

R12

12

žuta granica

y = 0,335

R23

23

lokus spektra

R34

34

ljubičasta crta

R41

41

ljubičasta granica

y = 0,978 – x

sa sjecištima:

| | x | y |
| --- | --- | --- |
| R1 | 0,643 | 0,335 |
| R2 | 0,665 | 0,335 |
| R3 | 0,735 | 0,265 |
| R4 | 0,720 | 0,258 |

x

y

R1

1

0,643

0,335

R2

2

0,665

0,335

R3

3

0,735

0,265

R4

4

0,720

0,258

| 2.11.3. | Dnevna boja svjetlosti koju reflektira uređaj |
| --- | --- |

2.11.3.

Dnevna boja svjetlosti koju reflektira uređaj

| 2.11.3.1. | „Bijela” znači kromatične koordinate (x, y)4 reflektirane svjetlosti koje se nalaze unutar kromatičnih područja određenih granicama:







  W12 | ljubičasta granica | y = x – 0,030 |
| --- | --- | --- | --- |
| W23 | žuta granica | y = 0,740 – x |
| W34 | zelena granica | y = x + 0,050 |
| W41 | plava granica | y = 0,570 – x |

2.11.3.1.

„Bijela” znači kromatične koordinate (x, y)4

W12

12

ljubičasta granica

y = x – 0,030

W23

23

žuta granica

y = 0,740 – x

W34

34

zelena granica

y = x + 0,050

W41

41

plava granica

y = 0,570 – x

sa sjecištima:

| | x | y |
| --- | --- | --- |
| W1 | 0,300 | 0,270 |
| W2 | 0,385 | 0,355 |
| W3 | 0,345 | 0,395 |
| W4 | 0,260 | 0,310 |

x

y

W1

1

0,300

0,270

W2

2

0,385

0,355

W3

3

0,345

0,395

W4

4

0,260

0,310

| 2.11.3.2. | „Žuta” znači kromatične koordinate (x, y)4 reflektirane svjetlosti koje se nalaze unutar kromatičnih područja određenih granicama:







  Y12 | crvena granica | y = 0,534 x + 0,163 |
| --- | --- | --- | --- |
| Y23 | bijela granica | y = 0,910 – x |
| Y34 | zelena granica | y =1,342 x – 0,090 |
| Y41 | lokus spektra | |

2.11.3.2.

„Žuta” znači kromatične koordinate (x, y)4

Y12

12

crvena granica

y = 0,534 x + 0,163

Y23

23

bijela granica

y = 0,910 – x

Y34

34

zelena granica

y =1,342 x – 0,090

Y41

41

lokus spektra

sa sjecištima:

| | x | y |
| --- | --- | --- |
| Y1 | 0,545 | 0,454 |
| Y2 | 0,487 | 0,423 |
| Y3 | 0,427 | 0,483 |
| Y4 | 0,465 | 0,534 |

x

y

Y1

1

0,545

0,454

Y2

2

0,487

0,423

Y3

3

0,427

0,483

Y4

4

0,465

0,534

| 2.11.3.3. | „Crvena” znači kromatične koordinate (x, y)4 reflektirane svjetlosti koje se nalaze unutar kromatičnih područja određenih granicama:







  R12 | crvena granica | y = 0,346 – 0,053 x |
| --- | --- | --- | --- |
| R23 | ljubičasta granica | y = 0,910 – x |
| R34 | žuta granica | y = 0,350 |
| R41 | lokus spektra | |

2.11.3.3.

„Crvena” znači kromatične koordinate (x, y)4

R12

12

crvena granica

y = 0,346 – 0,053 x

R23

23

ljubičasta granica

y = 0,910 – x

R34

34

žuta granica

y = 0,350

R41

41

lokus spektra

sa sjecištima:

| | x | y |
| --- | --- | --- |
| R1 | 0,690 | 0,310 |
| R2 | 0,595 | 0,315 |
| R3 | 0,560 | 0,350 |
| R4 | 0,650 | 0,350 |

x

y

R1

1

0,690

0,310

R2

2

0,595

0,315

R3

3

0,560

0,350

R4

4

0,650

0,350

| 2.11.4. | Dnevna boja fluorescentnog uređaja |
| --- | --- |

2.11.4.

Dnevna boja fluorescentnog uređaja

| 2.11.4.1. | „Crvena” znači kromatične koordinate (x, y)4 reflektirane svjetlosti koje se nalaze unutar kromatičnih područja određenih granicama:







  FR12 | crvena granica | y = 0,346 – 0,053 x |
| --- | --- | --- | --- |
| FR23 | ljubičasta granica | y = 0,910 – x |
| FR34 | žuta granica | y = 0,315 + 0,047 x |
| FR41 | lokus spektra | |

2.11.4.1.

„Crvena” znači kromatične koordinate (x, y)4

FR12

12

crvena granica

y = 0,346 – 0,053 x

FR23

23

ljubičasta granica

y = 0,910 – x

FR34

34

žuta granica

y = 0,315 + 0,047 x

FR41

41

lokus spektra

sa sjecištima:

| | x | y |
| --- | --- | --- |
| FR1 | 0,690 | 0,310 |
| FR2 | 0,595 | 0,315 |
| FR3 | 0,569 | 0,341 |
| FR4 | 0,655 | 0,345 |

x

y

FR1

1

0,690

0,310

FR2

2

0,595

0,315

FR3

3

0,569

0,341

FR4

4

0,655

0,345

3.   ZAHTJEV ZA HOMOLOGACIJU

| 3.1. | Zahtjev za homologaciju tipa vozila s obzirom na ugradnju uređaja za osvjetljavanje i svjetlosnu signalizaciju podnosi proizvođač ili njegov ovlašteni zastupnik. |
| --- | --- |

3.1.

Zahtjev za homologaciju tipa vozila s obzirom na ugradnju uređaja za osvjetljavanje i svjetlosnu signalizaciju podnosi proizvođač ili njegov ovlašteni zastupnik.

| 3.2. | Zahtjevu se prilažu dokumenti u nastavku u tri primjerka i sljedeće pojedinosti: |
| --- | --- |

3.2.

Zahtjevu se prilažu dokumenti u nastavku u tri primjerka i sljedeće pojedinosti:

| 3.2.1. | opis tipa vozila s obzirom na točke navedene u stavcima od 2.2.1.1. do 2.2.1.4. zajedno s ograničenjima opterećenja, osobito najvećeg dopuštenog opterećenja prtljažnika; |
| --- | --- |

3.2.1.

opis tipa vozila s obzirom na točke navedene u stavcima od 2.2.1.1. do 2.2.1.4. zajedno s ograničenjima opterećenja, osobito najvećeg dopuštenog opterećenja prtljažnika;

| 3.2.2. | popis uređaja koje je propisao proizvođač za sklopove uređaja za osvjetljavanje i svjetlosnu signalizaciju. Popis može obuhvaćati više tipova uređaja za svaku funkciju. Svaki tip mora biti prikladno označen (sastavni dio, homologacijska oznaka, ime proizvođača itd.), a popis može za svaku funkciju sadržavati i dodatnu oznaku „ili ekvivalentne uređaje”; |
| --- | --- |

3.2.2.

popis uređaja koje je propisao proizvođač za sklopove uređaja za osvjetljavanje i svjetlosnu signalizaciju. Popis može obuhvaćati više tipova uređaja za svaku funkciju. Svaki tip mora biti prikladno označen (sastavni dio, homologacijska oznaka, ime proizvođača itd.), a popis može za svaku funkciju sadržavati i dodatnu oznaku „ili ekvivalentne uređaje”;

| 3.2.3. | situacijski crtež uređaja za osvjetljavanje i svjetlosnu signalizaciju u cjelini na kojem se vidi položaj različitih uređaja na vozilu; |
| --- | --- |

3.2.3.

situacijski crtež uređaja za osvjetljavanje i svjetlosnu signalizaciju u cjelini na kojem se vidi položaj različitih uređaja na vozilu;

| 3.2.4. | ako je potrebno, a kako bi se provjerila usklađenost s odredbama predmetnog Pravilnika, situacijski crteži za svako pojedinačno svjetlo s prikazom osvjetljavajuće površine kako je određena stavkom 2.10.3., svjetleće površine kako je određena stavkom 2.10.2., referentne osi kako je određena stavkom 2.10.5. te referentnog središta kako je određeno stavkom 2.10.6. Te informacije nisu potrebne za svjetlo stražnje registarske pločice (stavak 2.5.5.); |
| --- | --- |

3.2.4.

ako je potrebno, a kako bi se provjerila usklađenost s odredbama predmetnog Pravilnika, situacijski crteži za svako pojedinačno svjetlo s prikazom osvjetljavajuće površine kako je određena stavkom 2.10.3., svjetleće površine kako je određena stavkom 2.10.2., referentne osi kako je određena stavkom 2.10.5. te referentnog središta kako je određeno stavkom 2.10.6. Te informacije nisu potrebne za svjetlo stražnje registarske pločice (stavak 2.5.5.);

| 3.2.5. | izjava o metodi za određivanje prividne površine (vidjeti stavak 2.10.4.); |
| --- | --- |

3.2.5.

izjava o metodi za određivanje prividne površine (vidjeti stavak 2.10.4.);

| 3.2.6. | ako je u vozilo ugrađen sustav prilagodljivog prednjeg osvjetljenja (AFS), podnositelj zahtjeva daje detaljan opis koji sadržava sljedeće informacije: |
| --- | --- |

3.2.6.

ako je u vozilo ugrađen sustav prilagodljivog prednjeg osvjetljenja (AFS), podnositelj zahtjeva daje detaljan opis koji sadržava sljedeće informacije:

| 3.2.6.1. | funkcije osvjetljavanja i načine rada za koje je homologiran AFS; |
| --- | --- |

3.2.6.1.

funkcije osvjetljavanja i načine rada za koje je homologiran AFS;

| 3.2.6.2. | povezane upravljačke signale AFS-u i njihove tehničke karakteristike kako je definirano u Prilogu 10. Pravilniku UN-a br. 123 ili Prilogu 14. Pravilniku UN-a br. 149; |
| --- | --- |

3.2.6.2.

povezane upravljačke signale AFS-u i njihove tehničke karakteristike kako je definirano u Prilogu 10. Pravilniku UN-a br. 123 ili Prilogu 14. Pravilniku UN-a br. 149;

| 3.2.6.3. | mjere koje se primjenjuju za automatsku prilagodbu funkcija prednjeg osvjetljenja i načina rada u skladu sa stavkom 6.22.7.4. ovog Pravilnika; |
| --- | --- |

3.2.6.3.

mjere koje se primjenjuju za automatsku prilagodbu funkcija prednjeg osvjetljenja i načina rada u skladu sa stavkom 6.22.7.4. ovog Pravilnika;

| 3.2.6.4. | posebne upute, ako postoje, za pregled izvora svjetlosti i vizualni pregled snopa; |
| --- | --- |

3.2.6.4.

posebne upute, ako postoje, za pregled izvora svjetlosti i vizualni pregled snopa;

| 3.2.6.5. | dokumente u skladu sa stavkom 6.22.9.2. ovog Pravilnika; |
| --- | --- |

3.2.6.5.

dokumente u skladu sa stavkom 6.22.9.2. ovog Pravilnika;

| 3.2.6.6. | svjetla koja su udružena ili spojena ili uzajamno povezana u AFS; |
| --- | --- |

3.2.6.6.

svjetla koja su udružena ili spojena ili uzajamno povezana u AFS;

| 3.2.6.7. | jedinice za osvjetljavanje koje su konstruirane u skladu sa zahtjevima iz stavka 6.22.5. ovog Pravilnika; |
| --- | --- |

3.2.6.7.

jedinice za osvjetljavanje koje su konstruirane u skladu sa zahtjevima iz stavka 6.22.5. ovog Pravilnika;

| 3.2.7. | ako je riječ o vozilima kategorija M i N, opis uvjeta za napajanje električnom energijom za uređaje navedene u stavcima 2.5.1., 2.5.2., 2.5.4., 2.5.6. i 2.5.7. zajedno s, prema potrebi, informacijama o posebnom napajanju električnom energijom/elektroničkom uređaju za upravljanje izvorom svjetlosti ili regulatoru promjenjive jakosti; |
| --- | --- |

3.2.7.

ako je riječ o vozilima kategorija M i N, opis uvjeta za napajanje električnom energijom za uređaje navedene u stavcima 2.5.1., 2.5.2., 2.5.4., 2.5.6. i 2.5.7. zajedno s, prema potrebi, informacijama o posebnom napajanju električnom energijom/elektroničkom uređaju za upravljanje izvorom svjetlosti ili regulatoru promjenjive jakosti;

| 3.2.8. | prema izboru proizvođača, izjava u kojoj se navodi je li dopuštena ugradnja svjetala homologiranih za zamjenske LED izvore svjetlosti i opremljenih takvim izvorima svjetlosti na vozilo te, ako je dopuštena, o kojim je svjetlima riječ. |
| --- | --- |

3.2.8.

prema izboru proizvođača, izjava u kojoj se navodi je li dopuštena ugradnja svjetala homologiranih za zamjenske LED izvore svjetlosti i opremljenih takvim izvorima svjetlosti na vozilo te, ako je dopuštena, o kojim je svjetlima riječ.

| 3.3. | Tehničkoj službi odgovornoj za provođenje homologacijskih ispitivanja dostavlja se neopterećeno vozilo reprezentativno za tip vozila koji se homologira i opremljeno potpunom opremom za osvjetljavanje i svjetlosnu signalizaciju, kako je propisano u stavku 3.2.2. |
| --- | --- |

3.3.

Tehničkoj službi odgovornoj za provođenje homologacijskih ispitivanja dostavlja se neopterećeno vozilo reprezentativno za tip vozila koji se homologira i opremljeno potpunom opremom za osvjetljavanje i svjetlosnu signalizaciju, kako je propisano u stavku 3.2.2.

| 3.4. | Homologacijskoj dokumentaciji prilaže se dokument utvrđen u Prilogu 1. ovom Pravilniku. |
| --- | --- |

3.4.

Homologacijskoj dokumentaciji prilaže se dokument utvrđen u Prilogu 1. ovom Pravilniku.

4.   HOMOLOGACIJA

| 4.1. | Ako tip vozila dostavljenog za homologaciju na temelju ovog Pravilnika ispunjava zahtjeve iz ovog Pravilnika u pogledu svih uređaja navedenih na popisu, dodjeljuje mu se homologacija tipa. |
| --- | --- |

4.1.

Ako tip vozila dostavljenog za homologaciju na temelju ovog Pravilnika ispunjava zahtjeve iz ovog Pravilnika u pogledu svih uređaja navedenih na popisu, dodjeljuje mu se homologacija tipa.

| 4.2. | Svakom se homologiranom tipu dodjeljuje homologacijski broj. Prve dvije znamenke (trenutačno 07, za niz izmjena 07) označavaju niz izmjena koji obuhvaća najnovije bitne tehničke izmjene Pravilnika u trenutku izdavanja homologacije. Ista ugovorna stranka ne smije dodijeliti isti broj drugom tipu vozila ili istom tipu vozila dostavljenom s opremom koja nije na popisu iz stavka 3.2.2., ovisno o odredbama iz stavka 7. ovog Pravilnika. |
| --- | --- |

4.2.

Svakom se homologiranom tipu dodjeljuje homologacijski broj. Prve dvije znamenke (trenutačno 07, za niz izmjena 07) označavaju niz izmjena koji obuhvaća najnovije bitne tehničke izmjene Pravilnika u trenutku izdavanja homologacije. Ista ugovorna stranka ne smije dodijeliti isti broj drugom tipu vozila ili istom tipu vozila dostavljenom s opremom koja nije na popisu iz stavka 3.2.2., ovisno o odredbama iz stavka 7. ovog Pravilnika.

| 4.3. | Obavijest o dodjeljivanju, proširenju ili odbijanju homologacije ili trajno obustavljenoj proizvodnji tipa vozila homologiranog na temelju ovog Pravilnika dostavlja se ugovornim strankama Sporazuma iz 1958. koje primjenjuju ovaj Pravilnik putem obrasca u skladu s predloškom iz Priloga 1. ovom Pravilniku. |
| --- | --- |

4.3.

Obavijest o dodjeljivanju, proširenju ili odbijanju homologacije ili trajno obustavljenoj proizvodnji tipa vozila homologiranog na temelju ovog Pravilnika dostavlja se ugovornim strankama Sporazuma iz 1958. koje primjenjuju ovaj Pravilnik putem obrasca u skladu s predloškom iz Priloga 1. ovom Pravilniku.

| 4.4. | Na svako se vozilo koje je sukladno s tipom vozila homologiranim na temelju ovog Pravilnika pričvršćuje, na vidljivom i lako dostupnom mjestu naznačenom na homologacijskom obrascu, međunarodna homologacijska oznaka koja se sastoji od: |
| --- | --- |

4.4.

Na svako se vozilo koje je sukladno s tipom vozila homologiranim na temelju ovog Pravilnika pričvršćuje, na vidljivom i lako dostupnom mjestu naznačenom na homologacijskom obrascu, međunarodna homologacijska oznaka koja se sastoji od:

| 4.4.1. | kružnice oko slova „E” iza kojeg slijedi razlikovni broj države koja je dodijelila homologaciju (5); |
| --- | --- |

4.4.1.

kružnice oko slova „E” iza kojeg slijedi razlikovni broj države koja je dodijelila homologaciju (5

| 4.4.2. | desno od kružnice propisane u stavku 4.4.1., broja ovog Pravilnika iza kojeg slijede slovo „R”, crtica i homologacijski broj. |
| --- | --- |

4.4.2.

desno od kružnice propisane u stavku 4.4.1., broja ovog Pravilnika iza kojeg slijede slovo „R”, crtica i homologacijski broj.

| 4.5. | Ako je vozilo sukladno s tipom vozila homologiranim na temelju najmanje jednog drugog pravilnika priloženog Sporazumu u zemlji koja je dodijelila homologaciju na temelju ovog Pravilnika, simbol propisan stavkom 4.4.1. ovog Pravilnika ne treba ponavljati; u tom se slučaju brojevi pravilnika, homologacijski brojevi i dodatni simboli svih pravilnika na temelju kojih je homologacija dodijeljena u zemlji koja je dodijelila homologaciju na temelju ovog Pravilnika navode u okomitim stupcima desno od simbola opisanog u stavku 4.4.1. |
| --- | --- |

4.5.

Ako je vozilo sukladno s tipom vozila homologiranim na temelju najmanje jednog drugog pravilnika priloženog Sporazumu u zemlji koja je dodijelila homologaciju na temelju ovog Pravilnika, simbol propisan stavkom 4.4.1. ovog Pravilnika ne treba ponavljati; u tom se slučaju brojevi pravilnika, homologacijski brojevi i dodatni simboli svih pravilnika na temelju kojih je homologacija dodijeljena u zemlji koja je dodijelila homologaciju na temelju ovog Pravilnika navode u okomitim stupcima desno od simbola opisanog u stavku 4.4.1.

| 4.6. | Homologacijska oznaka mora biti lako čitljiva i neizbrisiva. |
| --- | --- |

4.6.

Homologacijska oznaka mora biti lako čitljiva i neizbrisiva.

| 4.7. | Homologacijska oznaka postavlja se blizu pločice s podacima o vozilu koju je pričvrstio proizvođač ili na nju. |
| --- | --- |

4.7.

Homologacijska oznaka postavlja se blizu pločice s podacima o vozilu koju je pričvrstio proizvođač ili na nju.

| 4.8. | U Prilogu 2. ovom Pravilniku prikazani su primjeri homologacijskih oznaka. |
| --- | --- |

4.8.

U Prilogu 2. ovom Pravilniku prikazani su primjeri homologacijskih oznaka.

5.   OPĆE SPECIFIKACIJE

| 5.1. | Uređaji za osvjetljavanje i svjetlosnu signalizaciju moraju biti ugrađeni tako da, u uobičajenim uvjetima upotrebe, kako je utvrđeno u stavcima 2.3.10., 2.3.10.1. i 2.3.10.2. i neovisno o vibracijama kojima mogu biti izloženi, zadrže karakteristike propisane ovim Pravilnikom i omoguće da vozilo ispunjava zahtjeve iz ovog Pravilnika. Osobito ne smije biti moguće nenamjerno pogrešno namjestiti svjetla. |
| --- | --- |

5.1.

Uređaji za osvjetljavanje i svjetlosnu signalizaciju moraju biti ugrađeni tako da, u uobičajenim uvjetima upotrebe, kako je utvrđeno u stavcima 2.3.10., 2.3.10.1. i 2.3.10.2. i neovisno o vibracijama kojima mogu biti izloženi, zadrže karakteristike propisane ovim Pravilnikom i omoguće da vozilo ispunjava zahtjeve iz ovog Pravilnika. Osobito ne smije biti moguće nenamjerno pogrešno namjestiti svjetla.

| 5.2. | Svjetla opisana u stavcima 2.5.1., 2.5.2. i 2.5.10. moraju biti ugrađena tako da ih se lako može pravilno usmjeriti. |
| --- | --- |

5.2.

Svjetla opisana u stavcima 2.5.1., 2.5.2. i 2.5.10. moraju biti ugrađena tako da ih se lako može pravilno usmjeriti.

| 5.2.1. | Ako je riječ o glavnim svjetlima s mjerama za sprečavanje neugode drugim sudionicima u prometu u zemlji u kojoj se promet odvija na strani ceste suprotnoj od one za koju je glavno svjetlo konstruirano, te se mjere aktiviraju automatski ili ih izvodi korisnik vozila dok je vozilo parkirano bez upotrebe posebnih alata (osim onih koji su isporučeni s vozilom (6)). Detaljne upute mora dati proizvođač vozila zajedno s vozilom. |
| --- | --- |

5.2.1.

Ako je riječ o glavnim svjetlima s mjerama za sprečavanje neugode drugim sudionicima u prometu u zemlji u kojoj se promet odvija na strani ceste suprotnoj od one za koju je glavno svjetlo konstruirano, te se mjere aktiviraju automatski ili ih izvodi korisnik vozila dok je vozilo parkirano bez upotrebe posebnih alata (osim onih koji su isporučeni s vozilom (6

| 5.3. | Za sve uređaje za svjetlosnu signalizaciju, uključujući one postavljene na bočne površine, referentna os ugrađenog svjetla na vozilo mora biti paralelna s ravninom dodira vozila i ceste; uz to, mora biti okomita na srednju uzdužnu ravninu vozila kad je riječ o bočnim katadiopterima i bočnim svjetlima za označivanje i paralelna s tom ravninom kad je riječ o svim drugim signalnim uređajima. Dopušteno je odstupanje od ±3° u svakom smjeru. Uz to, moraju se poštovati sve posebne upute proizvođača za ugradnju. |
| --- | --- |

5.3.

Za sve uređaje za svjetlosnu signalizaciju, uključujući one postavljene na bočne površine, referentna os ugrađenog svjetla na vozilo mora biti paralelna s ravninom dodira vozila i ceste; uz to, mora biti okomita na srednju uzdužnu ravninu vozila kad je riječ o bočnim katadiopterima i bočnim svjetlima za označivanje i paralelna s tom ravninom kad je riječ o svim drugim signalnim uređajima. Dopušteno je odstupanje od ±3° u svakom smjeru. Uz to, moraju se poštovati sve posebne upute proizvođača za ugradnju.

| 5.4. | Ako nema posebnih uputa, visina i smjer svjetala provjeravaju se na neopterećenom vozilu na ravnoj i vodoravnoj površini pod uvjetima utvrđenima u stavcima 2.3.10., 2.3.10.1. i 2.3.10.2., a ako je ugrađen AFS, dok je taj sustav u neutralnom položaju. |
| --- | --- |

5.4.

Ako nema posebnih uputa, visina i smjer svjetala provjeravaju se na neopterećenom vozilu na ravnoj i vodoravnoj površini pod uvjetima utvrđenima u stavcima 2.3.10., 2.3.10.1. i 2.3.10.2., a ako je ugrađen AFS, dok je taj sustav u neutralnom položaju.

| 5.5. | Ako nema posebnih uputa, svjetla koja čine par moraju: |
| --- | --- |

5.5.

Ako nema posebnih uputa, svjetla koja čine par moraju:

| 5.5.1. | biti ugrađena simetrično na vozilo u odnosu na srednju uzdužnu ravninu (ta se procjena temelji na vanjskom geometrijskom obliku svjetla, a ne na rubu njegove osvjetljavajuće površine iz stavka 2.10.3.); |
| --- | --- |

5.5.1.

biti ugrađena simetrično na vozilo u odnosu na srednju uzdužnu ravninu (ta se procjena temelji na vanjskom geometrijskom obliku svjetla, a ne na rubu njegove osvjetljavajuće površine iz stavka 2.10.3.);

| 5.5.2. | biti međusobno simetrična u odnosu na srednju uzdužnu ravninu, no ovaj uvjet ne vrijedi za unutarnju strukturu svjetla; |
| --- | --- |

5.5.2.

biti međusobno simetrična u odnosu na srednju uzdužnu ravninu, no ovaj uvjet ne vrijedi za unutarnju strukturu svjetla;

| 5.5.3. | ispunjavati iste kolorimetrijske zahtjeve i imati uglavnom jednake fotometrijske karakteristike. To se ne primjenjuje na odgovarajući par prednjih svjetala za maglu razreda F3; |
| --- | --- |

5.5.3.

ispunjavati iste kolorimetrijske zahtjeve i imati uglavnom jednake fotometrijske karakteristike. To se ne primjenjuje na odgovarajući par prednjih svjetala za maglu razreda F3;

| 5.5.4. | imati uglavnom jednake fotometrijske karakteristike. |
| --- | --- |

5.5.4.

imati uglavnom jednake fotometrijske karakteristike.

| 5.6. | Na vozilima čiji je vanjski oblik asimetričan navedeni zahtjevi moraju biti ispunjeni koliko je to najviše moguće. |
| --- | --- |

5.6.

Na vozilima čiji je vanjski oblik asimetričan navedeni zahtjevi moraju biti ispunjeni koliko je to najviše moguće.

| 5.7. | Udružena, spojena, uzajamno povezana ili pojedinačna svjetla |
| --- | --- |

5.7.

Udružena, spojena, uzajamno povezana ili pojedinačna svjetla

| 5.7.1. | Svjetla mogu biti udružena, spojena i uzajamno povezana pod uvjetom da su ispunjeni svi zahtjevi za boju, položaj, usmjerenost, geometrijsku vidljivost i električne veze te, ako postoje, drugi zahtjevi. |
| --- | --- |

5.7.1.

Svjetla mogu biti udružena, spojena i uzajamno povezana pod uvjetom da su ispunjeni svi zahtjevi za boju, položaj, usmjerenost, geometrijsku vidljivost i električne veze te, ako postoje, drugi zahtjevi.

| 5.7.1.1. | Fotometrijski i kolorimetrijski zahtjevi za svjetlo moraju biti ispunjeni kad su isključene sve ostale funkcije s kojima je to svjetlo udruženo, spojeno ili uzajamno povezano.
  Međutim, ako je prednje ili stražnje pozicijsko svjetlo uzajamno povezano s najmanje jednom funkcijom s kojom može biti istodobno uključeno, zahtjevi za boju svake od tih funkcija moraju biti ispunjeni kad su uzajamno povezane funkcije i prednja ili stražnja pozicijska svjetla uključeni. |
| --- | --- |

5.7.1.1.

Fotometrijski i kolorimetrijski zahtjevi za svjetlo moraju biti ispunjeni kad su isključene sve ostale funkcije s kojima je to svjetlo udruženo, spojeno ili uzajamno povezano.

Međutim, ako je prednje ili stražnje pozicijsko svjetlo uzajamno povezano s najmanje jednom funkcijom s kojom može biti istodobno uključeno, zahtjevi za boju svake od tih funkcija moraju biti ispunjeni kad su uzajamno povezane funkcije i prednja ili stražnja pozicijska svjetla uključeni.

| 5.7.1.2. | Kočna svjetla i pokazivači smjera ne smiju biti uzajamno povezani. |
| --- | --- |

5.7.1.2.

Kočna svjetla i pokazivači smjera ne smiju biti uzajamno povezani.

| 5.7.1.3. | Ako su kočna svjetla i pokazivači smjera udruženi, moraju biti ispunjeni sljedeći uvjeti: |
| --- | --- |

5.7.1.3.

Ako su kočna svjetla i pokazivači smjera udruženi, moraju biti ispunjeni sljedeći uvjeti:

| 5.7.1.3.1. | vodoravni ili vertikalni pravci koji prolaze kroz projekcije prividnih površina tih funkcija na ravnini okomitoj na referentnu os ne smiju sjeći više od dva granična pravca koje razdvajaju susjedna područja različite boje; |
| --- | --- |

5.7.1.3.1.

vodoravni ili vertikalni pravci koji prolaze kroz projekcije prividnih površina tih funkcija na ravnini okomitoj na referentnu os ne smiju sjeći više od dva granična pravca koje razdvajaju susjedna područja različite boje;

| 5.7.1.3.2. | njihove se prividne površine u smjeru referentne osi, na temelju površina omeđenih obrisima njihovih svjetlećih površina, ne preklapaju. |
| --- | --- |

5.7.1.3.2.

njihove se prividne površine u smjeru referentne osi, na temelju površina omeđenih obrisima njihovih svjetlećih površina, ne preklapaju.

| 5.7.2. | Pojedinačna svjetla |
| --- | --- |

5.7.2.

Pojedinačna svjetla

| 5.7.2.1. | Pojedinačna svjetla kako je određeno u stavku 2.4.11.1. podstavku (a), čija se prividna površina sastoji od najmanje dva različita dijela, moraju biti ugrađena tako da:






  (a) | ukupna površina projekcije zasebnih dijelova prividne površine u smjeru referentne osi na ravnini koja dodiruje vanjsku površinu vanjske leće i okomita je na referentnu os mora zauzimati najmanje 60 % najmanjeg četverokuta koji omeđuje projekciju te prividne površine u smjeru referentne osi; ili |
| --- | --- | --- |

5.7.2.1.

Pojedinačna svjetla kako je određeno u stavku 2.4.11.1. podstavku (a), čija se prividna površina sastoji od najmanje dva različita dijela, moraju biti ugrađena tako da:

(a)

ukupna površina projekcije zasebnih dijelova prividne površine u smjeru referentne osi na ravnini koja dodiruje vanjsku površinu vanjske leće i okomita je na referentnu os mora zauzimati najmanje 60 % najmanjeg četverokuta koji omeđuje projekciju te prividne površine u smjeru referentne osi; ili

| (b) | najmanja udaljenost između nasuprotnih rubova dva susjedna/tangencijalna zasebna dijela prividne površine u smjeru referentne osi ne smije biti veći od 75 mm kad se mjeri okomito na referentnu os. |
| --- | --- |

(b)

najmanja udaljenost između nasuprotnih rubova dva susjedna/tangencijalna zasebna dijela prividne površine u smjeru referentne osi ne smije biti veći od 75 mm kad se mjeri okomito na referentnu os.

Ti se zahtjevi ne primjenjuju na pojedinačni katadiopter.

| 5.7.2.2. | Pojedinačna svjetla, kako su definirana u stavku 2.4.11.1. podstavku (b) ili (c), koja se sastoje od dva svjetla s oznakom „D” ili dva neovisna katadioptera, moraju biti ugrađena tako da:






  (a) | projekcija prividnih površina u smjeru referentne osi dva svjetla ili katadioptera zauzima najmanje 60 % najmanjeg četverokuta koji omeđuje projekcije tih prividnih površina u smjeru referentne osi; ili |
| --- | --- | --- |

5.7.2.2.

Pojedinačna svjetla, kako su definirana u stavku 2.4.11.1. podstavku (b) ili (c), koja se sastoje od dva svjetla s oznakom „D” ili dva neovisna katadioptera, moraju biti ugrađena tako da:

(a)

projekcija prividnih površina u smjeru referentne osi dva svjetla ili katadioptera zauzima najmanje 60 % najmanjeg četverokuta koji omeđuje projekcije tih prividnih površina u smjeru referentne osi; ili

| (b) | najmanja udaljenost između nasuprotnih rubova prividnih površina u smjeru referentne osi dva svjetla ili dva neovisna katadioptera ne smije biti veća od 75 mm kad se mjeri okomito na referentnu os. |
| --- | --- |

(b)

najmanja udaljenost između nasuprotnih rubova prividnih površina u smjeru referentne osi dva svjetla ili dva neovisna katadioptera ne smije biti veća od 75 mm kad se mjeri okomito na referentnu os.

| 5.7.2.3. | Pojedinačna svjetla kako je određeno u stavku 2.4.11.1. podstavku (d) moraju ispunjavati zahtjeve iz stavka 5.7.2.1.
  Ako su dva ili više svjetala i/ili najmanje dvije zasebne prividne površine u istom kućištu i/ili imaju zajedničku vanjsku leću, to se ne smatra međuovisnim sustavom svjetala.
  Ipak, svjetlo u obliku pojasa može biti dio međuovisnog sustava svjetala. |
| --- | --- |

5.7.2.3.

Pojedinačna svjetla kako je određeno u stavku 2.4.11.1. podstavku (d) moraju ispunjavati zahtjeve iz stavka 5.7.2.1.

Ako su dva ili više svjetala i/ili najmanje dvije zasebne prividne površine u istom kućištu i/ili imaju zajedničku vanjsku leću, to se ne smatra međuovisnim sustavom svjetala.

Ipak, svjetlo u obliku pojasa može biti dio međuovisnog sustava svjetala.

| 5.7.2.4. | Dva svjetla ili paran broj svjetala u obliku pojasa moraju se postaviti simetrično u odnosu na srednju uzdužnu ravninu vozila tako da se protežu na obje strane najmanje do 0,4 m od krajnjeg vanjskog ruba vozila te nisu kraća od 0,8 m; osvjetljavanje takve površine mora potjecati iz najmanje dva izvora svjetlosti koji se nalaze što bliže krajevima; svjetleća površina može se sastojati od više elemenata jedan do drugog ako te pojedinačne svjetleće površine ispunjavaju zahtjeve iz stavka 5.7.2.1. kad ih se projicira na poprečnu ravninu. |
| --- | --- |

5.7.2.4.

Dva svjetla ili paran broj svjetala u obliku pojasa moraju se postaviti simetrično u odnosu na srednju uzdužnu ravninu vozila tako da se protežu na obje strane najmanje do 0,4 m od krajnjeg vanjskog ruba vozila te nisu kraća od 0,8 m; osvjetljavanje takve površine mora potjecati iz najmanje dva izvora svjetlosti koji se nalaze što bliže krajevima; svjetleća površina može se sastojati od više elemenata jedan do drugog ako te pojedinačne svjetleće površine ispunjavaju zahtjeve iz stavka 5.7.2.1. kad ih se projicira na poprečnu ravninu.

| 5.8. | Najveća visina iznad tla mjeri se od najviše točke, a najmanja visina od najniže točke prividne površine u smjeru referentne osi.
  Ako je (najveća i najmanja) visina iznad tla očito u skladu sa zahtjevima Pravilnika, nije potrebno utvrđivati točne rubove nijedne površine. |
| --- | --- |

5.8.

Najveća visina iznad tla mjeri se od najviše točke, a najmanja visina od najniže točke prividne površine u smjeru referentne osi.

Ako je (najveća i najmanja) visina iznad tla očito u skladu sa zahtjevima Pravilnika, nije potrebno utvrđivati točne rubove nijedne površine.

| 5.8.1. | Za potrebe smanjenja kutova geometrijske vidljivosti položaj svjetla s obzirom na visinu iznad tla mora se mjeriti od ravnine H. |
| --- | --- |

5.8.1.

Za potrebe smanjenja kutova geometrijske vidljivosti položaj svjetla s obzirom na visinu iznad tla mora se mjeriti od ravnine H.

| 5.8.2. | Kad je riječ o kratkom glavnom svjetlu, najmanja visina iznad tla mjeri se od najniže točke prividne površine u smjeru referentne osi neovisno o njegovoj upotrebi. |
| --- | --- |

5.8.2.

Kad je riječ o kratkom glavnom svjetlu, najmanja visina iznad tla mjeri se od najniže točke prividne površine u smjeru referentne osi neovisno o njegovoj upotrebi.

| 5.8.3. | Položaj se, kad je riječ o širini, utvrđuje od ruba prividne površine u smjeru referentne osi koji je najudaljeniji od srednje uzdužne ravnine vozila ako je riječ o ukupnoj širini te od unutarnjih rubova prividne površine u smjeru referentne osi ako je riječ o udaljenosti između svjetala.
  Ako položaj, kad je riječ o širini, očito ispunjava zahtjeve iz Pravilnika, nije potrebno utvrđivati točne rubove nijedne površine. |
| --- | --- |

5.8.3.

Položaj se, kad je riječ o širini, utvrđuje od ruba prividne površine u smjeru referentne osi koji je najudaljeniji od srednje uzdužne ravnine vozila ako je riječ o ukupnoj širini te od unutarnjih rubova prividne površine u smjeru referentne osi ako je riječ o udaljenosti između svjetala.

Ako položaj, kad je riječ o širini, očito ispunjava zahtjeve iz Pravilnika, nije potrebno utvrđivati točne rubove nijedne površine.

| 5.9. | Ako nema posebnih uputa, fotometrijske karakteristike (npr. jakost, boja, prividna površina itd.) svjetla ne smiju se namjerno mijenjati dok je svjetlo uključeno. |
| --- | --- |

5.9.

Ako nema posebnih uputa, fotometrijske karakteristike (npr. jakost, boja, prividna površina itd.) svjetla ne smiju se namjerno mijenjati dok je svjetlo uključeno.

| 5.9.1. | Pokazivači smjera, signal upozorenja na opasnost, narančasta bočna svjetla za označivanje u skladu sa stavkom 6.18.7. te signal za zaustavljanje u nuždi moraju biti treptava svjetla. |
| --- | --- |

5.9.1.

Pokazivači smjera, signal upozorenja na opasnost, narančasta bočna svjetla za označivanje u skladu sa stavkom 6.18.7. te signal za zaustavljanje u nuždi moraju biti treptava svjetla.

| 5.9.2. | Fotometrijske karakteristike svakog svjetla mogu se mijenjati:






  (a) | s obzirom na okolnu svjetlost; |
| --- | --- | --- |

5.9.2.

Fotometrijske karakteristike svakog svjetla mogu se mijenjati:

(a)

s obzirom na okolnu svjetlost;

| (b) | ovisno o tome jesu li druga svjetla uključena ili isključena; ili |
| --- | --- |

(b)

ovisno o tome jesu li druga svjetla uključena ili isključena; ili

| (c) | kad se svjetla upotrebljavaju za drugu funkciju osvjetljavanja ako je svaka promjena u fotometrijskim karakteristikama u skladu s tehničkim odredbama za predmetno svjetlo. |
| --- | --- |

(c)

kad se svjetla upotrebljavaju za drugu funkciju osvjetljavanja ako je svaka promjena u fotometrijskim karakteristikama u skladu s tehničkim odredbama za predmetno svjetlo.

| 5.9.3. | Fotometrijske karakteristike pokazivača smjera kategorija 1, 1a, 1b, 2a ili 2b smiju se mijenjati tijekom treptanja sekvencijalnim uključivanjem izvora svjetlosti kako je određeno u stavku 5.6. Pravilnika UN-a br. 6 ili stavku 5.6.11. Pravilnika UN-a br. 148.
  Ova se odredba ne primjenjuje kad pokazivači smjera kategorija 2a i 2b rade kao signal za zaustavljanje u nuždi u skladu sa stavkom 6.23.1. ovog Pravilnika. |
| --- | --- |

5.9.3.

Fotometrijske karakteristike pokazivača smjera kategorija 1, 1a, 1b, 2a ili 2b smiju se mijenjati tijekom treptanja sekvencijalnim uključivanjem izvora svjetlosti kako je određeno u stavku 5.6. Pravilnika UN-a br. 6 ili stavku 5.6.11. Pravilnika UN-a br. 148.

Ova se odredba ne primjenjuje kad pokazivači smjera kategorija 2a i 2b rade kao signal za zaustavljanje u nuždi u skladu sa stavkom 6.23.1. ovog Pravilnika.

| 5.10. | Iz svjetla utvrđenog u stavku 2.1.5. nije dopušteno emitiranje prema naprijed nikakve crvene svjetlosti koja bi mogla izazvati zabunu kao ni emitiranje prema natrag nikakve bijele svjetlosti koja bi mogla izazvati zabunu. Ne uzimaju se u obzir uređaji za osvjetljavanje ugrađeni za unutarnje osvjetljenje vozila. Ako postoji dvojba, zahtjev se provjerava na sljedeći način: |
| --- | --- |

5.10.

Iz svjetla utvrđenog u stavku 2.1.5. nije dopušteno emitiranje prema naprijed nikakve crvene svjetlosti koja bi mogla izazvati zabunu kao ni emitiranje prema natrag nikakve bijele svjetlosti koja bi mogla izazvati zabunu. Ne uzimaju se u obzir uređaji za osvjetljavanje ugrađeni za unutarnje osvjetljenje vozila. Ako postoji dvojba, zahtjev se provjerava na sljedeći način:

| 5.10.1. | kad je riječ o vidljivosti crvene svjetlosti prema prednjem kraju vozila, osim stražnjeg crvenog bočnog svjetla za označivanje, prividna površina crvene svjetlosti ne smije biti izravno vidljiva promatraču koji se kreće unutar zone 1 u poprečnoj ravnini koja se nalazi 25 m ispred vozila (vidjeti Prilog 4.); |
| --- | --- |

5.10.1.

kad je riječ o vidljivosti crvene svjetlosti prema prednjem kraju vozila, osim stražnjeg crvenog bočnog svjetla za označivanje, prividna površina crvene svjetlosti ne smije biti izravno vidljiva promatraču koji se kreće unutar zone 1 u poprečnoj ravnini koja se nalazi 25 m ispred vozila (vidjeti Prilog 4.);

| 5.10.2. | kad je riječ o vidljivosti bijele svjetlosti prema stražnjem kraju vozila, osim svjetala za vožnju unatrag i bijelih bočnih oznaka za uočljivost, prividna površina bijele svjetlosti ne smije biti izravno vidljiva promatraču koji se kreće unutar zone 2 u poprečnoj ravnini koja se nalazi 25 m iza vozila (vidjeti Prilog 4.); |
| --- | --- |

5.10.2.

kad je riječ o vidljivosti bijele svjetlosti prema stražnjem kraju vozila, osim svjetala za vožnju unatrag i bijelih bočnih oznaka za uočljivost, prividna površina bijele svjetlosti ne smije biti izravno vidljiva promatraču koji se kreće unutar zone 2 u poprečnoj ravnini koja se nalazi 25 m iza vozila (vidjeti Prilog 4.);

| 5.10.3. | zone 1 i 2 koje su vidljive promatraču omeđene su u svojim ravninama: |
| --- | --- |

5.10.3.

zone 1 i 2 koje su vidljive promatraču omeđene su u svojim ravninama:

| 5.10.3.1. | po visini s dvije vodoravne ravnine na 1 m i 2,2 m iznad tla; |
| --- | --- |

5.10.3.1.

po visini s dvije vodoravne ravnine na 1 m i 2,2 m iznad tla;

| 5.10.3.2. | po širini, s dvije vertikalne ravnine koje, tvoreći prema naprijed i prema natrag kut od 15° prema van od srednje uzdužne ravnine vozila, prolaze točkama dodira vertikalnih ravnina paralelnih sa srednjom uzdužnom ravninom vozila koje određuju granicu ukupne širine vozila; ako postoji više točaka dodira, krajnja prednja točka mora odgovarati prednjoj ravnini, a zadnja stražnjoj ravnini. |
| --- | --- |

5.10.3.2.

po širini, s dvije vertikalne ravnine koje, tvoreći prema naprijed i prema natrag kut od 15° prema van od srednje uzdužne ravnine vozila, prolaze točkama dodira vertikalnih ravnina paralelnih sa srednjom uzdužnom ravninom vozila koje određuju granicu ukupne širine vozila; ako postoji više točaka dodira, krajnja prednja točka mora odgovarati prednjoj ravnini, a zadnja stražnjoj ravnini.

| 5.11. | Električne veze moraju biti takve da se prednja i stražnja pozicijska svjetla, gabaritna svjetla (ako postoje), bočna svjetla za označivanje (ako postoje) te svjetlo stražnje registarske pločice mogu uključiti i isključiti samo istodobno. |
| --- | --- |

5.11.

Električne veze moraju biti takve da se prednja i stražnja pozicijska svjetla, gabaritna svjetla (ako postoje), bočna svjetla za označivanje (ako postoje) te svjetlo stražnje registarske pločice mogu uključiti i isključiti samo istodobno.

| 5.11.1. | Taj se zahtjev ne primjenjuje ako je ispunjen najmanje jedan od uvjeta u nastavku:






  (a) | prednja i stražnja pozicijska svjetla, kao i bočna svjetla za označivanje ako su spojena ili uzajamno povezana s tim svjetlima, uključena su kao parkirna svjetla; |
| --- | --- | --- |

5.11.1.

Taj se zahtjev ne primjenjuje ako je ispunjen najmanje jedan od uvjeta u nastavku:

(a)

prednja i stražnja pozicijska svjetla, kao i bočna svjetla za označivanje ako su spojena ili uzajamno povezana s tim svjetlima, uključena su kao parkirna svjetla;

| (b) | bočna svjetla za označivanje trepću zajedno s pokazivačima smjera; |
| --- | --- |

(b)

bočna svjetla za označivanje trepću zajedno s pokazivačima smjera;

| (c) | uključena su svjetla za dnevnu vožnju; |
| --- | --- |

(c)

uključena su svjetla za dnevnu vožnju;

| (d) | funkcija prednjih pozicijskih svjetala nadomještena je na temelju odredaba stavka 5.12.1. |
| --- | --- |

(d)

funkcija prednjih pozicijskih svjetala nadomještena je na temelju odredaba stavka 5.12.1.

| 5.11.2. | Ako je riječ o međuovisnom sustavu svjetala, svi izvori svjetlosti moraju se uključivati i isključivati istodobno. |
| --- | --- |

5.11.2.

Ako je riječ o međuovisnom sustavu svjetala, svi izvori svjetlosti moraju se uključivati i isključivati istodobno.

| 5.12. | Električne veze moraju biti takve da se duga i kratka glavna svjetla i prednja svjetla za maglu ne mogu uključiti ako nisu uključena svjetla iz stavka 5.11. Međutim, taj se zahtjev ne primjenjuje na duga i kratka glavna svjetla ako se svjetlosna upozorenja sastoje od isprekidanih svijetljenja dugog ili kratkog glavnog svjetla u kratkim intervalima ili ako se sastoje od izmjeničnog svijetljenja dugog i kratkog glavnog svjetla u kratkim intervalima. |
| --- | --- |

5.12.

Električne veze moraju biti takve da se duga i kratka glavna svjetla i prednja svjetla za maglu ne mogu uključiti ako nisu uključena svjetla iz stavka 5.11. Međutim, taj se zahtjev ne primjenjuje na duga i kratka glavna svjetla ako se svjetlosna upozorenja sastoje od isprekidanih svijetljenja dugog ili kratkog glavnog svjetla u kratkim intervalima ili ako se sastoje od izmjeničnog svijetljenja dugog i kratkog glavnog svjetla u kratkim intervalima.

| 5.12.1. | Kratka glavna svjetla i/ili duga glavna svjetla i/ili prednja svjetla za maglu mogu nadomjestiti funkciju prednjih pozicijskih svjetala: |
| --- | --- |

5.12.1.

Kratka glavna svjetla i/ili duga glavna svjetla i/ili prednja svjetla za maglu mogu nadomjestiti funkciju prednjih pozicijskih svjetala:

| 5.12.1.1. | ako su im električne veze takve da se u slučaju kvara bilo kojeg od tih uređaja za osvjetljavanje prednja pozicijska svjetla automatski ponovno uključe; i |
| --- | --- |

5.12.1.1.

ako su im električne veze takve da se u slučaju kvara bilo kojeg od tih uređaja za osvjetljavanje prednja pozicijska svjetla automatski ponovno uključe; i

| 5.12.1.2. | ako nadomjesno svjetlo/nadomjesna funkcija ispunjava, za pozicijsko svjetlo o kojem je riječ, zahtjeve za:






  (a) | geometrijsku vidljivost propisane za prednja pozicijska svjetla u stavku 6.9.5.; i |
| --- | --- | --- |

5.12.1.2.

ako nadomjesno svjetlo/nadomjesna funkcija ispunjava, za pozicijsko svjetlo o kojem je riječ, zahtjeve za:

(a)

geometrijsku vidljivost propisane za prednja pozicijska svjetla u stavku 6.9.5.; i

| (b) | minimalne fotometrijske vrijednosti s obzirom na kutove raspodjele svjetlosti; i |
| --- | --- |

(b)

minimalne fotometrijske vrijednosti s obzirom na kutove raspodjele svjetlosti; i

| 5.12.1.3. | ako su u ispitnom izvješću nadomjesnog svjetla dani odgovarajući dokazi koji pokazuju da postoji sukladnost sa zahtjevima iz stavka 5.12.1.2. |
| --- | --- |

5.12.1.3.

ako su u ispitnom izvješću nadomjesnog svjetla dani odgovarajući dokazi koji pokazuju da postoji sukladnost sa zahtjevima iz stavka 5.12.1.2.

| 5.13. | Kontrolni indikator
  Ako je ovim Pravilnikom propisan kontrolni indikator zatvorenog kruga, može ga se zamijeniti kontrolnim indikatorom rada. |
| --- | --- |

5.13.

Kontrolni indikator

Ako je ovim Pravilnikom propisan kontrolni indikator zatvorenog kruga, može ga se zamijeniti kontrolnim indikatorom rada.

| 5.14. | Svjetla koja se mogu sakriti |
| --- | --- |

5.14.

Svjetla koja se mogu sakriti

| 5.14.1. | Zabranjeno je skrivanje svjetala osim dugih i kratkih glavnih svjetala te prednjih svjetala za maglu, koja mogu biti skrivena kad nisu u upotrebi. |
| --- | --- |

5.14.1.

Zabranjeno je skrivanje svjetala osim dugih i kratkih glavnih svjetala te prednjih svjetala za maglu, koja mogu biti skrivena kad nisu u upotrebi.

| 5.14.2. | Ako dođe do bilo kakvog kvara koji utječe na rad uređaja za skrivanje, svjetla moraju ostati u radnom položaju ako su već u upotrebi, a u suprotnom mora ih se moći namjestiti u radni položaj bez alata. |
| --- | --- |

5.14.2.

Ako dođe do bilo kakvog kvara koji utječe na rad uređaja za skrivanje, svjetla moraju ostati u radnom položaju ako su već u upotrebi, a u suprotnom mora ih se moći namjestiti u radni položaj bez alata.

| 5.14.3. | Svjetla se moraju moći namjestiti u radni položaj i uključiti upotrebom jedne komande, što ne isključuje mogućnost da ih se namjesti u radni položaj, a da ih se ne uključi. Ipak, ako je riječ o udruženim kratkim i dugim glavnim svjetlima, za tu je komandu obvezno da aktivira samo kratka glavna svjetla. |
| --- | --- |

5.14.3.

Svjetla se moraju moći namjestiti u radni položaj i uključiti upotrebom jedne komande, što ne isključuje mogućnost da ih se namjesti u radni položaj, a da ih se ne uključi. Ipak, ako je riječ o udruženim kratkim i dugim glavnim svjetlima, za tu je komandu obvezno da aktivira samo kratka glavna svjetla.

| 5.14.4. | S vozačeva se mjesta ne smije moći namjerno zaustaviti kretanje uključenih svjetala prije nego što ona dođu u radni položaj. Ako postoji opasnost da se zaslijepe drugi sudionici u prometu dok se svjetla pomiču, tada ona smiju zasvijetliti tek nakon što dođu u radni položaj. |
| --- | --- |

5.14.4.

S vozačeva se mjesta ne smije moći namjerno zaustaviti kretanje uključenih svjetala prije nego što ona dođu u radni položaj. Ako postoji opasnost da se zaslijepe drugi sudionici u prometu dok se svjetla pomiču, tada ona smiju zasvijetliti tek nakon što dođu u radni položaj.

| 5.14.5. | Ako je temperatura uređaja za skrivanje od –30 °C do +50 °C, glavna svjetla moraju doći u radni položaj unutar tri sekunde od prve upotrebe komande. |
| --- | --- |

5.14.5.

Ako je temperatura uređaja za skrivanje od –30 °C do +50 °C, glavna svjetla moraju doći u radni položaj unutar tri sekunde od prve upotrebe komande.

| 5.15. | Svjetla (7) emitiraju svjetlost u sljedećim bojama:






  Dugo glavno svjetlo: | bijela |
| --- | --- | --- |
| Kratko glavno svjetlo: | bijela |
| Prednje svjetlo za maglu: | bijela ili selektivno žuta |
| Svjetlo za vožnju unatrag: | bijela |
| Pokazivač smjera: | narančasta |
| Signal upozorenja na opasnost: | narančasta |
| Kočno svjetlo: | crvena |
| Signal za zaustavljanje u nuždi: | narančasta ili crvena |
| Signal upozorenja na sudar sa stražnjim krajem vozila: | narančasta |
| Svjetlo stražnje registarske pločice: | bijela |
| Prednje pozicijsko svjetlo: | bijela |
| Stražnje pozicijsko svjetlo: | crvena |
| Stražnje svjetlo za maglu: | crvena |
| Parkirno svjetlo: | bijela sprijeda, crvena straga, narančasta ako je uzajamno povezano s bočnim pokazivačima smjera ili s bočnim svjetlima za označivanje. |
| Bočno svjetlo za označivanje: | narančasta, no krajnje stražnje bočno svjetlo za označivanje može biti crveno ako je udruženo, spojeno ili uzajamno povezano sa stražnjim pozicijskim svjetlom, stražnjim gabaritnim svjetlom, stražnjim svjetlom za maglu, kočnim svjetlom ili je grupirano ili mu je dio svjetleće površine zajednički sa stražnjim katadiopterom. |
| Gabaritno svjetlo: | bijela sprijeda, crvena straga |
| Svjetlo za dnevnu vožnju: | bijela |
| Stražnji netrokutasti katadiopter: | crvena |
| Stražnji trokutasti katadiopter: | crvena |
| Prednji netrokutasti katadiopter: | jednaka upadnom svjetlu (8) |
| Bočni netrokutasti katadiopter: | narančasta, no krajnji stražnji katadiopter može biti crven ako je udružen ili mu je svjetleća površina dijelom zajednička sa stražnjim pozicijskim svjetlom, stražnjim gabaritnim svjetlom, stražnjim svjetlom za maglu, kočnim svjetlom ili crvenim krajnjim stražnjim bočnim svjetlom za označivanje ili stražnjim netrokutastim katadiopterom. |
| Svjetlo za skretanje: | bijela |
| Oznaka za uočljivost: | bijela sprijeda; |
| | bijela ili žuta bočno; |
| | crvena ili žuta straga (9). |
| Sustavi prilagodljivog prednjeg osvjetljenja (AFS): | bijela |
| Vanjsko svjetlo: | bijela |
| Manevarsko svjetlo: | bijela |

5.15.

Svjetla (7

Dugo glavno svjetlo:

bijela

Kratko glavno svjetlo:

bijela

Prednje svjetlo za maglu:

bijela ili selektivno žuta

Svjetlo za vožnju unatrag:

bijela

Pokazivač smjera:

narančasta

Signal upozorenja na opasnost:

narančasta

Kočno svjetlo:

crvena

Signal za zaustavljanje u nuždi:

narančasta ili crvena

Signal upozorenja na sudar sa stražnjim krajem vozila:

narančasta

Svjetlo stražnje registarske pločice:

bijela

Prednje pozicijsko svjetlo:

bijela

Stražnje pozicijsko svjetlo:

crvena

Stražnje svjetlo za maglu:

crvena

Parkirno svjetlo:

bijela sprijeda, crvena straga, narančasta ako je uzajamno povezano s bočnim pokazivačima smjera ili s bočnim svjetlima za označivanje.

Bočno svjetlo za označivanje:

narančasta, no krajnje stražnje bočno svjetlo za označivanje može biti crveno ako je udruženo, spojeno ili uzajamno povezano sa stražnjim pozicijskim svjetlom, stražnjim gabaritnim svjetlom, stražnjim svjetlom za maglu, kočnim svjetlom ili je grupirano ili mu je dio svjetleće površine zajednički sa stražnjim katadiopterom.

Gabaritno svjetlo:

bijela sprijeda, crvena straga

Svjetlo za dnevnu vožnju:

bijela

Stražnji netrokutasti katadiopter:

crvena

Stražnji trokutasti katadiopter:

crvena

Prednji netrokutasti katadiopter:

jednaka upadnom svjetlu (8)

8

Bočni netrokutasti katadiopter:

narančasta, no krajnji stražnji katadiopter može biti crven ako je udružen ili mu je svjetleća površina dijelom zajednička sa stražnjim pozicijskim svjetlom, stražnjim gabaritnim svjetlom, stražnjim svjetlom za maglu, kočnim svjetlom ili crvenim krajnjim stražnjim bočnim svjetlom za označivanje ili stražnjim netrokutastim katadiopterom.

Svjetlo za skretanje:

bijela

Oznaka za uočljivost:

bijela sprijeda;

bijela ili žuta bočno;

crvena ili žuta straga (9).

9

Sustavi prilagodljivog prednjeg osvjetljenja (AFS):

bijela

Vanjsko svjetlo:

bijela

Manevarsko svjetlo:

bijela

| 5.16. | Broj svjetala |
| --- | --- |

5.16.

Broj svjetala

| 5.16.1. | Broj svjetala ugrađenih u vozilo mora biti jednak broju navedenom u pojedinačnim specifikacijama ovog Pravilnika. |
| --- | --- |

5.16.1.

Broj svjetala ugrađenih u vozilo mora biti jednak broju navedenom u pojedinačnim specifikacijama ovog Pravilnika.

| 5.17. | Svako svjetlo može biti ugrađeno na pomične sastavne dijelove ako su ispunjeni uvjeti utvrđeni u stavcima 5.18., 5.19. i 5.20. |
| --- | --- |

5.17.

Svako svjetlo može biti ugrađeno na pomične sastavne dijelove ako su ispunjeni uvjeti utvrđeni u stavcima 5.18., 5.19. i 5.20.

| 5.18. | Stražnja pozicijska svjetla, stražnji pokazivači smjera i stražnji katadiopteri, trokutasti ili netrokutasti, smiju se ugraditi na pomične sastavne dijelove samo: |
| --- | --- |

5.18.

Stražnja pozicijska svjetla, stražnji pokazivači smjera i stražnji katadiopteri, trokutasti ili netrokutasti, smiju se ugraditi na pomične sastavne dijelove samo:

| 5.18.1. | ako u svim fiksnim položajima pomičnih sastavnih dijelova svjetla na pomičnim dijelovima ispunjavaju sve zahtjeve za položaj, geometrijsku vidljivost i kolorimetrijske i fotometrijske karakteristike za ta svjetla; |
| --- | --- |

5.18.1.

ako u svim fiksnim položajima pomičnih sastavnih dijelova svjetla na pomičnim dijelovima ispunjavaju sve zahtjeve za položaj, geometrijsku vidljivost i kolorimetrijske i fotometrijske karakteristike za ta svjetla;

| 5.18.2. | ako se funkcije iz stavka 5.18. postižu sklopom dva svjetla s oznakom „D” (vidjeti stavak 2.4.11.1.), samo jedno od tih svjetala treba ispunjavati zahtjeve za položaj, geometrijsku vidljivost i fotometrijske karakteristike tih svjetala u svim fiksnim položajima pomičnih sastavnih dijelova;
  ili |
| --- | --- |

5.18.2.

ako se funkcije iz stavka 5.18. postižu sklopom dva svjetla s oznakom „D” (vidjeti stavak 2.4.11.1.), samo jedno od tih svjetala treba ispunjavati zahtjeve za položaj, geometrijsku vidljivost i fotometrijske karakteristike tih svjetala u svim fiksnim položajima pomičnih sastavnih dijelova;

ili

| 5.18.3. | ako su dodatna svjetla za navedene funkcije ugrađena i uključena, a pomični sastavni dio nalazi se u bilo kojem fiksnom otvorenom položaju, pod uvjetom da ta dodatna svjetla ispunjavaju sve zahtjeve za položaj, geometrijsku vidljivost i fotometrijske karakteristike koji su primjenjivi na svjetla ugrađena na pomični sastavni dio. |
| --- | --- |

5.18.3.

ako su dodatna svjetla za navedene funkcije ugrađena i uključena, a pomični sastavni dio nalazi se u bilo kojem fiksnom otvorenom položaju, pod uvjetom da ta dodatna svjetla ispunjavaju sve zahtjeve za položaj, geometrijsku vidljivost i fotometrijske karakteristike koji su primjenjivi na svjetla ugrađena na pomični sastavni dio.

| 5.18.4. | Ako se funkcije iz stavka 5.18. ostvaruju međuovisnim sustavom svjetala, primjenjuje se jedan od sljedećih uvjeta:






  (a) | ako je cijeli međuovisni sustav svjetala ugrađen na pomične sastavne dijelove, moraju biti ispunjeni zahtjevi iz stavka 5.18.1. Međutim, ako je pomični sastavni dio u bilo kojem fiksnom otvorenom položaju, mogu se uključiti dodatna svjetla za navedene funkcije, pod uvjetom da ta dodatna svjetla ispunjavaju sve zahtjeve za položaj, geometrijsku vidljivost i kolorimetrijske i fotometrijske karakteristike koji su primjenjivi na svjetla ugrađena na pomični sastavni dio;
  ili |
| --- | --- | --- |

5.18.4.

Ako se funkcije iz stavka 5.18. ostvaruju međuovisnim sustavom svjetala, primjenjuje se jedan od sljedećih uvjeta:

(a)

ako je cijeli međuovisni sustav svjetala ugrađen na pomične sastavne dijelove, moraju biti ispunjeni zahtjevi iz stavka 5.18.1. Međutim, ako je pomični sastavni dio u bilo kojem fiksnom otvorenom položaju, mogu se uključiti dodatna svjetla za navedene funkcije, pod uvjetom da ta dodatna svjetla ispunjavaju sve zahtjeve za položaj, geometrijsku vidljivost i kolorimetrijske i fotometrijske karakteristike koji su primjenjivi na svjetla ugrađena na pomični sastavni dio;

ili

| (b) | ako je međuovisni sustav svjetala djelomično ugrađen na nepomični sastavni dio, a djelomično na pomični sastavni dio, osim pokazivača smjera, međuovisna svjetla koja odredi podnositelj zahtjeva tijekom homologacije uređaja moraju u svim fiksnim položajima pomičnog sastavnog dijela ispunjavati sve zahtjeve za položaj, geometrijsku vidljivost prema van i kolorimetrijske i fotometrijske karakteristike koji su primjenjivi na ta svjetla. |
| --- | --- |

(b)

ako je međuovisni sustav svjetala djelomično ugrađen na nepomični sastavni dio, a djelomično na pomični sastavni dio, osim pokazivača smjera, međuovisna svjetla koja odredi podnositelj zahtjeva tijekom homologacije uređaja moraju u svim fiksnim položajima pomičnog sastavnog dijela ispunjavati sve zahtjeve za položaj, geometrijsku vidljivost prema van i kolorimetrijske i fotometrijske karakteristike koji su primjenjivi na ta svjetla.

Smatra se da su zahtjevi za geometrijsku vidljivost prema unutra ispunjeni ako ta međuovisna svjetla i dalje u svim fiksnim položajima pomičnih sastavnih dijelova ispunjavaju zahtjeve za fotometrijske vrijednosti propisane u području raspodjele svjetlosti za homologaciju uređaja.

Kad je riječ o pokazivačima smjera, međuovisna svjetla koja navede podnositelj zahtjeva tijekom homologacije moraju u svim fiksnim položajima pomičnih sastavnih dijelova ispunjavati sve zahtjeve za položaj, geometrijsku vidljivost i kolorimetrijske i fotometrijske karakteristike. To se ne primjenjuje ako se, radi zatvaranja kuta geometrijske vidljivosti, dodatna svjetla uključe kad je pomični sastavni dio u bilo kojem fiksnom otvorenom položaju, pod uvjetom da ta dodatna svjetla ispunjavaju sve zahtjeve za položaj i kolorimetrijske i fotometrijske karakteristike koji su primjenjivi na pokazivače smjera ugrađene na pomični sastavni dio.

| 5.19. | Kad su pomični sastavni dijelovi u položaju koji nije uobičajeni radni položaj, uređaji ugrađeni na njima ne smiju izazivati nepotrebnu neugodu drugim sudionicima u prometu. |
| --- | --- |

5.19.

Kad su pomični sastavni dijelovi u položaju koji nije uobičajeni radni položaj, uređaji ugrađeni na njima ne smiju izazivati nepotrebnu neugodu drugim sudionicima u prometu.

| 5.20. | Kad je svjetlo ugrađeno na pomični sastavni dio, a pomični je sastavni dio u uobičajenim radnim položajima, svjetlo se uvijek mora vratiti u položaje koje je naveo proizvođač u skladu s ovim Pravilnikom. Ako je riječ o kratkim glavnim svjetlima i prednjim svjetlima za maglu, taj se zahtjev smatra ispunjenim ako se, kad se pomični sastavni dijelovi pomaknu i vrate u uobičajen položaj deset puta, nijedna vrijednost kutnog nagiba tih svjetala u odnosu na svoju potporu, izmjerena nakon svakog pomicanja pomičnog dijela, ne razlikuje za više od 0,15 % od prosjeka deset izmjerenih vrijednosti. Ako se ta vrijednost prekorači, svaka granična vrijednost iz stavka 6.2.6.1.1. mora se izmijeniti za taj višak kako bi se smanjio dopušteni raspon nagiba u provjeri vozila u skladu s Prilogom 6. |
| --- | --- |

5.20.

Kad je svjetlo ugrađeno na pomični sastavni dio, a pomični je sastavni dio u uobičajenim radnim položajima, svjetlo se uvijek mora vratiti u položaje koje je naveo proizvođač u skladu s ovim Pravilnikom. Ako je riječ o kratkim glavnim svjetlima i prednjim svjetlima za maglu, taj se zahtjev smatra ispunjenim ako se, kad se pomični sastavni dijelovi pomaknu i vrate u uobičajen položaj deset puta, nijedna vrijednost kutnog nagiba tih svjetala u odnosu na svoju potporu, izmjerena nakon svakog pomicanja pomičnog dijela, ne razlikuje za više od 0,15 % od prosjeka deset izmjerenih vrijednosti. Ako se ta vrijednost prekorači, svaka granična vrijednost iz stavka 6.2.6.1.1. mora se izmijeniti za taj višak kako bi se smanjio dopušteni raspon nagiba u provjeri vozila u skladu s Prilogom 6.

| 5.21. | Prividna površina u smjeru referentne osi prednjih i stražnjih pozicijskih svjetala, prednjih i stražnjih pokazivača smjera i katadioptera ne smije biti skrivena više od 50 % bilo kojim pomičnim sastavnim dijelom, bez obzira na to je li na njega ugrađen uređaj za svjetlosnu signalizaciju, u bilo kojem fiksnom položaju koji nije uobičajeni radni položaj.
  Fiksni položaj pomičnog sastavnog dijela znači stabilni ili prirodni položaji mirovanja pomičnog sastavnog dijela koje navede proizvođač vozila, bez obzira na to jesu li blokirani.
  Ako taj zahtjev nije izvediv: |
| --- | --- |

5.21.

Prividna površina u smjeru referentne osi prednjih i stražnjih pozicijskih svjetala, prednjih i stražnjih pokazivača smjera i katadioptera ne smije biti skrivena više od 50 % bilo kojim pomičnim sastavnim dijelom, bez obzira na to je li na njega ugrađen uređaj za svjetlosnu signalizaciju, u bilo kojem fiksnom položaju koji nije uobičajeni radni položaj.

Fiksni položaj pomičnog sastavnog dijela znači stabilni ili prirodni položaji mirovanja pomičnog sastavnog dijela koje navede proizvođač vozila, bez obzira na to jesu li blokirani.

Ako taj zahtjev nije izvediv:

| 5.21.1. | dodatna svjetla koja ispunjavaju sve zahtjeve za položaj, geometrijsku vidljivost i kolorimetrijske i fotometrijske karakteristike za gore navedena svjetla moraju se uključiti ako pomični sastavni dio zaklanja više od 50 % prividne površine u smjeru referentne osi tih svjetala; |
| --- | --- |

5.21.1.

dodatna svjetla koja ispunjavaju sve zahtjeve za položaj, geometrijsku vidljivost i kolorimetrijske i fotometrijske karakteristike za gore navedena svjetla moraju se uključiti ako pomični sastavni dio zaklanja više od 50 % prividne površine u smjeru referentne osi tih svjetala;

| 5.21.2. | napomenom u izjavi (stavka 10.1. Priloga 1.) moraju se obavijestiti druga upravna tijela da pomični sastavni dijelovi mogu zakloniti više od 50 % prividne površine u smjeru referentne osi; i
  u vozilu mora biti obavijest kojom se korisnika obavješćuje da će u određenim položajima pomičnih sastavnih dijelova drugi sudionici u prometu biti upozoreni na prisutnost njegova vozila na cesti, npr. trokutom upozorenja ili drugim napravama u skladu s nacionalnim zahtjevima za upotrebu na cesti. |
| --- | --- |

5.21.2.

napomenom u izjavi (stavka 10.1. Priloga 1.) moraju se obavijestiti druga upravna tijela da pomični sastavni dijelovi mogu zakloniti više od 50 % prividne površine u smjeru referentne osi; i

u vozilu mora biti obavijest kojom se korisnika obavješćuje da će u određenim položajima pomičnih sastavnih dijelova drugi sudionici u prometu biti upozoreni na prisutnost njegova vozila na cesti, npr. trokutom upozorenja ili drugim napravama u skladu s nacionalnim zahtjevima za upotrebu na cesti.

| 5.21.3. | Stavak 5.21.2. ne primjenjuje se na katadioptere. |
| --- | --- |

5.21.3.

Stavak 5.21.2. ne primjenjuje se na katadioptere.

| 5.22. | Osim katadioptera, smatra se da svjetlo nije prisutno, čak i ako ima homologacijsku oznaku, ako se ne može dovesti u radno stanje samom ugradnjom izvora svjetlosti i/ili osigurača. |
| --- | --- |

5.22.

Osim katadioptera, smatra se da svjetlo nije prisutno, čak i ako ima homologacijsku oznaku, ako se ne može dovesti u radno stanje samom ugradnjom izvora svjetlosti i/ili osigurača.

| 5.23. | Svjetla homologirana s izvorima svjetlosti u skladu s Pravilnikom UN-a br. 37, osim ako se takvi izvori svjetlosti upotrebljavaju kao nezamjenjivi izvori svjetlosti kako je određeno u stavku 2.9.1.2., moraju biti ugrađeni u vozilo tako da se izvor svjetlosti može pravilno zamijeniti bez stručne pomoći i posebnih alata, osim onih koji je proizvođač dostavio s vozilom. Proizvođač vozila mora dostaviti vozilo s detaljnim opisom postupka zamjene. |
| --- | --- |

5.23.

Svjetla homologirana s izvorima svjetlosti u skladu s Pravilnikom UN-a br. 37, osim ako se takvi izvori svjetlosti upotrebljavaju kao nezamjenjivi izvori svjetlosti kako je određeno u stavku 2.9.1.2., moraju biti ugrađeni u vozilo tako da se izvor svjetlosti može pravilno zamijeniti bez stručne pomoći i posebnih alata, osim onih koji je proizvođač dostavio s vozilom. Proizvođač vozila mora dostaviti vozilo s detaljnim opisom postupka zamjene.

| 5.23.1. | Ako modul izvora svjetlosti obuhvaća držač za homologirani zamjenjivi izvor svjetlosti u skladu s Pravilnikom br. 37, taj izvor svjetlosti mora biti zamjenjiv kako se zahtijeva u stavku 5.23. |
| --- | --- |

5.23.1.

Ako modul izvora svjetlosti obuhvaća držač za homologirani zamjenjivi izvor svjetlosti u skladu s Pravilnikom br. 37, taj izvor svjetlosti mora biti zamjenjiv kako se zahtijeva u stavku 5.23.

| 5.24. | Dopuštena je svaka privremena sigurnosna zamjena funkcije svjetlosne signalizacije stražnjeg pozicijskog svjetla ako je u slučaju kvara zamjenska funkcija bojom, glavnom jakošću i položajem slična funkciji koja je prestala raditi te ako zamjenski uređaj zadrži sposobnost obavljanja izvorne sigurnosne funkcije. Tijekom zamjene kontrolni indikator na ploči s instrumentima (stavak 2.3.5. ovog Pravilnika) mora signalizirati postojanje privremene zamjene i potrebu za popravkom. |
| --- | --- |

5.24.

Dopuštena je svaka privremena sigurnosna zamjena funkcije svjetlosne signalizacije stražnjeg pozicijskog svjetla ako je u slučaju kvara zamjenska funkcija bojom, glavnom jakošću i položajem slična funkciji koja je prestala raditi te ako zamjenski uređaj zadrži sposobnost obavljanja izvorne sigurnosne funkcije. Tijekom zamjene kontrolni indikator na ploči s instrumentima (stavak 2.3.5. ovog Pravilnika) mora signalizirati postojanje privremene zamjene i potrebu za popravkom.

| 5.25. | Ako je ugrađen AFS, smatra se ekvivalentnim paru kratkih glavnih svjetala, a ako osigurava funkciju dugih glavnih svjetala, ekvivalentnim paru dugih glavnih svjetala. |
| --- | --- |

5.25.

Ako je ugrađen AFS, smatra se ekvivalentnim paru kratkih glavnih svjetala, a ako osigurava funkciju dugih glavnih svjetala, ekvivalentnim paru dugih glavnih svjetala.

| 5.26. | Dopušteni su stražnji pokazivači smjera, stražnja pozicijska svjetla, kočna svjetla (osim kočnih svjetala kategorije S4) i stražnja svjetla za maglu s promjenjivom svjetlosnom jakosti što istodobno reagiraju na najmanje jedan od sljedećih vanjskih utjecaja: okolno osvjetljenje, maglu, snijeg, kišu, oblake prašine te onečišćenje svjetleće površine ako se njihov propisani odnos jakosti zadržava u svim promjenama jakosti. Tijekom mijenjanja ne smije se opaziti nikakva oštra promjena jakosti. Kočna svjetla kategorije S4 mogu davati promjenjivu svjetlosnu jakost neovisno o drugim svjetlima. Može postojati mogućnost da vozač namjesti navedene funkcije na svjetlosne jakosti koje odgovaraju njihovoj kategoriji stalne jakosti i da ih vrati u njihovu kategoriju automatske promjenjive jakosti. |
| --- | --- |

5.26.

Dopušteni su stražnji pokazivači smjera, stražnja pozicijska svjetla, kočna svjetla (osim kočnih svjetala kategorije S4) i stražnja svjetla za maglu s promjenjivom svjetlosnom jakosti što istodobno reagiraju na najmanje jedan od sljedećih vanjskih utjecaja: okolno osvjetljenje, maglu, snijeg, kišu, oblake prašine te onečišćenje svjetleće površine ako se njihov propisani odnos jakosti zadržava u svim promjenama jakosti. Tijekom mijenjanja ne smije se opaziti nikakva oštra promjena jakosti. Kočna svjetla kategorije S4 mogu davati promjenjivu svjetlosnu jakost neovisno o drugim svjetlima. Može postojati mogućnost da vozač namjesti navedene funkcije na svjetlosne jakosti koje odgovaraju njihovoj kategoriji stalne jakosti i da ih vrati u njihovu kategoriju automatske promjenjive jakosti.

| 5.27. | Za vozila kategorija M i N podnositelj zahtjeva mora dokazati tehničkoj službi odgovornoj za homologacijska ispitivanja da su, kad električni sustav vozila radi pod stalnim naponom reprezentativnim za odgovarajuću kategoriju motornog vozila prema navodu podnositelja zahtjeva, uvjeti električnog napajanja za uređaje navedene u stavcima 2.5.1., 2.5.2., 2.5.4., 2.5.6. i 2.5.7. u skladu s odredbama u nastavku. |
| --- | --- |

5.27.

Za vozila kategorija M i N podnositelj zahtjeva mora dokazati tehničkoj službi odgovornoj za homologacijska ispitivanja da su, kad električni sustav vozila radi pod stalnim naponom reprezentativnim za odgovarajuću kategoriju motornog vozila prema navodu podnositelja zahtjeva, uvjeti električnog napajanja za uređaje navedene u stavcima 2.5.1., 2.5.2., 2.5.4., 2.5.6. i 2.5.7. u skladu s odredbama u nastavku.

| 5.27.1. | Napon na izvodima uređaja koji su, u skladu s homologacijskom dokumentacijom, ispitani primjenom posebnog napajanja električnom energijom/elektroničkog uređaja za upravljanje izvorom svjetlosti ili u sekundarnom načinu rada ili pod naponom koji je zatražio podnositelj zahtjeva ne smije biti veći od napona određenog za odgovarajuće uređaje ili funkcije kako su homologirani. |
| --- | --- |

5.27.1.

Napon na izvodima uređaja koji su, u skladu s homologacijskom dokumentacijom, ispitani primjenom posebnog napajanja električnom energijom/elektroničkog uređaja za upravljanje izvorom svjetlosti ili u sekundarnom načinu rada ili pod naponom koji je zatražio podnositelj zahtjeva ne smije biti veći od napona određenog za odgovarajuće uređaje ili funkcije kako su homologirani.

| 5.27.2. | U svim slučajevima uvjeta napajanja električnom energijom koji nisu obuhvaćeni stavkom 5.27.1. napon na izvodima uređaja ili funkcija ne smije biti veći od 6,75 V (6-voltni sustavi), 13,5 V (12-voltni sustavi) odnosno 28 V (24-voltni sustavi) za više od 3 %. Regulator maksimalnog napona na izvodima uređaja smije se, radi praktičnosti, nalaziti u kućištu uređaja. |
| --- | --- |

5.27.2.

U svim slučajevima uvjeta napajanja električnom energijom koji nisu obuhvaćeni stavkom 5.27.1. napon na izvodima uređaja ili funkcija ne smije biti veći od 6,75 V (6-voltni sustavi), 13,5 V (12-voltni sustavi) odnosno 28 V (24-voltni sustavi) za više od 3 %. Regulator maksimalnog napona na izvodima uređaja smije se, radi praktičnosti, nalaziti u kućištu uređaja.

| 5.27.3. | Odredbe iz stavaka 5.27.1. i 5.27.2 ne primjenjuju se na uređaje čiji je dio elektronički uređaj za upravljanje izvorom svjetlosti ili regulator promjenjive jakosti. |
| --- | --- |

5.27.3.

Odredbe iz stavaka 5.27.1. i 5.27.2 ne primjenjuju se na uređaje čiji je dio elektronički uređaj za upravljanje izvorom svjetlosti ili regulator promjenjive jakosti.

| 5.27.4. | Homologacijskoj dokumentaciji mora se priložiti izvješće s opisom metoda upotrijebljenih za dokazivanje sukladnosti i postignutim rezultatima. |
| --- | --- |

5.27.4.

Homologacijskoj dokumentaciji mora se priložiti izvješće s opisom metoda upotrijebljenih za dokazivanje sukladnosti i postignutim rezultatima.

| 5.28. | Opće odredbe o geometrijskoj vidljivosti |
| --- | --- |

5.28.

Opće odredbe o geometrijskoj vidljivosti

| 5.28.1. | S unutarnje strane kutova geometrijske vidljivosti ne smije biti prepreka za širenje svjetlosti s bilo kojeg dijela prividne površine svjetla promatrane iz beskonačnosti. Međutim, prepreke se ne uzimaju u obzir ako su već bile prisutne kad je svjetlo homologirano. |
| --- | --- |

5.28.1.

S unutarnje strane kutova geometrijske vidljivosti ne smije biti prepreka za širenje svjetlosti s bilo kojeg dijela prividne površine svjetla promatrane iz beskonačnosti. Međutim, prepreke se ne uzimaju u obzir ako su već bile prisutne kad je svjetlo homologirano.

| 5.28.2. | Ako se mjerenja obavljaju bliže svjetlu, smjer promatranja mora se pomaknuti paralelno kako bi se postigla jednaka točnost. |
| --- | --- |

5.28.2.

Ako se mjerenja obavljaju bliže svjetlu, smjer promatranja mora se pomaknuti paralelno kako bi se postigla jednaka točnost.

| 5.28.3. | Ako, kad je svjetlo ugrađeno, bilo koji dio prividne površine svjetla zaklanjaju bilo koji drugi dijelovi vozila, mora se priložiti dokaz da je dio svjetla koji ne zaklanjaju prepreke i dalje u skladu s fotometrijskim vrijednostima propisanima za homologaciju uređaja. |
| --- | --- |

5.28.3.

Ako, kad je svjetlo ugrađeno, bilo koji dio prividne površine svjetla zaklanjaju bilo koji drugi dijelovi vozila, mora se priložiti dokaz da je dio svjetla koji ne zaklanjaju prepreke i dalje u skladu s fotometrijskim vrijednostima propisanima za homologaciju uređaja.

| 5.28.4. | Kad se vertikalni kut geometrijske vidljivosti ispod horizontale može smanjiti na 5o (svjetlo je pritom manje od 750 mm iznad tla, izmjereno u skladu s odredbama stavka 5.8.1.), fotometrijsko polje mjerenja ugrađene optičke jedinice može se smanjiti na 5o ispod horizontale. |
| --- | --- |

5.28.4.

Kad se vertikalni kut geometrijske vidljivosti ispod horizontale može smanjiti na 5o

o

| 5.28.5. | Ako je riječ o međuovisnom sustavu svjetala, zahtjevi za geometrijsku vidljivost ispunjeni su kad sva međuovisna svjetla rade zajedno. |
| --- | --- |

5.28.5.

Ako je riječ o međuovisnom sustavu svjetala, zahtjevi za geometrijsku vidljivost ispunjeni su kad sva međuovisna svjetla rade zajedno.

| 5.29. | LED modul ne mora biti zamjenjiv ako je tako navedeno u izjavi o homologaciji sastavnog dijela. |
| --- | --- |

5.29.

LED modul ne mora biti zamjenjiv ako je tako navedeno u izjavi o homologaciji sastavnog dijela.

| 5.30. | Sva svjetla (uređaji) ugrađena na vozilo moraju, prema potrebi, biti homologirana na temelju pravilnika UN-a za odgovarajući uređaj kako je određeno u relevantnim podstavcima stavka 6. ovog Pravilnika. |
| --- | --- |

5.30.

Sva svjetla (uređaji) ugrađena na vozilo moraju, prema potrebi, biti homologirana na temelju pravilnika UN-a za odgovarajući uređaj kako je određeno u relevantnim podstavcima stavka 6. ovog Pravilnika.

| 5.31. | U svjetla ugrađena u vozilo homologirano u skladu s ovim Pravilnikom i homologirano za barem još jednu kategoriju zamjenjivih izvora svjetlosti u skladu s Pravilnikom UN-a br. 37, 99 ili 128 ugrađuju se samo izvori svjetlosti homologirani prema tim kategorijama.
  Taj se zahtjev ne odnosi na module izvora svjetlosti, LED module ili nezamjenjive izvore svjetlosti, osim ako se zahtijeva da su homologirani na temelju mjerodavnog pravilnika UN-a. |
| --- | --- |

5.31.

U svjetla ugrađena u vozilo homologirano u skladu s ovim Pravilnikom i homologirano za barem još jednu kategoriju zamjenjivih izvora svjetlosti u skladu s Pravilnikom UN-a br. 37, 99 ili 128 ugrađuju se samo izvori svjetlosti homologirani prema tim kategorijama.

Taj se zahtjev ne odnosi na module izvora svjetlosti, LED module ili nezamjenjive izvore svjetlosti, osim ako se zahtijeva da su homologirani na temelju mjerodavnog pravilnika UN-a.

| 5.32. | Vanjski indikator statusa
  Dopušten je jedan vanjski indikator statusa za alarmni sustav vozila (VAS), alarmni sustav (AS) i imobilizator:






  (a) | ako jakost svjetla nije veća od 0,5 cd ni u kojem smjeru; |
| --- | --- | --- |

5.32.

Vanjski indikator statusa

Dopušten je jedan vanjski indikator statusa za alarmni sustav vozila (VAS), alarmni sustav (AS) i imobilizator:

(a)

ako jakost svjetla nije veća od 0,5 cd ni u kojem smjeru;

| (b) | ako je boja emitiranog svjetla bijela, crvena ili narančasta; |
| --- | --- |

(b)

ako je boja emitiranog svjetla bijela, crvena ili narančasta;

| (c) | ako prividna površina nije veća od 20 cm2. |
| --- | --- |

(c)

ako prividna površina nije veća od 20 cm2.

2

Na vozilu su dopuštena najviše dva vanjska indikatora statusa za alarmni sustav vozila (VAS), alarmni sustav (AS) i imobilizator pod uvjetom da prividna površina nije veća od 10 cm2 po indikatoru.

2

| 5.33. | Tip uređaja koji je homologiran u skladu sa svim prethodnim nizovima izmjena pravilnika UN-a br. 148 i/ili 149 i/ili 150 smatra se istovjetnim tipu uređaja homologiranom u skladu s najnovijim nizom izmjena pravilnika UN-a br. 148 i/ili 149 i/ili 150 ako se indeksi promjena (definirani u stavku 2.1.6.) koji se odnose na svako pojedinačno svjetlo (funkciju) ne razlikuju. U tom se slučaju uređaj može ugraditi na vozilo koje se homologira bez ažuriranja homologacijske dokumentacije uređaja i oznaka uređaja. |
| --- | --- |

5.33.

Tip uređaja koji je homologiran u skladu sa svim prethodnim nizovima izmjena pravilnika UN-a br. 148 i/ili 149 i/ili 150 smatra se istovjetnim tipu uređaja homologiranom u skladu s najnovijim nizom izmjena pravilnika UN-a br. 148 i/ili 149 i/ili 150 ako se indeksi promjena (definirani u stavku 2.1.6.) koji se odnose na svako pojedinačno svjetlo (funkciju) ne razlikuju. U tom se slučaju uređaj može ugraditi na vozilo koje se homologira bez ažuriranja homologacijske dokumentacije uređaja i oznaka uređaja.

| 5.34. | Upotreba svjetala homologiranih za zamjenske LED izvore svjetlosti i opremljenih takvim izvorima svjetlosti dopuštena je ako je izjava navedena u stavku 3.2.8. dostavljena i odobrena.
  Kako bi se provjerilo poštuje li se ta izjava u pogledu homologacije tipa i provjere sukladnosti proizvodnje, provjerava se nalaze li se na svjetlima oznake povezane s upotrebom zamjenskih LED izvora svjetlosti. |
| --- | --- |

5.34.

Upotreba svjetala homologiranih za zamjenske LED izvore svjetlosti i opremljenih takvim izvorima svjetlosti dopuštena je ako je izjava navedena u stavku 3.2.8. dostavljena i odobrena.

Kako bi se provjerilo poštuje li se ta izjava u pogledu homologacije tipa i provjere sukladnosti proizvodnje, provjerava se nalaze li se na svjetlima oznake povezane s upotrebom zamjenskih LED izvora svjetlosti.

6.   POJEDINAČNE SPECIFIKACIJE

| 6.1. | Dugo glavno svjetlo (Pravilnik UN-a br. 98, 112 ili 149) |
| --- | --- |

6.1.

Dugo glavno svjetlo (Pravilnik UN-a br. 98, 112 ili 149)

| 6.1.1. | Prisutnost
  Obvezno na motornim vozilima. Zabranjeno na prikolicama. |
| --- | --- |

6.1.1.

Prisutnost

Obvezno na motornim vozilima. Zabranjeno na prikolicama.

| 6.1.2. | Broj
  Dva ili četiri, homologirana u skladu s:






  (a) | Pravilnikom UN-a br. 98 ili 112, osim glavnog svjetla razreda A;
  ili |
| --- | --- | --- |

6.1.2.

Broj

Dva ili četiri, homologirana u skladu s:

(a)

Pravilnikom UN-a br. 98 ili 112, osim glavnog svjetla razreda A;

ili

| (b) | Pravilnikom UN-a br. 149 samo za glavna svjetla razreda B ili D. |
| --- | --- |

(b)

Pravilnikom UN-a br. 149 samo za glavna svjetla razreda B ili D.

Za vozila kategorije N3: mogu biti ugrađena dva dodatna duga glavna svjetla.

3

Ako je vozilo opremljeno s četiri glavna svjetla koja se mogu sakriti, ugradnja dva dodatna glavna svjetla dopušta se samo radi svjetlosne signalizacije isprekidanim uključivanjem u kratkim intervalima (vidjeti stavak 5.12.) danju.

| 6.1.3. | Raspored
  Nema pojedinačnih specifikacija. |
| --- | --- |

6.1.3.

Raspored

Nema pojedinačnih specifikacija.

| 6.1.4. | Položaj |
| --- | --- |

6.1.4.

Položaj

| 6.1.4.1. | Po širini: nema pojedinačnih specifikacija. |
| --- | --- |

6.1.4.1.

Po širini: nema pojedinačnih specifikacija.

| 6.1.4.2. | Po visini: nema pojedinačnih specifikacija. |
| --- | --- |

6.1.4.2.

Po visini: nema pojedinačnih specifikacija.

| 6.1.4.3. | Po duljini: na prednjem dijelu vozila. Smatra se da je ovaj zahtjev ispunjen ako emitirano svjetlo ne izaziva vozaču neugodu ni izravno ni neizravno preko naprava za neizravno gledanje i/ili drugih reflektirajućih površina vozila. |
| --- | --- |

6.1.4.3.

Po duljini: na prednjem dijelu vozila. Smatra se da je ovaj zahtjev ispunjen ako emitirano svjetlo ne izaziva vozaču neugodu ni izravno ni neizravno preko naprava za neizravno gledanje i/ili drugih reflektirajućih površina vozila.

| 6.1.5. | Geometrijska vidljivost
  Vidljivost osvjetljavajuće površine, uključujući njezinu vidljivost u područjima koja se ne čine osvijetljenima u razmatranom smjeru promatranja, mora se osiguravati unutar divergentnog prostora određenog pravcima koji izlaze iz oboda osvjetljavajuće površine te s referentnom osi glavnog svjetla zatvaraju kut od najmanje 5°. Izvor kutova geometrijske vidljivosti vanjski je rub projekcije osvjetljavajuće površine na poprečnu ravninu koja je tangencijalna na krajnji prednji dio leća glavnog svjetla. |
| --- | --- |

6.1.5.

Geometrijska vidljivost

Vidljivost osvjetljavajuće površine, uključujući njezinu vidljivost u područjima koja se ne čine osvijetljenima u razmatranom smjeru promatranja, mora se osiguravati unutar divergentnog prostora određenog pravcima koji izlaze iz oboda osvjetljavajuće površine te s referentnom osi glavnog svjetla zatvaraju kut od najmanje 5°. Izvor kutova geometrijske vidljivosti vanjski je rub projekcije osvjetljavajuće površine na poprečnu ravninu koja je tangencijalna na krajnji prednji dio leća glavnog svjetla.

| 6.1.6. | Usmjerenost
  Prema naprijed.
  Na svakoj strani vozila najviše se jedno dugo glavno svjetlo smije okretati oko osi kako bi se osvijetlio zavoj. |
| --- | --- |

6.1.6.

Usmjerenost

Prema naprijed.

Na svakoj strani vozila najviše se jedno dugo glavno svjetlo smije okretati oko osi kako bi se osvijetlio zavoj.

| 6.1.7. | Električne veze |
| --- | --- |

6.1.7.

Električne veze

| 6.1.7.1. | Osim kad se upotrebljavaju za davanje isprekidanih svjetlosnih upozorenja u kratkim razmacima, duga glavna svjetla smiju biti uključena samo kad se kratka glavna svjetla ručno aktiviraju ili kad su ispunjeni uvjeti za automatsko uključivanje kratkih glavnih svjetala. U skladu s tim, duga glavna svjetla moraju se automatski isključiti kad se kratka glavna svjetla ručno deaktiviraju ili ako više nisu ispunjeni uvjeti za automatsko uključivanje kratkih glavnih svjetala. |
| --- | --- |

6.1.7.1.

Osim kad se upotrebljavaju za davanje isprekidanih svjetlosnih upozorenja u kratkim razmacima, duga glavna svjetla smiju biti uključena samo kad se kratka glavna svjetla ručno aktiviraju ili kad su ispunjeni uvjeti za automatsko uključivanje kratkih glavnih svjetala. U skladu s tim, duga glavna svjetla moraju se automatski isključiti kad se kratka glavna svjetla ručno deaktiviraju ili ako više nisu ispunjeni uvjeti za automatsko uključivanje kratkih glavnih svjetala.

| 6.1.7.2. | Upravljanje dugim glavnim svjetlima može biti automatsko kad je riječ o njihovu uključivanju i isključivanju, pri čemu upravljačke signale daje senzorski sustav koji može otkrivati i reagirati na svaki od sljedećih ulaznih podataka:






  (a) | svjetlosne uvjete u okolini; |
| --- | --- | --- |

6.1.7.2.

Upravljanje dugim glavnim svjetlima može biti automatsko kad je riječ o njihovu uključivanju i isključivanju, pri čemu upravljačke signale daje senzorski sustav koji može otkrivati i reagirati na svaki od sljedećih ulaznih podataka:

(a)

svjetlosne uvjete u okolini;

| (b) | svjetlost koju emitiraju prednji uređaji za osvjetljavanje i svjetlosnu signalizaciju vozila iz suprotnog smjera; |
| --- | --- |

(b)

svjetlost koju emitiraju prednji uređaji za osvjetljavanje i svjetlosnu signalizaciju vozila iz suprotnog smjera;

| (c) | svjetlost koju emitiraju stražnji uređaji za svjetlosnu signalizaciju vozila koja se nalaze ispred. |
| --- | --- |

(c)

svjetlost koju emitiraju stražnji uređaji za svjetlosnu signalizaciju vozila koja se nalaze ispred.

Dopuštene su dodatne funkcije senzora za poboljšanje radnog učinka.

Za potrebe ovog stavka „vozila” znači vozila kategorija L, M, N, O, T i bicikli, pri čemu su takva vozila opremljena katadiopterima i uključenim uređajima za osvjetljavanje i svjetlosnu signalizaciju.

| 6.1.7.3. | Uvijek mora biti moguće ručno uključiti i isključiti duga glavna svjetla te ručno deaktivirati automatsko upravljanje dugim glavnim svjetlima.
  Povrh toga, isključivanje dugih glavnih svjetala i deaktivaciju njihova automatskog upravljanja mora se obavljati jednostavnom i trenutačnom radnjom, a primjena podizbornika nije dopuštena. |
| --- | --- |

6.1.7.3.

Uvijek mora biti moguće ručno uključiti i isključiti duga glavna svjetla te ručno deaktivirati automatsko upravljanje dugim glavnim svjetlima.

Povrh toga, isključivanje dugih glavnih svjetala i deaktivaciju njihova automatskog upravljanja mora se obavljati jednostavnom i trenutačnom radnjom, a primjena podizbornika nije dopuštena.

| 6.1.7.4. | Duga glavna svjetla mogu se uključivati istodobno ili u parovima. Ako su ugrađena dodatna dva duga glavna svjetla, kako je stavkom 6.1.2. dopušteno samo za vozila kategorije N3, istodobno smiju svijetliti najviše dva para. Pri promjeni s kratkog na dugi snop mora se uključiti najmanje jedan par dugih glavnih svjetala. Pri promjeni s dugog na kratki snop sva se duga glavna svjetla moraju isključiti istodobno. |
| --- | --- |

6.1.7.4.

Duga glavna svjetla mogu se uključivati istodobno ili u parovima. Ako su ugrađena dodatna dva duga glavna svjetla, kako je stavkom 6.1.2. dopušteno samo za vozila kategorije N3

| 6.1.7.5. | Kratki snopovi smiju ostati uključeni istodobno s dugim snopovima. |
| --- | --- |

6.1.7.5.

Kratki snopovi smiju ostati uključeni istodobno s dugim snopovima.

| 6.1.7.6. | Ako su ugrađena četiri glavna svjetla koja se mogu sakriti, njihov podignuti položaj mora spriječiti istodobni rad svih drugih ugrađenih dodatnih glavnih svjetala ako su ona namijenjena za davanje svjetlosnih signala isprekidanim uključivanjem u kratkim intervalima (stavak 5.12.) danju. |
| --- | --- |

6.1.7.6.

Ako su ugrađena četiri glavna svjetla koja se mogu sakriti, njihov podignuti položaj mora spriječiti istodobni rad svih drugih ugrađenih dodatnih glavnih svjetala ako su ona namijenjena za davanje svjetlosnih signala isprekidanim uključivanjem u kratkim intervalima (stavak 5.12.) danju.

| 6.1.8. | Kontrolni indikator
  Obvezan je kontrolni indikator zatvorenog kruga. |
| --- | --- |

6.1.8.

Kontrolni indikator

Obvezan je kontrolni indikator zatvorenog kruga.

| 6.1.8.1. | Ako se dugim glavnim svjetlima upravlja automatski kako je opisano u stavku 6.1.7.1., vozača se mora upozoriti da je aktivirano automatsko upravljanje radom dugog snopa. Ta se informacija mora prikazivati sve dok je aktiviran automatski rad. |
| --- | --- |

6.1.8.1.

Ako se dugim glavnim svjetlima upravlja automatski kako je opisano u stavku 6.1.7.1., vozača se mora upozoriti da je aktivirano automatsko upravljanje radom dugog snopa. Ta se informacija mora prikazivati sve dok je aktiviran automatski rad.

| 6.1.9. | Drugi zahtjevi |
| --- | --- |

6.1.9.

Drugi zahtjevi

| 6.1.9.1. | Ukupna najveća jakost dugih glavnih svjetala koja se mogu istodobno uključiti ne smije biti veća od 430 000 cd, što odgovara referentnoj vrijednosti od 100. |
| --- | --- |

6.1.9.1.

Ukupna najveća jakost dugih glavnih svjetala koja se mogu istodobno uključiti ne smije biti veća od 430 000 cd, što odgovara referentnoj vrijednosti od 100.

| 6.1.9.2. | Ta najveća jakost utvrđuje se zbrajanjem pojedinačnih referentnih oznaka koje se nalaze na svakom od glavnih svjetala. Referentna oznaka „10” daje se svakom glavnom svjetlu s oznakom „R” ili „CR”. |
| --- | --- |

6.1.9.2.

Ta najveća jakost utvrđuje se zbrajanjem pojedinačnih referentnih oznaka koje se nalaze na svakom od glavnih svjetala. Referentna oznaka „10” daje se svakom glavnom svjetlu s oznakom „R” ili „CR”.

| 6.1.9.3. | Automatsko uključivanje i isključivanje dugih glavnih svjetala |
| --- | --- |

6.1.9.3.

Automatsko uključivanje i isključivanje dugih glavnih svjetala

| 6.1.9.3.1. | Sustav senzora za upravljanje automatskim uključivanjem i isključivanjem dugih glavnih svjetala, kako je opisano u stavku 6.1.7.1., mora ispunjavati sljedeće zahtjeve. |
| --- | --- |

6.1.9.3.1.

Sustav senzora za upravljanje automatskim uključivanjem i isključivanjem dugih glavnih svjetala, kako je opisano u stavku 6.1.7.1., mora ispunjavati sljedeće zahtjeve.

| 6.1.9.3.1.1. | Granice minimalnih područja u kojima senzor može otkriti svjetlost emitiranu iz drugih vozila definiranu u stavku 6.1.7.1. određene su kutovima navedenima u nastavku. |
| --- | --- |

6.1.9.3.1.1.

Granice minimalnih područja u kojima senzor može otkriti svjetlost emitiranu iz drugih vozila definiranu u stavku 6.1.7.1. određene su kutovima navedenima u nastavku.

| 6.1.9.3.1.1.1. | Vodoravni kutovi: 15° ulijevo i 15° udesno.
  Vertikalni kutovi:








  Kut prema gore | 5° |
| --- | --- | --- |
| Visina ugradnje senzora (središta otvora senzora iznad tla) | manja od 2 m | između 1,5 m i 2,5 m | veća od 2,0 m |
| Kut prema dolje | 2° | od 2° do 5° | 5° |

6.1.9.3.1.1.1.

Vodoravni kutovi: 15° ulijevo i 15° udesno.

Vertikalni kutovi:

Kut prema gore

5°

Visina ugradnje senzora (središta otvora senzora iznad tla)

manja od 2 m

između 1,5 m i 2,5 m

veća od 2,0 m

Kut prema dolje

2°

od 2° do 5°

5°

Ti se kutovi mjere od središta otvora senzora u odnosu na vodoravni pravac koji prolazi njegovim središtem i paralelno s uzdužnom srednjom ravninom vozila.

| 6.1.9.3.1.2. | Sustav senzora mora biti sposoban otkriti na ravnoj cesti bez neravnina:






  (a) | motorno vozilo iz suprotnog smjera na udaljenosti do najmanje 400 m; |
| --- | --- | --- |

6.1.9.3.1.2.

Sustav senzora mora biti sposoban otkriti na ravnoj cesti bez neravnina:

(a)

motorno vozilo iz suprotnog smjera na udaljenosti do najmanje 400 m;

| (b) | motorno vozilo ili skup vozila i prikolica koji se nalazi ispred na udaljenosti do najmanje 100 m; |
| --- | --- |

(b)

motorno vozilo ili skup vozila i prikolica koji se nalazi ispred na udaljenosti do najmanje 100 m;

| (c) | bicikl iz suprotnog smjera na udaljenosti do najmanje 75 m, pri čemu je njegovo osvjetljenje bijelo svjetlo jakosti 150 cd sa svjetlećom površinom od 10 cm2 ±3 cm2 koje se nalazi 0,8 m iznad tla. |
| --- | --- |

(c)

bicikl iz suprotnog smjera na udaljenosti do najmanje 75 m, pri čemu je njegovo osvjetljenje bijelo svjetlo jakosti 150 cd sa svjetlećom površinom od 10 cm2 ±3 cm2 koje se nalazi 0,8 m iznad tla.

2

2

Za provjeru sukladnosti s točkama (a) i (b) motorno vozilo (ili skup vozila i prikolice) koje se nalazi ispred ili dolazi iz suprotnog smjera mora imati uključena pozicijska svjetla (prema potrebi) i kratka glavna svjetla.

| 6.1.9.3.2. | Prelazak s dugog na kratki snop i obratno u skladu s uvjetima navedenima u stavku 6.1.7.1. može se obavljati automatski i ne smije izazivati neugodu, smetnje ili bliještanje. |
| --- | --- |

6.1.9.3.2.

Prelazak s dugog na kratki snop i obratno u skladu s uvjetima navedenima u stavku 6.1.7.1. može se obavljati automatski i ne smije izazivati neugodu, smetnje ili bliještanje.

| 6.1.9.3.3. | Opći radni učinak automatskog upravljanja provjerava se: |
| --- | --- |

6.1.9.3.3.

Opći radni učinak automatskog upravljanja provjerava se:

| 6.1.9.3.3.1. | simulacijom ili drugim načinima provjere koje prihvaća homologacijsko tijelo kako navede podnositelj zahtjeva; |
| --- | --- |

6.1.9.3.3.1.

simulacijom ili drugim načinima provjere koje prihvaća homologacijsko tijelo kako navede podnositelj zahtjeva;

| 6.1.9.3.3.2. | ispitnom vožnjom u skladu sa stavkom 1. u Prilogu 12. Radni učinak automatskog upravljanja mora se dokumentirati i provjeriti u odnosu na opis podnositelja zahtjeva. Za svaku se očitu neispravnost mora navesti prigovor (npr. prekomjerno kutno pomicanje ili treperenje). |
| --- | --- |

6.1.9.3.3.2.

ispitnom vožnjom u skladu sa stavkom 1. u Prilogu 12. Radni učinak automatskog upravljanja mora se dokumentirati i provjeriti u odnosu na opis podnositelja zahtjeva. Za svaku se očitu neispravnost mora navesti prigovor (npr. prekomjerno kutno pomicanje ili treperenje).

| 6.1.9.3.4. | Komanda za duga glavna svjetla smije biti takva da se ta svjetla uključuju automatski samo:






  (a) | kad se unutar područja i udaljenosti u skladu sa stavcima 6.1.9.3.1.1. i 6.1.9.3.1.2. ne otkriju nikakva vozila, kako je navedeno u stavku 6.1.7.1.; i |
| --- | --- | --- |

6.1.9.3.4.

Komanda za duga glavna svjetla smije biti takva da se ta svjetla uključuju automatski samo:

(a)

kad se unutar područja i udaljenosti u skladu sa stavcima 6.1.9.3.1.1. i 6.1.9.3.1.2. ne otkriju nikakva vozila, kako je navedeno u stavku 6.1.7.1.; i

| (b) | kad su izmjerene razine svjetlosti u okolini kako je propisano u stavku 6.1.9.3.5. |
| --- | --- |

(b)

kad su izmjerene razine svjetlosti u okolini kako je propisano u stavku 6.1.9.3.5.

| 6.1.9.3.5. | Ako se duga glavna svjetla uključuju automatski, moraju se automatski isključiti kad se unutar područja i udaljenosti u skladu sa stavcima 6.1.9.3.1.1. i 6.1.9.3.1.2. otkriju vozila koja se nalaze ispred ili dolaze iz suprotnog smjera kako je navedeno u stavku 6.1.7.1.
  Uz to, moraju se automatski isključiti kad osvjetljenje zbog svjetlosnih uvjeta u okolini prijeđe 7 000 lx.
  Sukladnost s tim zahtjevom dokazuje podnositelj zahtjeva simulacijom ili drugim načinima provjere koje prihvaća homologacijsko tijelo. Ako je potrebno, osvjetljenje se mjeri na vodoravnoj površini senzorom korigiranog kosinusa na istoj visini na kojoj je senzor ugrađen na vozilu. Proizvođač to može dokazati dostatnom dokumentacijom ili drugim načinima koje prihvaća homologacijsko tijelo. |
| --- | --- |

6.1.9.3.5.

Ako se duga glavna svjetla uključuju automatski, moraju se automatski isključiti kad se unutar područja i udaljenosti u skladu sa stavcima 6.1.9.3.1.1. i 6.1.9.3.1.2. otkriju vozila koja se nalaze ispred ili dolaze iz suprotnog smjera kako je navedeno u stavku 6.1.7.1.

Uz to, moraju se automatski isključiti kad osvjetljenje zbog svjetlosnih uvjeta u okolini prijeđe 7 000 lx.

Sukladnost s tim zahtjevom dokazuje podnositelj zahtjeva simulacijom ili drugim načinima provjere koje prihvaća homologacijsko tijelo. Ako je potrebno, osvjetljenje se mjeri na vodoravnoj površini senzorom korigiranog kosinusa na istoj visini na kojoj je senzor ugrađen na vozilu. Proizvođač to može dokazati dostatnom dokumentacijom ili drugim načinima koje prihvaća homologacijsko tijelo.

| 6.2. | Kratko glavno svjetlo (Pravilnik UN-a br. 98, 112 ili 149) |
| --- | --- |

6.2.

Kratko glavno svjetlo (Pravilnik UN-a br. 98, 112 ili 149)

| 6.2.1. | Prisutnost
  Obvezno na motornim vozilima. Zabranjeno na prikolicama. |
| --- | --- |

6.2.1.

Prisutnost

Obvezno na motornim vozilima. Zabranjeno na prikolicama.

| 6.2.2. | Broj
  Dva, homologirana u skladu s:






  (a) | Pravilnikom UN-a br. 98 ili 112, osim glavnog svjetla razreda A;
  ili |
| --- | --- | --- |

6.2.2.

Broj

Dva, homologirana u skladu s:

(a)

Pravilnikom UN-a br. 98 ili 112, osim glavnog svjetla razreda A;

ili

| (b) | Pravilnikom UN-a br. 149 samo za glavna svjetla razreda B ili D. |
| --- | --- |

(b)

Pravilnikom UN-a br. 149 samo za glavna svjetla razreda B ili D.

| 6.2.3. | Raspored
  Nema posebnih zahtjeva. |
| --- | --- |

6.2.3.

Raspored

Nema posebnih zahtjeva.

| 6.2.4. | Položaj |
| --- | --- |

6.2.4.

Položaj

| 6.2.4.1. | Po širini: rub prividne površine u smjeru referentne osi koji je najdalje od srednje uzdužne ravnine vozila ne smije biti udaljen više od 400 mm od krajnjeg vanjskog ruba vozila.
  Unutarnji rubovi prividnih površina u smjeru referentne osi moraju biti međusobno udaljeni najmanje 600 mm. Međutim, to se ne primjenjuje na vozila kategorija M1 i N1; za sve druge kategorije motornih vozila ta se udaljenost može smanjiti na 400 mm ako je ukupna širina vozila manja od 1 300 mm. |
| --- | --- |

6.2.4.1.

Po širini: rub prividne površine u smjeru referentne osi koji je najdalje od srednje uzdužne ravnine vozila ne smije biti udaljen više od 400 mm od krajnjeg vanjskog ruba vozila.

Unutarnji rubovi prividnih površina u smjeru referentne osi moraju biti međusobno udaljeni najmanje 600 mm. Međutim, to se ne primjenjuje na vozila kategorija M1 i N1; za sve druge kategorije motornih vozila ta se udaljenost može smanjiti na 400 mm ako je ukupna širina vozila manja od 1 300 mm.

1

1

| 6.2.4.2. | Po visini: najmanje 500 mm i najviše 1 200 mm iznad tla. Za vozila kategorija N2G, N3G, M2G i M3G (terenska vozila) (10) najviša visina smije se povećati na 1 500 mm. |
| --- | --- |

6.2.4.2.

Po visini: najmanje 500 mm i najviše 1 200 mm iznad tla. Za vozila kategorija N2G, N3G, M2G i M3G (terenska vozila) (10

| 6.2.4.3. | Po duljini: na prednjem dijelu vozila. Smatra se da je ovaj zahtjev ispunjen ako emitirano svjetlo ne izaziva vozaču neugodu ni izravno ni neizravno preko naprava za neizravno gledanje i/ili drugih reflektirajućih površina vozila. |
| --- | --- |

6.2.4.3.

Po duljini: na prednjem dijelu vozila. Smatra se da je ovaj zahtjev ispunjen ako emitirano svjetlo ne izaziva vozaču neugodu ni izravno ni neizravno preko naprava za neizravno gledanje i/ili drugih reflektirajućih površina vozila.

| 6.2.5. | Geometrijska vidljivost
  Određena kutovima α i ß kako je utvrđeno u stavku 2.10.7.: | α = 15° prema gore i 10° prema dolje, |
| --- | --- | --- |

6.2.5.

Geometrijska vidljivost

Određena kutovima α i ß kako je utvrđeno u stavku 2.10.7.:

α = 15° prema gore i 10° prema dolje,

| | ß = 45° prema van i 10° prema unutra. |
| --- | --- |

ß = 45° prema van i 10° prema unutra.

Pregrade ili drugi dijelovi opreme koji se nalaze blizu glavnog svjetla ne smiju prouzročivati sporedne učinke koji mogu izazvati neugodu drugim sudionicima u prometu.

| 6.2.6. | Usmjerenost
  Prema naprijed. |
| --- | --- |

6.2.6.

Usmjerenost

Prema naprijed.

| 6.2.6.1. | Vertikalna usmjerenost |
| --- | --- |

6.2.6.1.

Vertikalna usmjerenost

| 6.2.6.1.1. | Početni nagib prema dolje granice svjetlo-tama kratkog snopa koji se namješta na neopterećenom vozilu i s jednom osobom na mjestu vozača mora navesti proizvođač s točnošću od 0,1 % i na svakom ga vozilu označiti simbolom prikazanim u Prilogu 7. na jasno čitljiv i neizbrisiv način blizu glavnog svjetla ili proizvođačeve pločice.
  Vrijednost tog označenog nagiba prema dolje određuje se u skladu sa stavkom 6.2.6.1.2. |
| --- | --- |

6.2.6.1.1.

Početni nagib prema dolje granice svjetlo-tama kratkog snopa koji se namješta na neopterećenom vozilu i s jednom osobom na mjestu vozača mora navesti proizvođač s točnošću od 0,1 % i na svakom ga vozilu označiti simbolom prikazanim u Prilogu 7. na jasno čitljiv i neizbrisiv način blizu glavnog svjetla ili proizvođačeve pločice.

Vrijednost tog označenog nagiba prema dolje određuje se u skladu sa stavkom 6.2.6.1.2.

| 6.2.6.1.2. | Ovisno o visini ugradnje u metrima (h) donjeg ruba prividne površine u smjeru referentne osi kratkoga glavnog svjetla, mjereno na neopterećenim vozilima, vertikalni nagib granice svjetlo-tama kratkog snopa mora u svim statičkim uvjetima iz Priloga 5. ostati unutar sljedećih graničnih vrijednosti, a početna usmjerenost mora imati sljedeće vrijednosti: | h < 0,8,







  granične vrijednosti | : | između –0,5 % i –2,5 %, |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| početna usmjerenost | : | između –1,0 % i –1,5 %, |

6.2.6.1.2.

Ovisno o visini ugradnje u metrima (h) donjeg ruba prividne površine u smjeru referentne osi kratkoga glavnog svjetla, mjereno na neopterećenim vozilima, vertikalni nagib granice svjetlo-tama kratkog snopa mora u svim statičkim uvjetima iz Priloga 5. ostati unutar sljedećih graničnih vrijednosti, a početna usmjerenost mora imati sljedeće vrijednosti:

h < 0,8,

granične vrijednosti

:

između –0,5 % i –2,5 %,

početna usmjerenost

:

između –1,0 % i –1,5 %,

| | 0,8 < h < 1,0,







  granične vrijednosti | : | između –0,5 % i –2,5 %, |
| --- | --- | --- | --- |
| početna usmjerenost | : | između –1,0 % i –1,5 %, |

0,8 < h < 1,0,

granične vrijednosti

:

između –0,5 % i –2,5 %,

početna usmjerenost

:

između –1,0 % i –1,5 %,

ili prema odluci proizvođača,

| granične vrijednosti | : | između –1,0 % i –3,0 %, |
| --- | --- | --- |
| početna usmjerenost | : | između –1,5 % i –2,0 %, |

granične vrijednosti

:

između –1,0 % i –3,0 %,

početna usmjerenost

:

između –1,5 % i –2,0 %,

zahtjev za homologaciju vozila u tom slučaju mora sadržavati podatke o tome koju od dvije mogućnosti treba primijeniti,

h > 1,0,

| granične vrijednosti | : | između –1,0 % i –3,0 %, |
| --- | --- | --- |
| početna usmjerenost | : | između –1,5 % i –2,0 %. |

granične vrijednosti

:

između –1,0 % i –3,0 %,

početna usmjerenost

:

između –1,5 % i –2,0 %.

Navedene granične vrijednosti i vrijednosti početne usmjerenosti prikazane su na grafičkom prikazu u nastavku.

Za vozila kategorije N3G (terenska vozila) čija su glavna svjetla na visini većoj od 1 200 mm granične vrijednosti vertikalnog nagiba granice svjetlo-tama moraju biti između –1,5 % i –3,5 %.

3

Početna usmjerenost mora biti između –2 % i –2,5 %.

Image 1

| 6.2.6.2. | Naprava za namještanje nagiba glavnih svjetala |
| --- | --- |

6.2.6.2.

Naprava za namještanje nagiba glavnih svjetala

| 6.2.6.2.1. | Ako je potrebna naprava za namještanje nagiba glavnih svjetala kako bi se ispunili zahtjevi iz stavaka 6.2.6.1.1. i 6.2.6.1.2., ona mora biti automatska. |
| --- | --- |

6.2.6.2.1.

Ako je potrebna naprava za namještanje nagiba glavnih svjetala kako bi se ispunili zahtjevi iz stavaka 6.2.6.1.1. i 6.2.6.1.2., ona mora biti automatska.

| 6.2.6.2.2. | Međutim, dopuštene su naprave s ručnim namještanjem, kontinuiranim ili nekontinuiranim, ako imaju granični položaj u kojem se svjetla mogu vratiti na početni nagib utvrđen u stavku 6.2.6.1.1. uobičajenim vijcima za namještanje ili sličnim sredstvima.
  Tim se napravama s ručnim namještanjem mora moći upravljati iz vozačkog sjedala.
  Naprave s kontinuiranim namještanjem moraju imati referentne oznake iz kojih se vide uvjeti opterećenja koji zahtijevaju namještanje kratkog snopa.
  Broj položaja na napravama bez kontinuiranog namještanja mora biti takav da osigurava sukladnost s rasponom vrijednosti propisanih u stavku 6.2.6.1.2. u svim uvjetima opterećenja utvrđenima u Prilogu 5.
  I za te naprave pokraj njihovih komandi moraju biti jasno označeni uvjeti opterećenja iz Priloga 5. koji zahtijevaju namještanje kratkog snopa (Prilog 8.). |
| --- | --- |

6.2.6.2.2.

Međutim, dopuštene su naprave s ručnim namještanjem, kontinuiranim ili nekontinuiranim, ako imaju granični položaj u kojem se svjetla mogu vratiti na početni nagib utvrđen u stavku 6.2.6.1.1. uobičajenim vijcima za namještanje ili sličnim sredstvima.

Tim se napravama s ručnim namještanjem mora moći upravljati iz vozačkog sjedala.

Naprave s kontinuiranim namještanjem moraju imati referentne oznake iz kojih se vide uvjeti opterećenja koji zahtijevaju namještanje kratkog snopa.

Broj položaja na napravama bez kontinuiranog namještanja mora biti takav da osigurava sukladnost s rasponom vrijednosti propisanih u stavku 6.2.6.1.2. u svim uvjetima opterećenja utvrđenima u Prilogu 5.

I za te naprave pokraj njihovih komandi moraju biti jasno označeni uvjeti opterećenja iz Priloga 5. koji zahtijevaju namještanje kratkog snopa (Prilog 8.).

| 6.2.6.2.3. | Ako dođe do kvara naprava iz stavaka 6.2.6.2.1. i 6.2.6.2.2., kratki snop ne smije doći u položaj u kojem mu je oborenost manja nego kad se dogodio kvar naprave. |
| --- | --- |

6.2.6.2.3.

Ako dođe do kvara naprava iz stavaka 6.2.6.2.1. i 6.2.6.2.2., kratki snop ne smije doći u položaj u kojem mu je oborenost manja nego kad se dogodio kvar naprave.

| 6.2.6.3. | Mjerni postupak |
| --- | --- |

6.2.6.3.

Mjerni postupak

| 6.2.6.3.1. | Nakon namještanja početnog nagiba vertikalni nagib kratkog snopa, izražen u postocima, mjeri se u statičnim uvjetima u svim uvjetima opterećenja utvrđenima u Prilogu 5. |
| --- | --- |

6.2.6.3.1.

Nakon namještanja početnog nagiba vertikalni nagib kratkog snopa, izražen u postocima, mjeri se u statičnim uvjetima u svim uvjetima opterećenja utvrđenima u Prilogu 5.

| 6.2.6.3.2. | Mjerenje promjene u nagibu kratkog snopa u funkciji opterećenja mora se provesti u skladu s ispitnim postupkom utvrđenim u Prilogu 6. |
| --- | --- |

6.2.6.3.2.

Mjerenje promjene u nagibu kratkog snopa u funkciji opterećenja mora se provesti u skladu s ispitnim postupkom utvrđenim u Prilogu 6.

| 6.2.6.4. | Vodoravna usmjerenost
  Vodoravna usmjerenost jednog ili oba kratka glavna svjetla može biti različita kako bi se osvijetlio zavoj pod uvjetom da prijelom granice svjetlo-tama ne smije presijecati crtu putanje težišta vozila na udaljenostima od prednjeg kraja vozila koje su veće od stostruke vrijednosti visine ugradnje predmetnih kratkih glavnih svjetala ako se pomakne cijeli svjetlosni snop ili prijelom granice svjetlo-tama. |
| --- | --- |

6.2.6.4.

Vodoravna usmjerenost

Vodoravna usmjerenost jednog ili oba kratka glavna svjetla može biti različita kako bi se osvijetlio zavoj pod uvjetom da prijelom granice svjetlo-tama ne smije presijecati crtu putanje težišta vozila na udaljenostima od prednjeg kraja vozila koje su veće od stostruke vrijednosti visine ugradnje predmetnih kratkih glavnih svjetala ako se pomakne cijeli svjetlosni snop ili prijelom granice svjetlo-tama.

| 6.2.7. | Električne veze |
| --- | --- |

6.2.7.

Električne veze

| 6.2.7.1. | Kod prebacivanja s dugog na kratki snop svi se dugi snopovi moraju isključiti istodobno. |
| --- | --- |

6.2.7.1.

Kod prebacivanja s dugog na kratki snop svi se dugi snopovi moraju isključiti istodobno.

| 6.2.7.2. | Kratki snop smije ostati uključen istodobno s dugim snopom. |
| --- | --- |

6.2.7.2.

Kratki snop smije ostati uključen istodobno s dugim snopom.

| 6.2.7.3. | Ako je riječ o kratkim glavnim svjetlima u skladu s Pravilnikom UN-a br. 98 ili 149, izvor svjetlosti s izbojem u plinu mora ostati uključen tijekom rada dugih svjetala. |
| --- | --- |

6.2.7.3.

Ako je riječ o kratkim glavnim svjetlima u skladu s Pravilnikom UN-a br. 98 ili 149, izvor svjetlosti s izbojem u plinu mora ostati uključen tijekom rada dugih svjetala.

| 6.2.7.4. | Jedan dodatni izvor svjetlosti ili najmanje jedan LED modul, smješten unutar kratkih glavnih svjetala ili u svjetlu (osim dugoga glavnog svjetla) koje je udruženo ili uzajamno povezano s predmetnim kratkim glavnim svjetlima, može se aktivirati radi osvjetljavanja u zavoju ako je vodoravni polumjer zakrivljenosti putanje težišta vozila 500 m ili manje. Proizvođač to može dokazati računski ili drugim načinima koje prihvaća homologacijsko tijelo. |
| --- | --- |

6.2.7.4.

Jedan dodatni izvor svjetlosti ili najmanje jedan LED modul, smješten unutar kratkih glavnih svjetala ili u svjetlu (osim dugoga glavnog svjetla) koje je udruženo ili uzajamno povezano s predmetnim kratkim glavnim svjetlima, može se aktivirati radi osvjetljavanja u zavoju ako je vodoravni polumjer zakrivljenosti putanje težišta vozila 500 m ili manje. Proizvođač to može dokazati računski ili drugim načinima koje prihvaća homologacijsko tijelo.

| 6.2.7.5. | Kratka glavna svjetla mogu se uključiti ili isključiti automatski. Međutim, uvijek mora biti moguće ručno uključiti ili isključiti navedena kratka glavna svjetla. |
| --- | --- |

6.2.7.5.

Kratka glavna svjetla mogu se uključiti ili isključiti automatski. Međutim, uvijek mora biti moguće ručno uključiti ili isključiti navedena kratka glavna svjetla.

| 6.2.7.6. | Kratka glavna svjetla uključuju se i isključuju automatski ovisno o svjetlosnim uvjetima u okolini (npr. uključuju se tijekom vožnje noću, u tunelima itd.) u skladu sa zahtjevima iz Priloga 13. |
| --- | --- |

6.2.7.6.

Kratka glavna svjetla uključuju se i isključuju automatski ovisno o svjetlosnim uvjetima u okolini (npr. uključuju se tijekom vožnje noću, u tunelima itd.) u skladu sa zahtjevima iz Priloga 13.

| 6.2.7.7. | Ne dovodeći u pitanje stavak 6.2.7.6., kratka glavna svjetla mogu se uključivati i isključivati automatski ovisno o drugim čimbenicima kao što su vrijeme i uvjeti u okolini (npr. doba dana, lokacija vozila, kiša, magla itd.). |
| --- | --- |

6.2.7.7.

Ne dovodeći u pitanje stavak 6.2.7.6., kratka glavna svjetla mogu se uključivati i isključivati automatski ovisno o drugim čimbenicima kao što su vrijeme i uvjeti u okolini (npr. doba dana, lokacija vozila, kiša, magla itd.).

| 6.2.8. | Kontrolni indikator |
| --- | --- |

6.2.8.

Kontrolni indikator

| 6.2.8.1. | Kontrolni indikator nije obvezan. |
| --- | --- |

6.2.8.1.

Kontrolni indikator nije obvezan.

| 6.2.8.2. | Vizualni indikator, neovisno o tome je li treptav, obvezan je ako se:






  (a) | cijeli svjetlosni snop ili prijelom granice svjetlo-tama pomakne kako bi se osvijetlio zavoj; ili |
| --- | --- | --- |

6.2.8.2.

Vizualni indikator, neovisno o tome je li treptav, obvezan je ako se:

(a)

cijeli svjetlosni snop ili prijelom granice svjetlo-tama pomakne kako bi se osvijetlio zavoj; ili

| (b) | za emitiranje glavnog kratkog svjetlosnog snopa upotrebljava barem jedan LED modul, osim ako su povezani tako da zbog kvara bilo kojeg od tih LED modula svi prestanu emitirati svjetlost. |
| --- | --- |

(b)

za emitiranje glavnog kratkog svjetlosnog snopa upotrebljava barem jedan LED modul, osim ako su povezani tako da zbog kvara bilo kojeg od tih LED modula svi prestanu emitirati svjetlost.

Mora se aktivirati:

| (a) | u slučaju neispravnog pomicanja prijeloma granice svjetlo-tama; ili |
| --- | --- |

(a)

u slučaju neispravnog pomicanja prijeloma granice svjetlo-tama; ili

| (b) | u slučaju kvara bilo kojeg LED modula koji proizvodi glavni kratki svjetlosni snop, osim ako su povezani tako da zbog kvara bilo kojeg od tih LED modula svi prestanu emitirati svjetlost. |
| --- | --- |

(b)

u slučaju kvara bilo kojeg LED modula koji proizvodi glavni kratki svjetlosni snop, osim ako su povezani tako da zbog kvara bilo kojeg od tih LED modula svi prestanu emitirati svjetlost.

Mora ostati aktiviran dok postoji kvar. Može se privremeno poništiti, no mora se ponovno aktivirati svaki put kad se uključi i isključi uređaj kojim se pokreće i zaustavlja pogonski sustav.

| 6.2.9. | Drugi zahtjevi
  Zahtjevi iz stavka 5.5.2. ne primjenjuju se na kratka glavna svjetla.
  Kratka glavna svjetla s izvorom svjetlosti ili LED modulima za glavni kratki svjetlosni snop s ukupnim ciljnim svjetlosnim tokom koji je veći od 2 000 lumena ugrađuju se samo zajedno s uređajima za čišćenje glavnih svjetala u skladu s Pravilnikom UN-a br. 45 (11).
  Kad je riječ o vertikalnom nagibu, odredbe stavka 6.2.6.2.2. ne primjenjuju se na kratka glavna svjetla s izvorom svjetlosti ili LED modulima za glavni kratki svjetlosni snop s ukupnim ciljnim svjetlosnim tokom koji je veći od 2 000 lumena.
  Ako je riječ o žaruljama sa žarnom niti za koje je navedeno više ispitnih napona, primjenjuje se ciljni svjetlosni tok koji proizvodi glavni kratki svjetlosni snop, kako je navedeno u izjavi o homologaciji uređaja.
  Ako su kratka glavna svjetla opremljena homologiranim izvorom svjetlosti, primjenjivi je ciljni svjetlosni tok vrijednost na odgovarajućem ispitnom naponu kako je navedeno u odgovarajućem listu s podacima u Pravilniku u skladu s kojim je upotrijebljeni izvor svjetlosti bio homologiran, ne uzimajući u obzir dopuštena odstupanja ciljnog svjetlosnog toka navedena na tom listu.
  Za osvjetljavanje u zavoju smiju se upotrebljavati samo kratka glavna svjetla u skladu s Pravilnikom UN-a br. 98, 112 ili 149.
  Ako se zavoj osvjetljava vodoravnim pomakom cijelog svjetlosnog snopa ili prijeloma granice svjetlo-tama, taj se pomak smije uključiti samo ako se vozilo kreće naprijed; to ne vrijedi u slučaju osvjetljavanja u zavoju kod skretanja udesno u prometu desnom stranom (skretanja ulijevo u prometu lijevom stranom). |
| --- | --- |

6.2.9.

Drugi zahtjevi

Zahtjevi iz stavka 5.5.2. ne primjenjuju se na kratka glavna svjetla.

Kratka glavna svjetla s izvorom svjetlosti ili LED modulima za glavni kratki svjetlosni snop s ukupnim ciljnim svjetlosnim tokom koji je veći od 2 000 lumena ugrađuju se samo zajedno s uređajima za čišćenje glavnih svjetala u skladu s Pravilnikom UN-a br. 45 (11).

11

Kad je riječ o vertikalnom nagibu, odredbe stavka 6.2.6.2.2. ne primjenjuju se na kratka glavna svjetla s izvorom svjetlosti ili LED modulima za glavni kratki svjetlosni snop s ukupnim ciljnim svjetlosnim tokom koji je veći od 2 000 lumena.

Ako je riječ o žaruljama sa žarnom niti za koje je navedeno više ispitnih napona, primjenjuje se ciljni svjetlosni tok koji proizvodi glavni kratki svjetlosni snop, kako je navedeno u izjavi o homologaciji uređaja.

Ako su kratka glavna svjetla opremljena homologiranim izvorom svjetlosti, primjenjivi je ciljni svjetlosni tok vrijednost na odgovarajućem ispitnom naponu kako je navedeno u odgovarajućem listu s podacima u Pravilniku u skladu s kojim je upotrijebljeni izvor svjetlosti bio homologiran, ne uzimajući u obzir dopuštena odstupanja ciljnog svjetlosnog toka navedena na tom listu.

Za osvjetljavanje u zavoju smiju se upotrebljavati samo kratka glavna svjetla u skladu s Pravilnikom UN-a br. 98, 112 ili 149.

Ako se zavoj osvjetljava vodoravnim pomakom cijelog svjetlosnog snopa ili prijeloma granice svjetlo-tama, taj se pomak smije uključiti samo ako se vozilo kreće naprijed; to ne vrijedi u slučaju osvjetljavanja u zavoju kod skretanja udesno u prometu desnom stranom (skretanja ulijevo u prometu lijevom stranom).

| 6.3. | Prednje svjetlo za maglu (Pravilnik UN-a br. 19 ili 149) |
| --- | --- |

6.3.

Prednje svjetlo za maglu (Pravilnik UN-a br. 19 ili 149)

| 6.3.1. | Prisutnost
  Nije obavezno na motornim vozilima. Zabranjeno na prikolicama. |
| --- | --- |

6.3.1.

Prisutnost

Nije obavezno na motornim vozilima. Zabranjeno na prikolicama.

| 6.3.2. | Broj
  Dva, u skladu sa zahtjevima iz niza izmjena 03 i naknadnih nizova izmjena Pravilnika UN-a br. 19 ili zahtjevima Pravilnika UN-a br. 149. |
| --- | --- |

6.3.2.

Broj

Dva, u skladu sa zahtjevima iz niza izmjena 03 i naknadnih nizova izmjena Pravilnika UN-a br. 19 ili zahtjevima Pravilnika UN-a br. 149.

| 6.3.3. | Raspored
  Nema posebnih zahtjeva. |
| --- | --- |

6.3.3.

Raspored

Nema posebnih zahtjeva.

| 6.3.4. | Položaj |
| --- | --- |

6.3.4.

Položaj

| 6.3.4.1. | Po širini: točka na prividnoj površini u smjeru referentne osi koja je najudaljenija od srednje uzdužne ravnine vozila ne smije biti udaljena više od 400 mm od krajnjeg vanjskog ruba vozila. |
| --- | --- |

6.3.4.1.

Po širini: točka na prividnoj površini u smjeru referentne osi koja je najudaljenija od srednje uzdužne ravnine vozila ne smije biti udaljena više od 400 mm od krajnjeg vanjskog ruba vozila.

| 6.3.4.2. | Po visini:







  najmanje | : | ne manje od 250 mm iznad tla, |
| --- | --- | --- | --- |
| najviše | : | za vozila kategorija M1 i N1 ne više od 800 mm iznad tla,
  za sve druge kategorije vozila osim N3G (terenska vozila) (12) ne više od 1 200 mm iznad tla,
  za vozila kategorije N3G najveća visina smije se povećati na 1 500 mm. |

6.3.4.2.

Po visini:

najmanje

:

ne manje od 250 mm iznad tla,

najviše

:

za vozila kategorija M1 i N1 ne više od 800 mm iznad tla,

1

1

za sve druge kategorije vozila osim N3G (terenska vozila) (12) ne više od 1 200 mm iznad tla,

3

12

za vozila kategorije N3G najveća visina smije se povećati na 1 500 mm.

3

Nijedna točka prividne površine u smjeru referentne osi ne smije biti viša od najviše točke na prividnoj površini u smjeru referentne osi kratkoga glavnog svjetla.

| 6.3.4.3. | Po duljini: na prednjem dijelu vozila. Smatra se da je ovaj zahtjev ispunjen ako emitirano svjetlo ne izaziva vozaču neugodu ni izravno ni neizravno preko naprava za neizravno gledanje i/ili drugih reflektirajućih površina vozila. |
| --- | --- |

6.3.4.3.

Po duljini: na prednjem dijelu vozila. Smatra se da je ovaj zahtjev ispunjen ako emitirano svjetlo ne izaziva vozaču neugodu ni izravno ni neizravno preko naprava za neizravno gledanje i/ili drugih reflektirajućih površina vozila.

| 6.3.5. | Geometrijska vidljivost
  α i ß kako je utvrđeno u stavku 2.10.7.: | α = 5° prema gore i prema dolje, |
| --- | --- | --- |

6.3.5.

Geometrijska vidljivost

α i ß kako je utvrđeno u stavku 2.10.7.:

α = 5° prema gore i prema dolje,

| | ß = 45° prema van i 10° prema unutra. |
| --- | --- |

ß = 45° prema van i 10° prema unutra.

Pregrade ili drugi dijelovi opreme koji se nalaze blizu prednjeg svjetla za maglu ne smiju prouzročivati sporedne učinke koji mogu izazvati neugodu drugim sudionicima u prometu (13).

13

| 6.3.6. | Usmjerenost
  Prema naprijed. |
| --- | --- |

6.3.6.

Usmjerenost

Prema naprijed.

| 6.3.6.1. | Vertikalna usmjerenost |
| --- | --- |

6.3.6.1.

Vertikalna usmjerenost

| 6.3.6.1.1. | Ako je riječ o prednjim svjetlima za maglu razreda „B”, vertikalni nagib granice svjetlo-tama koji treba namjestiti na neopterećenom vozilu s jednom osobom na vozačevu mjestu mora biti –1,5 % ili manje. 13 |
| --- | --- |

6.3.6.1.1.

Ako je riječ o prednjim svjetlima za maglu razreda „B”, vertikalni nagib granice svjetlo-tama koji treba namjestiti na neopterećenom vozilu s jednom osobom na vozačevu mjestu mora biti –1,5 % ili manje. 13

| 6.3.6.1.2. | Ako je riječ o prednjim svjetlima za maglu razreda „F3” |
| --- | --- |

6.3.6.1.2.

Ako je riječ o prednjim svjetlima za maglu razreda „F3”

| 6.3.6.1.2.1. | Ako ukupni ciljni svjetlosni tok izvora svjetlosti za svako prednje svjetlo za maglu nije veći od 2 000 lumena: |
| --- | --- |

6.3.6.1.2.1.

Ako ukupni ciljni svjetlosni tok izvora svjetlosti za svako prednje svjetlo za maglu nije veći od 2 000 lumena:

| 6.3.6.1.2.1.1. | vertikalni nagib granice svjetlo-tama koji treba namjestiti na neopterećenom vozilu s jednom osobom na vozačevu mjestu mora biti –1,0 % ili manje. |
| --- | --- |

6.3.6.1.2.1.1.

vertikalni nagib granice svjetlo-tama koji treba namjestiti na neopterećenom vozilu s jednom osobom na vozačevu mjestu mora biti –1,0 % ili manje.

| 6.3.6.1.2.2. | Ako je ukupni ciljni svjetlosni tok izvora svjetlosti za svako prednje svjetlo za maglu veći od 2 000 lumena: |
| --- | --- |

6.3.6.1.2.2.

Ako je ukupni ciljni svjetlosni tok izvora svjetlosti za svako prednje svjetlo za maglu veći od 2 000 lumena:

| 6.3.6.1.2.2.1. | ovisno o visini ugradnje u metrima (h) donjeg ruba prividne površine u smjeru referentne osi prednjeg svjetla za maglu, mjereno na neopterećenim vozilima, vertikalni nagib granice svjetlo-tama mora u svim statičkim uvjetima iz Priloga 5. automatski ostati unutar sljedećih granica: | h ≤ 0,8,







  granične vrijednosti | : | između –1,0 % i –3,0 %, |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| početna usmjerenost | : | između –1,5 % i –2,0 %, |

6.3.6.1.2.2.1.

ovisno o visini ugradnje u metrima (h) donjeg ruba prividne površine u smjeru referentne osi prednjeg svjetla za maglu, mjereno na neopterećenim vozilima, vertikalni nagib granice svjetlo-tama mora u svim statičkim uvjetima iz Priloga 5. automatski ostati unutar sljedećih granica:

h ≤ 0,8,

granične vrijednosti

:

između –1,0 % i –3,0 %,

početna usmjerenost

:

između –1,5 % i –2,0 %,

| | h > 0,8,







  granične vrijednosti | : | između –1,5 % i –3,5 %, |
| --- | --- | --- | --- |
| početna usmjerenost | : | između –2,0 % i –2,5 %. |

h > 0,8,

granične vrijednosti

:

između –1,5 % i –3,5 %,

početna usmjerenost

:

između –2,0 % i –2,5 %.

| 6.3.6.1.2.2.2. | Proizvođač mora navesti početni nagib prema dolje granice svjetlo-tama koji se namješta na neopterećenom vozilu i s jednom osobom na vozačevu mjestu unutar točnosti od jednog decimalnog mjesta te ga na svakom vozilu označiti na jasno čitljiv i neizbrisiv način blizu prednjeg svjetla za maglu ili proizvođačeve pločice ili u kombinaciji s oznakom iz stavka 6.2.6.1.1. simbolom prikazanim u Prilogu 7. ovom Pravilniku. Vrijednost tog označenog nagiba prema dolje određuje se u skladu sa stavkom 6.3.6.1.2.2.1. |
| --- | --- |

6.3.6.1.2.2.2.

Proizvođač mora navesti početni nagib prema dolje granice svjetlo-tama koji se namješta na neopterećenom vozilu i s jednom osobom na vozačevu mjestu unutar točnosti od jednog decimalnog mjesta te ga na svakom vozilu označiti na jasno čitljiv i neizbrisiv način blizu prednjeg svjetla za maglu ili proizvođačeve pločice ili u kombinaciji s oznakom iz stavka 6.2.6.1.1. simbolom prikazanim u Prilogu 7. ovom Pravilniku. Vrijednost tog označenog nagiba prema dolje određuje se u skladu sa stavkom 6.3.6.1.2.2.1.

| 6.3.6.2. | Naprava za namještanje nagiba prednjeg svjetla za maglu |
| --- | --- |

6.3.6.2.

Naprava za namještanje nagiba prednjeg svjetla za maglu

| 6.3.6.2.1. | Ako je ugrađena naprava za namještanje nagiba prednjeg svjetla za maglu, neovisno ili udruženo s drugim funkcijama za prednje osvjetljavanje i svjetlosnu signalizaciju, ona mora biti takva da vertikalni nagib ostane unutar graničnih vrijednosti propisanih u stavku 6.3.6.1.2.2.1. u svim statičkim uvjetima opterećenja iz Priloga 5. ovom Pravilniku. |
| --- | --- |

6.3.6.2.1.

Ako je ugrađena naprava za namještanje nagiba prednjeg svjetla za maglu, neovisno ili udruženo s drugim funkcijama za prednje osvjetljavanje i svjetlosnu signalizaciju, ona mora biti takva da vertikalni nagib ostane unutar graničnih vrijednosti propisanih u stavku 6.3.6.1.2.2.1. u svim statičkim uvjetima opterećenja iz Priloga 5. ovom Pravilniku.

| 6.3.6.2.2. | Ako je prednje svjetlo za maglu kategorije „F3” dio kratkoga glavnog svjetla ili dio AFS-a, primjenjuju se zahtjevi iz stavka 6.2.6. tijekom upotrebe prednjeg svjetlosnog snopa za maglu kao dijela kratkog svjetlosnog snopa.
  U tom se slučaju granične vrijednosti za namještanje određene u stavku 6.2.6. mogu primijeniti i kad se to prednje svjetlo za maglu upotrebljava kao takvo. |
| --- | --- |

6.3.6.2.2.

Ako je prednje svjetlo za maglu kategorije „F3” dio kratkoga glavnog svjetla ili dio AFS-a, primjenjuju se zahtjevi iz stavka 6.2.6. tijekom upotrebe prednjeg svjetlosnog snopa za maglu kao dijela kratkog svjetlosnog snopa.

U tom se slučaju granične vrijednosti za namještanje određene u stavku 6.2.6. mogu primijeniti i kad se to prednje svjetlo za maglu upotrebljava kao takvo.

| 6.3.6.2.3. | Naprava za namještanje nagiba može se upotrebljavati i za automatsku prilagodbu nagiba prednjeg svjetlosnog snopa za maglu prevladavajućim uvjetima u okolini ako se ne prijeđu granične vrijednosti za nagib prema dolje određene u stavku 6.3.6.1.2.2.1. |
| --- | --- |

6.3.6.2.3.

Naprava za namještanje nagiba može se upotrebljavati i za automatsku prilagodbu nagiba prednjeg svjetlosnog snopa za maglu prevladavajućim uvjetima u okolini ako se ne prijeđu granične vrijednosti za nagib prema dolje određene u stavku 6.3.6.1.2.2.1.

| 6.3.6.2.4. | Ako dođe do kvara naprave za namještanje nagiba, prednji svjetlosni snop za maglu ne smije doći u položaj u kojem je nagib granice svjetlo-tama manji nego što je bio do kvara uređaja. |
| --- | --- |

6.3.6.2.4.

Ako dođe do kvara naprave za namještanje nagiba, prednji svjetlosni snop za maglu ne smije doći u položaj u kojem je nagib granice svjetlo-tama manji nego što je bio do kvara uređaja.

| 6.3.7. | Električne veze
  Mora biti moguće uključiti i isključiti prednja svjetla za maglu neovisno o dugim glavnim svjetlima, kratkim glavnim svjetlima ili svakoj kombinaciji dugih i kratkih glavnih svjetala, osim:






  (a) | ako se prednja svjetla za maglu upotrebljavaju kao dio druge funkcije osvjetljenja u AFS-u; međutim, uključivanje funkcije prednjih svjetala za maglu ima prednost nad funkcijom za koju se prednje svjetlo za maglu upotrebljava kao dio; ili |
| --- | --- | --- |

6.3.7.

Električne veze

Mora biti moguće uključiti i isključiti prednja svjetla za maglu neovisno o dugim glavnim svjetlima, kratkim glavnim svjetlima ili svakoj kombinaciji dugih i kratkih glavnih svjetala, osim:

(a)

ako se prednja svjetla za maglu upotrebljavaju kao dio druge funkcije osvjetljenja u AFS-u; međutim, uključivanje funkcije prednjih svjetala za maglu ima prednost nad funkcijom za koju se prednje svjetlo za maglu upotrebljava kao dio; ili

| (b) | ako prednja svjetla za maglu ne mogu svijetliti istodobno s bilo kojim drugim svjetlima s kojima su uzajamno povezana, što je označeno odgovarajućim simbolom („/”) u skladu sa stavkom 10.1. Priloga 1. Pravilniku UN-a br. 19 ili stavkom 9.5.1. Priloga 1. Pravilniku UN-a br. 149. |
| --- | --- |

(b)

ako prednja svjetla za maglu ne mogu svijetliti istodobno s bilo kojim drugim svjetlima s kojima su uzajamno povezana, što je označeno odgovarajućim simbolom („/”) u skladu sa stavkom 10.1. Priloga 1. Pravilniku UN-a br. 19 ili stavkom 9.5.1. Priloga 1. Pravilniku UN-a br. 149.

| 6.3.8. | Kontrolni indikator
  Obvezan je kontrolni indikator zatvorenog kruga. Samostalno netreptavo upozoravajuće svjetlo. |
| --- | --- |

6.3.8.

Kontrolni indikator

Obvezan je kontrolni indikator zatvorenog kruga. Samostalno netreptavo upozoravajuće svjetlo.

| 6.3.9. | Drugi zahtjevi
  Ako je u izjavi u Prilogu 1. Pravilniku UN-a br. 19 ili u Prilogu 1. Pravilniku UN-a br. 149 odgovoreno pozitivno, usmjerenost i svjetlosne jakosti prednjeg svjetlosnog snopa za maglu razreda „F3” mogu se automatski prilagođavati s obzirom na prevladavajuće okolne uvjete. Sve promjene svjetlosne jakosti ili položaja moraju se izvoditi automatski i to tako da se ne prouzroči nikakva neugoda vozaču ili drugim sudionicima u prometu. |
| --- | --- |

6.3.9.

Drugi zahtjevi

Ako je u izjavi u Prilogu 1. Pravilniku UN-a br. 19 ili u Prilogu 1. Pravilniku UN-a br. 149 odgovoreno pozitivno, usmjerenost i svjetlosne jakosti prednjeg svjetlosnog snopa za maglu razreda „F3” mogu se automatski prilagođavati s obzirom na prevladavajuće okolne uvjete. Sve promjene svjetlosne jakosti ili položaja moraju se izvoditi automatski i to tako da se ne prouzroči nikakva neugoda vozaču ili drugim sudionicima u prometu.

| 6.4. | Svjetlo za vožnju unatrag (Pravilnik UN-a br. 23 ili 148) |
| --- | --- |

6.4.

Svjetlo za vožnju unatrag (Pravilnik UN-a br. 23 ili 148)

| 6.4.1. | Prisutnost
  Obvezno na motornim vozilima i prikolicama kategorija O2, O3 i O4. Nije obvezno na prikolicama kategorije O1. |
| --- | --- |

6.4.1.

Prisutnost

Obvezno na motornim vozilima i prikolicama kategorija O2, O3 i O4. Nije obvezno na prikolicama kategorije O1.

2

3

4

1

| 6.4.2. | Broj |
| --- | --- |

6.4.2.

Broj

| 6.4.2.1. | Jedan je uređaj obvezan, a drugi opcionalan na motornim vozilima kategorije M1 i na drugim vozilima duljine do 6 000 mm. |
| --- | --- |

6.4.2.1.

Jedan je uređaj obvezan, a drugi opcionalan na motornim vozilima kategorije M1

| 6.4.2.2. | Dva su uređaja obavezna i dva opcionalna na svim vozilima duljine veće od 6 000 mm, osim vozila kategorije M1. |
| --- | --- |

6.4.2.2.

Dva su uređaja obavezna i dva opcionalna na svim vozilima duljine veće od 6 000 mm, osim vozila kategorije M1

| 6.4.3. | Raspored
  Nema posebnih zahtjeva. |
| --- | --- |

6.4.3.

Raspored

Nema posebnih zahtjeva.

| 6.4.4. | Položaj |
| --- | --- |

6.4.4.

Položaj

| 6.4.4.1. | Po širini: nema posebnih zahtjeva. |
| --- | --- |

6.4.4.1.

Po širini: nema posebnih zahtjeva.

| 6.4.4.2. | Po visini: najmanje 250 mm i najviše 1 200 mm iznad tla. Za vozila kategorija N2G, N3G, M2G i M3G (terenska vozila) najviša visina smije se povećati na 1 400 mm. |
| --- | --- |

6.4.4.2.

Po visini: najmanje 250 mm i najviše 1 200 mm iznad tla. Za vozila kategorija N2G, N3G, M2G i M3G (terenska vozila) najviša visina smije se povećati na 1 400 mm.

| 6.4.4.3. | Po duljini: na stražnjem dijelu vozila.
  Međutim, dva opcionalna uređaja navedena u stavku 6.4.2.2., ako su ugrađena, smiju se nalaziti na bočnoj strani vozila ako su ispunjeni zahtjevi iz stavaka 6.4.5.2. i 6.4.6.2. |
| --- | --- |

6.4.4.3.

Po duljini: na stražnjem dijelu vozila.

Međutim, dva opcionalna uređaja navedena u stavku 6.4.2.2., ako su ugrađena, smiju se nalaziti na bočnoj strani vozila ako su ispunjeni zahtjevi iz stavaka 6.4.5.2. i 6.4.6.2.

| 6.4.5. | Geometrijska vidljivost |
| --- | --- |

6.4.5.

Geometrijska vidljivost

| 6.4.5.1. | Uređaji ugrađeni na stražnjem dijelu vozila
  Određeni kutovima α i β kako je navedeno u stavku 2.10.7.: | α = 15° prema gore i 5° prema dolje, |
| --- | --- | --- |

6.4.5.1.

Uređaji ugrađeni na stražnjem dijelu vozila

Određeni kutovima α i β kako je navedeno u stavku 2.10.7.:

α = 15° prema gore i 5° prema dolje,

| | β = 45° udesno i ulijevo ako postoji samo jedan uređaj, |
| --- | --- |

β = 45° udesno i ulijevo ako postoji samo jedan uređaj,

| | 45° prema van i 30° prema unutra ako postoje dva uređaja. |
| --- | --- |

45° prema van i 30° prema unutra ako postoje dva uređaja.

| 6.4.5.2. | Dva opcionalna uređaja iz stavka 6.4.2.2. ako su ugrađena na bočnoj strani vozila
  Geometrijska vidljivost smatra se postignutom ako je referentna os predmetnog uređaja usmjerena prema van pod kutom β od najviše 15° u odnosu na srednju uzdužnu ravninu vozila. Vertikalna usmjerenost ta dva opcionalna uređaja smije biti prema dolje. |
| --- | --- |

6.4.5.2.

Dva opcionalna uređaja iz stavka 6.4.2.2. ako su ugrađena na bočnoj strani vozila

Geometrijska vidljivost smatra se postignutom ako je referentna os predmetnog uređaja usmjerena prema van pod kutom β od najviše 15° u odnosu na srednju uzdužnu ravninu vozila. Vertikalna usmjerenost ta dva opcionalna uređaja smije biti prema dolje.

| 6.4.6. | Usmjerenost |
| --- | --- |

6.4.6.

Usmjerenost

| 6.4.6.1. | Prema natrag. |
| --- | --- |

6.4.6.1.

Prema natrag.

| 6.4.6.2. | Uz to, ako su dva opcionalna uređaja iz stavka 6.4.2.2. ugrađena na bočnoj strani vozila, primjenjuju se odredbe stavka 6.4.5.2. |
| --- | --- |

6.4.6.2.

Uz to, ako su dva opcionalna uređaja iz stavka 6.4.2.2. ugrađena na bočnoj strani vozila, primjenjuju se odredbe stavka 6.4.5.2.

| 6.4.7. | Električne veze |
| --- | --- |

6.4.7.

Električne veze

| 6.4.7.1. | Moraju biti takve da se svjetlo može uključiti samo ako je mjenjač u položaju za vožnju unatrag i ako je uređaj koji upravlja pokretanjem i zaustavljanjem pogonskog sustava u položaju koji omogućuje rad tog sustava. Svjetlo se ne smije uključiti niti smije nastaviti svijetliti ako bilo koji od navedenih uvjeta nije ispunjen. |
| --- | --- |

6.4.7.1.

Moraju biti takve da se svjetlo može uključiti samo ako je mjenjač u položaju za vožnju unatrag i ako je uređaj koji upravlja pokretanjem i zaustavljanjem pogonskog sustava u položaju koji omogućuje rad tog sustava. Svjetlo se ne smije uključiti niti smije nastaviti svijetliti ako bilo koji od navedenih uvjeta nije ispunjen.

| 6.4.7.2. | Uz to, električne veze dva opcionalna uređaja iz stavka 6.4.2.2. moraju biti takve da se ti uređaji ne mogu uključiti ako nisu uključena svjetla iz stavka 5.11.
  Uređaji ugrađeni na bočnu stranu vozila mogu se uključiti za sporo manevriranje vozila prema naprijed do najveće brzine od 15 km/h ako su ispunjeni sljedeći uvjeti:






  (a) | uređaji se uključuju i isključuju ručno posebnom komandom; |
| --- | --- | --- |

6.4.7.2.

Uz to, električne veze dva opcionalna uređaja iz stavka 6.4.2.2. moraju biti takve da se ti uređaji ne mogu uključiti ako nisu uključena svjetla iz stavka 5.11.

Uređaji ugrađeni na bočnu stranu vozila mogu se uključiti za sporo manevriranje vozila prema naprijed do najveće brzine od 15 km/h ako su ispunjeni sljedeći uvjeti:

(a)

uređaji se uključuju i isključuju ručno posebnom komandom;

| (b) | ako su tako uključeni, mogu ostati uključeni i kad se isključi prijenosni stupanj za vožnju unatrag; |
| --- | --- |

(b)

ako su tako uključeni, mogu ostati uključeni i kad se isključi prijenosni stupanj za vožnju unatrag;

| (c) | ako brzina kretanja vozila prema naprijed prijeđe 15 km/h, uređaji se moraju automatski isključiti bez obzira na položaj posebne komande i u tom slučaju moraju ostati isključeni dok ih se ponovno namjerno ne uključi. |
| --- | --- |

(c)

ako brzina kretanja vozila prema naprijed prijeđe 15 km/h, uređaji se moraju automatski isključiti bez obzira na položaj posebne komande i u tom slučaju moraju ostati isključeni dok ih se ponovno namjerno ne uključi.

| 6.4.8. | Kontrolni indikator
  Kontrolni indikator nije obvezan. |
| --- | --- |

6.4.8.

Kontrolni indikator

Kontrolni indikator nije obvezan.

| 6.4.9. | Drugi zahtjevi
  Nema drugih zahtjeva. |
| --- | --- |

6.4.9.

Drugi zahtjevi

Nema drugih zahtjeva.

| 6.5. | Pokazivač smjera (Pravilnik UN-a br. 6 ili 148) |
| --- | --- |

6.5.

Pokazivač smjera (Pravilnik UN-a br. 6 ili 148)

| 6.5.1. | Prisutnost (vidjeti sliku u nastavku)
  Obvezno. Tipovi pokazivača smjera razvrstani su u kategorije (1, 1a, 1b, 2a, 2b, 5 i 6) čija ugradnja na istom vozilu predstavlja raspored („A” i „B”).
  Raspored „A” primjenjuje se na sva motorna vozila.
  Raspored „B” primjenjuje se samo na prikolice. |
| --- | --- |

6.5.1.

Prisutnost (vidjeti sliku u nastavku)

Obvezno. Tipovi pokazivača smjera razvrstani su u kategorije (1, 1a, 1b, 2a, 2b, 5 i 6) čija ugradnja na istom vozilu predstavlja raspored („A” i „B”).

Raspored „A” primjenjuje se na sva motorna vozila.

Raspored „B” primjenjuje se samo na prikolice.

| 6.5.2. | Broj
  Ovisno o rasporedu. |
| --- | --- |

6.5.2.

Broj

Ovisno o rasporedu.

| 6.5.3. | Rasporedi (vidjeti sliku u nastavku)
  A: dva prednja pokazivača smjera kategorija: | 1 ili 1a ili 1b,
  ako je udaljenost između ruba prividne površine u smjeru referentne osi tog svjetla i prividne površine u smjeru referentne osi kratkoga glavnog svjetla i/ili prednjeg svjetla za maglu, ako ono postoji, najmanje 40 mm, |
| --- | --- | --- |

6.5.3.

Rasporedi (vidjeti sliku u nastavku)

A: dva prednja pokazivača smjera kategorija:

1 ili 1a ili 1b,

ako je udaljenost između ruba prividne površine u smjeru referentne osi tog svjetla i prividne površine u smjeru referentne osi kratkoga glavnog svjetla i/ili prednjeg svjetla za maglu, ako ono postoji, najmanje 40 mm,

| | 1a ili 1b,
  ako je udaljenost između ruba prividne površine u smjeru referentne osi tog svjetla i prividne površine u smjeru referentne osi kratkoga glavnog svjetla i/ili prednjeg svjetla za maglu, ako ono postoji, veća od 20 mm i manja od 40 mm, |
| --- | --- |

1a ili 1b,

ako je udaljenost između ruba prividne površine u smjeru referentne osi tog svjetla i prividne površine u smjeru referentne osi kratkoga glavnog svjetla i/ili prednjeg svjetla za maglu, ako ono postoji, veća od 20 mm i manja od 40 mm,

| | 1b,
  ako je udaljenost između ruba prividne površine u smjeru referentne osi tog svjetla i prividne površine u smjeru referentne osi kratkoga glavnog svjetla i/ili prednjeg svjetla za maglu, ako ono postoji, najviše 20 mm, |
| --- | --- |

1b,

ako je udaljenost između ruba prividne površine u smjeru referentne osi tog svjetla i prividne površine u smjeru referentne osi kratkoga glavnog svjetla i/ili prednjeg svjetla za maglu, ako ono postoji, najviše 20 mm,

dva stražnja pokazivača smjera (kategorija 2a ili 2b),

dva opcionalna svjetla (kategorije 2a ili 2b) na svim vozilima kategorija M2, M3, N2 i N3,

2

3

2

3

dva bočna pokazivača smjera kategorije 5 ili 6 (minimalni zahtjevi):

| | 5
  za sva vozila kategorije M1,
  za vozila kategorija N1, M2 i M3 koja nisu dulja od 6 m, |
| --- | --- |

5

za sva vozila kategorije M1,

1

za vozila kategorija N1, M2 i M3 koja nisu dulja od 6 m,

1

2

3

| | 6
  za sva vozila kategorija N2 i N3,
  za vozila kategorija N1, M2 i M3 koja su dulja od 6 m, |
| --- | --- |

6

za sva vozila kategorija N2 i N3,

2

3

za vozila kategorija N1, M2 i M3 koja su dulja od 6 m,

1

2

3

u svim slučajevima dopušteno je zamijeniti bočne pokazivače smjera kategorije 5 bočnim pokazivačima smjera kategorije 6,

kad su ugrađena svjetla koja udružuju funkcije prednjih pokazivača smjera (kategorije 1, 1a, 1b) i bočnih pokazivača smjera (kategorije 5 ili 6), smiju se ugraditi dva dodatna bočna pokazivača smjera (kategorije 5 ili 6) kako bi se ispunili zahtjevi za vidljivost iz stavka 6.5.5.

B: dva stražnja pokazivača smjera (kategorije 2a ili 2b),

dva opcionalna svjetla (kategorije 2a ili 2b) na svim vozilima kategorija O2, O3 i O4,

2

3

4

najviše tri opcionalna uređaja kategorije 5 ili jedan opcionalni uređaj kategorije 6 sa svake bočne strane na vozilima kategorije O2 koja su dulja od 9 m,

2

ako je ugrađen AFS, za konkretnu se kategoriju u obzir uzima udaljenost između prednjeg pokazivača smjera i najbliže jedinice za osvjetljavanje u njezinu najbližem položaju koji pridonosi funkciji ili obavlja funkciju kratkog svjetlosnog snopa.

| 6.5.3.1. | Uz to, za vozila kategorija:






  (a) | M2, M3, N2 i N3 duljine od 6 m do najviše 9 m opcionalan je jedan dodatni uređaj kategorije 5; |
| --- | --- | --- |

6.5.3.1.

Uz to, za vozila kategorija:

(a)

M2, M3, N2 i N3 duljine od 6 m do najviše 9 m opcionalan je jedan dodatni uređaj kategorije 5;

2

3

2

3

| (b) | M2, M3, N2 i N3 koja su dulja od 9 m obvezna su tri dodatna uređaja kategorije 5 raspoređena što ravnomjernije uzduž bočnih strana; |
| --- | --- |

(b)

M2, M3, N2 i N3 koja su dulja od 9 m obvezna su tri dodatna uređaja kategorije 5 raspoređena što ravnomjernije uzduž bočnih strana;

2

3

2

3

| (c) | O3 i O4 obvezna su tri dodatna uređaja kategorije 5 raspoređena što ravnomjernije uzduž bočnih strana.
  Ti se zahtjevi ne primjenjuju ako postoje barem tri narančasta bočna svjetla za označivanje koja trepću usklađeno i istodobno s pokazivačima smjera na istoj strani vozila. |
| --- | --- |

(c)

O3 i O4 obvezna su tri dodatna uređaja kategorije 5 raspoređena što ravnomjernije uzduž bočnih strana.

3

4

Ti se zahtjevi ne primjenjuju ako postoje barem tri narančasta bočna svjetla za označivanje koja trepću usklađeno i istodobno s pokazivačima smjera na istoj strani vozila.

| 6.5.4. | Položaj |
| --- | --- |

6.5.4.

Položaj

| 6.5.4.1. | Po širini: rub prividne površine u smjeru referentne osi koji je najdalje od srednje uzdužne ravnine vozila ne smije biti udaljen više od 400 mm od krajnjeg vanjskog ruba vozila. Uvjet se ne primjenjuje na opcionalna stražnja svjetla.
  Udaljenost između unutarnjih rubova dvije prividne površine u smjeru referentne osi ne smije biti manja od 600 mm.
  Ta se udaljenost može smanjiti na 400 mm ako je ukupna širina vozila manja od 1 300 mm. |
| --- | --- |

6.5.4.1.

Po širini: rub prividne površine u smjeru referentne osi koji je najdalje od srednje uzdužne ravnine vozila ne smije biti udaljen više od 400 mm od krajnjeg vanjskog ruba vozila. Uvjet se ne primjenjuje na opcionalna stražnja svjetla.

Udaljenost između unutarnjih rubova dvije prividne površine u smjeru referentne osi ne smije biti manja od 600 mm.

Ta se udaljenost može smanjiti na 400 mm ako je ukupna širina vozila manja od 1 300 mm.

| 6.5.4.2. | Po visini: iznad tla. |
| --- | --- |

6.5.4.2.

Po visini: iznad tla.

| 6.5.4.2.1. | Visina svjetleće površine bočnih pokazivača smjera kategorije 5 ili 6 ne smije biti:







  manja od | : | 350 mm za vozila kategorija M1 i N1 te 500 mm za sve druge kategorije vozila, pri čemu se obje vrijednosti mjere od najniže točke, i |
| --- | --- | --- | --- |

6.5.4.2.1.

Visina svjetleće površine bočnih pokazivača smjera kategorije 5 ili 6 ne smije biti:

manja od

:

350 mm za vozila kategorija M1 i N1 te 500 mm za sve druge kategorije vozila, pri čemu se obje vrijednosti mjere od najniže točke, i

1

1

veća od: 1 500 mm, mjereno od najviše točke.

| 6.5.4.2.2. | Visina pokazivača smjera kategorija 1, 1a, 1b, 2a i 2b, izmjerena u skladu sa stavkom 5.8., ne smije biti manja od 350 mm ni veća od 1 500 mm. |
| --- | --- |

6.5.4.2.2.

Visina pokazivača smjera kategorija 1, 1a, 1b, 2a i 2b, izmjerena u skladu sa stavkom 5.8., ne smije biti manja od 350 mm ni veća od 1 500 mm.

| 6.5.4.2.3. | Ako struktura vozila ne dopušta te gornje granične vrijednosti, izmjerene kako je prethodno utvrđeno, te ako opcionalna stražnja svjetla nisu ugrađena, one se mogu povećati na 2 300 mm za bočne pokazivače smjera kategorija 5 i 6 te na 2 100 mm za pokazivače smjera kategorija 1, 1a, 1b, 2a i 2b. |
| --- | --- |

6.5.4.2.3.

Ako struktura vozila ne dopušta te gornje granične vrijednosti, izmjerene kako je prethodno utvrđeno, te ako opcionalna stražnja svjetla nisu ugrađena, one se mogu povećati na 2 300 mm za bočne pokazivače smjera kategorija 5 i 6 te na 2 100 mm za pokazivače smjera kategorija 1, 1a, 1b, 2a i 2b.

| 6.5.4.2.4. | Ako su ugrađena opcionalna stražnja svjetla, ona moraju biti na visini u skladu s primjenjivim zahtjevima iz stavka 6.5.4.1. i simetrijom svjetala te na najvećoj vertikalnoj udaljenosti koju omogućuje oblik nadogradnje, ali najmanje 600 mm iznad obveznih svjetala. |
| --- | --- |

6.5.4.2.4.

Ako su ugrađena opcionalna stražnja svjetla, ona moraju biti na visini u skladu s primjenjivim zahtjevima iz stavka 6.5.4.1. i simetrijom svjetala te na najvećoj vertikalnoj udaljenosti koju omogućuje oblik nadogradnje, ali najmanje 600 mm iznad obveznih svjetala.

| 6.5.4.3. | Po duljini (vidjeti sliku u nastavku)
  Udaljenost između svjetleće površine bočnog pokazivača smjera (kategorija 5 i 6) i poprečne ravnine koja označava prednju granicu ukupne duljine vozila ne smije biti veći od 1 800 mm.
  Međutim, ta udaljenost ne smije biti veća od 2 500 mm:






  (a) | za vozila kategorija M1 i N1; |
| --- | --- | --- |

6.5.4.3.

Po duljini (vidjeti sliku u nastavku)

Udaljenost između svjetleće površine bočnog pokazivača smjera (kategorija 5 i 6) i poprečne ravnine koja označava prednju granicu ukupne duljine vozila ne smije biti veći od 1 800 mm.

Međutim, ta udaljenost ne smije biti veća od 2 500 mm:

(a)

za vozila kategorija M1 i N1;

1

1

| (b) | za sve druge kategorije vozila ako struktura vozila ne omogućuje ispunjavanje minimalnih kutova vidljivosti. |
| --- | --- |

(b)

za sve druge kategorije vozila ako struktura vozila ne omogućuje ispunjavanje minimalnih kutova vidljivosti.

Uzduž vozila moraju biti ugrađeni ravnomjerno razmaknuti opcionalni pokazivači smjera kategorije 5.

Između prve i posljednje četvrtine duljine prikolice mora biti ugrađen opcionalni bočni pokazivač smjera kategorije 6.

| 6.5.5. | Geometrijska vidljivost |
| --- | --- |

6.5.5.

Geometrijska vidljivost

| 6.5.5.1. | Vodoravni kutovi: (vidjeti sliku u nastavku)
  Vertikalni kutovi: 15° iznad i ispod horizontale za pokazivače smjera kategorija 1, 1a, 1b, 2a, 2b i 5.
  Međutim:






  (a) | ako je svjetlo ugrađeno niže od 750 mm (mjereno u skladu s odredbama stavka 5.8.1.), kut od 15° prema dolje može se smanjiti na 5°; |
| --- | --- | --- |

6.5.5.1.

Vodoravni kutovi: (vidjeti sliku u nastavku)

Vertikalni kutovi: 15° iznad i ispod horizontale za pokazivače smjera kategorija 1, 1a, 1b, 2a, 2b i 5.

Međutim:

(a)

ako je svjetlo ugrađeno niže od 750 mm (mjereno u skladu s odredbama stavka 5.8.1.), kut od 15° prema dolje može se smanjiti na 5°;

| (b) | ako je opcionalno stražnje svjetlo ugrađeno iznad 2 100 mm (mjereno u skladu s odredbama stavka 5.8.1.), kut od 15° prema gore može se smanjiti na 5°. |
| --- | --- |

(b)

ako je opcionalno stražnje svjetlo ugrađeno iznad 2 100 mm (mjereno u skladu s odredbama stavka 5.8.1.), kut od 15° prema gore može se smanjiti na 5°.

30° iznad i 5° ispod horizontale za pokazivače smjera kategorije 6.

Image 2

| (*) | Vrijednost od 5° za mrtvi kut vidljivosti prema natrag bočnog pokazivača smjera gornja je granična vrijednost d ≤ 1,80 m (za vozila kategorija M1 i N1 d ≤ 2,50 m). |
| --- | --- |

(*)

Vrijednost od 5° za mrtvi kut vidljivosti prema natrag bočnog pokazivača smjera gornja je granična vrijednost d ≤ 1,80 m (za vozila kategorija M1

1

Za pokazivače smjera kategorija 1, 1a, 1b, 2a i 2b ugrađene niže od 750 mm (mjereno u skladu s odredbama stavka 5.8.1.) unutarnji kut od 45° može se smanjiti na 20° ispod ravnine H.

Image 3

| 6.5.5.2. | Ili, prema odluci proizvođača, za vozila kategorija M1 i N1: prednji i stražnji pokazivači smjera, kao i bočna svjetla za označivanje (**).
  Vodoravni kutovi: (vidjeti sliku u nastavku)











  (**) | Vrijednost od 5° za mrtvi kut vidljivosti prema natrag bočnog pokazivača smjera gornja je granična vrijednost; d ≤ 2,50 m. |
| --- | --- | --- |

6.5.5.2.

Ili, prema odluci proizvođača, za vozila kategorija M1

1

Vodoravni kutovi: (vidjeti sliku u nastavku)

Image 4

(**)

Vrijednost od 5° za mrtvi kut vidljivosti prema natrag bočnog pokazivača smjera gornja je granična vrijednost; d ≤ 2,50 m.

Međutim, za pokazivače smjera kategorija 1, 1a, 1b, 2a i 2b ugrađene niže od 750 mm (mjereno u skladu s odredbama stavka 5.8.1.) unutarnji kut od 45° može se smanjiti na 20° ispod ravnine H.

Vertikalni kutovi: 15° iznad i ispod horizontale. Međutim, ako je svjetlo ugrađeno niže od 750 mm (mjereno u skladu s odredbama stavka 5.8.1.), kut od 15° prema dolje može se smanjiti na 5°.

Svjetlo se smatra vidljivim ako je osiguran neometan pogled na prividnu površinu od najmanje 12,5 cm2, osim za bočne pokazivače smjera kategorija 5 i 6. Ne uračunava se površina osvjetljavajuće površine svakog katadioptera koji ne odašilje svjetlost.

2

| 6.5.6. | Usmjerenost
  Prema proizvođačevim uputama za ugradnju ako postoje. |
| --- | --- |

6.5.6.

Usmjerenost

Prema proizvođačevim uputama za ugradnju ako postoje.

| 6.5.7. | Električne veze
  Pokazivači smjera moraju se uključivati neovisno o drugim svjetlima. Svi pokazivači smjera na jednoj strani vozila uključuju se i isključuju jednom komandom te moraju treptati istodobno.
  Na vozilima kategorija M1 i N1 kraćima od 6 m s rasporedom u skladu sa stavkom 6.5.5.2. narančasta bočna svjetla za označivanje, ako su ugrađena, moraju treptati jednakom učestalošću (istodobno) kao pokazivači smjera. |
| --- | --- |

6.5.7.

Električne veze

Pokazivači smjera moraju se uključivati neovisno o drugim svjetlima. Svi pokazivači smjera na jednoj strani vozila uključuju se i isključuju jednom komandom te moraju treptati istodobno.

Na vozilima kategorija M1 i N1 kraćima od 6 m s rasporedom u skladu sa stavkom 6.5.5.2. narančasta bočna svjetla za označivanje, ako su ugrađena, moraju treptati jednakom učestalošću (istodobno) kao pokazivači smjera.

1

1

| 6.5.8. | Kontrolni indikator
  Kontrolni indikator rada obvezan je za pokazivače smjera kategorija 1, 1a, 1b, 2a i 2b. Signal koji daje može biti vizualni ili slušni ili mogu biti oba. Ako je signal vizualni, to mora biti treptavo svjetlo koje se ugasi, ostane svijetliti bez treptanja ili znatno promjeni učestalost treptanja barem u slučaju neispravnog rada bilo kojeg od tih pokazivača smjera. Ako je signal samo slušni, on se mora jasno čuti i znatno promijeniti učestalost barem u slučaju neispravnog rada bilo kojeg od tih pokazivača smjera.
  Mora ga aktivirati signal koji se proizvodi u skladu sa stavkom 6.2.2. Pravilnika UN-a br. 6 ili u skladu sa stavkom 5.6.3. Pravilnika UN-a br. 148 ili na drugi odgovarajući način13.
  Ako je motorno vozilo opremljeno za vuču prikolice, mora biti ugrađen posebni vizualni kontrolni indikator rada za pokazivače smjera na prikolici, osim ako kontrolni indikator vučnog vozila omogućuje otkrivanje kvara bilo kojeg pokazivača smjera na tako sastavljenom skupu vozila.
  Za opcionalne pokazivače smjera na motornim vozilima i prikolicama kontrolni indikator rada nije obvezan. |
| --- | --- |

6.5.8.

Kontrolni indikator

Kontrolni indikator rada obvezan je za pokazivače smjera kategorija 1, 1a, 1b, 2a i 2b. Signal koji daje može biti vizualni ili slušni ili mogu biti oba. Ako je signal vizualni, to mora biti treptavo svjetlo koje se ugasi, ostane svijetliti bez treptanja ili znatno promjeni učestalost treptanja barem u slučaju neispravnog rada bilo kojeg od tih pokazivača smjera. Ako je signal samo slušni, on se mora jasno čuti i znatno promijeniti učestalost barem u slučaju neispravnog rada bilo kojeg od tih pokazivača smjera.

Mora ga aktivirati signal koji se proizvodi u skladu sa stavkom 6.2.2. Pravilnika UN-a br. 6 ili u skladu sa stavkom 5.6.3. Pravilnika UN-a br. 148 ili na drugi odgovarajući način13.

13

Ako je motorno vozilo opremljeno za vuču prikolice, mora biti ugrađen posebni vizualni kontrolni indikator rada za pokazivače smjera na prikolici, osim ako kontrolni indikator vučnog vozila omogućuje otkrivanje kvara bilo kojeg pokazivača smjera na tako sastavljenom skupu vozila.

Za opcionalne pokazivače smjera na motornim vozilima i prikolicama kontrolni indikator rada nije obvezan.

| 6.5.9. | Drugi zahtjevi
  Svjetlo mora biti treptavo svjetlo koje trepće 90 ± 30 puta u minuti.
  Od trenutka aktiviranja komande pokazivači smjera moraju zasvijetliti najkasnije za jednu sekundu, a prvi se put moraju isključiti najkasnije za jednu i pol sekundu. Ako je motorno vozilo opremljeno za vuču prikolice, komandom pokazivača smjera na vučnom vozilu mora se upravljati i pokazivačima smjera na prikolici. Ako dođe do kvara jednog pokazivača smjera, osim kratkog spoja, drugi pokazivači smjera moraju nastaviti treptati, ali učestalost u tom slučaju smije biti različita od propisane. |
| --- | --- |

6.5.9.

Drugi zahtjevi

Svjetlo mora biti treptavo svjetlo koje trepće 90 ± 30 puta u minuti.

Od trenutka aktiviranja komande pokazivači smjera moraju zasvijetliti najkasnije za jednu sekundu, a prvi se put moraju isključiti najkasnije za jednu i pol sekundu. Ako je motorno vozilo opremljeno za vuču prikolice, komandom pokazivača smjera na vučnom vozilu mora se upravljati i pokazivačima smjera na prikolici. Ako dođe do kvara jednog pokazivača smjera, osim kratkog spoja, drugi pokazivači smjera moraju nastaviti treptati, ali učestalost u tom slučaju smije biti različita od propisane.

| 6.6. | Signal upozorenja na opasnost |
| --- | --- |

6.6.

Signal upozorenja na opasnost

| 6.6.1. | Prisutnost
  Obvezno.
  Signal se mora davati istodobnim radom pokazivača smjera u skladu sa zahtjevima iz stavka 6.5.
  Svi pokazivači smjera kategorije 1 (1, 1a, 1b) koji se aktiviraju istodobno moraju raditi u istom načinu rada, tj. statičkom ili sekvencijalnom.
  Svi pokazivači smjera kategorije 2 (2a, 2b) koji se aktiviraju istodobno moraju raditi u istom načinu rada, tj. statičkom ili sekvencijalnom. |
| --- | --- |

6.6.1.

Prisutnost

Obvezno.

Signal se mora davati istodobnim radom pokazivača smjera u skladu sa zahtjevima iz stavka 6.5.

Svi pokazivači smjera kategorije 1 (1, 1a, 1b) koji se aktiviraju istodobno moraju raditi u istom načinu rada, tj. statičkom ili sekvencijalnom.

Svi pokazivači smjera kategorije 2 (2a, 2b) koji se aktiviraju istodobno moraju raditi u istom načinu rada, tj. statičkom ili sekvencijalnom.

| 6.6.2. | Broj
  Kako je utvrđeno u stavku 6.5.2. |
| --- | --- |

6.6.2.

Broj

Kako je utvrđeno u stavku 6.5.2.

| 6.6.3. | Raspored
  Kako je utvrđeno u stavku 6.5.3. |
| --- | --- |

6.6.3.

Raspored

Kako je utvrđeno u stavku 6.5.3.

| 6.6.4. | Položaj |
| --- | --- |

6.6.4.

Položaj

| 6.6.4.1. | Širina: kako je utvrđeno u stavku 6.5.4.1. |
| --- | --- |

6.6.4.1.

Širina: kako je utvrđeno u stavku 6.5.4.1.

| 6.6.4.2. | Visina: kako je utvrđeno u stavku 6.5.4.2. |
| --- | --- |

6.6.4.2.

Visina: kako je utvrđeno u stavku 6.5.4.2.

| 6.6.4.3. | Duljina: kako je utvrđeno u stavku 6.5.4.3. |
| --- | --- |

6.6.4.3.

Duljina: kako je utvrđeno u stavku 6.5.4.3.

| 6.6.5. | Geometrijska vidljivost
  Kako je utvrđeno u stavku 6.5.5. |
| --- | --- |

6.6.5.

Geometrijska vidljivost

Kako je utvrđeno u stavku 6.5.5.

| 6.6.6. | Usmjerenost
  Kako je utvrđeno u stavku 6.5.6. |
| --- | --- |

6.6.6.

Usmjerenost

Kako je utvrđeno u stavku 6.5.6.

| 6.6.7. | Električne veze |
| --- | --- |

6.6.7.

Električne veze

| 6.6.7.1. | Signalom se mora upravljati posebnom ručnom komandom koja omogućuje da svi pokazivači smjera trepću istodobno. |
| --- | --- |

6.6.7.1.

Signalom se mora upravljati posebnom ručnom komandom koja omogućuje da svi pokazivači smjera trepću istodobno.

| 6.6.7.2. | Signal upozorenja na opasnost smije se uključiti automatski u slučaju sudara vozila ili nakon isključivanja signala za zaustavljanje u nuždi, kako je određeno u stavku 6.23. U tim slučajevima smije ga se isključiti ručno.
  Uz to, signal upozorenja na opasnost smije se automatski uključiti kako bi se ostale sudionike u prometu upozorilo na neposrednu opasnost kako je određeno pravilnicima; u tom slučaju signal mora ostati uključen dok ga se ručno ili automatski ne isključi. |
| --- | --- |

6.6.7.2.

Signal upozorenja na opasnost smije se uključiti automatski u slučaju sudara vozila ili nakon isključivanja signala za zaustavljanje u nuždi, kako je određeno u stavku 6.23. U tim slučajevima smije ga se isključiti ručno.

Uz to, signal upozorenja na opasnost smije se automatski uključiti kako bi se ostale sudionike u prometu upozorilo na neposrednu opasnost kako je određeno pravilnicima; u tom slučaju signal mora ostati uključen dok ga se ručno ili automatski ne isključi.

| 6.6.7.3. | Na vozilima kategorija M1 i N1 kraćima od 6 m s rasporedom u skladu sa stavkom 6.5.5.2. narančasta bočna svjetla za označivanje, ako su ugrađena, moraju treptati jednakom učestalošću (istodobno) kao pokazivači smjera. |
| --- | --- |

6.6.7.3.

Na vozilima kategorija M1

1

| 6.6.8. | Kontrolni indikator
  Obvezan je treptavi kontrolni indikator zatvorenog kruga. |
| --- | --- |

6.6.8.

Kontrolni indikator

Obvezan je treptavi kontrolni indikator zatvorenog kruga.

| 6.6.9. | Drugi zahtjevi
  Kako je utvrđeno u stavku 6.5.9., ako je motorno vozilo opremljeno za vuču prikolice, komandom signala upozorenja na opasnost moraju se uključiti i pokazivači smjera na prikolici. Signal upozorenja na opasnost mora moći raditi čak i ako je uređaj za pokretanje i zaustavljanje pogonskog sustava u položaju koji onemogućuje pokretanje tog sustava. |
| --- | --- |

6.6.9.

Drugi zahtjevi

Kako je utvrđeno u stavku 6.5.9., ako je motorno vozilo opremljeno za vuču prikolice, komandom signala upozorenja na opasnost moraju se uključiti i pokazivači smjera na prikolici. Signal upozorenja na opasnost mora moći raditi čak i ako je uređaj za pokretanje i zaustavljanje pogonskog sustava u položaju koji onemogućuje pokretanje tog sustava.

| 6.7. | Kočno svjetlo (Pravilnik UN-a br. 7 ili 148) |
| --- | --- |

6.7.

Kočno svjetlo (Pravilnik UN-a br. 7 ili 148)

| 6.7.1. | Prisutnost
  Uređaji kategorija S1 i S2: obvezno na svim kategorijama vozila.
  Uređaji kategorija S3 ili S4: obvezni na vozilima kategorija M1 i N1, osim ako je riječ o šasijama s vozačkom kabinom i vozilima kategorije N1 s otvorenim teretnim prostorom; nisu obvezni na drugim kategorijama vozila. |
| --- | --- |

6.7.1.

Prisutnost

Uređaji kategorija S1 i S2: obvezno na svim kategorijama vozila.

Uređaji kategorija S3 ili S4: obvezni na vozilima kategorija M1 i N1, osim ako je riječ o šasijama s vozačkom kabinom i vozilima kategorije N1 s otvorenim teretnim prostorom; nisu obvezni na drugim kategorijama vozila.

1

1

1

| 6.7.2. | Broj
  Dva uređaja kategorije S1 ili S2 ili jedan kategorije S3 ili S4 na svim kategorijama vozila. |
| --- | --- |

6.7.2.

Broj

Dva uređaja kategorije S1 ili S2 ili jedan kategorije S3 ili S4 na svim kategorijama vozila.

| 6.7.2.1. | Osim slučaja kad je ugrađen uređaj kategorije S3 ili S4, dva opcionalna uređaja kategorije S1 ili S2 mogu biti ugrađena na vozila kategorija M2, M3, N2, N3, O2, O3 i O4. |
| --- | --- |

6.7.2.1.

Osim slučaja kad je ugrađen uređaj kategorije S3 ili S4, dva opcionalna uređaja kategorije S1 ili S2 mogu biti ugrađena na vozila kategorija M2

3

2

3

2

3

4

| 6.7.2.2. | Međutim, ako srednja uzdužna ravnina vozila nije smještena na nepokretnom dijelu nadogradnje, nego razdvaja jedan ili dva pomična dijela vozila (npr. vrata) te ako nema dovoljno prostora za ugradnju jednog uređaja kategorije S3 ili S4 na srednjoj uzdužnoj ravnini iznad takvih pomičnih dijelova: | mogu se ugraditi dva uređaja kategorije S3 ili S4 tipa „D”, ili |
| --- | --- | --- |

6.7.2.2.

Međutim, ako srednja uzdužna ravnina vozila nije smještena na nepokretnom dijelu nadogradnje, nego razdvaja jedan ili dva pomična dijela vozila (npr. vrata) te ako nema dovoljno prostora za ugradnju jednog uređaja kategorije S3 ili S4 na srednjoj uzdužnoj ravnini iznad takvih pomičnih dijelova:

mogu se ugraditi dva uređaja kategorije S3 ili S4 tipa „D”, ili

| | može se ugraditi jedan uređaj kategorije S3 ili S4 lijevo ili desno od srednje uzdužne ravnine, ili |
| --- | --- |

može se ugraditi jedan uređaj kategorije S3 ili S4 lijevo ili desno od srednje uzdužne ravnine, ili

| | može se ugraditi međuovisni sustav svjetala kategorije S3 ili S4. |
| --- | --- |

može se ugraditi međuovisni sustav svjetala kategorije S3 ili S4.

| 6.7.3. | Raspored
  Nema posebnih zahtjeva. |
| --- | --- |

6.7.3.

Raspored

Nema posebnih zahtjeva.

| 6.7.4. | Položaj |
| --- | --- |

6.7.4.

Položaj

| 6.7.4.1. | Po širini | Za vozila kategorija M1 i N1: | za uređaje kategorije S1 ili S2 točka na prividnoj površini u smjeru referentne osi koja je najudaljenija od srednje uzdužne ravnine vozila ne smije biti udaljena više od 400 mm od krajnjeg vanjskog ruba vozila. |
| --- | --- | --- | --- |

6.7.4.1.

Po širini

Za vozila kategorija M1 i N1:

1

1

za uređaje kategorije S1 ili S2 točka na prividnoj površini u smjeru referentne osi koja je najudaljenija od srednje uzdužne ravnine vozila ne smije biti udaljena više od 400 mm od krajnjeg vanjskog ruba vozila.

| | Nema posebnih zahtjeva za udaljenost između unutarnjih rubova prividnih površina u smjeru referentnih osi. |
| --- | --- |

Nema posebnih zahtjeva za udaljenost između unutarnjih rubova prividnih površina u smjeru referentnih osi.

| | Za sve druge kategorije vozila: | za uređaje kategorije S1 ili S2 udaljenost između unutarnjih rubova prividnih površina u smjeru referentnih osi ne smije biti manja od 600 mm. Ta se udaljenost može smanjiti na 400 mm ako je ukupna širina vozila manja od 1 300 mm. |
| --- | --- | --- |

Za sve druge kategorije vozila:

za uređaje kategorije S1 ili S2 udaljenost između unutarnjih rubova prividnih površina u smjeru referentnih osi ne smije biti manja od 600 mm. Ta se udaljenost može smanjiti na 400 mm ako je ukupna širina vozila manja od 1 300 mm.

| | Za uređaje kategorije S3 ili S4: referentno središte mora biti na srednjoj uzdužnoj ravnini vozila. Međutim, ako su ugrađena dva uređaja kategorije S3 ili S4, u skladu sa stavkom 6.7.2., moraju se nalaziti što bliže srednjoj uzdužnoj ravnini, po jedan sa svake strane ravnine. |
| --- | --- |

Za uređaje kategorije S3 ili S4: referentno središte mora biti na srednjoj uzdužnoj ravnini vozila. Međutim, ako su ugrađena dva uređaja kategorije S3 ili S4, u skladu sa stavkom 6.7.2., moraju se nalaziti što bliže srednjoj uzdužnoj ravnini, po jedan sa svake strane ravnine.

| | Kad je dopušteno da jedno svjetlo kategorije S3 ili S4 bude odmaknuto od srednje uzdužne ravnine, u skladu sa stavkom 6.7.2., taj pomak ne smije biti veći od 150 mm od srednje uzdužne ravnine prema referentnom središtu svjetla. |
| --- | --- |

Kad je dopušteno da jedno svjetlo kategorije S3 ili S4 bude odmaknuto od srednje uzdužne ravnine, u skladu sa stavkom 6.7.2., taj pomak ne smije biti veći od 150 mm od srednje uzdužne ravnine prema referentnom središtu svjetla.

| 6.7.4.2. | Po visini |
| --- | --- |

6.7.4.2.

Po visini

| 6.7.4.2.1. | Za uređaje kategorije S1 ili S2:
  iznad tla, ne niže od 350 mm i ne više od 1 500 mm (2 100 mm ako zbog oblika nadogradnje nije moguće ostati unutar 1 500 mm te ako nisu ugrađena opcionalna svjetla).
  Ako su ugrađena opcionalna svjetla, ona moraju biti na visini koja je u skladu sa zahtjevima za širinu i simetriju svjetala te na najvećoj vertikalnoj udaljenosti koju omogućuje oblik nadogradnje, ali najmanje 600 mm iznad obaveznih svjetala. |
| --- | --- |

6.7.4.2.1.

Za uređaje kategorije S1 ili S2:

iznad tla, ne niže od 350 mm i ne više od 1 500 mm (2 100 mm ako zbog oblika nadogradnje nije moguće ostati unutar 1 500 mm te ako nisu ugrađena opcionalna svjetla).

Ako su ugrađena opcionalna svjetla, ona moraju biti na visini koja je u skladu sa zahtjevima za širinu i simetriju svjetala te na najvećoj vertikalnoj udaljenosti koju omogućuje oblik nadogradnje, ali najmanje 600 mm iznad obaveznih svjetala.

| 6.7.4.2.2. | Za uređaje kategorije S3 ili S4:
  vodoravna ravnina koja dodiruje donji rub prividne površine ne smije biti: više od 150 mm ispod vodoravne ravnine koja dodiruje donji rub izložene površine stakla ili ostakljenja stražnjeg prozora ili manje od 850 mm iznad tla.
  Međutim, vodoravna ravnina koja dodiruje donji rub prividne površine uređaja kategorije S3 ili S4 mora biti iznad vodoravne ravnine koja dodiruje gornji rub prividne površine uređaja kategorije S1 ili S2. |
| --- | --- |

6.7.4.2.2.

Za uređaje kategorije S3 ili S4:

vodoravna ravnina koja dodiruje donji rub prividne površine ne smije biti: više od 150 mm ispod vodoravne ravnine koja dodiruje donji rub izložene površine stakla ili ostakljenja stražnjeg prozora ili manje od 850 mm iznad tla.

Međutim, vodoravna ravnina koja dodiruje donji rub prividne površine uređaja kategorije S3 ili S4 mora biti iznad vodoravne ravnine koja dodiruje gornji rub prividne površine uređaja kategorije S1 ili S2.

| 6.7.4.3. | Po duljini |
| --- | --- |

6.7.4.3.

Po duljini

| 6.7.4.4. | Za uređaje kategorije S1 ili S2: na stražnjem dijelu vozila. |
| --- | --- |

6.7.4.4.

Za uređaje kategorije S1 ili S2: na stražnjem dijelu vozila.

| 6.7.4.5. | Za uređaje kategorije S3 ili S4: nema posebnih zahtjeva. |
| --- | --- |

6.7.4.5.

Za uređaje kategorije S3 ili S4: nema posebnih zahtjeva.

| 6.7.5. | Geometrijska vidljivost
  Vodoravni kut | Za uređaje kategorije S1 ili S2: 45° ulijevo i udesno od uzdužne osi vozila. |
| --- | --- | --- |

6.7.5.

Geometrijska vidljivost

Vodoravni kut

Za uređaje kategorije S1 ili S2: 45° ulijevo i udesno od uzdužne osi vozila.

Međutim, za kočna svjetla kategorija S1 i S2 ugrađena niže od 750 mm (mjereno u skladu s odredbama stavka 5.8.1.) unutarnji kut od 45° može se smanjiti na 20° ispod ravnine H.

Za uređaje kategorije S3 ili S4: 10° ulijevo i udesno od uzdužne osi vozila.

Vertikalni kut

| | Za uređaje kategorije S1 ili S2: 15° iznad i ispod horizontale. |
| --- | --- |

Za uređaje kategorije S1 ili S2: 15° iznad i ispod horizontale.

Međutim:

| (a) | ako je svjetlo ugrađeno niže od 750 mm (mjereno u skladu s odredbama stavka 5.8.1.), kut od 15° prema dolje može se smanjiti na 5°; |
| --- | --- |

(a)

ako je svjetlo ugrađeno niže od 750 mm (mjereno u skladu s odredbama stavka 5.8.1.), kut od 15° prema dolje može se smanjiti na 5°;

| (b) | ako je opcionalno svjetlo ugrađeno iznad 2 100 mm (mjereno u skladu s odredbama stavka 5.8.1.), kut od 15° prema gore može se smanjiti na 5°. |
| --- | --- |

(b)

ako je opcionalno svjetlo ugrađeno iznad 2 100 mm (mjereno u skladu s odredbama stavka 5.8.1.), kut od 15° prema gore može se smanjiti na 5°.

Za uređaje kategorije S3 ili S4: 10° iznad i 5° ispod horizontale.

| 6.7.6. | Usmjerenost
  Prema stražnjem dijelu vozila. |
| --- | --- |

6.7.6.

Usmjerenost

Prema stražnjem dijelu vozila.

| 6.7.7. | Električne veze |
| --- | --- |

6.7.7.

Električne veze

| 6.7.7.1. | Sva se kočna svjetla moraju uključiti istodobno kad kočni sustav pošalje odgovarajući signal utvrđen pravilnicima UN-a br. 13 i 13-H. |
| --- | --- |

6.7.7.1.

Sva se kočna svjetla moraju uključiti istodobno kad kočni sustav pošalje odgovarajući signal utvrđen pravilnicima UN-a br. 13 i 13-H.

| 6.7.7.2. | Kočna svjetla ne moraju funkcionirati kad je uređaj za pokretanje i/ili zaustavljanje pogonskog sustava u položaju koji onemogućuje rad tog sustava. |
| --- | --- |

6.7.7.2.

Kočna svjetla ne moraju funkcionirati kad je uređaj za pokretanje i/ili zaustavljanje pogonskog sustava u položaju koji onemogućuje rad tog sustava.

| 6.7.8. | Kontrolni indikator
  Kontrolni indikator nije obvezan, no ako se to zahtijeva mjerodavnim pravilnikom, obvezan je kontrolni indikator kvara.
  Ako je ugrađen, taj indikator mora biti kontrolni indikator rada koji se sastoji od netreptavog svjetla za upozorenje koji se pali ako dođe do kvara kočnih svjetala. |
| --- | --- |

6.7.8.

Kontrolni indikator

Kontrolni indikator nije obvezan, no ako se to zahtijeva mjerodavnim pravilnikom, obvezan je kontrolni indikator kvara.

Ako je ugrađen, taj indikator mora biti kontrolni indikator rada koji se sastoji od netreptavog svjetla za upozorenje koji se pali ako dođe do kvara kočnih svjetala.

| 6.7.9. | Drugi zahtjevi |
| --- | --- |

6.7.9.

Drugi zahtjevi

| 6.7.9.1. | Uređaj kategorije S3 ili S4 ne smije biti uzajamno povezan ni s jednim drugim svjetlom. |
| --- | --- |

6.7.9.1.

Uređaj kategorije S3 ili S4 ne smije biti uzajamno povezan ni s jednim drugim svjetlom.

| 6.7.9.2. | Uređaj kategorije S3 ili S4 može biti ugrađen unutar ili izvan vozila. |
| --- | --- |

6.7.9.2.

Uređaj kategorije S3 ili S4 može biti ugrađen unutar ili izvan vozila.

| 6.7.9.2.1. | Ako je ugrađen unutar vozila:
  emitirana svjetlost ne smije izazivati neugodu vozaču preko naprava za neizravno gledanje i/ili drugih površina na vozilu (npr. stražnji prozor). |
| --- | --- |

6.7.9.2.1.

Ako je ugrađen unutar vozila:

emitirana svjetlost ne smije izazivati neugodu vozaču preko naprava za neizravno gledanje i/ili drugih površina na vozilu (npr. stražnji prozor).

| 6.8. | Svjetlo stražnje registarske pločice (Pravilnik UN-a br. 4 ili 148) |
| --- | --- |

6.8.

Svjetlo stražnje registarske pločice (Pravilnik UN-a br. 4 ili 148)

| 6.8.1. | Prisutnost
  Obvezno. |
| --- | --- |

6.8.1.

Prisutnost

Obvezno.

| 6.8.2. | Broj
  Takav da uređaj osvjetljava mjesto ugradnje registarske pločice u skladu s homologacijskom dokumentacijom uređaja. |
| --- | --- |

6.8.2.

Broj

Takav da uređaj osvjetljava mjesto ugradnje registarske pločice u skladu s homologacijskom dokumentacijom uređaja.

| 6.8.3. | Raspored
  Takav da uređaj osvjetljava mjesto ugradnje registarske pločice u skladu s homologacijskom dokumentacijom uređaja. |
| --- | --- |

6.8.3.

Raspored

Takav da uređaj osvjetljava mjesto ugradnje registarske pločice u skladu s homologacijskom dokumentacijom uređaja.

| 6.8.4. | Položaj |
| --- | --- |

6.8.4.

Položaj

| 6.8.4.1. | Po širini: Takav da uređaj osvjetljava mjesto ugradnje registarske pločice u skladu s homologacijskom dokumentacijom uređaja. |
| --- | --- |

6.8.4.1.

Po širini: Takav da uređaj osvjetljava mjesto ugradnje registarske pločice u skladu s homologacijskom dokumentacijom uređaja.

| 6.8.4.2. | Po visini: Takav da uređaj osvjetljava mjesto ugradnje registarske pločice u skladu s homologacijskom dokumentacijom uređaja. |
| --- | --- |

6.8.4.2.

Po visini: Takav da uređaj osvjetljava mjesto ugradnje registarske pločice u skladu s homologacijskom dokumentacijom uređaja.

| 6.8.4.3. | Po duljini: Takav da uređaj osvjetljava mjesto ugradnje registarske pločice u skladu s homologacijskom dokumentacijom uređaja. |
| --- | --- |

6.8.4.3.

Po duljini: Takav da uređaj osvjetljava mjesto ugradnje registarske pločice u skladu s homologacijskom dokumentacijom uređaja.

| 6.8.5. | Geometrijska vidljivost
  Takav da uređaj osvjetljava mjesto ugradnje registarske pločice u skladu s homologacijskom dokumentacijom uređaja. |
| --- | --- |

6.8.5.

Geometrijska vidljivost

Takav da uređaj osvjetljava mjesto ugradnje registarske pločice u skladu s homologacijskom dokumentacijom uređaja.

| 6.8.6. | Usmjerenost
  Takav da uređaj osvjetljava mjesto ugradnje registarske pločice u skladu s homologacijskom dokumentacijom uređaja. |
| --- | --- |

6.8.6.

Usmjerenost

Takav da uređaj osvjetljava mjesto ugradnje registarske pločice u skladu s homologacijskom dokumentacijom uređaja.

| 6.8.7. | Električne veze
  U skladu sa stavkom 5.11. |
| --- | --- |

6.8.7.

Električne veze

U skladu sa stavkom 5.11.

| 6.8.8. | Kontrolni indikator
  Kontrolni indikator nije obvezan. Ako postoji, njegovu funkciju mora obavljati kontrolni indikator koji se zahtijeva za prednja i stražnja pozicijska svjetla. |
| --- | --- |

6.8.8.

Kontrolni indikator

Kontrolni indikator nije obvezan. Ako postoji, njegovu funkciju mora obavljati kontrolni indikator koji se zahtijeva za prednja i stražnja pozicijska svjetla.

| 6.8.9. | Drugi zahtjevi
  Ako je svjetlo stražnje registarske pločice spojeno sa stražnjim pozicijskim svjetlom ili uzajamno povezano s kočnim svjetlom ili stražnjim svjetlom za maglu, fotometrijske karakteristike svjetla stražnje registarske pločice smiju se promijeniti cijelo vrijeme dok je uključeno kočno svjetlo ili stražnje svjetlo za maglu. |
| --- | --- |

6.8.9.

Drugi zahtjevi

Ako je svjetlo stražnje registarske pločice spojeno sa stražnjim pozicijskim svjetlom ili uzajamno povezano s kočnim svjetlom ili stražnjim svjetlom za maglu, fotometrijske karakteristike svjetla stražnje registarske pločice smiju se promijeniti cijelo vrijeme dok je uključeno kočno svjetlo ili stražnje svjetlo za maglu.

| 6.9. | Prednje pozicijsko svjetlo (Pravilnik UN-a br. 7 ili 148) |
| --- | --- |

6.9.

Prednje pozicijsko svjetlo (Pravilnik UN-a br. 7 ili 148)

| 6.9.1. | Prisutnost
  Obvezno na svim motornim vozilima.
  Obvezno na prikolicama širima od 1 600 mm.
  Nije obvezno na prikolicama koje nisu šire od 1 600 mm. |
| --- | --- |

6.9.1.

Prisutnost

Obvezno na svim motornim vozilima.

Obvezno na prikolicama širima od 1 600 mm.

Nije obvezno na prikolicama koje nisu šire od 1 600 mm.

| 6.9.2. | Broj
  Dva. |
| --- | --- |

6.9.2.

Broj

Dva.

| 6.9.3. | Raspored
  Nema posebnih zahtjeva. |
| --- | --- |

6.9.3.

Raspored

Nema posebnih zahtjeva.

| 6.9.4. | Položaj |
| --- | --- |

6.9.4.

Položaj

| 6.9.4.1. | Po širini: točka na prividnoj površini u smjeru referentne osi koja je najudaljenija od srednje uzdužne ravnine vozila ne smije biti udaljena više od 400 mm od krajnjeg vanjskog ruba vozila.
  Ako je riječ o prikolici, točka na prividnoj površini u smjeru referentne osi koja je najudaljenija od srednje uzdužne ravnine ne smije biti udaljena više od 150 mm od krajnjeg vanjskog ruba vozila.
  Udaljenost između unutarnjih rubova dvije prividne površine u smjeru referentne osi mora biti kako je navedeno u nastavku. | Za vozila kategorija M1 i N1: nema posebnih zahtjeva. |
| --- | --- | --- |

6.9.4.1.

Po širini: točka na prividnoj površini u smjeru referentne osi koja je najudaljenija od srednje uzdužne ravnine vozila ne smije biti udaljena više od 400 mm od krajnjeg vanjskog ruba vozila.

Ako je riječ o prikolici, točka na prividnoj površini u smjeru referentne osi koja je najudaljenija od srednje uzdužne ravnine ne smije biti udaljena više od 150 mm od krajnjeg vanjskog ruba vozila.

Udaljenost između unutarnjih rubova dvije prividne površine u smjeru referentne osi mora biti kako je navedeno u nastavku.

Za vozila kategorija M1 i N1: nema posebnih zahtjeva.

1

1

| | Za sve druge kategorije vozila: najmanje 600 mm. Smije se smanjiti na 400 mm ako je ukupna širina vozila manja od 1 300 mm. |
| --- | --- |

Za sve druge kategorije vozila: najmanje 600 mm. Smije se smanjiti na 400 mm ako je ukupna širina vozila manja od 1 300 mm.

| 6.9.4.2. | Po visini: iznad tla, ne niže od 250 mm i ne više od 1 500 mm (2 100 mm za vozila kategorije O1 i O2 ili za sve druge kategorije vozila ako zbog oblika nadogradnje nije moguće ostati unutar 1 500 mm). |
| --- | --- |

6.9.4.2.

Po visini: iznad tla, ne niže od 250 mm i ne više od 1 500 mm (2 100 mm za vozila kategorije O1

2

| 6.9.4.3. | Po duljini: nema pojedinačnih specifikacija. |
| --- | --- |

6.9.4.3.

Po duljini: nema pojedinačnih specifikacija.

| 6.9.4.4. | Ako su prednje pozicijsko svjetlo i drugo svjetlo uzajamno povezani, za provjeru sukladnosti sa zahtjevima za položaj (stavci od 6.9.4.1. do 6.9.4.3.) upotrebljava se prividna površina u smjeru referentne osi drugog svjetla. |
| --- | --- |

6.9.4.4.

Ako su prednje pozicijsko svjetlo i drugo svjetlo uzajamno povezani, za provjeru sukladnosti sa zahtjevima za položaj (stavci od 6.9.4.1. do 6.9.4.3.) upotrebljava se prividna površina u smjeru referentne osi drugog svjetla.

| 6.9.5. | Geometrijska vidljivost |
| --- | --- |

6.9.5.

Geometrijska vidljivost

| 6.9.5.1. | Vodoravni kut: 45° prema unutra i 80° prema van.
  Međutim, ako je svjetlo ugrađeno niže od 750 mm (mjereno u skladu s odredbama stavka 5.8.1.), kut od 45° prema unutra može se smanjiti na 20° ispod ravnine H.
  Kad je riječ o prikolicama, kut prema unutra može se smanjiti na 5°.
  Vertikalni kut 15° iznad i ispod horizontale. Međutim, ako je svjetlo ugrađeno niže od 750 mm (mjereno u skladu s odredbama stavka 5.8.1.), kut od 15° prema dolje može se smanjiti na 5°. |
| --- | --- |

6.9.5.1.

Vodoravni kut: 45° prema unutra i 80° prema van.

Međutim, ako je svjetlo ugrađeno niže od 750 mm (mjereno u skladu s odredbama stavka 5.8.1.), kut od 45° prema unutra može se smanjiti na 20° ispod ravnine H.

Kad je riječ o prikolicama, kut prema unutra može se smanjiti na 5°.

Vertikalni kut 15° iznad i ispod horizontale. Međutim, ako je svjetlo ugrađeno niže od 750 mm (mjereno u skladu s odredbama stavka 5.8.1.), kut od 15° prema dolje može se smanjiti na 5°.

| 6.9.5.2. | Za vozila kategorije M1 i N1, kao alternativa stavku 6.9.5.1., prema izboru proizvođača ili njegova ovlaštenog zastupnika, te samo ako je na vozilu ugrađeno prednje bočno svjetlo za označivanje, kutovi moraju biti kako je navedeno u nastavku. | Vodoravni kut: od 45° prema van do 45° prema unutra. |
| --- | --- | --- |

6.9.5.2.

Za vozila kategorije M1

1

Vodoravni kut: od 45° prema van do 45° prema unutra.

| | Međutim, ako je svjetlo ugrađeno niže od 750 mm (mjereno u skladu s odredbama stavka 5.8.1.), kut od 45° prema unutra može se smanjiti na 20° ispod ravnine H. |
| --- | --- |

Međutim, ako je svjetlo ugrađeno niže od 750 mm (mjereno u skladu s odredbama stavka 5.8.1.), kut od 45° prema unutra može se smanjiti na 20° ispod ravnine H.

| | Vertikalni kut 15° iznad i ispod horizontale. |
| --- | --- |

Vertikalni kut 15° iznad i ispod horizontale.

| | Međutim, ako je svjetlo ugrađeno niže od 750 mm (mjereno u skladu s odredbama stavka 5.8.1.), kut od 15° prema dolje može se smanjiti na 5°. |
| --- | --- |

Međutim, ako je svjetlo ugrađeno niže od 750 mm (mjereno u skladu s odredbama stavka 5.8.1.), kut od 15° prema dolje može se smanjiti na 5°.

| | Svjetlo se smatra vidljivim ako postoji neometan pogled na prividnu površinu od najmanje 12,5 cm2. Ne uračunava se površina osvjetljavajuće površine svakog katadioptera koji ne odašilje svjetlost. |
| --- | --- |

Svjetlo se smatra vidljivim ako postoji neometan pogled na prividnu površinu od najmanje 12,5 cm2. Ne uračunava se površina osvjetljavajuće površine svakog katadioptera koji ne odašilje svjetlost.

2

| 6.9.6. | Usmjerenost
  Prema naprijed. |
| --- | --- |

6.9.6.

Usmjerenost

Prema naprijed.

| 6.9.7. | Električne veze
  U skladu sa stavkom 5.11.
  Međutim, ako je prednje pozicijsko svjetlo uzajamno povezano s pokazivačem smjera, električna veza prednjeg pozicijskog svjetla na odgovarajućoj strani vozila ili uzajamno povezanog dijela smije biti takva da je isključeno cijelo vrijeme dok je uključen pokazivač smjera (u oba ciklusa, dok svijetli i dok ne svijetli). |
| --- | --- |

6.9.7.

Električne veze

U skladu sa stavkom 5.11.

Međutim, ako je prednje pozicijsko svjetlo uzajamno povezano s pokazivačem smjera, električna veza prednjeg pozicijskog svjetla na odgovarajućoj strani vozila ili uzajamno povezanog dijela smije biti takva da je isključeno cijelo vrijeme dok je uključen pokazivač smjera (u oba ciklusa, dok svijetli i dok ne svijetli).

| 6.9.8. | Kontrolni indikator
  Obvezan je kontrolni indikator zatvorenog kruga.
  Taj indikator mora biti netreptav i nije obvezan ako se osvjetljavanje ploče s instrumentima može uključiti samo istovremeno s prednjim pozicijskim svjetlima.
  Zahtjev se ne primjenjuje ako sustav svjetlosne signalizacije radi u skladu sa stavkom 6.19.7.4.
  Međutim, ako se to zahtijeva mjerodavnim pravilnikom, obvezan je kontrolni indikator kvara. |
| --- | --- |

6.9.8.

Kontrolni indikator

Obvezan je kontrolni indikator zatvorenog kruga.

Taj indikator mora biti netreptav i nije obvezan ako se osvjetljavanje ploče s instrumentima može uključiti samo istovremeno s prednjim pozicijskim svjetlima.

Zahtjev se ne primjenjuje ako sustav svjetlosne signalizacije radi u skladu sa stavkom 6.19.7.4.

Međutim, ako se to zahtijeva mjerodavnim pravilnikom, obvezan je kontrolni indikator kvara.

| 6.9.9. | Drugi zahtjevi |
| --- | --- |

6.9.9.

Drugi zahtjevi

| 6.9.9.1. | Ako su u prednje pozicijsko svjetlo ugrađeni generatori infracrvenog zračenja, oni se smiju uključiti samo kad se uključi glavno svjetlo na istoj strani vozila i kad se vozilo kreće prema naprijed. Ako dođe do kvara prednjeg pozicijskog svjetla ili glavnog svjetla na istoj strani vozila, generatori infracrvenog zračenja moraju se automatski isključiti. |
| --- | --- |

6.9.9.1.

Ako su u prednje pozicijsko svjetlo ugrađeni generatori infracrvenog zračenja, oni se smiju uključiti samo kad se uključi glavno svjetlo na istoj strani vozila i kad se vozilo kreće prema naprijed. Ako dođe do kvara prednjeg pozicijskog svjetla ili glavnog svjetla na istoj strani vozila, generatori infracrvenog zračenja moraju se automatski isključiti.

| 6.9.9.2. | Ako je ugrađen AFS koji ima način rada za zavoj, prednje pozicijsko svjetlo smije se okretati zajedno s jedinicom za osvjetljavanje s kojom je uzajamno povezano. |
| --- | --- |

6.9.9.2.

Ako je ugrađen AFS koji ima način rada za zavoj, prednje pozicijsko svjetlo smije se okretati zajedno s jedinicom za osvjetljavanje s kojom je uzajamno povezano.

| 6.10. | Stražnje pozicijsko svjetlo (Pravilnik UN-a br. 7 ili 148) |
| --- | --- |

6.10.

Stražnje pozicijsko svjetlo (Pravilnik UN-a br. 7 ili 148)

| 6.10.1. | Prisutnost
  Uređaji kategorija R, R1 ili R2: obvezno. |
| --- | --- |

6.10.1.

Prisutnost

Uređaji kategorija R, R1 ili R2: obvezno.

| 6.10.2. | Broj
  Dva. |
| --- | --- |

6.10.2.

Broj

Dva.

| 6.10.2.1. | Osim kad su ugrađena gabaritna svjetla, dva opcionalna pozicijska svjetla smiju se ugraditi na sva vozila kategorija M2, M3, N2, N3, O2, O3 i O4. |
| --- | --- |

6.10.2.1.

Osim kad su ugrađena gabaritna svjetla, dva opcionalna pozicijska svjetla smiju se ugraditi na sva vozila kategorija M2

3

2

3

2

3

4

| 6.10.3. | Raspored
  Nema posebnih zahtjeva. |
| --- | --- |

6.10.3.

Raspored

Nema posebnih zahtjeva.

| 6.10.4. | Položaj |
| --- | --- |

6.10.4.

Položaj

| 6.10.4.1. | Po širini: točka na prividnoj površini u smjeru referentne osi koja je najudaljenija od srednje uzdužne ravnine vozila ne smije biti udaljena više od 400 mm od krajnjeg vanjskog ruba vozila. Uvjet se ne primjenjuje na opcionalna stražnja svjetla.
  Udaljenost između unutarnjih rubova dvije prividne površine u smjeru referentne osi mora biti kako je navedeno u nastavku. | Za vozila kategorija M1 i N1: nema posebnih zahtjeva. |
| --- | --- | --- |

6.10.4.1.

Po širini: točka na prividnoj površini u smjeru referentne osi koja je najudaljenija od srednje uzdužne ravnine vozila ne smije biti udaljena više od 400 mm od krajnjeg vanjskog ruba vozila. Uvjet se ne primjenjuje na opcionalna stražnja svjetla.

Udaljenost između unutarnjih rubova dvije prividne površine u smjeru referentne osi mora biti kako je navedeno u nastavku.

Za vozila kategorija M1 i N1: nema posebnih zahtjeva.

1

1

| | Za sve druge kategorije vozila: najmanje 600 mm. Smije se smanjiti na 400 mm ako je ukupna širina vozila manja od 1 300 mm. |
| --- | --- |

Za sve druge kategorije vozila: najmanje 600 mm. Smije se smanjiti na 400 mm ako je ukupna širina vozila manja od 1 300 mm.

| 6.10.4.2. | Po visini: iznad tla, ne niže od 350 mm i ne više od 1 500 mm (2 100 mm ako zbog oblika nadogradnje nije moguće ostati unutar 1 500 mm te ako nisu ugrađena opcionalna svjetla). Ako su ugrađena opcionalna svjetla, ona moraju biti na visini u skladu s primjenjivim zahtjevima iz stavka 6.10.4.1. i simetrijom svjetala te na najvećoj vertikalnoj udaljenosti koju omogućuje oblik nadogradnje, ali najmanje 600 mm iznad obaveznih svjetala. |
| --- | --- |

6.10.4.2.

Po visini: iznad tla, ne niže od 350 mm i ne više od 1 500 mm (2 100 mm ako zbog oblika nadogradnje nije moguće ostati unutar 1 500 mm te ako nisu ugrađena opcionalna svjetla). Ako su ugrađena opcionalna svjetla, ona moraju biti na visini u skladu s primjenjivim zahtjevima iz stavka 6.10.4.1. i simetrijom svjetala te na najvećoj vertikalnoj udaljenosti koju omogućuje oblik nadogradnje, ali najmanje 600 mm iznad obaveznih svjetala.

| 6.10.4.3. | Po duljini: na stražnjem dijelu vozila. |
| --- | --- |

6.10.4.3.

Po duljini: na stražnjem dijelu vozila.

| 6.10.5. | Geometrijska vidljivost |
| --- | --- |

6.10.5.

Geometrijska vidljivost

| 6.10.5.1. | Vodoravni kut: 45° prema unutra i 80° prema van.
  Međutim, ako je svjetlo ugrađeno niže od 750 mm (mjereno u skladu s odredbama stavka 5.8.1.), kut od 45° prema unutra može se smanjiti na 20° ispod ravnine H.
  Vertikalni kut 15° iznad i ispod horizontale.
  Međutim:






  (a) | ako je svjetlo ugrađeno niže od 750 mm (mjereno u skladu s odredbama stavka 5.8.1.), kut od 15° prema dolje može se smanjiti na 5°; |
| --- | --- | --- |

6.10.5.1.

Vodoravni kut: 45° prema unutra i 80° prema van.

Međutim, ako je svjetlo ugrađeno niže od 750 mm (mjereno u skladu s odredbama stavka 5.8.1.), kut od 45° prema unutra može se smanjiti na 20° ispod ravnine H.

Vertikalni kut 15° iznad i ispod horizontale.

Međutim:

(a)

ako je svjetlo ugrađeno niže od 750 mm (mjereno u skladu s odredbama stavka 5.8.1.), kut od 15° prema dolje može se smanjiti na 5°;

| (b) | ako je opcionalno svjetlo ugrađeno iznad 2 100 mm (mjereno u skladu s odredbama stavka 5.8.1.), kut od 15° prema gore može se smanjiti na 5°. |
| --- | --- |

(b)

ako je opcionalno svjetlo ugrađeno iznad 2 100 mm (mjereno u skladu s odredbama stavka 5.8.1.), kut od 15° prema gore može se smanjiti na 5°.

| 6.10.5.2. | Za vozila kategorije M1 i N1, kao alternativa stavku 6.10.5.1., prema izboru proizvođača ili njegova ovlaštenog zastupnika, te samo ako je na vozilu ugrađeno stražnje bočno svjetlo za označivanje, kutovi moraju biti kako je navedeno u nastavku.
  Vodoravni kut: od 45° prema van do 45° prema unutra. Međutim, ako je svjetlo ugrađeno niže od 750 mm (mjereno u skladu s odredbama stavka 5.8.1.), kut od 45° prema unutra može se smanjiti na 20° ispod ravnine H.
  Vertikalni kut 15° iznad i ispod horizontale.
  Međutim, ako je svjetlo ugrađeno niže od 750 mm (mjereno u skladu s odredbama stavka 5.8.1.), kut od 15° prema dolje može se smanjiti na 5°.
  Svjetlo se smatra vidljivim ako postoji neometan pogled na prividnu površinu od najmanje 12,5 cm2. Ne uračunava se površina osvjetljavajuće površine svakog katadioptera koji ne odašilje svjetlost. |
| --- | --- |

6.10.5.2.

Za vozila kategorije M1

1

Vodoravni kut: od 45° prema van do 45° prema unutra. Međutim, ako je svjetlo ugrađeno niže od 750 mm (mjereno u skladu s odredbama stavka 5.8.1.), kut od 45° prema unutra može se smanjiti na 20° ispod ravnine H.

Vertikalni kut 15° iznad i ispod horizontale.

Međutim, ako je svjetlo ugrađeno niže od 750 mm (mjereno u skladu s odredbama stavka 5.8.1.), kut od 15° prema dolje može se smanjiti na 5°.

Svjetlo se smatra vidljivim ako postoji neometan pogled na prividnu površinu od najmanje 12,5 cm2. Ne uračunava se površina osvjetljavajuće površine svakog katadioptera koji ne odašilje svjetlost.

2

| 6.10.6. | Usmjerenost
  Prema natrag. |
| --- | --- |

6.10.6.

Usmjerenost

Prema natrag.

| 6.10.7. | Električne veze
  U skladu sa stavkom 5.11.
  Međutim, ako je stražnje pozicijsko svjetlo uzajamno povezano s pokazivačem smjera, električna veza stražnjeg pozicijskog svjetla na odgovarajućoj strani vozila ili uzajamno povezanog dijela smije biti takva da je isključeno cijelo vrijeme dok je uključen pokazivač smjera (u oba ciklusa, dok svijetli i dok ne svijetli). |
| --- | --- |

6.10.7.

Električne veze

U skladu sa stavkom 5.11.

Međutim, ako je stražnje pozicijsko svjetlo uzajamno povezano s pokazivačem smjera, električna veza stražnjeg pozicijskog svjetla na odgovarajućoj strani vozila ili uzajamno povezanog dijela smije biti takva da je isključeno cijelo vrijeme dok je uključen pokazivač smjera (u oba ciklusa, dok svijetli i dok ne svijetli).

| 6.10.8. | Kontrolni indikator
  Obvezan je kontrolni indikator zatvorenog kruga. Mora biti spojen s kontrolnim indikatorom prednjih pozicijskih svjetala.
  Zahtjev se ne primjenjuje ako sustav svjetlosne signalizacije radi u skladu sa stavkom 6.19.7.4.
  Međutim, ako se to zahtijeva mjerodavnim pravilnikom, obvezan je kontrolni indikator kvara. |
| --- | --- |

6.10.8.

Kontrolni indikator

Obvezan je kontrolni indikator zatvorenog kruga. Mora biti spojen s kontrolnim indikatorom prednjih pozicijskih svjetala.

Zahtjev se ne primjenjuje ako sustav svjetlosne signalizacije radi u skladu sa stavkom 6.19.7.4.

Međutim, ako se to zahtijeva mjerodavnim pravilnikom, obvezan je kontrolni indikator kvara.

| 6.10.9. | Drugi zahtjevi
  Nema drugih zahtjeva. |
| --- | --- |

6.10.9.

Drugi zahtjevi

Nema drugih zahtjeva.

| 6.11. | Stražnje svjetlo za maglu (Pravilnik UN-a br. 38 ili 148) |
| --- | --- |

6.11.

Stražnje svjetlo za maglu (Pravilnik UN-a br. 38 ili 148)

| 6.11.1. | Prisutnost
  Uređaji kategorija F, F1 ili F2: obvezno. |
| --- | --- |

6.11.1.

Prisutnost

Uređaji kategorija F, F1 ili F2: obvezno.

| 6.11.2. | Broj
  Jedno ili dva. |
| --- | --- |

6.11.2.

Broj

Jedno ili dva.

| 6.11.3. | Raspored
  Nema posebnih zahtjeva. |
| --- | --- |

6.11.3.

Raspored

Nema posebnih zahtjeva.

| 6.11.4. | Položaj |
| --- | --- |

6.11.4.

Položaj

| 6.11.4.1. | Po širini: ako postoji samo jedno stražnje svjetlo za maglu, mora biti na suprotnoj strani srednje uzdužne ravnine vozila u smjeru prometa propisanom u državi registracije, a referentno središte može biti smješteno na srednjoj uzdužnoj ravnini vozila. |
| --- | --- |

6.11.4.1.

Po širini: ako postoji samo jedno stražnje svjetlo za maglu, mora biti na suprotnoj strani srednje uzdužne ravnine vozila u smjeru prometa propisanom u državi registracije, a referentno središte može biti smješteno na srednjoj uzdužnoj ravnini vozila.

| 6.11.4.2. | Po visini: ne niže od 250 mm i ne više od 1 000 mm iznad tla. Za stražnja svjetla za maglu udružena s bilo kojim stražnjim svjetlom najveća visina može se povećati na 1 200 mm. Za vozila kategorija N2G, N3G, M2G i M3G (terenska vozila) najveća visina može se povećati na 1 400 mm. |
| --- | --- |

6.11.4.2.

Po visini: ne niže od 250 mm i ne više od 1 000 mm iznad tla. Za stražnja svjetla za maglu udružena s bilo kojim stražnjim svjetlom najveća visina može se povećati na 1 200 mm. Za vozila kategorija N2

3

2

3

| 6.11.4.3. | Po duljini: na stražnjem dijelu vozila. |
| --- | --- |

6.11.4.3.

Po duljini: na stražnjem dijelu vozila.

| 6.11.5. | Geometrijska vidljivost
  Određena kutovima α i ß kako je utvrđeno u stavku 2.10.7.: | α = 5° prema gore i 5° prema dolje, |
| --- | --- | --- |

6.11.5.

Geometrijska vidljivost

Određena kutovima α i ß kako je utvrđeno u stavku 2.10.7.:

α = 5° prema gore i 5° prema dolje,

| | ß = 25° udesno i ulijevo. |
| --- | --- |

ß = 25° udesno i ulijevo.

| 6.11.6. | Usmjerenost
  Prema natrag. |
| --- | --- |

6.11.6.

Usmjerenost

Prema natrag.

| 6.11.7. | Električne veze
  Moraju biti takve: |
| --- | --- |

6.11.7.

Električne veze

Moraju biti takve:

| 6.11.7.1. | da se stražnja svjetla za maglu ne mogu uključiti ako nisu uključena duga glavna svjetla, kratka glavna svjetla ili prednja svjetla za maglu; |
| --- | --- |

6.11.7.1.

da se stražnja svjetla za maglu ne mogu uključiti ako nisu uključena duga glavna svjetla, kratka glavna svjetla ili prednja svjetla za maglu;

| 6.11.7.2. | da se stražnja svjetla za maglu mogu isključiti neovisno o svim drugim svjetlima; |
| --- | --- |

6.11.7.2.

da se stražnja svjetla za maglu mogu isključiti neovisno o svim drugim svjetlima;

| 6.11.7.3. | da vrijedi jedno od sljedećeg: |
| --- | --- |

6.11.7.3.

da vrijedi jedno od sljedećeg:

| 6.11.7.3.1. | stražnja svjetla za maglu smiju nastaviti raditi dok se ne isključe pozicijska svjetla, a nakon toga moraju biti isključena dok ih se ponovno namjerno ne uključi; |
| --- | --- |

6.11.7.3.1.

stražnja svjetla za maglu smiju nastaviti raditi dok se ne isključe pozicijska svjetla, a nakon toga moraju biti isključena dok ih se ponovno namjerno ne uključi;

| 6.11.7.3.2. | upozorenje, barem slušno, uz obavezni kontrolni indikator (stavak 6.11.8.), mora se uključiti ako se pogon isključi ili se kontaktni ključ izvuče i vrata na vozačevoj strani otvore, neovisno o tome jesu li svjetla iz stavka 6.11.7.1. uključena ili isključena, pri čemu je komanda stražnjeg svjetla za maglu u položaju uključeno; |
| --- | --- |

6.11.7.3.2.

upozorenje, barem slušno, uz obavezni kontrolni indikator (stavak 6.11.8.), mora se uključiti ako se pogon isključi ili se kontaktni ključ izvuče i vrata na vozačevoj strani otvore, neovisno o tome jesu li svjetla iz stavka 6.11.7.1. uključena ili isključena, pri čemu je komanda stražnjeg svjetla za maglu u položaju uključeno;

| 6.11.7.4. | osim kako je propisano stavcima 6.11.7.1., 6.11.7.3. i 6.11.7.5., na rad stražnjih svjetala za maglu ne smije utjecati uključivanje ni isključivanje nijednog drugog svjetla; |
| --- | --- |

6.11.7.4.

osim kako je propisano stavcima 6.11.7.1., 6.11.7.3. i 6.11.7.5., na rad stražnjih svjetala za maglu ne smije utjecati uključivanje ni isključivanje nijednog drugog svjetla;

| 6.11.7.5. | stražnja svjetla za maglu motornih vozila za vuču smiju se automatski isključiti kad je prikolica spojena i uključena su njezina stražnja svjetla za maglu. |
| --- | --- |

6.11.7.5.

stražnja svjetla za maglu motornih vozila za vuču smiju se automatski isključiti kad je prikolica spojena i uključena su njezina stražnja svjetla za maglu.

| 6.11.8. | Kontrolni indikator
  Obvezan je kontrolni indikator zatvorenog kruga. Samostalno netreptavo upozoravajuće svjetlo. |
| --- | --- |

6.11.8.

Kontrolni indikator

Obvezan je kontrolni indikator zatvorenog kruga. Samostalno netreptavo upozoravajuće svjetlo.

| 6.11.9. | Drugi zahtjevi
  U svim slučajevima udaljenost između stražnjeg svjetla za maglu i svakog kočnog svjetla mora biti veća od 100 mm. |
| --- | --- |

6.11.9.

Drugi zahtjevi

U svim slučajevima udaljenost između stražnjeg svjetla za maglu i svakog kočnog svjetla mora biti veća od 100 mm.

| 6.12. | Parkirno svjetlo (Pravilnik UN-a br. 77, 7 ili 148) |
| --- | --- |

6.12.

Parkirno svjetlo (Pravilnik UN-a br. 77, 7 ili 148)

| 6.12.1. | Prisutnost
  Opcionalno na svim motornim vozilima koja nisu dulja od 6 m i šira od 2 m.
  Zabranjeno je na svim drugim vozilima. |
| --- | --- |

6.12.1.

Prisutnost

Opcionalno na svim motornim vozilima koja nisu dulja od 6 m i šira od 2 m.

Zabranjeno je na svim drugim vozilima.

| 6.12.2. | Broj
  Ovisno o rasporedu. |
| --- | --- |

6.12.2.

Broj

Ovisno o rasporedu.

| 6.12.3. | Raspored
  Dva svjetla sprijeda i dva svjetla straga ili po jedno svjetlo na svakoj strani. |
| --- | --- |

6.12.3.

Raspored

Dva svjetla sprijeda i dva svjetla straga ili po jedno svjetlo na svakoj strani.

| 6.12.4. | Položaj |
| --- | --- |

6.12.4.

Položaj

| 6.12.4.1. | Po širini: točka na prividnoj površini u smjeru referentne osi koja je najudaljenija od srednje uzdužne ravnine vozila ne smije biti udaljena više od 400 mm od krajnjeg vanjskog ruba vozila.
  Nadalje, ako postoje dva svjetla, moraju se nalaziti na bočnim stranama vozila. |
| --- | --- |

6.12.4.1.

Po širini: točka na prividnoj površini u smjeru referentne osi koja je najudaljenija od srednje uzdužne ravnine vozila ne smije biti udaljena više od 400 mm od krajnjeg vanjskog ruba vozila.

Nadalje, ako postoje dva svjetla, moraju se nalaziti na bočnim stranama vozila.

| 6.12.4.2. | Po visini | Za vozila kategorija M1 i N1: nema posebnih zahtjeva. |
| --- | --- | --- |

6.12.4.2.

Po visini

Za vozila kategorija M1 i N1: nema posebnih zahtjeva.

1

1

| | Za sve druge kategorije vozila: iznad tla, ne niže od 350 mm i ne više od 1 500 mm (2 100 mm ako zbog oblika nadogradnje nije moguće ostati unutar 1 500 mm). |
| --- | --- |

Za sve druge kategorije vozila: iznad tla, ne niže od 350 mm i ne više od 1 500 mm (2 100 mm ako zbog oblika nadogradnje nije moguće ostati unutar 1 500 mm).

| 6.12.4.3. | Po duljini: nema posebnih zahtjeva. |
| --- | --- |

6.12.4.3.

Po duljini: nema posebnih zahtjeva.

| 6.12.5. | Geometrijska vidljivost
  Vodoravni kut: 45° prema van, naprijed i natrag.
  Međutim, ako je prednje ili stražnje parkirno svjetlo ugrađeno niže od 750 mm (mjereno u skladu s odredbama stavka 5.8.1.), kut od 45° prema unutra može se smanjiti na 20° ispod ravnine H.
  Vertikalni kut 15° iznad i ispod horizontale.
  Međutim, ako je svjetlo ugrađeno niže od 750 mm (mjereno u skladu s odredbama stavka 5.8.1.), kut od 15° prema dolje može se smanjiti na 5°. |
| --- | --- |

6.12.5.

Geometrijska vidljivost

Vodoravni kut: 45° prema van, naprijed i natrag.

Međutim, ako je prednje ili stražnje parkirno svjetlo ugrađeno niže od 750 mm (mjereno u skladu s odredbama stavka 5.8.1.), kut od 45° prema unutra može se smanjiti na 20° ispod ravnine H.

Vertikalni kut 15° iznad i ispod horizontale.

Međutim, ako je svjetlo ugrađeno niže od 750 mm (mjereno u skladu s odredbama stavka 5.8.1.), kut od 15° prema dolje može se smanjiti na 5°.

| 6.12.6. | Usmjerenost
  Takva da svjetla ispunjavaju zahtjeve za vidljivost prema naprijed i natrag. |
| --- | --- |

6.12.6.

Usmjerenost

Takva da svjetla ispunjavaju zahtjeve za vidljivost prema naprijed i natrag.

| 6.12.7. | Električne veze
  Veza mora omogućivati da parkirna svjetla s iste strane vozila budu uključena neovisno o svim drugim svjetlima.
  Parkirna svjetla i, prema potrebi, prednja i stražnja pozicijska svjetla u skladu sa stavkom 6.12.9. moraju moći raditi čak i ako je uređaj koji pokreće pogonski sustav u položaju koji onemogućuje rad tog sustava. Zabranjen je uređaj koji automatski isključuje ta svjetla ovisno o vremenu. |
| --- | --- |

6.12.7.

Električne veze

Veza mora omogućivati da parkirna svjetla s iste strane vozila budu uključena neovisno o svim drugim svjetlima.

Parkirna svjetla i, prema potrebi, prednja i stražnja pozicijska svjetla u skladu sa stavkom 6.12.9. moraju moći raditi čak i ako je uređaj koji pokreće pogonski sustav u položaju koji onemogućuje rad tog sustava. Zabranjen je uređaj koji automatski isključuje ta svjetla ovisno o vremenu.

| 6.12.8. | Kontrolni indikator
  Opcionalni kontrolni indikator zatvorenog kruga. Ako postoji, ne smije postojati mogućnost da ga se zamijeni za kontrolni indikator za prednja i stražnja pozicijska svjetla. |
| --- | --- |

6.12.8.

Kontrolni indikator

Opcionalni kontrolni indikator zatvorenog kruga. Ako postoji, ne smije postojati mogućnost da ga se zamijeni za kontrolni indikator za prednja i stražnja pozicijska svjetla.

| 6.12.9. | Drugi zahtjevi
  Funkcija tog svjetla može se izvesti i istodobnim uključivanjem prednjih i stražnjih pozicijskih svjetala na istoj strani vozila. U tom slučaju smatra se da svjetla koja ispunjavaju zahtjeve koji se odnose na prednja ili stražnja pozicijska svjetla ispunjavaju i zahtjeve za parkirna svjetla. |
| --- | --- |

6.12.9.

Drugi zahtjevi

Funkcija tog svjetla može se izvesti i istodobnim uključivanjem prednjih i stražnjih pozicijskih svjetala na istoj strani vozila. U tom slučaju smatra se da svjetla koja ispunjavaju zahtjeve koji se odnose na prednja ili stražnja pozicijska svjetla ispunjavaju i zahtjeve za parkirna svjetla.

| 6.13. | Gabaritno svjetlo (Pravilnik UN-a br. 7 ili 148) |
| --- | --- |

6.13.

Gabaritno svjetlo (Pravilnik UN-a br. 7 ili 148)

| 6.13.1. | Prisutnost
  Uređaji kategorija A ili AM (vidljivi sprijeda) i kategorija R, R1, R2, RM1 ili RM2 (vidljivi odostraga):
  obvezni na vozilima širima od 2,10 m. Nisu obavezni na vozilima širine od 1,80 do 2,10 m. Stražnja gabaritna svjetla nisu obvezna na šasijama s kabinom. |
| --- | --- |

6.13.1.

Prisutnost

Uređaji kategorija A ili AM (vidljivi sprijeda) i kategorija R, R1, R2, RM1 ili RM2 (vidljivi odostraga):

1

2

1

2

obvezni na vozilima širima od 2,10 m. Nisu obavezni na vozilima širine od 1,80 do 2,10 m. Stražnja gabaritna svjetla nisu obvezna na šasijama s kabinom.

| 6.13.2. | Broj
  Dva vidljiva s prednje strane i dva vidljiva sa stražnje strane.
  Dodatna svjetla mogu se postaviti kako slijedi:






  (a) | dva vidljiva sprijeda; |
| --- | --- | --- |

6.13.2.

Broj

Dva vidljiva s prednje strane i dva vidljiva sa stražnje strane.

Dodatna svjetla mogu se postaviti kako slijedi:

(a)

dva vidljiva sprijeda;

| (b) | dva vidljiva odostraga. |
| --- | --- |

(b)

dva vidljiva odostraga.

| 6.13.3. | Raspored
  Nema posebnih zahtjeva. |
| --- | --- |

6.13.3.

Raspored

Nema posebnih zahtjeva.

| 6.13.4. | Položaj |
| --- | --- |

6.13.4.

Položaj

| 6.13.4.1. | Po širini
  Sprijeda i straga: što bliže krajnjem vanjskom rubu vozila. Uvjet se smatra ispunjenim kad točka na prividnoj površini u smjeru referentne osi koja je najudaljenija od srednje uzdužne ravnine vozila nije udaljena više od 400 mm od krajnjeg vanjskog ruba vozila. |
| --- | --- |

6.13.4.1.

Po širini

Sprijeda i straga: što bliže krajnjem vanjskom rubu vozila. Uvjet se smatra ispunjenim kad točka na prividnoj površini u smjeru referentne osi koja je najudaljenija od srednje uzdužne ravnine vozila nije udaljena više od 400 mm od krajnjeg vanjskog ruba vozila.

| 6.13.4.2. | Po visini
  Sprijeda: motorna vozila – vodoravna ravnina koja dodiruje gornji rub prividne površine u smjeru referentne osi uređaja ne smije biti niža od vodoravne ravnine koja dodiruje gornji rub prozirnog područja vjetrobrana,
  prikolice i poluprikolice – na najvišoj visini u skladu sa zahtjevima za širinu, konstrukciju i radnu sposobnost vozila i za simetriju svjetala.
  Straga: na najvišoj visini u skladu sa zahtjevima za širinu, konstrukciju i radnu sposobnost vozila i za simetriju svjetala.
  Dodatna svjetla, kako je određeno u stavku 6.13.2. točki (b), moraju se ugraditi na najvećoj mogućoj udaljenosti po visini s obzirom na obvezna svjetla, pod uvjetom da je njihov položaj sukladan s konstrukcijskim/radnim zahtjevima vozila i simetrijom svjetala. |
| --- | --- |

6.13.4.2.

Po visini

Sprijeda: motorna vozila – vodoravna ravnina koja dodiruje gornji rub prividne površine u smjeru referentne osi uređaja ne smije biti niža od vodoravne ravnine koja dodiruje gornji rub prozirnog područja vjetrobrana,

prikolice i poluprikolice – na najvišoj visini u skladu sa zahtjevima za širinu, konstrukciju i radnu sposobnost vozila i za simetriju svjetala.

Straga: na najvišoj visini u skladu sa zahtjevima za širinu, konstrukciju i radnu sposobnost vozila i za simetriju svjetala.

Dodatna svjetla, kako je određeno u stavku 6.13.2. točki (b), moraju se ugraditi na najvećoj mogućoj udaljenosti po visini s obzirom na obvezna svjetla, pod uvjetom da je njihov položaj sukladan s konstrukcijskim/radnim zahtjevima vozila i simetrijom svjetala.

| 6.13.4.3. | Po duljini: nema posebnih zahtjeva.
  Dodatna svjetla, kako je određeno u stavku 6.13.2. točki (a) moraju se ugraditi što bliže stražnjem dijelu; smatra se da je ovaj zahtjev ispunjen ako udaljenost između dodatnih svjetala i stražnjeg dijela vozila nije veća od 400 mm. |
| --- | --- |

6.13.4.3.

Po duljini: nema posebnih zahtjeva.

Dodatna svjetla, kako je određeno u stavku 6.13.2. točki (a) moraju se ugraditi što bliže stražnjem dijelu; smatra se da je ovaj zahtjev ispunjen ako udaljenost između dodatnih svjetala i stražnjeg dijela vozila nije veća od 400 mm.

| 6.13.5. | Geometrijska vidljivost
  Vodoravni kut: 80° prema van.
  Vertikalni kut 5° iznad i 20° ispod horizontale. |
| --- | --- |

6.13.5.

Geometrijska vidljivost

Vodoravni kut: 80° prema van.

Vertikalni kut 5° iznad i 20° ispod horizontale.

| 6.13.6. | Usmjerenost
  Takva da svjetla ispunjavaju zahtjeve za vidljivost prema naprijed i natrag. |
| --- | --- |

6.13.6.

Usmjerenost

Takva da svjetla ispunjavaju zahtjeve za vidljivost prema naprijed i natrag.

| 6.13.7. | Električne veze
  U skladu sa stavkom 5.11. |
| --- | --- |

6.13.7.

Električne veze

U skladu sa stavkom 5.11.

| 6.13.8. | Kontrolni indikator
  Kontrolni indikator nije obvezan. Ako postoji, njegovu funkciju mora obavljati kontrolni indikator koji se zahtijeva za prednja i stražnja pozicijska svjetla.
  Međutim, ako se to zahtijeva mjerodavnim pravilnikom, obvezan je kontrolni indikator kvara. |
| --- | --- |

6.13.8.

Kontrolni indikator

Kontrolni indikator nije obvezan. Ako postoji, njegovu funkciju mora obavljati kontrolni indikator koji se zahtijeva za prednja i stražnja pozicijska svjetla.

Međutim, ako se to zahtijeva mjerodavnim pravilnikom, obvezan je kontrolni indikator kvara.

| 6.13.9. | Drugi zahtjevi
  Ako su svi drugi zahtjevi ispunjeni, obvezna i opcionalna svjetla vidljiva sprijeda te obvezna i opcionalna svjetla vidljiva straga na istoj stani vozila smiju biti spojena u jednom uređaju.
  Dva svjetla vidljiva odostraga smiju biti udružena, spojena ili uzajamno povezana u skladu sa stavkom 5.7.
  Položaj gabaritnog svjetla u odnosu na odgovarajuće pozicijsko svjetlo mora biti takav da udaljenost između projekcija na poprečnu vertikalnu ravninu međusobno najbližih točaka na prividnim površinama u smjeru predmetnih referentnih osi tih svjetala nije manja od 200 mm.
  Dodatna svjetla, kako je određeno u stavku 6.13.2. točki (a), koja se upotrebljavaju za označivanje stražnjeg obrisa vozila, prikolice ili poluprikolice moraju se ugraditi tako da vozilo bude vidljivo u polju vidljivosti homologiranih glavnih naprava za neizravno gledanje unatrag. |
| --- | --- |

6.13.9.

Drugi zahtjevi

Ako su svi drugi zahtjevi ispunjeni, obvezna i opcionalna svjetla vidljiva sprijeda te obvezna i opcionalna svjetla vidljiva straga na istoj stani vozila smiju biti spojena u jednom uređaju.

Dva svjetla vidljiva odostraga smiju biti udružena, spojena ili uzajamno povezana u skladu sa stavkom 5.7.

Položaj gabaritnog svjetla u odnosu na odgovarajuće pozicijsko svjetlo mora biti takav da udaljenost između projekcija na poprečnu vertikalnu ravninu međusobno najbližih točaka na prividnim površinama u smjeru predmetnih referentnih osi tih svjetala nije manja od 200 mm.

Dodatna svjetla, kako je određeno u stavku 6.13.2. točki (a), koja se upotrebljavaju za označivanje stražnjeg obrisa vozila, prikolice ili poluprikolice moraju se ugraditi tako da vozilo bude vidljivo u polju vidljivosti homologiranih glavnih naprava za neizravno gledanje unatrag.

| 6.14. | Stražnji netrokutasti katadiopter (Pravilnik UN-a br. 3 ili 150) |
| --- | --- |

6.14.

Stražnji netrokutasti katadiopter (Pravilnik UN-a br. 3 ili 150)

| 6.14.1. | Prisutnost
  Obvezno na motornim vozilima.
  Nije obvezan na prikolicama ako je udružen s drugim stražnjim uređajima za svjetlosnu signalizaciju. |
| --- | --- |

6.14.1.

Prisutnost

Obvezno na motornim vozilima.

Nije obvezan na prikolicama ako je udružen s drugim stražnjim uređajima za svjetlosnu signalizaciju.

| 6.14.2. | Broj
  Dva, pri čemu im radne karakteristike moraju biti sukladne sa zahtjevima za katadioptere razreda I.A ili I.B u Pravilniku UN-a br. 3 ili 150. Dodatne su katadiopterske naprave i materijali (uključujući dva katadioptera koji nisu sukladni sa stavkom 6.14.4.) dopušteni ako ne ometaju učinkovitost obaveznih uređaja za osvjetljavanje i svjetlosnu signalizaciju. |
| --- | --- |

6.14.2.

Broj

Dva, pri čemu im radne karakteristike moraju biti sukladne sa zahtjevima za katadioptere razreda I.A ili I.B u Pravilniku UN-a br. 3 ili 150. Dodatne su katadiopterske naprave i materijali (uključujući dva katadioptera koji nisu sukladni sa stavkom 6.14.4.) dopušteni ako ne ometaju učinkovitost obaveznih uređaja za osvjetljavanje i svjetlosnu signalizaciju.

| 6.14.3. | Raspored
  Nema posebnih zahtjeva. |
| --- | --- |

6.14.3.

Raspored

Nema posebnih zahtjeva.

| 6.14.4. | Položaj |
| --- | --- |

6.14.4.

Položaj

| 6.14.4.1. | Po širini: točka na osvjetljavajućoj površini koja je najudaljenija od srednje uzdužne ravnine vozila ne smije biti udaljena više od 400 mm od krajnjeg vanjskog ruba vozila.
  Udaljenost između unutarnjih rubova dvije prividne površine u smjeru referentne osi mora biti kako je navedeno u nastavku.
  Za vozila kategorija M1 i N1: nema posebnih zahtjeva.
  Za sve druge kategorije vozila: najmanje 600 mm. Smije se smanjiti na 400 mm ako je ukupna širina vozila manja od 1 300 mm. |
| --- | --- |

6.14.4.1.

Po širini: točka na osvjetljavajućoj površini koja je najudaljenija od srednje uzdužne ravnine vozila ne smije biti udaljena više od 400 mm od krajnjeg vanjskog ruba vozila.

Udaljenost između unutarnjih rubova dvije prividne površine u smjeru referentne osi mora biti kako je navedeno u nastavku.

Za vozila kategorija M1 i N1: nema posebnih zahtjeva.

1

1

Za sve druge kategorije vozila: najmanje 600 mm. Smije se smanjiti na 400 mm ako je ukupna širina vozila manja od 1 300 mm.

| 6.14.4.2. | Po visini: iznad tla, ne niže od 250 mm i ne više od 900 mm (ne više od 1 200 mm ako je udružen sa stražnjim svjetlima, 1 500 mm ako zbog oblika nadogradnje nije moguće ostati unutar 900 mm odnosno 1 200 mm). |
| --- | --- |

6.14.4.2.

Po visini: iznad tla, ne niže od 250 mm i ne više od 900 mm (ne više od 1 200 mm ako je udružen sa stražnjim svjetlima, 1 500 mm ako zbog oblika nadogradnje nije moguće ostati unutar 900 mm odnosno 1 200 mm).

| 6.14.4.3. | Po duljini: na stražnjem dijelu vozila. |
| --- | --- |

6.14.4.3.

Po duljini: na stražnjem dijelu vozila.

| 6.14.5. | Geometrijska vidljivost
  Vodoravni kut: 30° prema unutra i prema van.
  Vertikalni kut 10° iznad i ispod horizontale.
  Međutim, ako je katadiopter ugrađen niže od 750 mm (mjereno u skladu s odredbama stavka 5.8.1.), kut od 10° prema dolje može se smanjiti na 5°. |
| --- | --- |

6.14.5.

Geometrijska vidljivost

Vodoravni kut: 30° prema unutra i prema van.

Vertikalni kut 10° iznad i ispod horizontale.

Međutim, ako je katadiopter ugrađen niže od 750 mm (mjereno u skladu s odredbama stavka 5.8.1.), kut od 10° prema dolje može se smanjiti na 5°.

| 6.14.6. | Usmjerenost
  Prema natrag. |
| --- | --- |

6.14.6.

Usmjerenost

Prema natrag.

| 6.14.7. | Drugi zahtjevi
  Osvjetljavajuća površina katadioptera može imati zajedničke dijelove s prividnom površinom bilo kojeg drugog stražnjeg svjetla. |
| --- | --- |

6.14.7.

Drugi zahtjevi

Osvjetljavajuća površina katadioptera može imati zajedničke dijelove s prividnom površinom bilo kojeg drugog stražnjeg svjetla.

| 6.15. | Stražnji trokutasti katadiopter (Pravilnik UN-a br. 3 ili 150) |
| --- | --- |

6.15.

Stražnji trokutasti katadiopter (Pravilnik UN-a br. 3 ili 150)

| 6.15.1. | Prisutnost
  Obvezan na prikolicama.
  Zabranjen na motornim vozilima. |
| --- | --- |

6.15.1.

Prisutnost

Obvezan na prikolicama.

Zabranjen na motornim vozilima.

| 6.15.2. | Broj
  Dva, pri čemu im radne karakteristike moraju biti sukladne sa zahtjevima za katadioptere razreda III.A ili III.B u Pravilniku UN-a br. 3 ili 150. Dodatne su katadiopterske naprave i materijali (uključujući dva katadioptera koji nisu sukladni sa stavkom 6.15.4.) dopušteni ako ne ometaju učinkovitost obaveznih uređaja za osvjetljavanje i svjetlosnu signalizaciju. |
| --- | --- |

6.15.2.

Broj

Dva, pri čemu im radne karakteristike moraju biti sukladne sa zahtjevima za katadioptere razreda III.A ili III.B u Pravilniku UN-a br. 3 ili 150. Dodatne su katadiopterske naprave i materijali (uključujući dva katadioptera koji nisu sukladni sa stavkom 6.15.4.) dopušteni ako ne ometaju učinkovitost obaveznih uređaja za osvjetljavanje i svjetlosnu signalizaciju.

| 6.15.3. | Raspored
  Vrh trokuta mora biti usmjeren prema gore. |
| --- | --- |

6.15.3.

Raspored

Vrh trokuta mora biti usmjeren prema gore.

| 6.15.4. | Položaj |
| --- | --- |

6.15.4.

Položaj

| 6.15.4.1. | Po širini: točka na osvjetljavajućoj površini koja je najudaljenija od srednje uzdužne ravnine vozila ne smije biti udaljena više od 400 mm od krajnjeg vanjskog ruba vozila.
  Unutarnji rubovi katadioptera ne smiju biti udaljeni manje od 600 mm. Ta se udaljenost može smanjiti na 400 mm ako je ukupna širina vozila manja od 1 300 mm. |
| --- | --- |

6.15.4.1.

Po širini: točka na osvjetljavajućoj površini koja je najudaljenija od srednje uzdužne ravnine vozila ne smije biti udaljena više od 400 mm od krajnjeg vanjskog ruba vozila.

Unutarnji rubovi katadioptera ne smiju biti udaljeni manje od 600 mm. Ta se udaljenost može smanjiti na 400 mm ako je ukupna širina vozila manja od 1 300 mm.

| 6.15.4.2. | Po visini: iznad tla, ne niže od 250 mm i ne više od 900 mm (ne više od 1 200 mm ako je udružen sa stražnjim svjetlima, 1 500 mm ako zbog oblika nadogradnje nije moguće ostati unutar 900 mm odnosno 1 200 mm). |
| --- | --- |

6.15.4.2.

Po visini: iznad tla, ne niže od 250 mm i ne više od 900 mm (ne više od 1 200 mm ako je udružen sa stražnjim svjetlima, 1 500 mm ako zbog oblika nadogradnje nije moguće ostati unutar 900 mm odnosno 1 200 mm).

| 6.15.4.3. | Po duljini: na stražnjem dijelu vozila. |
| --- | --- |

6.15.4.3.

Po duljini: na stražnjem dijelu vozila.

| 6.15.5. | Geometrijska vidljivost
  Vodoravni kut: 30° prema unutra i prema van.
  Vertikalni kut 15° iznad i ispod horizontale. Međutim, ako je katadiopter ugrađen niže od 750 mm (mjereno u skladu s odredbama stavka 5.8.1.), kut od 15° prema dolje može se smanjiti na 5°. |
| --- | --- |

6.15.5.

Geometrijska vidljivost

Vodoravni kut: 30° prema unutra i prema van.

Vertikalni kut 15° iznad i ispod horizontale. Međutim, ako je katadiopter ugrađen niže od 750 mm (mjereno u skladu s odredbama stavka 5.8.1.), kut od 15° prema dolje može se smanjiti na 5°.

| 6.15.6. | Usmjerenost
  Prema natrag. |
| --- | --- |

6.15.6.

Usmjerenost

Prema natrag.

| 6.15.7. | Drugi zahtjevi
  Osvjetljavajuća površina katadioptera može imati zajedničke dijelove s prividnom površinom bilo kojeg drugog stražnjeg svjetla. |
| --- | --- |

6.15.7.

Drugi zahtjevi

Osvjetljavajuća površina katadioptera može imati zajedničke dijelove s prividnom površinom bilo kojeg drugog stražnjeg svjetla.

| 6.16. | Prednji netrokutasti katadiopter (Pravilnik UN-a br. 3 ili 150) |
| --- | --- |

6.16.

Prednji netrokutasti katadiopter (Pravilnik UN-a br. 3 ili 150)

| 6.16.1. | Prisutnost
  Obvezan na prikolicama.
  Obvezan na motornim vozilima koja imaju naprijed okrenuta svjetla s reflektorima koji se mogu sakriti.
  Nije obvezan na drugim motornim vozilima. |
| --- | --- |

6.16.1.

Prisutnost

Obvezan na prikolicama.

Obvezan na motornim vozilima koja imaju naprijed okrenuta svjetla s reflektorima koji se mogu sakriti.

Nije obvezan na drugim motornim vozilima.

| 6.16.2. | Broj
  Dva, pri čemu im radne karakteristike moraju biti sukladne sa zahtjevima za katadioptere razreda I.A ili I.B u Pravilniku UN-a br. 3 ili 150. Dodatne su katadiopterske naprave i materijali (uključujući dva katadioptera koji nisu sukladni sa stavkom 6.16.4.) dopušteni ako ne ometaju učinkovitost obaveznih uređaja za osvjetljavanje i svjetlosnu signalizaciju. |
| --- | --- |

6.16.2.

Broj

Dva, pri čemu im radne karakteristike moraju biti sukladne sa zahtjevima za katadioptere razreda I.A ili I.B u Pravilniku UN-a br. 3 ili 150. Dodatne su katadiopterske naprave i materijali (uključujući dva katadioptera koji nisu sukladni sa stavkom 6.16.4.) dopušteni ako ne ometaju učinkovitost obaveznih uređaja za osvjetljavanje i svjetlosnu signalizaciju.

| 6.16.3. | Raspored
  Nema posebnih zahtjeva. |
| --- | --- |

6.16.3.

Raspored

Nema posebnih zahtjeva.

| 6.16.4. | Položaj |
| --- | --- |

6.16.4.

Položaj

| 6.16.4.1. | Po širini: točka na osvjetljavajućoj površini koja je najudaljenija od srednje uzdužne ravnine vozila ne smije biti udaljena više od 400 mm od krajnjeg vanjskog ruba vozila.
  Ako je riječ o prikolici, točka na osvjetljavajućoj površini koja je najudaljenija od srednje uzdužne ravnine vozila ne smije biti udaljena više od 150 mm od krajnjeg vanjskog ruba vozila.
  Udaljenost između unutarnjih rubova dvije prividne površine u smjeru referentne osi mora biti kako je navedeno u nastavku.
  Za vozila kategorija M1 i N1: nema posebnih zahtjeva.
  Za sve druge kategorije vozila: najmanje 600 mm. Smije se smanjiti na 400 mm ako je ukupna širina vozila manja od 1 300 mm. |
| --- | --- |

6.16.4.1.

Po širini: točka na osvjetljavajućoj površini koja je najudaljenija od srednje uzdužne ravnine vozila ne smije biti udaljena više od 400 mm od krajnjeg vanjskog ruba vozila.

Ako je riječ o prikolici, točka na osvjetljavajućoj površini koja je najudaljenija od srednje uzdužne ravnine vozila ne smije biti udaljena više od 150 mm od krajnjeg vanjskog ruba vozila.

Udaljenost između unutarnjih rubova dvije prividne površine u smjeru referentne osi mora biti kako je navedeno u nastavku.

Za vozila kategorija M1 i N1: nema posebnih zahtjeva.

1

1

Za sve druge kategorije vozila: najmanje 600 mm. Smije se smanjiti na 400 mm ako je ukupna širina vozila manja od 1 300 mm.

| 6.16.4.2. | Po visini: iznad tla, ne niže od 250 mm i ne više od 900 mm (1 500 mm ako zbog oblika nadogradnje nije moguće ostati unutar 900 mm). |
| --- | --- |

6.16.4.2.

Po visini: iznad tla, ne niže od 250 mm i ne više od 900 mm (1 500 mm ako zbog oblika nadogradnje nije moguće ostati unutar 900 mm).

| 6.16.4.3. | Po duljini: na prednjem dijelu vozila. |
| --- | --- |

6.16.4.3.

Po duljini: na prednjem dijelu vozila.

| 6.16.5. | Geometrijska vidljivost
  Vodoravni kut: 30° prema unutra i prema van. Kad je riječ o prikolicama, kut prema unutra može se smanjiti na 10°. Ako zbog izvedbe prikolica obavezni katadiopteri ne mogu dati taj kut, moraju se ugraditi dodatni (dopunski) katadiopteri bez ograničenja širine (stavak 6.16.4.1.) koji, zajedno s obaveznim katadiopterima, daju potreban kut vidljivosti.
  Vertikalni kut 10° iznad i ispod horizontale. Međutim, ako je katadiopter ugrađen niže od 750 mm (mjereno u skladu s odredbama stavka 5.8.1.), kut od 10° prema dolje može se smanjiti na 5°. |
| --- | --- |

6.16.5.

Geometrijska vidljivost

Vodoravni kut: 30° prema unutra i prema van. Kad je riječ o prikolicama, kut prema unutra može se smanjiti na 10°. Ako zbog izvedbe prikolica obavezni katadiopteri ne mogu dati taj kut, moraju se ugraditi dodatni (dopunski) katadiopteri bez ograničenja širine (stavak 6.16.4.1.) koji, zajedno s obaveznim katadiopterima, daju potreban kut vidljivosti.

Vertikalni kut 10° iznad i ispod horizontale. Međutim, ako je katadiopter ugrađen niže od 750 mm (mjereno u skladu s odredbama stavka 5.8.1.), kut od 10° prema dolje može se smanjiti na 5°.

| 6.16.6. | Usmjerenost
  Prema naprijed. |
| --- | --- |

6.16.6.

Usmjerenost

Prema naprijed.

| 6.16.7. | Drugi zahtjevi
  Osvjetljavajuća površina katadioptera može imati zajedničke dijelove s prividnom površinom bilo kojeg drugog prednjeg svjetla. |
| --- | --- |

6.16.7.

Drugi zahtjevi

Osvjetljavajuća površina katadioptera može imati zajedničke dijelove s prividnom površinom bilo kojeg drugog prednjeg svjetla.

| 6.17. | Bočni netrokutasti katadiopter (Pravilnik UN-a br. 3 ili 150) |
| --- | --- |

6.17.

Bočni netrokutasti katadiopter (Pravilnik UN-a br. 3 ili 150)

| 6.17.1. | Prisutnost
  Obvezan: na svim motornim vozilima duljima od 6 m i
  na svim prikolicama.
  Opcionalan: na motornim vozilima koja nisu dulja od 6 m. |
| --- | --- |

6.17.1.

Prisutnost

Obvezan: na svim motornim vozilima duljima od 6 m i

na svim prikolicama.

Opcionalan: na motornim vozilima koja nisu dulja od 6 m.

| 6.17.2. | Broj
  Takav da su zahtjevi za uzdužni položaj ispunjeni. Radne karakteristike tih uređaja moraju biti sukladne sa zahtjevima koji se odnose na katadioptere razreda I.A ili I.B u Pravilniku UN-a br. 3 ili 150. Dodatne su katadiopterske naprave i materijali (uključujući dva katadioptera koji nisu sukladni sa stavkom 6.17.4.) dopušteni ako ne ometaju učinkovitost obaveznih uređaja za osvjetljavanje i svjetlosnu signalizaciju. |
| --- | --- |

6.17.2.

Broj

Takav da su zahtjevi za uzdužni položaj ispunjeni. Radne karakteristike tih uređaja moraju biti sukladne sa zahtjevima koji se odnose na katadioptere razreda I.A ili I.B u Pravilniku UN-a br. 3 ili 150. Dodatne su katadiopterske naprave i materijali (uključujući dva katadioptera koji nisu sukladni sa stavkom 6.17.4.) dopušteni ako ne ometaju učinkovitost obaveznih uređaja za osvjetljavanje i svjetlosnu signalizaciju.

| 6.17.3. | Raspored
  Nema posebnih zahtjeva. |
| --- | --- |

6.17.3.

Raspored

Nema posebnih zahtjeva.

| 6.17.4. | Položaj |
| --- | --- |

6.17.4.

Položaj

| 6.17.4.1. | Po širini: nema posebnih zahtjeva. |
| --- | --- |

6.17.4.1.

Po širini: nema posebnih zahtjeva.

| 6.17.4.2. | Po visini: iznad tla, ne niže od 250 mm i ne više od 900 mm (ne više od 1 200 mm ako je udružen s drugim svjetlima, 1 500 mm ako zbog oblika nadogradnje nije moguće ostati unutar 900 mm odnosno 1 200 mm ili ako svjetlo nije obvezno u skladu sa stavkom 6.17.1.). |
| --- | --- |

6.17.4.2.

Po visini: iznad tla, ne niže od 250 mm i ne više od 900 mm (ne više od 1 200 mm ako je udružen s drugim svjetlima, 1 500 mm ako zbog oblika nadogradnje nije moguće ostati unutar 900 mm odnosno 1 200 mm ili ako svjetlo nije obvezno u skladu sa stavkom 6.17.1.).

| 6.17.4.3. | Po duljini: najmanje jedan bočni katadiopter mora biti ugrađen na srednjoj trećini vozila, pri čemu krajnja prednja strana bočnog katadioptera ne smije biti dalje od 3 m od prednjeg kraja vozila.
  Udaljenost između dva susjedna bočna katadioptera ne smije biti veća od 3 m. Međutim, to se ne odnosi na vozila kategorije M1 i N1.
  Ako se zbog strukture, konstrukcije ili radne primjene vozila takav zahtjev ne može ispuniti, udaljenost se može povećati na 4 m. Udaljenost između bočnog katadioptera najbližeg stražnjem kraju vozila i stražnjeg kraja vozila ne smije biti veća od 1 m. Međutim, na vozilima čija duljina nije veća od 6 m dovoljno je da je ugrađen jedan bočni katadiopter unutar prve trećine i/ili jedan unutar posljednje trećine duljine vozila.
  Na vozilima kategorije M1 duljima od 6 m, ali kraćima od 7 m dovoljan je jedan bočni katadiopter ugrađen najdalje 3 m od prednje strane vozila i jedan unutar posljednje trećine duljine vozila. |
| --- | --- |

6.17.4.3.

Po duljini: najmanje jedan bočni katadiopter mora biti ugrađen na srednjoj trećini vozila, pri čemu krajnja prednja strana bočnog katadioptera ne smije biti dalje od 3 m od prednjeg kraja vozila.

Udaljenost između dva susjedna bočna katadioptera ne smije biti veća od 3 m. Međutim, to se ne odnosi na vozila kategorije M1 i N1.

1

1

Ako se zbog strukture, konstrukcije ili radne primjene vozila takav zahtjev ne može ispuniti, udaljenost se može povećati na 4 m. Udaljenost između bočnog katadioptera najbližeg stražnjem kraju vozila i stražnjeg kraja vozila ne smije biti veća od 1 m. Međutim, na vozilima čija duljina nije veća od 6 m dovoljno je da je ugrađen jedan bočni katadiopter unutar prve trećine i/ili jedan unutar posljednje trećine duljine vozila.

Na vozilima kategorije M1 duljima od 6 m, ali kraćima od 7 m dovoljan je jedan bočni katadiopter ugrađen najdalje 3 m od prednje strane vozila i jedan unutar posljednje trećine duljine vozila.

1

| 6.17.5. | Geometrijska vidljivost
  Vodoravni kut: 45° prema naprijed i prema natrag.
  Vertikalni kut 10° iznad i ispod horizontale. Međutim, ako je katadiopter ugrađen niže od 750 mm (mjereno u skladu s odredbama stavka 5.8.1.), kut od 10° prema dolje može se smanjiti na 5°. |
| --- | --- |

6.17.5.

Geometrijska vidljivost

Vodoravni kut: 45° prema naprijed i prema natrag.

Vertikalni kut 10° iznad i ispod horizontale. Međutim, ako je katadiopter ugrađen niže od 750 mm (mjereno u skladu s odredbama stavka 5.8.1.), kut od 10° prema dolje može se smanjiti na 5°.

| 6.17.6. | Usmjerenost
  Lijevo i desno. |
| --- | --- |

6.17.6.

Usmjerenost

Lijevo i desno.

| 6.17.7. | Drugi zahtjevi
  Osvjetljavajuća površina bočnog katadioptera može imati zajedničke dijelove s prividnom površinom bilo kojeg drugog bočnog svjetla. |
| --- | --- |

6.17.7.

Drugi zahtjevi

Osvjetljavajuća površina bočnog katadioptera može imati zajedničke dijelove s prividnom površinom bilo kojeg drugog bočnog svjetla.

| 6.18. | Bočna svjetla za označivanje (Pravilnik UN-a br. 91 ili 148) |
| --- | --- |

6.18.

Bočna svjetla za označivanje (Pravilnik UN-a br. 91 ili 148)

| 6.18.1. | Prisutnost
  Obvezna: na svim vozilima duljima od 6 m, osim za šasije s kabinom.
  Tip SM1 bočnog svjetla za označivanje mora se upotrebljavati za sve kategorije vozila; međutim, na vozilima kategorije M1 smije se upotrijebiti tip SM2 bočnih svjetala za označivanje.
  Uz to, na vozilima kategorija M1 i N1 kraćima od 6 m moraju se upotrebljavati bočna svjetla za označivanje ako pridonose ispunjenju zahtjeva za smanjenu geometrijsku vidljivost prednjih pozicijskih svjetala u skladu sa stavkom 6.9.5.2. i stražnjih pozicijskih svjetala u skladu sa stavkom 6.10.5.2.
  Opcionalna: na svim drugim vozilima.
  Dopušteni su tipovi SM1 ili SM2 bočnih svjetala za označivanje. |
| --- | --- |

6.18.1.

Prisutnost

Obvezna: na svim vozilima duljima od 6 m, osim za šasije s kabinom.

Tip SM1 bočnog svjetla za označivanje mora se upotrebljavati za sve kategorije vozila; međutim, na vozilima kategorije M1 smije se upotrijebiti tip SM2 bočnih svjetala za označivanje.

1

Uz to, na vozilima kategorija M1 i N1 kraćima od 6 m moraju se upotrebljavati bočna svjetla za označivanje ako pridonose ispunjenju zahtjeva za smanjenu geometrijsku vidljivost prednjih pozicijskih svjetala u skladu sa stavkom 6.9.5.2. i stražnjih pozicijskih svjetala u skladu sa stavkom 6.10.5.2.

1

1

Opcionalna: na svim drugim vozilima.

Dopušteni su tipovi SM1 ili SM2 bočnih svjetala za označivanje.

| 6.18.2. | Najmanji broj na svakoj bočnoj strani
  Takav da su zahtjevi za uzdužni položaj ispunjeni. |
| --- | --- |

6.18.2.

Najmanji broj na svakoj bočnoj strani

Takav da su zahtjevi za uzdužni položaj ispunjeni.

| 6.18.3. | Raspored
  Nema pojedinačnih specifikacija. |
| --- | --- |

6.18.3.

Raspored

Nema pojedinačnih specifikacija.

| 6.18.4. | Položaj |
| --- | --- |

6.18.4.

Položaj

| 6.18.4.1. | Po širini: nema pojedinačnih specifikacija. |
| --- | --- |

6.18.4.1.

Po širini: nema pojedinačnih specifikacija.

| 6.18.4.2. | Po visini: iznad tla, ne niže od 250 mm i ne više od 1 500 mm (2 100 mm ako zbog oblika nadogradnje nije moguće ostati unutar 1 500 mm). |
| --- | --- |

6.18.4.2.

Po visini: iznad tla, ne niže od 250 mm i ne više od 1 500 mm (2 100 mm ako zbog oblika nadogradnje nije moguće ostati unutar 1 500 mm).

| 6.18.4.3. | Po duljini: najmanje jedno bočno svjetlo za označivanje mora biti ugrađeno na srednjoj trećini vozila, pri čemu bočno svjetlo za označivanje najbliže prednjem kraju od njega ne smije biti dalje od 3 m. Udaljenost između susjednih bočnih svjetala za označivanje ne smije biti veća od 3 m. Ako se zbog strukture, konstrukcije ili radne primjene vozila takav zahtjev ne može ispuniti, ta se udaljenost može povećati na 4 m.
  Udaljenost između bočnog svjetla za označivanje najbližeg stražnjem kraju vozila i stražnjeg kraja vozila ne smije biti veća od 1 m.
  Međutim, za vozila kraća od 6 m i šasiju s kabinom dovoljno je da je jedno bočno svjetlo za označivanje ugrađeno u prvoj trećini i/ili posljednjoj trećini duljine vozila. Na vozilima kategorije M1 duljima od 6 m, ali kraćima od 7 m dovoljno je jedno bočno svjetlo za označivanje ugrađeno najdalje 3 m od prednje strane vozila i jedno unutar posljednje trećine duljine vozila. |
| --- | --- |

6.18.4.3.

Po duljini: najmanje jedno bočno svjetlo za označivanje mora biti ugrađeno na srednjoj trećini vozila, pri čemu bočno svjetlo za označivanje najbliže prednjem kraju od njega ne smije biti dalje od 3 m. Udaljenost između susjednih bočnih svjetala za označivanje ne smije biti veća od 3 m. Ako se zbog strukture, konstrukcije ili radne primjene vozila takav zahtjev ne može ispuniti, ta se udaljenost može povećati na 4 m.

Udaljenost između bočnog svjetla za označivanje najbližeg stražnjem kraju vozila i stražnjeg kraja vozila ne smije biti veća od 1 m.

Međutim, za vozila kraća od 6 m i šasiju s kabinom dovoljno je da je jedno bočno svjetlo za označivanje ugrađeno u prvoj trećini i/ili posljednjoj trećini duljine vozila. Na vozilima kategorije M1 duljima od 6 m, ali kraćima od 7 m dovoljno je jedno bočno svjetlo za označivanje ugrađeno najdalje 3 m od prednje strane vozila i jedno unutar posljednje trećine duljine vozila.

1

| 6.18.5. | Geometrijska vidljivost
  Vodoravni kut: 45° prema naprijed i prema natrag; međutim, za vozila na kojima ugradnja bočnih svjetala za označivanje nije obvezna, ta se vrijednost može smanjiti na 30°.
  Ako je vozilo opremljeno bočnim svjetlima za označivanje kojima se dopunjuje smanjena geometrijska vidljivost prednjih i stražnjih pokazivača smjera u skladu sa stavkom 6.5.5.2. i/ili pozicijskih svjetala u skladu sa stavcima 6.9.5.2. i 6.10.5.2., kutovi su 45° prema prednjem i stražnjem dijelu vozila i 30° prema središtu vozila (vidjeti sliku u stavku 6.5.5.2.).
  Vertikalni kut 10° iznad i ispod horizontale. Međutim, ako je svjetlo ugrađeno niže od 750 mm (mjereno u skladu s odredbama stavka 5.8.1.), kut od 10° prema dolje može se smanjiti na 5°. |
| --- | --- |

6.18.5.

Geometrijska vidljivost

Vodoravni kut: 45° prema naprijed i prema natrag; međutim, za vozila na kojima ugradnja bočnih svjetala za označivanje nije obvezna, ta se vrijednost može smanjiti na 30°.

Ako je vozilo opremljeno bočnim svjetlima za označivanje kojima se dopunjuje smanjena geometrijska vidljivost prednjih i stražnjih pokazivača smjera u skladu sa stavkom 6.5.5.2. i/ili pozicijskih svjetala u skladu sa stavcima 6.9.5.2. i 6.10.5.2., kutovi su 45° prema prednjem i stražnjem dijelu vozila i 30° prema središtu vozila (vidjeti sliku u stavku 6.5.5.2.).

Vertikalni kut 10° iznad i ispod horizontale. Međutim, ako je svjetlo ugrađeno niže od 750 mm (mjereno u skladu s odredbama stavka 5.8.1.), kut od 10° prema dolje može se smanjiti na 5°.

| 6.18.6. | Usmjerenost
  Lijevo i desno. |
| --- | --- |

6.18.6.

Usmjerenost

Lijevo i desno.

| 6.18.7. | Električne veze
  Na vozilima kategorija M1 i N1 kraćima od 6 m narančasta bočna svjetla za označivanje mogu biti spojena da trepću pod uvjetom da je njihovo treptanje i treptanje pokazivača smjera usklađeno i jednako učestalo na istoj strani vozila.
  Na vozilima kategorija M2, M3, N2, N3, O3 i O4 obvezna narančasta bočna svjetla za označivanje smiju treptati istodobno s pokazivačima smjera na istoj strani vozila. Međutim, ako su na bočnim stranama vozila ugrađeni pokazivači smjera kategorije 5 u skladu sa stavkom 6.5.3.1., ta narančasta bočna svjetla za označivanje ne smiju treptati. |
| --- | --- |

6.18.7.

Električne veze

Na vozilima kategorija M1 i N1 kraćima od 6 m narančasta bočna svjetla za označivanje mogu biti spojena da trepću pod uvjetom da je njihovo treptanje i treptanje pokazivača smjera usklađeno i jednako učestalo na istoj strani vozila.

1

1

Na vozilima kategorija M2, M3, N2, N3, O3 i O4 obvezna narančasta bočna svjetla za označivanje smiju treptati istodobno s pokazivačima smjera na istoj strani vozila. Međutim, ako su na bočnim stranama vozila ugrađeni pokazivači smjera kategorije 5 u skladu sa stavkom 6.5.3.1., ta narančasta bočna svjetla za označivanje ne smiju treptati.

2

3

2

3

3

4

| 6.18.8. | Kontrolni indikator
  Kontrolni indikator nije obvezan. Ako postoji, njegovu funkciju mora obavljati kontrolni indikator koji se zahtijeva za prednja i stražnja pozicijska svjetla. |
| --- | --- |

6.18.8.

Kontrolni indikator

Kontrolni indikator nije obvezan. Ako postoji, njegovu funkciju mora obavljati kontrolni indikator koji se zahtijeva za prednja i stražnja pozicijska svjetla.

| 6.18.9. | Drugi zahtjevi
  Ako je bočno svjetlo za označivanje najbliže stražnjem kraju vozila spojeno sa stražnjim pozicijskim svjetlom koje je uzajamno povezano sa stražnjim svjetlom za maglu ili s kočnim svjetlom, fotometrijske karakteristike bočnog svjetla za označivanje smiju se promijeniti cijelo vrijeme dok je uključeno stražnje svjetlo za maglu ili kočno svjetlo.
  Stražnja bočna svjetla za označivanje moraju biti narančasta ako trepću sa stražnjim pokazivačem smjera. |
| --- | --- |

6.18.9.

Drugi zahtjevi

Ako je bočno svjetlo za označivanje najbliže stražnjem kraju vozila spojeno sa stražnjim pozicijskim svjetlom koje je uzajamno povezano sa stražnjim svjetlom za maglu ili s kočnim svjetlom, fotometrijske karakteristike bočnog svjetla za označivanje smiju se promijeniti cijelo vrijeme dok je uključeno stražnje svjetlo za maglu ili kočno svjetlo.

Stražnja bočna svjetla za označivanje moraju biti narančasta ako trepću sa stražnjim pokazivačem smjera.

| 6.19. | Svjetlo za dnevnu vožnju (Pravilnik UN-a br. 87 ili 148) |
| --- | --- |

6.19.

Svjetlo za dnevnu vožnju (Pravilnik UN-a br. 87 ili 148)

| 6.19.1. | Prisutnost
  Obvezno na motornim vozilima. Zabranjeno na prikolicama. |
| --- | --- |

6.19.1.

Prisutnost

Obvezno na motornim vozilima. Zabranjeno na prikolicama.

| 6.19.2. | Broj
  Dva. |
| --- | --- |

6.19.2.

Broj

Dva.

| 6.19.3. | Raspored
  Nema posebnih zahtjeva. |
| --- | --- |

6.19.3.

Raspored

Nema posebnih zahtjeva.

| 6.19.4. | Položaj |
| --- | --- |

6.19.4.

Položaj

| 6.19.4.1. | Po širini: udaljenost između unutarnjih rubova prividnih površina u smjeru referentne osi ne smije biti manja od 600 mm.
  Ta se udaljenost može smanjiti na 400 mm ako je ukupna širina vozila manja od 1 300 mm. |
| --- | --- |

6.19.4.1.

Po širini: udaljenost između unutarnjih rubova prividnih površina u smjeru referentne osi ne smije biti manja od 600 mm.

Ta se udaljenost može smanjiti na 400 mm ako je ukupna širina vozila manja od 1 300 mm.

| 6.19.4.2. | Po visini: iznad tla, ne niže od 250 mm i ne više od 1 500 mm. |
| --- | --- |

6.19.4.2.

Po visini: iznad tla, ne niže od 250 mm i ne više od 1 500 mm.

| 6.19.4.3. | Po duljini: na prednjem dijelu vozila. Smatra se da je ovaj zahtjev ispunjen ako emitirano svjetlo ne izaziva vozaču neugodu ni izravno ni neizravno preko naprava za neizravno gledanje i/ili drugih reflektirajućih površina vozila. |
| --- | --- |

6.19.4.3.

Po duljini: na prednjem dijelu vozila. Smatra se da je ovaj zahtjev ispunjen ako emitirano svjetlo ne izaziva vozaču neugodu ni izravno ni neizravno preko naprava za neizravno gledanje i/ili drugih reflektirajućih površina vozila.

| 6.19.5. | Geometrijska vidljivost
  Vodoravno: prema van 20° i prema unutra 20°.
  Vertikalno: prema gore 10° i prema dolje 10°. |
| --- | --- |

6.19.5.

Geometrijska vidljivost

Vodoravno: prema van 20° i prema unutra 20°.

Vertikalno: prema gore 10° i prema dolje 10°.

| 6.19.6. | Usmjerenost
  Prema naprijed. |
| --- | --- |

6.19.6.

Usmjerenost

Prema naprijed.

| 6.19.7. | Električne veze |
| --- | --- |

6.19.7.

Električne veze

| 6.19.7.1. | Svjetla za dnevnu vožnju moraju se uključiti automatski kad je uređaj za pokretanje i/ili zaustavljanje pogonskog sustava u položaju koji omogućuje rad tog sustava. Međutim, svjetla za dnevnu vožnju mogu ostati isključena u sljedećim uvjetima: |
| --- | --- |

6.19.7.1.

Svjetla za dnevnu vožnju moraju se uključiti automatski kad je uređaj za pokretanje i/ili zaustavljanje pogonskog sustava u položaju koji omogućuje rad tog sustava. Međutim, svjetla za dnevnu vožnju mogu ostati isključena u sljedećim uvjetima:

| 6.19.7.1.1. | kad je ručica automatskog mjenjača u položaju za parkiranje; ili |
| --- | --- |

6.19.7.1.1.

kad je ručica automatskog mjenjača u položaju za parkiranje; ili

| 6.19.7.1.2. | uključena je parkirna kočnica; ili |
| --- | --- |

6.19.7.1.2.

uključena je parkirna kočnica; ili

| 6.19.7.1.3. | prije nego što se vozilo prvi put pomakne nakon svake ručne aktivacije uređaja za pokretanje i/ili zaustavljanje pogonskog sustava. |
| --- | --- |

6.19.7.1.3.

prije nego što se vozilo prvi put pomakne nakon svake ručne aktivacije uređaja za pokretanje i/ili zaustavljanje pogonskog sustava.

| 6.19.7.2. | Svjetla za dnevnu vožnju mogu se ručno isključiti ako se automatski uključuju kad brzina vozila prijeđe 15 km/h ili kad vozilo prijeđe više od 100 m i ostaju uključena dok ih se ponovno namjerno ne isključi. |
| --- | --- |

6.19.7.2.

Svjetla za dnevnu vožnju mogu se ručno isključiti ako se automatski uključuju kad brzina vozila prijeđe 15 km/h ili kad vozilo prijeđe više od 100 m i ostaju uključena dok ih se ponovno namjerno ne isključi.

| 6.19.7.3. | Svjetlo za dnevnu vožnju mora se automatski isključiti kad je uređaj za pokretanje i/ili zaustavljanje pogonskog sustava u položaju koji onemogućuje rad tog sustava ili kad su uključena prednja svjetla za maglu ili glavna svjetla, osim kad se glavna svjetla upotrebljavaju za davanje isprekidanih svjetlosnih upozorenja u kratkim razmacima. |
| --- | --- |

6.19.7.3.

Svjetlo za dnevnu vožnju mora se automatski isključiti kad je uređaj za pokretanje i/ili zaustavljanje pogonskog sustava u položaju koji onemogućuje rad tog sustava ili kad su uključena prednja svjetla za maglu ili glavna svjetla, osim kad se glavna svjetla upotrebljavaju za davanje isprekidanih svjetlosnih upozorenja u kratkim razmacima.

| 6.19.7.4. | Svjetla navedena u stavku 5.11. smiju biti uključena kad su uključena svjetla za dnevnu vožnju. Ako se odabere takva mogućnost, moraju se uključiti barem stražnja pozicijska svjetla. |
| --- | --- |

6.19.7.4.

Svjetla navedena u stavku 5.11. smiju biti uključena kad su uključena svjetla za dnevnu vožnju. Ako se odabere takva mogućnost, moraju se uključiti barem stražnja pozicijska svjetla.

| 6.19.7.5. | Ako je udaljenost između prednjeg pokazivača smjera i svjetla za dnevnu vožnju 40 mm ili manja, električne veze svjetla za dnevnu vožnju na odgovarajućoj strani vozila smiju biti takve:






  (a) | da je ono isključeno; ili |
| --- | --- | --- |

6.19.7.5.

Ako je udaljenost između prednjeg pokazivača smjera i svjetla za dnevnu vožnju 40 mm ili manja, električne veze svjetla za dnevnu vožnju na odgovarajućoj strani vozila smiju biti takve:

(a)

da je ono isključeno; ili

| (b) | da mu je svjetlosna jakost smanjena tijekom rada prednjeg pokazivača smjera (u oba ciklusa, dok svijetli i dok ne svijetli). |
| --- | --- |

(b)

da mu je svjetlosna jakost smanjena tijekom rada prednjeg pokazivača smjera (u oba ciklusa, dok svijetli i dok ne svijetli).

| 6.19.7.6. | Ako je svjetlo za dnevnu vožnju uzajamno povezano s pokazivačem smjera, električne veze svjetla za dnevnu vožnju na odgovarajućoj strani vozila moraju biti takve da je isključeno dok je uključen pokazivač smjera (u oba ciklusa, dok svijetli i dok ne svijetli). |
| --- | --- |

6.19.7.6.

Ako je svjetlo za dnevnu vožnju uzajamno povezano s pokazivačem smjera, električne veze svjetla za dnevnu vožnju na odgovarajućoj strani vozila moraju biti takve da je isključeno dok je uključen pokazivač smjera (u oba ciklusa, dok svijetli i dok ne svijetli).

| 6.19.8. | Kontrolni indikator
  Kontrolni indikator zatvorenog kruga nije obvezan, no ako se to zahtijeva mjerodavnim pravilnikom, obvezan je kontrolni indikator kvara. |
| --- | --- |

6.19.8.

Kontrolni indikator

Kontrolni indikator zatvorenog kruga nije obvezan, no ako se to zahtijeva mjerodavnim pravilnikom, obvezan je kontrolni indikator kvara.

| 6.19.9. | Drugi zahtjevi
  Nema drugih zahtjeva. |
| --- | --- |

6.19.9.

Drugi zahtjevi

Nema drugih zahtjeva.

| 6.20. | Svjetlo za skretanje (Pravilnik UN-a br. 119 ili 149) |
| --- | --- |

6.20.

Svjetlo za skretanje (Pravilnik UN-a br. 119 ili 149)

| 6.20.1. | Prisutnost
  Nije obavezno na motornim vozilima. |
| --- | --- |

6.20.1.

Prisutnost

Nije obavezno na motornim vozilima.

| 6.20.2. | Broj
  Dva. |
| --- | --- |

6.20.2.

Broj

Dva.

| 6.20.3. | Raspored
  Nema posebnih zahtjeva. |
| --- | --- |

6.20.3.

Raspored

Nema posebnih zahtjeva.

| 6.20.4. | Položaj |
| --- | --- |

6.20.4.

Položaj

| 6.20.4.1. | Po širini: jedno svjetlo za skretanje mora biti sa svake strane srednje uzdužne ravnine vozila. |
| --- | --- |

6.20.4.1.

Po širini: jedno svjetlo za skretanje mora biti sa svake strane srednje uzdužne ravnine vozila.

| 6.20.4.2. | Po duljini: najviše 1 000 mm od prednjeg dijela. |
| --- | --- |

6.20.4.2.

Po duljini: najviše 1 000 mm od prednjeg dijela.

| 6.20.4.3. | Po visini: najmanje: ne manje od 250 mm iznad tla,
  najviše: ne više od 900 mm iznad tla.
  Međutim, nijedna točka prividne površine u smjeru referentne osi ne smije biti viša od najviše točke na prividnoj površini u smjeru referentne osi kratkoga glavnog svjetla. |
| --- | --- |

6.20.4.3.

Po visini: najmanje: ne manje od 250 mm iznad tla,

najviše: ne više od 900 mm iznad tla.

Međutim, nijedna točka prividne površine u smjeru referentne osi ne smije biti viša od najviše točke na prividnoj površini u smjeru referentne osi kratkoga glavnog svjetla.

| 6.20.5. | Geometrijska vidljivost
  Određena kutovima α i β kako je utvrđeno u stavku 2.10.7.: | α = 10° prema gore i prema dolje, |
| --- | --- | --- |

6.20.5.

Geometrijska vidljivost

Određena kutovima α i β kako je utvrđeno u stavku 2.10.7.:

α = 10° prema gore i prema dolje,

| | β = od 30° do 60° prema van. |
| --- | --- |

β = od 30° do 60° prema van.

| 6.20.6. | Usmjerenost
  Takva da svjetla ispunjavaju zahtjeve za geometrijsku vidljivost. |
| --- | --- |

6.20.6.

Usmjerenost

Takva da svjetla ispunjavaju zahtjeve za geometrijsku vidljivost.

| 6.20.7. | Električne veze
  Svjetla za skretanje moraju biti povezana tako da se ne mogu uključiti ako istodobno nisu uključena duga ili kratka glavna svjetla. |
| --- | --- |

6.20.7.

Električne veze

Svjetla za skretanje moraju biti povezana tako da se ne mogu uključiti ako istodobno nisu uključena duga ili kratka glavna svjetla.

| 6.20.7.1. | Svjetlo za skretanje na jednoj strani vozila smije se automatski uključiti samo kad se uključe pokazivači smjera na istoj strani vozila i/ili kad se upravljač zakrene iz smjera ravno naprijed u smjer prema istoj strani vozila.
  Svjetlo za skretanje mora se automatski isključiti kad se isključi pokazivač smjera i/ili upravljač vrati u smjer ravno naprijed. |
| --- | --- |

6.20.7.1.

Svjetlo za skretanje na jednoj strani vozila smije se automatski uključiti samo kad se uključe pokazivači smjera na istoj strani vozila i/ili kad se upravljač zakrene iz smjera ravno naprijed u smjer prema istoj strani vozila.

Svjetlo za skretanje mora se automatski isključiti kad se isključi pokazivač smjera i/ili upravljač vrati u smjer ravno naprijed.

| 6.20.7.2. | Kad je uključeno svjetlo za vožnju unatrag, oba svjetla za skretanje mogu se uključiti istodobno, neovisno o položaju upravljača ili radu pokazivača smjera.
  Ako se tako uključe, oba se svjetla za skretanje moraju isključiti:






  (a) | kad se isključi svjetlo za vožnju unatrag;
  ili |
| --- | --- | --- |

6.20.7.2.

Kad je uključeno svjetlo za vožnju unatrag, oba svjetla za skretanje mogu se uključiti istodobno, neovisno o položaju upravljača ili radu pokazivača smjera.

Ako se tako uključe, oba se svjetla za skretanje moraju isključiti:

(a)

kad se isključi svjetlo za vožnju unatrag;

ili

| (b) | kad brzina vozila koje se kreće prema naprijed prijeđe 15 km/h. |
| --- | --- |

(b)

kad brzina vozila koje se kreće prema naprijed prijeđe 15 km/h.

| 6.20.8. | Kontrolni indikator
  Nema. |
| --- | --- |

6.20.8.

Kontrolni indikator

Nema.

| 6.20.9. | Drugi zahtjevi
  Svjetla za skretanje ne smiju se uključiti na brzinama vozila iznad 40 km/h. |
| --- | --- |

6.20.9.

Drugi zahtjevi

Svjetla za skretanje ne smiju se uključiti na brzinama vozila iznad 40 km/h.

| 6.21. | Oznake za uočljivost (Pravilnik UN-a br. 104 ili 150) |
| --- | --- |

6.21.

Oznake za uočljivost (Pravilnik UN-a br. 104 ili 150)

| 6.21.1. | Prisutnost |
| --- | --- |

6.21.1.

Prisutnost

| 6.21.1.1. | Zabranjene: na vozilima kategorija M1 i O1. |
| --- | --- |

6.21.1.1.

Zabranjene: na vozilima kategorija M1

1

| 6.21.1.2. | Obvezne: |
| --- | --- |

6.21.1.2.

Obvezne:

| 6.21.1.2.1. | Straga:
  cjelovita oznaka obrisa na vozilima širima od 2 100 mm sljedećih kategorija:






  (a) | N2 s najvećom dopuštenom masom većom od 7,5 tona i N3 (osim šasije s kabinom, nepotpunih vozila i tegljača za poluprikolice); |
| --- | --- | --- |

6.21.1.2.1.

Straga:

cjelovita oznaka obrisa na vozilima širima od 2 100 mm sljedećih kategorija:

(a)

N2 s najvećom dopuštenom masom većom od 7,5 tona i N3 (osim šasije s kabinom, nepotpunih vozila i tegljača za poluprikolice);

2

3

| (b) | O3 i O4 (osim nepotpunih vozila). |
| --- | --- |

(b)

O3 i O4 (osim nepotpunih vozila).

3

4

| 6.21.1.2.2. | Bočno: |
| --- | --- |

6.21.1.2.2.

Bočno:

| 6.21.1.2.2.1. | djelomična oznaka obrisa na vozilima duljima od 6 000 mm (uključujući rudo za prikolice) sljedećih kategorija:






  (a) | N2 s najvećom dopuštenom masom većom od 7,5 tona i N3 (osim šasije s kabinom, nepotpunih vozila i tegljača za poluprikolice); |
| --- | --- | --- |

6.21.1.2.2.1.

djelomična oznaka obrisa na vozilima duljima od 6 000 mm (uključujući rudo za prikolice) sljedećih kategorija:

(a)

N2 s najvećom dopuštenom masom većom od 7,5 tona i N3 (osim šasije s kabinom, nepotpunih vozila i tegljača za poluprikolice);

2

3

| (b) | O3 i O4 (osim nepotpunih vozila). |
| --- | --- |

(b)

O3 i O4 (osim nepotpunih vozila).

3

4

| 6.21.1.2.3. | Ako je zbog oblika, strukture, konstrukcije ili radnih zahtjeva vozila nemoguće ugraditi obavezne oznake obrisa, može se ugraditi linijska oznaka. |
| --- | --- |

6.21.1.2.3.

Ako je zbog oblika, strukture, konstrukcije ili radnih zahtjeva vozila nemoguće ugraditi obavezne oznake obrisa, može se ugraditi linijska oznaka.

| 6.21.1.2.4. | Ako su vanjske površine nadogradnje dijelom od savitljivog materijala, linijska oznaka mora se ugraditi na čvrstim dijelovima vozila. Preostali dio oznaka za uočljivost može se postaviti na savitljivi materijal. Ako su vanjske površine nadogradnje u cijelosti od savitljivog materijala, linijska oznaka može se ugraditi na savitljivi materijal. |
| --- | --- |

6.21.1.2.4.

Ako su vanjske površine nadogradnje dijelom od savitljivog materijala, linijska oznaka mora se ugraditi na čvrstim dijelovima vozila. Preostali dio oznaka za uočljivost može se postaviti na savitljivi materijal. Ako su vanjske površine nadogradnje u cijelosti od savitljivog materijala, linijska oznaka može se ugraditi na savitljivi materijal.

| 6.21.1.2.5. | Ako proizvođač, nakon provjere tehničke službe, može na zadovoljavajući način dokazati homologacijskom tijelu da je zbog radnih zahtjeva zbog kojih može biti nužan poseban oblik, struktura ili konstrukcija vozila nemoguće ispuniti zahtjeve iz stavaka od 6.21.2. do 6.21.7.5., tada je prihvatljivo djelomično ispunjenje nekih od tih zahtjeva. Uvjet za to je da je dio zahtjeva ispunjen kad je to moguće i da su oznake za uočljivost koje djelomično ispunjavaju zahtjeve upotrijebljene na konstrukciji vozila u najvećoj mogućoj mjeri. To može uključivati ugradnju dodatnih nosača ili ploča s materijalom sukladnim s Pravilnikom UN-a br. 104 ili 150 kad za to postoji struktura kako bi se osigurala jasna i jednolika signalizacija u skladu s traženom uočljivošću.
  Kad se djelomična ispunjenost zahtjeva smatra prihvatljivom, dio zahtijevanih oznaka za uočljivost mogu nadomjestiti katadiopterske naprave kao što su katadiopteri razreda IV.A iz Pravilnika UN-a br. 3 ili 150 ili nosači s retroreflektirajućim materijalom sukladnim s fotometrijskim zahtjevima razreda C iz Pravilnika UN-a br. 104 ili 150. U tom se slučaju na svakih 1 500 mm mora ugraditi barem jedna od tih katadiopterskih naprava.
  Potrebne informacije moraju se navesti u izjavi. |
| --- | --- |

6.21.1.2.5.

Ako proizvođač, nakon provjere tehničke službe, može na zadovoljavajući način dokazati homologacijskom tijelu da je zbog radnih zahtjeva zbog kojih može biti nužan poseban oblik, struktura ili konstrukcija vozila nemoguće ispuniti zahtjeve iz stavaka od 6.21.2. do 6.21.7.5., tada je prihvatljivo djelomično ispunjenje nekih od tih zahtjeva. Uvjet za to je da je dio zahtjeva ispunjen kad je to moguće i da su oznake za uočljivost koje djelomično ispunjavaju zahtjeve upotrijebljene na konstrukciji vozila u najvećoj mogućoj mjeri. To može uključivati ugradnju dodatnih nosača ili ploča s materijalom sukladnim s Pravilnikom UN-a br. 104 ili 150 kad za to postoji struktura kako bi se osigurala jasna i jednolika signalizacija u skladu s traženom uočljivošću.

Kad se djelomična ispunjenost zahtjeva smatra prihvatljivom, dio zahtijevanih oznaka za uočljivost mogu nadomjestiti katadiopterske naprave kao što su katadiopteri razreda IV.A iz Pravilnika UN-a br. 3 ili 150 ili nosači s retroreflektirajućim materijalom sukladnim s fotometrijskim zahtjevima razreda C iz Pravilnika UN-a br. 104 ili 150. U tom se slučaju na svakih 1 500 mm mora ugraditi barem jedna od tih katadiopterskih naprava.

Potrebne informacije moraju se navesti u izjavi.

| 6.21.1.3. | Opcionalne: |
| --- | --- |

6.21.1.3.

Opcionalne:

| 6.21.1.3.1. | Straga i bočno:
  na svim drugim kategorijama vozila, ako nije drukčije utvrđeno u stavcima 6.21.1.1. i 6.21.1.2., uključujući kabinu tegljača za poluprikolice i kabinu šasije s kabinom.
  Umjesto obveznih linijskih oznaka smiju se primijeniti djelomične ili cjelovite oznake obrisa, a umjesto obveznih djelomičnih oznaka obrisa smiju se primijeniti cjelovite oznake obrisa. |
| --- | --- |

6.21.1.3.1.

Straga i bočno:

na svim drugim kategorijama vozila, ako nije drukčije utvrđeno u stavcima 6.21.1.1. i 6.21.1.2., uključujući kabinu tegljača za poluprikolice i kabinu šasije s kabinom.

Umjesto obveznih linijskih oznaka smiju se primijeniti djelomične ili cjelovite oznake obrisa, a umjesto obveznih djelomičnih oznaka obrisa smiju se primijeniti cjelovite oznake obrisa.

| 6.21.1.3.2. | Sprijeda:
  linijske oznake na vozilima kategorija O2, O3 i O4.
  Sprijeda se ne smije upotrijebiti djelomična ili cjelovita oznaka obrisa. |
| --- | --- |

6.21.1.3.2.

Sprijeda:

linijske oznake na vozilima kategorija O2, O3 i O4.

2

3

4

Sprijeda se ne smije upotrijebiti djelomična ili cjelovita oznaka obrisa.

| 6.21.2. | Broj
  Ovisno o prisutnosti. |
| --- | --- |

6.21.2.

Broj

Ovisno o prisutnosti.

| 6.21.3. | Raspored
  Oznake za uočljivost moraju biti što bliže horizontali i vertikali, a da je to u skladu s oblikom, strukturom, konstrukcijom i radnim zahtjevima vozila; ako to nije moguće, cjelovite ili djelomične oznake obrisa, ako su ugrađene, moraju što bliže pratiti obris vanjskog oblika vozila.
  Uz to, oznake za uočljivost moraju biti što ravnomjernije raspoređene preko vodoravnih dimenzija vozila tako da se može odrediti ukupna duljina i/ili širina vozila. |
| --- | --- |

6.21.3.

Raspored

Oznake za uočljivost moraju biti što bliže horizontali i vertikali, a da je to u skladu s oblikom, strukturom, konstrukcijom i radnim zahtjevima vozila; ako to nije moguće, cjelovite ili djelomične oznake obrisa, ako su ugrađene, moraju što bliže pratiti obris vanjskog oblika vozila.

Uz to, oznake za uočljivost moraju biti što ravnomjernije raspoređene preko vodoravnih dimenzija vozila tako da se može odrediti ukupna duljina i/ili širina vozila.

| 6.21.4. | Položaj |
| --- | --- |

6.21.4.

Položaj

| 6.21.4.1. | Širina |
| --- | --- |

6.21.4.1.

Širina

| 6.21.4.1.1. | Oznake za uočljivost moraju biti što bliže rubu vozila. |
| --- | --- |

6.21.4.1.1.

Oznake za uočljivost moraju biti što bliže rubu vozila.

| 6.21.4.1.2. | Zbirna vodoravna duljina elemenata oznaka za uočljivost ugrađenih na vozilo mora biti najmanje 70 % ukupne širine vozila, ne računajući sva vodoravna preklapanja pojedinih elemenata. |
| --- | --- |

6.21.4.1.2.

Zbirna vodoravna duljina elemenata oznaka za uočljivost ugrađenih na vozilo mora biti najmanje 70 % ukupne širine vozila, ne računajući sva vodoravna preklapanja pojedinih elemenata.

| 6.21.4.2. | Duljina |
| --- | --- |

6.21.4.2.

Duljina

| 6.21.4.2.1. | Oznake za uočljivost moraju biti što bliže krajevima vozila i sezati unutar 600 mm od svakog kraja vozila. |
| --- | --- |

6.21.4.2.1.

Oznake za uočljivost moraju biti što bliže krajevima vozila i sezati unutar 600 mm od svakog kraja vozila.

| 6.21.4.2.1.1. | Ako je riječ o motornim vozilima, od svakog kraja vozila, a ako je riječ o tegljačima za poluprikolice, od svakog kraja kabine.
  Međutim, dopušten je alternativni način označivanja unutar 2 400 mm od prednjeg kraja motornog vozila ako su ugrađeni nizovi katadioptera razreda IV.A iz Pravilnika UN-a br. 3 ili 150 ili razreda C iz Pravilnika UN-a br. 104 ili 150 za kojima slijede zahtijevane oznake za uočljivost u nastavku:






  (a) | katadiopter veličine najmanje 25 cm2; |
| --- | --- | --- |

6.21.4.2.1.1.

Ako je riječ o motornim vozilima, od svakog kraja vozila, a ako je riječ o tegljačima za poluprikolice, od svakog kraja kabine.

Međutim, dopušten je alternativni način označivanja unutar 2 400 mm od prednjeg kraja motornog vozila ako su ugrađeni nizovi katadioptera razreda IV.A iz Pravilnika UN-a br. 3 ili 150 ili razreda C iz Pravilnika UN-a br. 104 ili 150 za kojima slijede zahtijevane oznake za uočljivost u nastavku:

(a)

katadiopter veličine najmanje 25 cm2;

2

| (b) | jedan katadiopter ugrađen najviše 600 mm od prednjeg kraja vozila; |
| --- | --- |

(b)

jedan katadiopter ugrađen najviše 600 mm od prednjeg kraja vozila;

| (c) | dodatni katadiopteri čiji međusobni razmak nije veći od 600 mm; |
| --- | --- |

(c)

dodatni katadiopteri čiji međusobni razmak nije veći od 600 mm;

| (d) | udaljenost između posljednjeg katadioptera i početka oznake za uočljivost ne smije biti veća od 600 mm. |
| --- | --- |

(d)

udaljenost između posljednjeg katadioptera i početka oznake za uočljivost ne smije biti veća od 600 mm.

| 6.21.4.2.1.2. | Ako je riječ o prikolicama, od svakog kraja vozila (ne računajući rudo). |
| --- | --- |

6.21.4.2.1.2.

Ako je riječ o prikolicama, od svakog kraja vozila (ne računajući rudo).

| 6.21.4.2.2. | Zbirna vodoravna duljina elemenata oznaka za uočljivost ugrađenih na vozilo, ne računajući moguća vodoravna preklapanja pojedinih elemenata, mora biti najmanje 70 % od: |
| --- | --- |

6.21.4.2.2.

Zbirna vodoravna duljina elemenata oznaka za uočljivost ugrađenih na vozilo, ne računajući moguća vodoravna preklapanja pojedinih elemenata, mora biti najmanje 70 % od:

| 6.21.4.2.2.1. | za motorna vozila, duljine vozila, odnosno ako je riječ o tegljačima za poluprikolice, ako su ugrađene, duljine kabine; međutim, ako se upotrebljava alternativni način označivanja iz stavka 6.21.4.2.1.1., udaljenost koja počinje unutar 2 400 mm od prednjeg kraja vozila do njegova stražnjeg kraja;





  A je udaljenost između krajnje prednje oznake za uočljivost i prednjeg kraja vozila. Najveća vrijednost A iznosi 2 400 mm (vidjeti stavak 6.21.4.2.1.1.); |
| --- | --- |

6.21.4.2.2.1.

za motorna vozila, duljine vozila, odnosno ako je riječ o tegljačima za poluprikolice, ako su ugrađene, duljine kabine; međutim, ako se upotrebljava alternativni način označivanja iz stavka 6.21.4.2.1.1., udaljenost koja počinje unutar 2 400 mm od prednjeg kraja vozila do njegova stražnjeg kraja;

Image 5

A je udaljenost između krajnje prednje oznake za uočljivost i prednjeg kraja vozila. Najveća vrijednost A iznosi 2 400 mm (vidjeti stavak 6.21.4.2.1.1.);

| 6.21.4.2.2.2. | za prikolice, ukupne duljine vozila (ne računajući rudo). |
| --- | --- |

6.21.4.2.2.2.

za prikolice, ukupne duljine vozila (ne računajući rudo).

Image 6

| 6.21.4.3. | Visina |
| --- | --- |

6.21.4.3.

Visina

| 6.21.4.3.1. | Donji dijelovi linijskih oznaka i oznaka obrisa
  Što niže unutar raspona u nastavku. | Najmanje: ne manje od 250 mm iznad tla. |
| --- | --- | --- |

6.21.4.3.1.

Donji dijelovi linijskih oznaka i oznaka obrisa

Što niže unutar raspona u nastavku.

Najmanje: ne manje od 250 mm iznad tla.

| | Najviše: ne više od 1 500 mm iznad tla. |
| --- | --- |

Najviše: ne više od 1 500 mm iznad tla.

Međutim, može se prihvatiti najviša visina ugradnje od 2 500 mm ako oblik, struktura, konstrukcija ili radni uvjeti vozila onemogućuju poštovanje zahtjeva za najveću vrijednost od 1 500 mm ili, prema potrebi, kako bi se ispunili zahtjevi iz stavaka 6.21.4.1.2. i 6.21.4.2.2. ili u pogledu vodoravnog položaja linijske oznake ili donjih dijelova oznake obrisa.

U izjavi se moraju navesti razlozi za ugradnju oznaka visoke uočljivosti na više od 1 500 mm.

| 6.21.4.3.2. | Gornji dijelovi oznaka obrisa:
  što više, ali unutar 400 mm od gornjeg ruba vozila. |
| --- | --- |

6.21.4.3.2.

Gornji dijelovi oznaka obrisa:

što više, ali unutar 400 mm od gornjeg ruba vozila.

| 6.21.5. | Vidljivost
  Oznake za uočljivost smatraju se vidljivima ako je najmanje 70 % osvjetljavajuće površine ugrađene oznake vidljivo kad je gleda promatrač koji se nalazi na bilo kojoj točki unutar ravnina za promatranje definiranih u nastavku. |
| --- | --- |

6.21.5.

Vidljivost

Oznake za uočljivost smatraju se vidljivima ako je najmanje 70 % osvjetljavajuće površine ugrađene oznake vidljivo kad je gleda promatrač koji se nalazi na bilo kojoj točki unutar ravnina za promatranje definiranih u nastavku.

| 6.21.5.1. | Za prednje i stražnje oznake za uočljivost (vidjeti slike 1.a i 1.b Priloga 11.) ravnina promatranja okomita je na uzdužnu os vozila i nalazi se 25 m od krajnjeg ruba vozila te je omeđena: |
| --- | --- |

6.21.5.1.

Za prednje i stražnje oznake za uočljivost (vidjeti slike 1.a i 1.b Priloga 11.) ravnina promatranja okomita je na uzdužnu os vozila i nalazi se 25 m od krajnjeg ruba vozila te je omeđena:

| 6.21.5.1.1. | po visini, s dvije vodoravne ravnine na 1 m i 3,0 m iznad tla; |
| --- | --- |

6.21.5.1.1.

po visini, s dvije vodoravne ravnine na 1 m i 3,0 m iznad tla;

| 6.21.5.1.2. | po širini, s dvije vertikalne ravnine koje zatvaraju kut od 4° prema van od srednje uzdužne ravnine vozila i prolaze sjecištem vertikalnih ravnina paralelnih sa srednjom uzdužnom ravninom vozila koje omeđuju ukupnu širinu vozila i ravninom okomitom na uzdužnu os vozila koja omeđuje rub vozila. |
| --- | --- |

6.21.5.1.2.

po širini, s dvije vertikalne ravnine koje zatvaraju kut od 4° prema van od srednje uzdužne ravnine vozila i prolaze sjecištem vertikalnih ravnina paralelnih sa srednjom uzdužnom ravninom vozila koje omeđuju ukupnu širinu vozila i ravninom okomitom na uzdužnu os vozila koja omeđuje rub vozila.

| 6.21.5.2. | Za bočne oznake za uočljivost (vidjeti sliku 2. Priloga 11.) ravnina promatranja paralelna je sa srednjom uzdužnom ravninom vozila i nalazi se 25 m od krajnjeg vanjskog ruba vozila te je omeđena: |
| --- | --- |

6.21.5.2.

Za bočne oznake za uočljivost (vidjeti sliku 2. Priloga 11.) ravnina promatranja paralelna je sa srednjom uzdužnom ravninom vozila i nalazi se 25 m od krajnjeg vanjskog ruba vozila te je omeđena:

| 6.21.5.2.1. | po visini, s dvije vodoravne ravnine na 1,0 m i 1,5 m iznad tla; |
| --- | --- |

6.21.5.2.1.

po visini, s dvije vodoravne ravnine na 1,0 m i 1,5 m iznad tla;

| 6.21.5.2.2. | po širini, s dvije vertikalne ravnine koje zatvaraju kut od 4° prema van od ravnine okomite na uzdužnu os vozila i prolaze sjecištem vertikalnih ravnina okomitih na uzdužnu os vozila koja omeđuje ukupnu duljinu i krajnji vanjski rub vozila. |
| --- | --- |

6.21.5.2.2.

po širini, s dvije vertikalne ravnine koje zatvaraju kut od 4° prema van od ravnine okomite na uzdužnu os vozila i prolaze sjecištem vertikalnih ravnina okomitih na uzdužnu os vozila koja omeđuje ukupnu duljinu i krajnji vanjski rub vozila.

| 6.21.6. | Usmjerenost |
| --- | --- |

6.21.6.

Usmjerenost

| 6.21.6.1. | Bočno:
  što paralelnije sa srednjom uzdužnom ravninom vozila i sukladno s oblikom, strukturom, konstrukcijom i radnim zahtjevima vozila; ako to nije moguće, oznaka mora što više pratiti obris vanjskog oblika vozila. |
| --- | --- |

6.21.6.1.

Bočno:

što paralelnije sa srednjom uzdužnom ravninom vozila i sukladno s oblikom, strukturom, konstrukcijom i radnim zahtjevima vozila; ako to nije moguće, oznaka mora što više pratiti obris vanjskog oblika vozila.

| 6.21.6.2. | Prema naprijed i natrag:
  što paralelnije s poprečnom ravninom vozila i sukladno s oblikom, strukturom, konstrukcijom i radnim zahtjevima vozila; ako to nije moguće, oznaka mora što više pratiti obris vanjskog oblika vozila. |
| --- | --- |

6.21.6.2.

Prema naprijed i natrag:

što paralelnije s poprečnom ravninom vozila i sukladno s oblikom, strukturom, konstrukcijom i radnim zahtjevima vozila; ako to nije moguće, oznaka mora što više pratiti obris vanjskog oblika vozila.

| 6.21.7. | Drugi zahtjevi |
| --- | --- |

6.21.7.

Drugi zahtjevi

| 6.21.7.1. | Oznake za uočljivost smatraju se neprekinutima ako je udaljenost između susjednih elemenata najmanja moguća i nije veća od 50 % duljine najkraćeg susjednog elementa. Međutim, ako proizvođač može na zadovoljavajući način dokazati homologacijskom tijelu da je nemoguće poštovati vrijednost od 50 %, udaljenost između susjednih elemenata smije biti veća od 50 % najkraćeg susjednog elementa i mora biti najmanja moguća te ne smije biti veća od 1 000 mm. |
| --- | --- |

6.21.7.1.

Oznake za uočljivost smatraju se neprekinutima ako je udaljenost između susjednih elemenata najmanja moguća i nije veća od 50 % duljine najkraćeg susjednog elementa. Međutim, ako proizvođač može na zadovoljavajući način dokazati homologacijskom tijelu da je nemoguće poštovati vrijednost od 50 %, udaljenost između susjednih elemenata smije biti veća od 50 % najkraćeg susjednog elementa i mora biti najmanja moguća te ne smije biti veća od 1 000 mm.

| 6.21.7.2. | Ako je riječ o djelomičnoj oznaci obrisa, svaki gornji kut mora se opisati s dvije dužine pod 90° duljine najmanje 250 mm; ako to nije moguće, oznaka mora što više pratiti obris vanjskog oblika vozila. |
| --- | --- |

6.21.7.2.

Ako je riječ o djelomičnoj oznaci obrisa, svaki gornji kut mora se opisati s dvije dužine pod 90° duljine najmanje 250 mm; ako to nije moguće, oznaka mora što više pratiti obris vanjskog oblika vozila.

| 6.21.7.3. | Udaljenost između oznaka za uočljivost ugrađenih na stražnjoj strani vozila i svakog obveznog kočnog svjetla treba biti veća od 200 mm. |
| --- | --- |

6.21.7.3.

Udaljenost između oznaka za uočljivost ugrađenih na stražnjoj strani vozila i svakog obveznog kočnog svjetla treba biti veća od 200 mm.

| 6.21.7.4. | Ako su ugrađene stražnje pločice za označivanje u skladu s nizom izmjena 01 Pravilnika UN-a br. 70 ili Pravilnika UN-a br. 150, one se mogu smatrati, prema izboru proizvođača, dijelom stražnjih oznaka za uočljivost u svrhu izračunavanja duljine oznake za uočljivost i njezine blizine bočnoj strani vozila. |
| --- | --- |

6.21.7.4.

Ako su ugrađene stražnje pločice za označivanje u skladu s nizom izmjena 01 Pravilnika UN-a br. 70 ili Pravilnika UN-a br. 150, one se mogu smatrati, prema izboru proizvođača, dijelom stražnjih oznaka za uočljivost u svrhu izračunavanja duljine oznake za uočljivost i njezine blizine bočnoj strani vozila.

| 6.21.7.5. | Na mjesta na vozilu predviđena za oznake za uočljivost mora biti moguće ugraditi oznake širine od najmanje 60 mm. |
| --- | --- |

6.21.7.5.

Na mjesta na vozilu predviđena za oznake za uočljivost mora biti moguće ugraditi oznake širine od najmanje 60 mm.

| 6.22. | Sustav prilagodljivog prednjeg osvjetljenja (AFS) (Pravilnik UN-a br. 123 ili 149)
  Ako u nastavku nije drukčije određeno, zahtjevi za duga glavna svjetla (stavak 6.1.) i za kratka glavna svjetla (stavak 6.2.) ovog Pravilnika primjenjuju se na odgovarajuće dijelove AFS-a. |
| --- | --- |

6.22.

Sustav prilagodljivog prednjeg osvjetljenja (AFS) (Pravilnik UN-a br. 123 ili 149)

Ako u nastavku nije drukčije određeno, zahtjevi za duga glavna svjetla (stavak 6.1.) i za kratka glavna svjetla (stavak 6.2.) ovog Pravilnika primjenjuju se na odgovarajuće dijelove AFS-a.

| 6.22.1. | Prisutnost
  Nije obavezno na motornim vozilima. Zabranjeno na prikolicama. |
| --- | --- |

6.22.1.

Prisutnost

Nije obavezno na motornim vozilima. Zabranjeno na prikolicama.

| 6.22.2. | Broj
  Jedan. |
| --- | --- |

6.22.2.

Broj

Jedan.

| 6.22.3. | Raspored
  Nema posebnih zahtjeva. |
| --- | --- |

6.22.3.

Raspored

Nema posebnih zahtjeva.

| 6.22.4. | Položaj
  Prije ispitnih postupaka AFS mora biti u neutralnom položaju. |
| --- | --- |

6.22.4.

Položaj

Prije ispitnih postupaka AFS mora biti u neutralnom položaju.

| 6.22.4.1. | Po visini i po širini:
  za predmetnu funkciju ili način osvjetljavanja zahtjeve navedene u stavcima od 6.22.4.1.1. do 6.22.4.1.4. moraju ispunjavati jedinice za osvjetljavanje koje se stavljaju pod napon istodobno za izvođenje te funkcije ili tog načina rada u skladu s opisom podnositelja zahtjeva.
  Sve dimenzije odnose se na najbliži rub prividnih površina jedinica za osvjetljavanje promatranih u smjeru referentne osi. |
| --- | --- |

6.22.4.1.

Po visini i po širini:

za predmetnu funkciju ili način osvjetljavanja zahtjeve navedene u stavcima od 6.22.4.1.1. do 6.22.4.1.4. moraju ispunjavati jedinice za osvjetljavanje koje se stavljaju pod napon istodobno za izvođenje te funkcije ili tog načina rada u skladu s opisom podnositelja zahtjeva.

Sve dimenzije odnose se na najbliži rub prividnih površina jedinica za osvjetljavanje promatranih u smjeru referentne osi.

| 6.22.4.1.1. | Dvije simetrično postavljene jedinice za osvjetljavanje moraju se nalaziti na visini koja je u skladu sa zahtjevima iz odgovarajućih stavaka 6.1.4. i 6.2.4., pri čemu „dvije simetrično postavljene jedinice za osvjetljavanje” znači dvije jedinice za osvjetljavanje, po jedna sa svake strane vozila, postavljene tako da su (geometrijska) središta sile teže njihovih prividnih površina na istoj visini i na istoj udaljenosti od srednje uzdužne ravnine vozila uz dopušteno odstupanje od 50 mm za svaku; međutim, njihove se svjetleće površine, osvjetljavajuće površine i proizvedene svjetlosti smiju razlikovati. |
| --- | --- |

6.22.4.1.1.

Dvije simetrično postavljene jedinice za osvjetljavanje moraju se nalaziti na visini koja je u skladu sa zahtjevima iz odgovarajućih stavaka 6.1.4. i 6.2.4., pri čemu „dvije simetrično postavljene jedinice za osvjetljavanje” znači dvije jedinice za osvjetljavanje, po jedna sa svake strane vozila, postavljene tako da su (geometrijska) središta sile teže njihovih prividnih površina na istoj visini i na istoj udaljenosti od srednje uzdužne ravnine vozila uz dopušteno odstupanje od 50 mm za svaku; međutim, njihove se svjetleće površine, osvjetljavajuće površine i proizvedene svjetlosti smiju razlikovati.

| 6.22.4.1.2. | Dodatne jedinice za osvjetljavanje, ako postoje, s bilo koje strane vozila moraju se nalaziti na udaljenosti ne većoj od 140 mm (14) u vodoravnom smjeru (E na slici) i 400 mm u vertikalnom smjeru iznad ili ispod (D na slici) od najbliže jedinice za osvjetljavanje. |
| --- | --- |

6.22.4.1.2.

Dodatne jedinice za osvjetljavanje, ako postoje, s bilo koje strane vozila moraju se nalaziti na udaljenosti ne većoj od 140 mm (14

| 6.22.4.1.3. | Nijedna dodatna jedinica za osvjetljavanje opisana u stavku 6.22.4.1.2. ne smije biti niže od 250 mm (F na slici) ni više nego što je navedeno u stavku 6.2.4.2. ovog Pravilnika (G na slici) iznad tla. |
| --- | --- |

6.22.4.1.3.

Nijedna dodatna jedinica za osvjetljavanje opisana u stavku 6.22.4.1.2. ne smije biti niže od 250 mm (F na slici) ni više nego što je navedeno u stavku 6.2.4.2. ovog Pravilnika (G na slici) iznad tla.

| 6.22.4.1.4. | Dodatno, po širini
  Za svaki način osvjetljavanja kratkim svjetlosnim snopom: | vanjski rub prividne površine barem jedne jedinice za osvjetljavanje sa svake strane vozila ne smije biti udaljen više od 400 mm od krajnjeg vanjskog ruba vozila (A na slici); i |
| --- | --- | --- |

6.22.4.1.4.

Dodatno, po širini

Za svaki način osvjetljavanja kratkim svjetlosnim snopom:

vanjski rub prividne površine barem jedne jedinice za osvjetljavanje sa svake strane vozila ne smije biti udaljen više od 400 mm od krajnjeg vanjskog ruba vozila (A na slici); i

| | unutarnji rubovi prividnih površina u smjeru referentne osi moraju biti međusobno udaljeni najmanje 600 mm. Međutim, to se ne primjenjuje na vozila kategorija M1 i N1; za sve druge kategorije motornih vozila ta se udaljenost može smanjiti na 400 mm ako je ukupna širina vozila manja od 1 300 mm. |
| --- | --- |

unutarnji rubovi prividnih površina u smjeru referentne osi moraju biti međusobno udaljeni najmanje 600 mm. Međutim, to se ne primjenjuje na vozila kategorija M1 i N1; za sve druge kategorije motornih vozila ta se udaljenost može smanjiti na 400 mm ako je ukupna širina vozila manja od 1 300 mm.

1

1

Image 7

.tifJedinice za osvjetljavanje koje se istodobno stavljaju pod napon za dani način osvjetljavanja:
  Image 8

| Br. 3 i 9 | : | (dvije simetrično postavljene jedinice za osvjetljavanje) |
| --- | --- | --- |
| Br. 1 i 11 | : | (dvije simetrično postavljene jedinice za osvjetljavanje) |
| Br. 4 i 8 | : | (dvije dodatne jedinice za osvjetljavanje) |

Br. 3 i 9

:

(dvije simetrično postavljene jedinice za osvjetljavanje)

Br. 1 i 11

:

(dvije simetrično postavljene jedinice za osvjetljavanje)

Br. 4 i 8

:

(dvije dodatne jedinice za osvjetljavanje)

Jedinice za osvjetljavanje koje se ne stavljaju pod napon za taj način osvjetljavanja:
  Image 9

| Br. 2 i 10 | : | (dvije simetrično postavljene jedinice za osvjetljavanje) |
| --- | --- | --- |
| Br. 5 | : | (dodatna jedinica za osvjetljavanje) |
| Br. 6 i 7 | : | (dvije simetrično postavljene jedinice za osvjetljavanje) |

Br. 2 i 10

:

(dvije simetrično postavljene jedinice za osvjetljavanje)

Br. 5

:

(dodatna jedinica za osvjetljavanje)

Br. 6 i 7

:

(dvije simetrično postavljene jedinice za osvjetljavanje)

Vodoravne dimenzije u mm:

| | A ≤ 400 |
| --- | --- |

A ≤ 400

| | B ≥ 600 ili ≥ 400 ako je ukupna širina vozila < 1 300 mm, no nema posebnih zahtjeva za vozila kategorija M1 i N1 |
| --- | --- |

B ≥ 600 ili ≥ 400 ako je ukupna širina vozila < 1 300 mm, no nema posebnih zahtjeva za vozila kategorija M1 i N1

1

1

| | C ≤ 200 |
| --- | --- |

C ≤ 200

| | E ≤ 140 |
| --- | --- |

E ≤ 140

Vertikalne dimenzije u mm:

| | D ≤ 400 |
| --- | --- |

D ≤ 400

| | F ≥ 250 |
| --- | --- |

F ≥ 250

| | G ≤ 1 200 |
| --- | --- |

G ≤ 1 200

| 6.22.4.2. | Po duljini:
  sve jedinice za osvjetljavanje AFS-a moraju biti ugrađene sprijeda. Smatra se da je taj zahtjev ispunjen ako emitirano svjetlo ne izaziva vozaču neugodu ni izravno ni neizravno preko naprava za neizravno gledanje i/ili drugih reflektirajućih površina vozila. |
| --- | --- |

6.22.4.2.

Po duljini:

sve jedinice za osvjetljavanje AFS-a moraju biti ugrađene sprijeda. Smatra se da je taj zahtjev ispunjen ako emitirano svjetlo ne izaziva vozaču neugodu ni izravno ni neizravno preko naprava za neizravno gledanje i/ili drugih reflektirajućih površina vozila.

| 6.22.5. | Geometrijska vidljivost
  Sa svake strane vozila, za sve postojeće načine i funkcije osvjetljavanja:
  barem jedna od jedinica za osvjetljavanje koje se istodobno stavljaju pod napon za izvođenje navedenih funkcija i načina rada, u skladu s opisom podnositelja zahtjeva, mora postizati kutove geometrijske vidljivosti propisane za predmetne funkcije osvjetljavanja u skladu sa stavcima 6.1.5. i 6.2.5. ovog Pravilnika. Pojedinačne jedinice za osvjetljavanje mogu se upotrijebiti kako bi se ispunili zahtjevi za postizanje različitih kutova. |
| --- | --- |

6.22.5.

Geometrijska vidljivost

Sa svake strane vozila, za sve postojeće načine i funkcije osvjetljavanja:

barem jedna od jedinica za osvjetljavanje koje se istodobno stavljaju pod napon za izvođenje navedenih funkcija i načina rada, u skladu s opisom podnositelja zahtjeva, mora postizati kutove geometrijske vidljivosti propisane za predmetne funkcije osvjetljavanja u skladu sa stavcima 6.1.5. i 6.2.5. ovog Pravilnika. Pojedinačne jedinice za osvjetljavanje mogu se upotrijebiti kako bi se ispunili zahtjevi za postizanje različitih kutova.

| 6.22.6. | Usmjerenost
  Prema naprijed.
  AFS se mora prije ispitnih postupaka namjestiti u neutralni položaj, u kojem emitira osnovni kratki svjetlosni snop. |
| --- | --- |

6.22.6.

Usmjerenost

Prema naprijed.

AFS se mora prije ispitnih postupaka namjestiti u neutralni položaj, u kojem emitira osnovni kratki svjetlosni snop.

| 6.22.6.1. | Vertikalna usmjerenost |
| --- | --- |

6.22.6.1.

Vertikalna usmjerenost

| 6.22.6.1.1. | Početni nagib prema dolje granice svjetlo-tama osnovnog kratkog snopa koji se namješta na neopterećenom vozilu i s jednom osobom na vozačevu mjestu mora navesti proizvođač s točnošću od 0,1 % i na svakom ga vozilu označiti na jasno čitljiv i neizbrisiv način blizu prednjeg sustava za osvjetljavanje ili proizvođačeve pločice simbolom prikazanim u Prilogu 7.
  Ako proizvođač navede različite početne nagibe prema dolje za različite jedinice za osvjetljavanje koje daju granicu svjetlo-tama osnovnog kratkog svjetlosnog snopa ili joj pridonose, te vrijednosti nagiba prema dolje proizvođač mora navesti s preciznošću od 0,1 % te ih na svakom vozilu označiti na jasno čitljiv i neizbrisiv način blizu odgovarajućih jedinica za osvjetljavanje ili na proizvođačevu pločicu tako da se sve predmetne jedinice za osvjetljavanje mogu nedvojbeno identificirati. |
| --- | --- |

6.22.6.1.1.

Početni nagib prema dolje granice svjetlo-tama osnovnog kratkog snopa koji se namješta na neopterećenom vozilu i s jednom osobom na vozačevu mjestu mora navesti proizvođač s točnošću od 0,1 % i na svakom ga vozilu označiti na jasno čitljiv i neizbrisiv način blizu prednjeg sustava za osvjetljavanje ili proizvođačeve pločice simbolom prikazanim u Prilogu 7.

Ako proizvođač navede različite početne nagibe prema dolje za različite jedinice za osvjetljavanje koje daju granicu svjetlo-tama osnovnog kratkog svjetlosnog snopa ili joj pridonose, te vrijednosti nagiba prema dolje proizvođač mora navesti s preciznošću od 0,1 % te ih na svakom vozilu označiti na jasno čitljiv i neizbrisiv način blizu odgovarajućih jedinica za osvjetljavanje ili na proizvođačevu pločicu tako da se sve predmetne jedinice za osvjetljavanje mogu nedvojbeno identificirati.

| 6.22.6.1.2. | Nagib prema dolje vodoravnog dijela granice svjetlo-tama osnovnog kratkog svjetlosnog snopa mora ostati unutar graničnih vrijednosti navedenih u stavku 6.2.6.1.2. ovog Pravilnika u svim uvjetima opterećenja vozila iz Priloga 5. ovog Pravilnika, a početna usmjerenost mora biti unutar navedenih vrijednosti. |
| --- | --- |

6.22.6.1.2.

Nagib prema dolje vodoravnog dijela granice svjetlo-tama osnovnog kratkog svjetlosnog snopa mora ostati unutar graničnih vrijednosti navedenih u stavku 6.2.6.1.2. ovog Pravilnika u svim uvjetima opterećenja vozila iz Priloga 5. ovog Pravilnika, a početna usmjerenost mora biti unutar navedenih vrijednosti.

| 6.22.6.1.2.1. | Ako kratki svjetlosni snop tvori nekoliko snopova iz različitih jedinica za osvjetljavanje, odredbe u skladu sa stavkom 6.22.6.1.2. primjenjuju se na granicu svjetlo-tama (ako postoji) svakog navedenog snopa koji je konstruiran za projekciju u kutno područje, kako je navedeno pod stavkom 9.3. izjave u skladu s predloškom iz Priloga 1. Pravilniku UN-a br. 123 ili stavkom 9.3.3. iz Priloga 1. Pravilniku UN-a br. 149. |
| --- | --- |

6.22.6.1.2.1.

Ako kratki svjetlosni snop tvori nekoliko snopova iz različitih jedinica za osvjetljavanje, odredbe u skladu sa stavkom 6.22.6.1.2. primjenjuju se na granicu svjetlo-tama (ako postoji) svakog navedenog snopa koji je konstruiran za projekciju u kutno područje, kako je navedeno pod stavkom 9.3. izjave u skladu s predloškom iz Priloga 1. Pravilniku UN-a br. 123 ili stavkom 9.3.3. iz Priloga 1. Pravilniku UN-a br. 149.

| 6.22.6.2. | Naprava za namještanje nagiba glavnih svjetala |
| --- | --- |

6.22.6.2.

Naprava za namještanje nagiba glavnih svjetala

| 6.22.6.2.1. | Ako je potrebna naprava za namještanje nagiba glavnih svjetala kako bi se ispunili zahtjevi iz stavka 6.22.6.1.2., ona mora biti automatska. |
| --- | --- |

6.22.6.2.1.

Ako je potrebna naprava za namještanje nagiba glavnih svjetala kako bi se ispunili zahtjevi iz stavka 6.22.6.1.2., ona mora biti automatska.

| 6.22.6.2.2. | Ako dođe do kvara naprave, kratki snop ne smije doći u položaj u kojem mu je oborenost manja nego kad se dogodio kvar naprave. |
| --- | --- |

6.22.6.2.2.

Ako dođe do kvara naprave, kratki snop ne smije doći u položaj u kojem mu je oborenost manja nego kad se dogodio kvar naprave.

| 6.22.6.3. | Vodoravna usmjerenost
  Za svaku jedinicu za osvjetljavanje prijelom granice svjetlo-tama, ako postoji, kad se projicira na zaslon, mora se poklapati s vertikalnim pravcem kroz referentnu os te jedinice za osvjetljavanje. Dopušta se odstupanje od 0,5 % na stranu koja je strana vožnje. Druge jedinice za osvjetljavanje moraju biti namještene u skladu sa specifikacijom podnositelja zahtjeva, kako je određeno u skladu s Prilogom 10. Pravilniku UN-a br. 123 ili Prilogom 14. Pravilniku UN-a br. 149. |
| --- | --- |

6.22.6.3.

Vodoravna usmjerenost

Za svaku jedinicu za osvjetljavanje prijelom granice svjetlo-tama, ako postoji, kad se projicira na zaslon, mora se poklapati s vertikalnim pravcem kroz referentnu os te jedinice za osvjetljavanje. Dopušta se odstupanje od 0,5 % na stranu koja je strana vožnje. Druge jedinice za osvjetljavanje moraju biti namještene u skladu sa specifikacijom podnositelja zahtjeva, kako je određeno u skladu s Prilogom 10. Pravilniku UN-a br. 123 ili Prilogom 14. Pravilniku UN-a br. 149.

| 6.22.6.4. | Mjerni postupak:
  Nakon namještanja početne usmjerenosti snopa, vertikalni nagib snopa kratkog svjetla ili, prema potrebi, vertikalni nagibi svih različitih jedinica za osvjetljavanje koje daju granice svjetlo-tama ili im pridonose u skladu sa stavkom 6.22.6.1.2.1. osnovnog kratkog svjetlosnog snopa provjeravaju se u svim uvjetima opterećenja vozila u skladu s odredbama iz stavaka 6.2.6.3.1. i 6.2.6.3.2. ovog Pravilnika. |
| --- | --- |

6.22.6.4.

Mjerni postupak:

Nakon namještanja početne usmjerenosti snopa, vertikalni nagib snopa kratkog svjetla ili, prema potrebi, vertikalni nagibi svih različitih jedinica za osvjetljavanje koje daju granice svjetlo-tama ili im pridonose u skladu sa stavkom 6.22.6.1.2.1. osnovnog kratkog svjetlosnog snopa provjeravaju se u svim uvjetima opterećenja vozila u skladu s odredbama iz stavaka 6.2.6.3.1. i 6.2.6.3.2. ovog Pravilnika.

| 6.22.7. | Električne veze |
| --- | --- |

6.22.7.

Električne veze

| 6.22.7.1. | Osvjetljavanje dugim svjetlosnim snopom (ako ga daje AFS) |
| --- | --- |

6.22.7.1.

Osvjetljavanje dugim svjetlosnim snopom (ako ga daje AFS)

| 6.22.7.1.1. | Jedinice za osvjetljavanje za dugi svjetlosni snop mogu se uključiti istodobno ili u parovima. Kod prebacivanja s kratkog svjetlosnog snopa na dugi svjetlosni snop mora se uključiti barem jedan par jedinica za osvjetljavanje za dugi svjetlosni snop. Kod prebacivanja s dugog svjetlosnog snopa na kratki svjetlosni snop sve se jedinice za osvjetljavanje za dugi svjetlosni snop moraju isključiti istodobno. |
| --- | --- |

6.22.7.1.1.

Jedinice za osvjetljavanje za dugi svjetlosni snop mogu se uključiti istodobno ili u parovima. Kod prebacivanja s kratkog svjetlosnog snopa na dugi svjetlosni snop mora se uključiti barem jedan par jedinica za osvjetljavanje za dugi svjetlosni snop. Kod prebacivanja s dugog svjetlosnog snopa na kratki svjetlosni snop sve se jedinice za osvjetljavanje za dugi svjetlosni snop moraju isključiti istodobno.

| 6.22.7.1.2. | Dugi svjetlosni snop može biti konstruiran tako da je prilagodljiv, ovisno o odredbama iz stavka 6.22.9.3., pri čemu upravljačke signale daje senzorski sustav koji može otkrivati svaki od sljedećih podataka i reagirati na njega:






  (a) | svjetlosne uvjete u okolini; |
| --- | --- | --- |

6.22.7.1.2.

Dugi svjetlosni snop može biti konstruiran tako da je prilagodljiv, ovisno o odredbama iz stavka 6.22.9.3., pri čemu upravljačke signale daje senzorski sustav koji može otkrivati svaki od sljedećih podataka i reagirati na njega:

(a)

svjetlosne uvjete u okolini;

| (b) | svjetlost koju emitiraju prednji uređaji za osvjetljavanje i svjetlosnu signalizaciju vozila iz suprotnog smjera; |
| --- | --- |

(b)

svjetlost koju emitiraju prednji uređaji za osvjetljavanje i svjetlosnu signalizaciju vozila iz suprotnog smjera;

| (c) | svjetlost koju emitiraju stražnji uređaji za svjetlosnu signalizaciju vozila koja se nalaze ispred. |
| --- | --- |

(c)

svjetlost koju emitiraju stražnji uređaji za svjetlosnu signalizaciju vozila koja se nalaze ispred.

Dopuštene su dodatne funkcije senzora za poboljšanje radnog učinka.

Za potrebe ovog stavka „vozila” znači vozila kategorija L, M, N, O, T i bicikli, pri čemu su takva vozila opremljena katadiopterima i uključenim uređajima za osvjetljavanje i svjetlosnu signalizaciju.

| 6.22.7.1.3. | Uvijek mora biti moguće ručno uključiti i isključiti duga glavna svjetla, bez obzira na to jesu li prilagodljiva, te ručno deaktivirati automatsko upravljanje.
  Povrh toga, isključivanje dugih glavnih svjetala i deaktivaciju njihova automatskog upravljanja mora se obavljati jednostavnom i trenutačnom radnjom, a primjena podizbornika nije dopuštena. |
| --- | --- |

6.22.7.1.3.

Uvijek mora biti moguće ručno uključiti i isključiti duga glavna svjetla, bez obzira na to jesu li prilagodljiva, te ručno deaktivirati automatsko upravljanje.

Povrh toga, isključivanje dugih glavnih svjetala i deaktivaciju njihova automatskog upravljanja mora se obavljati jednostavnom i trenutačnom radnjom, a primjena podizbornika nije dopuštena.

| 6.22.7.1.4. | Kratki snopovi smiju ostati uključeni istodobno s dugim snopovima. |
| --- | --- |

6.22.7.1.4.

Kratki snopovi smiju ostati uključeni istodobno s dugim snopovima.

| 6.22.7.1.5. | Ako su ugrađene četiri jedinice za osvjetljavanje koje se mogu sakriti, njihov podignuti položaj mora spriječiti istodobni rad svih drugih ugrađenih dodatnih glavnih svjetala ako su ona namijenjena za davanje svjetlosnih signala isprekidanim uključivanjem u kratkim intervalima (vidjeti stavak 5.12.) danju. |
| --- | --- |

6.22.7.1.5.

Ako su ugrađene četiri jedinice za osvjetljavanje koje se mogu sakriti, njihov podignuti položaj mora spriječiti istodobni rad svih drugih ugrađenih dodatnih glavnih svjetala ako su ona namijenjena za davanje svjetlosnih signala isprekidanim uključivanjem u kratkim intervalima (vidjeti stavak 5.12.) danju.

| 6.22.7.2. | Osvjetljavanje kratkim svjetlosnim snopom:






  (a) | komandom za promjenu na kratki svjetlosni snop moraju se istodobno isključiti sva duga glavna svjetla ili isključiti sve jedinice za osvjetljavanje AFS-a za dugi svjetlosni snop; |
| --- | --- | --- |

6.22.7.2.

Osvjetljavanje kratkim svjetlosnim snopom:

(a)

komandom za promjenu na kratki svjetlosni snop moraju se istodobno isključiti sva duga glavna svjetla ili isključiti sve jedinice za osvjetljavanje AFS-a za dugi svjetlosni snop;

| (b) | kratki snop smije ostati uključen istodobno s dugim snopovima; |
| --- | --- |

(b)

kratki snop smije ostati uključen istodobno s dugim snopovima;

| (c) | ako su jedinice za osvjetljavanje za kratki svjetlosni snop opremljene izvorima svjetlosti s izbojem u plinu, ti izvori moraju ostati uključeni tijekom rada dugog svjetlosnog snopa. |
| --- | --- |

(c)

ako su jedinice za osvjetljavanje za kratki svjetlosni snop opremljene izvorima svjetlosti s izbojem u plinu, ti izvori moraju ostati uključeni tijekom rada dugog svjetlosnog snopa.

| 6.22.7.3. | Uključivanje i isključivanje kratkih glavnih svjetala mora ispunjavati zahtjeve za električnu vezu iz stavaka 5.12. i 6.2.7. ovog Pravilnika. |
| --- | --- |

6.22.7.3.

Uključivanje i isključivanje kratkih glavnih svjetala mora ispunjavati zahtjeve za električnu vezu iz stavaka 5.12. i 6.2.7. ovog Pravilnika.

| 6.22.7.4. | Automatski rad sustava AFS
  Promjene unutar i između predviđenih razreda i njihovih načina rada funkcija osvjetljavanja AFS-a, kako se navodi u nastavku, moraju se izvoditi automatski i tako da se ne prouzročuje nikakva neugoda vozaču i drugim sudionicima u prometu.
  Sljedeći uvjeti primjenjuju se na aktiviranje razreda i njihovih načina rada za kratki svjetlosni snop i, prema potrebi, dugi svjetlosni snop i/ili prilagodbu dugog snopa. |
| --- | --- |

6.22.7.4.

Automatski rad sustava AFS

Promjene unutar i između predviđenih razreda i njihovih načina rada funkcija osvjetljavanja AFS-a, kako se navodi u nastavku, moraju se izvoditi automatski i tako da se ne prouzročuje nikakva neugoda vozaču i drugim sudionicima u prometu.

Sljedeći uvjeti primjenjuju se na aktiviranje razreda i njihovih načina rada za kratki svjetlosni snop i, prema potrebi, dugi svjetlosni snop i/ili prilagodbu dugog snopa.

| 6.22.7.4.1. | Načini rada kratkog svjetlosnog snopa u razredu C aktiviraju se ako nije aktiviran nijedan način rada drugog razreda kratkog svjetlosnog snopa. |
| --- | --- |

6.22.7.4.1.

Načini rada kratkog svjetlosnog snopa u razredu C aktiviraju se ako nije aktiviran nijedan način rada drugog razreda kratkog svjetlosnog snopa.

| 6.22.7.4.2. | Načini rada kratkog svjetlosnog snopa u razredu V ne smiju se aktivirati ako se automatski ne otkrije barem jedan od sljedećih uvjeta (upotrebljava se signal V):






  (a) | ceste u naseljenim područjima i brzina vozila do 60 km/h; |
| --- | --- | --- |

6.22.7.4.2.

Načini rada kratkog svjetlosnog snopa u razredu V ne smiju se aktivirati ako se automatski ne otkrije barem jedan od sljedećih uvjeta (upotrebljava se signal V):

(a)

ceste u naseljenim područjima i brzina vozila do 60 km/h;

| (b) | ceste opremljene stalnim osvjetljenjem i brzina vozila do 60 km/h; |
| --- | --- |

(b)

ceste opremljene stalnim osvjetljenjem i brzina vozila do 60 km/h;

| (c) | kontinuirano premašivanje vrijednosti luminancije (svjetljivosti) površine ceste od 1 cd/m2 i/ili osvjetljenja vodoravne ceste od 10 lx; |
| --- | --- |

(c)

kontinuirano premašivanje vrijednosti luminancije (svjetljivosti) površine ceste od 1 cd/m2 i/ili osvjetljenja vodoravne ceste od 10 lx;

2

| (d) | brzina vozila do 50 km/h. |
| --- | --- |

(d)

brzina vozila do 50 km/h.

| 6.22.7.4.3. | Načini rada kratkog svjetlosnog snopa u razredu E ne smiju se aktivirati ako brzina vozila nije veća od 60 km/h i automatski se ne otkrije barem jedan od sljedećih uvjeta:






  (a) | karakteristike ceste odgovaraju uvjetima za autoceste (15) i/ili brzina vozila je veća od 110 km/h (upotrebljava se signal E); |
| --- | --- | --- |

6.22.7.4.3.

Načini rada kratkog svjetlosnog snopa u razredu E ne smiju se aktivirati ako brzina vozila nije veća od 60 km/h i automatski se ne otkrije barem jedan od sljedećih uvjeta:

(a)

karakteristike ceste odgovaraju uvjetima za autoceste (15) i/ili brzina vozila je veća od 110 km/h (upotrebljava se signal E);

15

| (b) | kad je riječ o načinu rada kratkog svjetlosnog snopa u razredu E koji je, u skladu s homologacijskom dokumentacijom/izjavom o sustavu, sukladan samo sa skupom podataka iz tablice 6. Priloga 3. Pravilniku UN-a br. 123 ili tablice 14. Pravilnika UN-a br. 149. | Skup podataka E1: brzina vozila je veća 100 km/h (upotrebljava se signal E1), |
| --- | --- | --- |

(b)

kad je riječ o načinu rada kratkog svjetlosnog snopa u razredu E koji je, u skladu s homologacijskom dokumentacijom/izjavom o sustavu, sukladan samo sa skupom podataka iz tablice 6. Priloga 3. Pravilniku UN-a br. 123 ili tablice 14. Pravilnika UN-a br. 149.

Skup podataka E1: brzina vozila je veća 100 km/h (upotrebljava se signal E1),

| | Skup podataka E2: brzina vozila je veća 90 km/h (upotrebljava se signal E2), |
| --- | --- |

Skup podataka E2: brzina vozila je veća 90 km/h (upotrebljava se signal E2),

| | Skup podataka E3: brzina vozila je veća 80 km/h (upotrebljava se signal E3). |
| --- | --- |

Skup podataka E3: brzina vozila je veća 80 km/h (upotrebljava se signal E3).

| 6.22.7.4.4. | Načini rada kratkog svjetlosnog snopa u razredu W ne smiju biti aktivni ako prednja svjetla za maglu, ako postoje, nisu isključena i automatski se ne otkrije barem jedan od sljedećih uvjeta (upotrebljava se signal W):






  (a) | automatski je otkrivena vlažnost ceste; |
| --- | --- | --- |

6.22.7.4.4.

Načini rada kratkog svjetlosnog snopa u razredu W ne smiju biti aktivni ako prednja svjetla za maglu, ako postoje, nisu isključena i automatski se ne otkrije barem jedan od sljedećih uvjeta (upotrebljava se signal W):

(a)

automatski je otkrivena vlažnost ceste;

| (b) | brisač vjetrobrana radi i njegov neprekidan ili automatski kontroliran rad traje već najmanje dvije minute. |
| --- | --- |

(b)

brisač vjetrobrana radi i njegov neprekidan ili automatski kontroliran rad traje već najmanje dvije minute.

| 6.22.7.4.5. | Način rada kratkog svjetlosnog snopa razreda C, V, E ili W ne smije se promijeniti tako da postane način rada za osvjetljavanje u zavoju navedenog razreda (upotrebljava se signal T zajedno sa signalom navedenog razreda kratkog snopa u skladu sa stavcima od 6.22.7.4.1. do 6.22.7.4.4.) osim ako se evaluira barem jedna od sljedećih karakteristika (ili ekvivalentnih pokazatelja):






  (a) | maksimalni kut zakretanja kola upravljača; |
| --- | --- | --- |

6.22.7.4.5.

Način rada kratkog svjetlosnog snopa razreda C, V, E ili W ne smije se promijeniti tako da postane način rada za osvjetljavanje u zavoju navedenog razreda (upotrebljava se signal T zajedno sa signalom navedenog razreda kratkog snopa u skladu sa stavcima od 6.22.7.4.1. do 6.22.7.4.4.) osim ako se evaluira barem jedna od sljedećih karakteristika (ili ekvivalentnih pokazatelja):

(a)

maksimalni kut zakretanja kola upravljača;

| (b) | putanja težišta vozila. |
| --- | --- |

(b)

putanja težišta vozila.

Uz to, primjenjuju se sljedeće odredbe:

| i. | vodoravno kretanje asimetrične granice svjetlo-tama postranično od uzdužne osi vozila, ako postoji, dopušteno je samo kad se vozilo kreće naprijed (16) i mora biti takvo da uzdužna vertikalna ravnina kroz prijelom granice svjetlo-tama ne presijeca putanju težišta vozila na udaljenostima od prednjeg kraja vozila koje su veće od stostruke vrijednosti ugradbene visine predmetne jedinice za osvjetljavanje; |
| --- | --- |

i.

vodoravno kretanje asimetrične granice svjetlo-tama postranično od uzdužne osi vozila, ako postoji, dopušteno je samo kad se vozilo kreće naprijed (16) i mora biti takvo da uzdužna vertikalna ravnina kroz prijelom granice svjetlo-tama ne presijeca putanju težišta vozila na udaljenostima od prednjeg kraja vozila koje su veće od stostruke vrijednosti ugradbene visine predmetne jedinice za osvjetljavanje;

16

| ii. | jedna ili više jedinica za osvjetljavanje mogu se dodatno staviti pod napon samo ako je vodoravni polumjer zakrivljenosti putanje težišta vozila 500 m ili manji. |
| --- | --- |

ii.

jedna ili više jedinica za osvjetljavanje mogu se dodatno staviti pod napon samo ako je vodoravni polumjer zakrivljenosti putanje težišta vozila 500 m ili manji.

| 6.22.7.5. | Vozač uvijek mora moći namjestiti AFS u neutralni položaj i vratiti ga u automatski rad. |
| --- | --- |

6.22.7.5.

Vozač uvijek mora moći namjestiti AFS u neutralni položaj i vratiti ga u automatski rad.

| 6.22.8. | Kontrolni indikator |
| --- | --- |

6.22.8.

Kontrolni indikator

| 6.22.8.1. | Odredbe stavaka 6.1.8. (za dugo glavno svjetlo) i 6.2.8. (za kratko glavno svjetlo) ovog Pravilnika primjenjuju se na odgovarajuće dijelove AFS-a. |
| --- | --- |

6.22.8.1.

Odredbe stavaka 6.1.8. (za dugo glavno svjetlo) i 6.2.8. (za kratko glavno svjetlo) ovog Pravilnika primjenjuju se na odgovarajuće dijelove AFS-a.

| 6.22.8.2. | Obvezan je vizualni kontrolni indikator kvara AFS-a. Ne smije biti treptav. Mora se aktivirati kad se otkrije kvar u vezi s upravljačkim signalima AFS-u ili kad se primi signal za kvar u skladu sa stavkom 5.9. Pravilnika UN-a br. 123. Mora ostati aktiviran dok postoji kvar. Može se privremeno poništiti, no mora se ponovno aktivirati svaki put kad se uključi i isključi uređaj kojim se pokreće i zaustavlja pogonski sustav. |
| --- | --- |

6.22.8.2.

Obvezan je vizualni kontrolni indikator kvara AFS-a. Ne smije biti treptav. Mora se aktivirati kad se otkrije kvar u vezi s upravljačkim signalima AFS-u ili kad se primi signal za kvar u skladu sa stavkom 5.9. Pravilnika UN-a br. 123. Mora ostati aktiviran dok postoji kvar. Može se privremeno poništiti, no mora se ponovno aktivirati svaki put kad se uključi i isključi uređaj kojim se pokreće i zaustavlja pogonski sustav.

| 6.22.8.3. | Ako je dugi svjetlosni snop prilagodljiv, mora postojati vizualni kontrolni indikator kojim se vozaču signalizira da je dugi snop aktiviran. Ta informacija mora biti prikazana dok je aktivirana prilagodba. |
| --- | --- |

6.22.8.3.

Ako je dugi svjetlosni snop prilagodljiv, mora postojati vizualni kontrolni indikator kojim se vozaču signalizira da je dugi snop aktiviran. Ta informacija mora biti prikazana dok je aktivirana prilagodba.

| 6.22.8.4. | Kontrolni indikator koji upozorava da je vozač namjestio sustav u stanje u skladu sa stavkom 5.8. Pravilnika UN-a br. 123 ili stavkom 4.12. Pravilnika UN-a br. 149 nije obvezan. |
| --- | --- |

6.22.8.4.

Kontrolni indikator koji upozorava da je vozač namjestio sustav u stanje u skladu sa stavkom 5.8. Pravilnika UN-a br. 123 ili stavkom 4.12. Pravilnika UN-a br. 149 nije obvezan.

| 6.22.9. | Drugi zahtjevi |
| --- | --- |

6.22.9.

Drugi zahtjevi

| 6.22.9.1. | Sustav AFS dopušta se samo kad je ugrađen zajedno s napravama za čišćenje glavnog svjetla u skladu s Pravilnikom UN-a br. 45 (17) barem za one jedinice za osvjetljavanje koje su navedene pod stavkom 9.2.3. izjave u skladu s predloškom iz Priloga 1. Pravilniku UN-a br. 123 ili stavkom 9.3.2.3. u Prilogu 1. Pravilniku UN-a br. 149 ako je ukupni ciljni svjetlosni tok izvora svjetlosti tih jedinica veći od 2 000 lm na svakoj strani te koje pridonose kratkom svjetlosnom snopu razreda C (osnovni). |
| --- | --- |

6.22.9.1.

Sustav AFS dopušta se samo kad je ugrađen zajedno s napravama za čišćenje glavnog svjetla u skladu s Pravilnikom UN-a br. 45 (17

| 6.22.9.2. | Provjera sukladnosti sa zahtjevima za automatski rad AFS-a |
| --- | --- |

6.22.9.2.

Provjera sukladnosti sa zahtjevima za automatski rad AFS-a

| 6.22.9.2.1. | Podnositelj zahtjeva mora sažetim opisom ili drugim načinom prihvatljivim homologacijskom tijelu dokazati:






  (a) | da upravljački signali AFS-u odgovaraju:






  i. | opisu koji se zahtijeva u stavku 3.2.6. ovog Pravilnika; i |
| --- | --- | --- | --- |

6.22.9.2.1.

Podnositelj zahtjeva mora sažetim opisom

(a)

da upravljački signali AFS-u odgovaraju:

upravljački signali AFS-u

i.

opisu koji se zahtijeva u stavku 3.2.6. ovog Pravilnika; i

| ii. | odgovarajućim upravljačkim signalima AFS-u navedenima u homologacijskoj dokumentaciji AFS-a; i |
| --- | --- |

ii.

odgovarajućim upravljačkim signalima AFS-u navedenima u homologacijskoj dokumentaciji AFS-a; i

| (b) | sukladnost sa zahtjevima za automatski rad u skladu sa stavcima od 6.22.7.4.1. do 6.22.7.4.5. |
| --- | --- |

(b)

sukladnost sa zahtjevima za automatski rad u skladu sa stavcima od 6.22.7.4.1. do 6.22.7.4.5.

automatski rad

| 6.22.9.2.2. | Za provjeru, u skladu sa stavkom 6.22.7.4., da automatski rad AFS-a ne izaziva neugodu, tehnička služba provodi ispitnu vožnju koja obuhvaća sve situacije relevantne za upravljanje sustavom na temelju opisa podnositelja zahtjeva; mora se navesti je li aktiviranje, rad i deaktiviranje svih načina rada u skladu s opisom podnositelja zahtjeva; za svaku se očitu neispravnost, ako postoji, mora navesti prigovor (npr. prekomjerno kutno pomicanje ili treperenje). |
| --- | --- |

6.22.9.2.2.

Za provjeru, u skladu sa stavkom 6.22.7.4., da automatski rad AFS-a ne izaziva neugodu, tehnička služba provodi ispitnu vožnju koja obuhvaća sve situacije relevantne za upravljanje sustavom na temelju opisa podnositelja zahtjeva; mora se navesti je li aktiviranje, rad i deaktiviranje svih načina rada u skladu s opisom podnositelja zahtjeva; za svaku se očitu neispravnost, ako postoji, mora navesti prigovor (npr. prekomjerno kutno pomicanje ili treperenje).

| 6.22.9.2.3. | Opći radni učinak automatskog upravljanja dokazuje podnositelj zahtjeva dokumentacijom ili drugim načinima koje prihvaća homologacijsko tijelo. Nadalje, proizvođač mora dostaviti opisnu dokumentaciju koja omogućuje uvid u „sigurnosni koncept” sustava. „Sigurnosni koncept” je opis mjera konstrukcijski ugrađenih u sustav, npr. u elektroničke jedinice, za cjelovitost sustava kojima se jamči siguran rad sustava čak i u slučaju mehaničkog ili električnog kvara koji bi mogao prouzročiti neugodu, smetnju ili bliještanje vozaču ili vozilima koja dolaze iz suprotnog smjera ili se nalaze ispred. U opisu se moraju ukratko objasniti i sve upravljačke funkcije „sustava” i metode primijenjene za postizanje ciljeva, uključujući navođenje mehanizama kojima se izvodi upravljanje.
  Mora se dostaviti popis svih ulaznih i mjerenih varijabli i njihovih radnih područja. Mogućnost prelaska na funkciju osnovnog kratkog snopa (razred C) u slučaju kvara mora biti dio sigurnosnog koncepta.
  Moraju se objasniti funkcije sustava i sigurnosnog koncepta kako ih je naveo proizvođač. Dokumentacija mora biti sažeta, no i dokazivati da su u konstrukciju i razvoj uložena stručna znanja iz svih područja koja su dio sustava.
  Za potrebe redovitih tehničkih pregleda u dokumentaciji se opisuje kako se može provjeriti trenutačno radno stanje sustava.
  Za potrebe homologacije ta se dokumentacija uzima kao osnova za postupak provjere. |
| --- | --- |

6.22.9.2.3.

Opći radni učinak automatskog upravljanja dokazuje podnositelj zahtjeva dokumentacijom ili drugim načinima koje prihvaća homologacijsko tijelo. Nadalje, proizvođač mora dostaviti opisnu dokumentaciju koja omogućuje uvid u „sigurnosni koncept” sustava. „Sigurnosni koncept” je opis mjera konstrukcijski ugrađenih u sustav, npr. u elektroničke jedinice, za cjelovitost sustava kojima se jamči siguran rad sustava čak i u slučaju mehaničkog ili električnog kvara koji bi mogao prouzročiti neugodu, smetnju ili bliještanje vozaču ili vozilima koja dolaze iz suprotnog smjera ili se nalaze ispred. U opisu se moraju ukratko objasniti i sve upravljačke funkcije „sustava” i metode primijenjene za postizanje ciljeva, uključujući navođenje mehanizama kojima se izvodi upravljanje.

Mora se dostaviti popis svih ulaznih i mjerenih varijabli i njihovih radnih područja. Mogućnost prelaska na funkciju osnovnog kratkog snopa (razred C) u slučaju kvara mora biti dio sigurnosnog koncepta.

Moraju se objasniti funkcije sustava i sigurnosnog koncepta kako ih je naveo proizvođač. Dokumentacija mora biti sažeta, no i dokazivati da su u konstrukciju i razvoj uložena stručna znanja iz svih područja koja su dio sustava.

Za potrebe redovitih tehničkih pregleda u dokumentaciji se opisuje kako se može provjeriti trenutačno radno stanje sustava.

Za potrebe homologacije ta se dokumentacija uzima kao osnova za postupak provjere.

| 6.22.9.2.4. | Za provjeru da prilagodba dugog svjetlosnog snopa ne izaziva neugodu, smetnju ili bliještanje vozaču ili vozilima koja dolaze iz suprotnog smjera ili se nalaze ispred tehnička služba provodi ispitnu vožnju u skladu sa stavkom 2. Priloga 12. Vožnja mora obuhvatiti sve situacije relevantne za upravljanje sustavom na temelju opisa podnositelja zahtjeva. Radne karakteristike prilagodbe dugog svjetlosnog snopa moraju se dokumentirati i provjeriti u odnosu na opis podnositelja zahtjeva. Za svaku se očitu neispravnost mora navesti prigovor (npr. prekomjerno kutno pomicanje ili treperenje). |
| --- | --- |

6.22.9.2.4.

Za provjeru da prilagodba dugog svjetlosnog snopa ne izaziva neugodu, smetnju ili bliještanje vozaču ili vozilima koja dolaze iz suprotnog smjera ili se nalaze ispred tehnička služba provodi ispitnu vožnju u skladu sa stavkom 2. Priloga 12. Vožnja mora obuhvatiti sve situacije relevantne za upravljanje sustavom na temelju opisa podnositelja zahtjeva. Radne karakteristike prilagodbe dugog svjetlosnog snopa moraju se dokumentirati i provjeriti u odnosu na opis podnositelja zahtjeva. Za svaku se očitu neispravnost mora navesti prigovor (npr. prekomjerno kutno pomicanje ili treperenje).

| 6.22.9.3. | Prilagodba dugog svjetlosnog snopa |
| --- | --- |

6.22.9.3.

Prilagodba dugog svjetlosnog snopa

| 6.22.9.3.1. | Sustav senzora za upravljanje prilagodbom dugog svjetlosnog snopa, kako je opisano u stavku 6.22.7.1.2., mora ispunjavati sljedeće zahtjeve. |
| --- | --- |

6.22.9.3.1.

Sustav senzora za upravljanje prilagodbom dugog svjetlosnog snopa, kako je opisano u stavku 6.22.7.1.2., mora ispunjavati sljedeće zahtjeve.

| 6.22.9.3.1.1. | Granice minimalnih područja u kojima senzor može otkriti svjetlost koju emitiraju druga vozila kako je određeno u stavku 6.22.7.1.2. određene su kutovima navedenima u stavku 6.1.9.3.1.1. ovog Pravilnika. |
| --- | --- |

6.22.9.3.1.1.

Granice minimalnih područja u kojima senzor može otkriti svjetlost koju emitiraju druga vozila kako je određeno u stavku 6.22.7.1.2. određene su kutovima navedenima u stavku 6.1.9.3.1.1. ovog Pravilnika.

| 6.22.9.3.1.2. | Osjetljivost senzorskog sustava mora biti u skladu sa zahtjevima iz stavka 6.1.9.3.1.2. ovog Pravilnika. |
| --- | --- |

6.22.9.3.1.2.

Osjetljivost senzorskog sustava mora biti u skladu sa zahtjevima iz stavka 6.1.9.3.1.2. ovog Pravilnika.

| 6.22.9.3.1.3. | Prilagodljiv dugi snop mora se isključiti kad osvjetljenje zbog svjetlosnih uvjeta u okolini prijeđe 7 000 lx.
  Sukladnost s tim zahtjevom dokazuje podnositelj zahtjeva simulacijom ili drugim načinima provjere koje prihvaća homologacijsko tijelo. Ako je potrebno, osvjetljenje se mjeri na vodoravnoj površini senzorom korigiranog kosinusa na istoj visini na kojoj je senzor ugrađen na vozilu. Proizvođač to može dokazati dostatnom dokumentacijom ili drugim načinima koje prihvaća homologacijsko tijelo. |
| --- | --- |

6.22.9.3.1.3.

Prilagodljiv dugi snop mora se isključiti kad osvjetljenje zbog svjetlosnih uvjeta u okolini prijeđe 7 000 lx.

Sukladnost s tim zahtjevom dokazuje podnositelj zahtjeva simulacijom ili drugim načinima provjere koje prihvaća homologacijsko tijelo. Ako je potrebno, osvjetljenje se mjeri na vodoravnoj površini senzorom korigiranog kosinusa na istoj visini na kojoj je senzor ugrađen na vozilu. Proizvođač to može dokazati dostatnom dokumentacijom ili drugim načinima koje prihvaća homologacijsko tijelo.

| 6.22.9.4. | Najveća zajednička svjetlosna jakost jedinica za osvjetljavanje koje se mogu istodobno staviti pod napon radi pružanja osvjetljenja dugim svjetlosnim snopom ili njegovih načina rada, ako postoje, ne smije biti veća od 430 000 cd, što odgovara referentnoj vrijednosti od 100.
  Ta najveća svjetlosna jakost dobiva se zbrajanjem pojedinačnih referentnih oznaka navedenih na nekoliko ugradbenih jedinica koje se upotrebljavaju istodobno za davanje dugog snopa. |
| --- | --- |

6.22.9.4.

Najveća zajednička svjetlosna jakost jedinica za osvjetljavanje koje se mogu istodobno staviti pod napon radi pružanja osvjetljenja dugim svjetlosnim snopom ili njegovih načina rada, ako postoje, ne smije biti veća od 430 000 cd, što odgovara referentnoj vrijednosti od 100.

Ta najveća svjetlosna jakost dobiva se zbrajanjem pojedinačnih referentnih oznaka navedenih na nekoliko ugradbenih jedinica koje se upotrebljavaju istodobno za davanje dugog snopa.

| 6.22.9.5. | Načini u skladu s odredbama stavka 5.8. Pravilnika UN-a br. 123 ili stavka 4.12. Pravilnika UN-a br. 149 putem kojih je vozilo moguće privremeno upotrebljavati na državnom području gdje se vozi suprotnom stranom od onog za koje se zahtijeva homologacija detaljno se objašnjavaju u korisničkom priručniku. |
| --- | --- |

6.22.9.5.

Načini u skladu s odredbama stavka 5.8. Pravilnika UN-a br. 123 ili stavka 4.12. Pravilnika UN-a br. 149 putem kojih je vozilo moguće privremeno upotrebljavati na državnom području gdje se vozi suprotnom stranom od onog za koje se zahtijeva homologacija detaljno se objašnjavaju u korisničkom priručniku.

| 6.23. | Signal za zaustavljanje u nuždi |
| --- | --- |

6.23.

Signal za zaustavljanje u nuždi

| 6.23.1. | Prisutnost
  Obvezno na motornim vozilima.
  Nije obvezno na prikolicama.
  Signal za zaustavljanje u nuždi daje se istodobnim radom svih kočnih svjetala ili pokazivača smjera ugrađenih kako je opisano u stavku 6.23.7. |
| --- | --- |

6.23.1.

Prisutnost

Obvezno na motornim vozilima.

Nije obvezno na prikolicama.

Signal za zaustavljanje u nuždi daje se istodobnim radom svih kočnih svjetala ili pokazivača smjera ugrađenih kako je opisano u stavku 6.23.7.

| 6.23.2. | Broj
  Kako je utvrđeno u stavku 6.5.2. ili 6.7.2. |
| --- | --- |

6.23.2.

Broj

Kako je utvrđeno u stavku 6.5.2. ili 6.7.2.

| 6.23.3. | Raspored
  Kako je utvrđeno u stavku 6.5.3. ili 6.7.3. |
| --- | --- |

6.23.3.

Raspored

Kako je utvrđeno u stavku 6.5.3. ili 6.7.3.

| 6.23.4. | Položaj
  Kako je utvrđeno u stavku 6.5.4. ili 6.7.4. |
| --- | --- |

6.23.4.

Položaj

Kako je utvrđeno u stavku 6.5.4. ili 6.7.4.

| 6.23.5. | Geometrijska vidljivost
  Kako je utvrđeno u stavku 6.5.5. ili 6.7.5. |
| --- | --- |

6.23.5.

Geometrijska vidljivost

Kako je utvrđeno u stavku 6.5.5. ili 6.7.5.

| 6.23.6. | Usmjerenost
  Kako je utvrđeno u stavku 6.5.6. ili 6.7.6. |
| --- | --- |

6.23.6.

Usmjerenost

Kako je utvrđeno u stavku 6.5.6. ili 6.7.6.

| 6.23.7. | Električne veze |
| --- | --- |

6.23.7.

Električne veze

| 6.23.7.1. | Sva svjetla signala za zaustavljanje u nuždi trepću istodobno frekvencijom od 4,0 ± 1,0 Hz. |
| --- | --- |

6.23.7.1.

Sva svjetla signala za zaustavljanje u nuždi trepću istodobno frekvencijom od 4,0 ± 1,0 Hz.

| 6.23.7.1.1. | Međutim, ako bilo koje od svjetala signala za zaustavljanje u nuždi na stražnjem kraju vozila ima izvore svjetlosti sa žarnom niti, frekvencija mora biti 4,0 +0,0/–1,0 Hz. |
| --- | --- |

6.23.7.1.1.

Međutim, ako bilo koje od svjetala signala za zaustavljanje u nuždi na stražnjem kraju vozila ima izvore svjetlosti sa žarnom niti, frekvencija mora biti 4,0 +0,0/–1,0 Hz.

| 6.23.7.2. | Signal za zaustavljanje u nuždi radi neovisno o drugim svjetlima. |
| --- | --- |

6.23.7.2.

Signal za zaustavljanje u nuždi radi neovisno o drugim svjetlima.

| 6.23.7.3. | Signal za zaustavljanje u nuždi uključuje se i isključuje automatski. |
| --- | --- |

6.23.7.3.

Signal za zaustavljanje u nuždi uključuje se i isključuje automatski.

| 6.23.7.3.1. | Signal za zaustavljanje u nuždi uključuje se samo kad je brzina vozila veća od 50 km/h, a kočni sustav daje logički signal za kočenje u nuždi kako je definiran u pravilnicima UN-a br. 13 i 13-H. |
| --- | --- |

6.23.7.3.1.

Signal za zaustavljanje u nuždi uključuje se samo kad je brzina vozila veća od 50 km/h, a kočni sustav daje logički signal za kočenje u nuždi kako je definiran u pravilnicima UN-a br. 13 i 13-H.

| 6.23.7.3.2. | Signal za zaustavljanje u nuždi automatski se isključuje kad više nema logičkog signala za kočenje u nuždi kako je definiran pravilnicima UN-a br. 13 i 13-H ili kad se aktivira signal upozorenja na opasnost. |
| --- | --- |

6.23.7.3.2.

Signal za zaustavljanje u nuždi automatski se isključuje kad više nema logičkog signala za kočenje u nuždi kako je definiran pravilnicima UN-a br. 13 i 13-H ili kad se aktivira signal upozorenja na opasnost.

| 6.23.8. | Kontrolni indikator
  Opcionalan. |
| --- | --- |

6.23.8.

Kontrolni indikator

Opcionalan.

| 6.23.9. | Drugi zahtjevi |
| --- | --- |

6.23.9.

Drugi zahtjevi

| 6.23.9.1. | Osim kako je propisano stavkom 6.23.9.2., ako je motorno vozilo opremljeno za vuču prikolice, upravljanje signalom za zaustavljanje u nuždi na motornom vozilu mora biti sposobno i upravljati signalom za zaustavljanje u nuždi na prikolici.
  Ako je motorno vozilo električno povezano s prikolicom, radna frekvencija signala za zaustavljanje u nuždi skupa vozila ograničena je na frekvenciju iz stavka 6.23.7.1.1. Međutim, ako motorno vozilo može otkriti da se za signal za zaustavljanje u nuždi na prikolici ne upotrebljavaju izvori svjetlosti sa žarnom niti, frekvencija može biti ona koja je navedena u stavku 6.23.7.1. |
| --- | --- |

6.23.9.1.

Osim kako je propisano stavkom 6.23.9.2., ako je motorno vozilo opremljeno za vuču prikolice, upravljanje signalom za zaustavljanje u nuždi na motornom vozilu mora biti sposobno i upravljati signalom za zaustavljanje u nuždi na prikolici.

Ako je motorno vozilo električno povezano s prikolicom, radna frekvencija signala za zaustavljanje u nuždi skupa vozila ograničena je na frekvenciju iz stavka 6.23.7.1.1. Međutim, ako motorno vozilo može otkriti da se za signal za zaustavljanje u nuždi na prikolici ne upotrebljavaju izvori svjetlosti sa žarnom niti, frekvencija može biti ona koja je navedena u stavku 6.23.7.1.

| 6.23.9.2. | Ako je motorno vozilo opremljeno za vuču prikolice koja je opremljena radnim kočnim sustavom povezanog ili polupovezanog tipa, kako je određeno u Pravilniku br. 13, na takvoj se prikolici mora osigurati stalno električno napajanje kočnih svjetala putem električnog konektora dok radna kočnica djeluje.
  Signal za zaustavljanje u nuždi na svakoj takvoj prikolici može raditi neovisno o vučnom vozilu i ne mora se uključivati jednako često i u istom trenutku kao taj signal na vučnom vozilu. |
| --- | --- |

6.23.9.2.

Ako je motorno vozilo opremljeno za vuču prikolice koja je opremljena radnim kočnim sustavom povezanog ili polupovezanog tipa, kako je određeno u Pravilniku br. 13, na takvoj se prikolici mora osigurati stalno električno napajanje kočnih svjetala putem električnog konektora dok radna kočnica djeluje.

Signal za zaustavljanje u nuždi na svakoj takvoj prikolici može raditi neovisno o vučnom vozilu i ne mora se uključivati jednako često i u istom trenutku kao taj signal na vučnom vozilu.

| 6.24. | Vanjsko svjetlo |
| --- | --- |

6.24.

Vanjsko svjetlo

| 6.24.1. | Prisutnost
  Nije obavezno na motornim vozilima. |
| --- | --- |

6.24.1.

Prisutnost

Nije obavezno na motornim vozilima.

| 6.24.2. | Broj
  Dva, no dopuštena su dodatna vanjska svjetla za osvjetljavanje stuba i/ili ručica vrata. Svaku ručicu vrata ili stubu smije osvjetljavati najviše jedno svjetlo. |
| --- | --- |

6.24.2.

Broj

Dva, no dopuštena su dodatna vanjska svjetla za osvjetljavanje stuba i/ili ručica vrata. Svaku ručicu vrata ili stubu smije osvjetljavati najviše jedno svjetlo.

| 6.24.3. | Raspored
  Nema posebnih zahtjeva, no primjenjuju se zahtjevi iz stavka 6.24.9.3. |
| --- | --- |

6.24.3.

Raspored

Nema posebnih zahtjeva, no primjenjuju se zahtjevi iz stavka 6.24.9.3.

| 6.24.4. | Položaj
  Nema posebnih zahtjeva. |
| --- | --- |

6.24.4.

Položaj

Nema posebnih zahtjeva.

| 6.24.5. | Geometrijska vidljivost
  Nema posebnih zahtjeva. |
| --- | --- |

6.24.5.

Geometrijska vidljivost

Nema posebnih zahtjeva.

| 6.24.6. | Usmjerenost
  Nema posebnih zahtjeva. |
| --- | --- |

6.24.6.

Usmjerenost

Nema posebnih zahtjeva.

| 6.24.7. | Električne veze
  Nema posebnih zahtjeva. |
| --- | --- |

6.24.7.

Električne veze

Nema posebnih zahtjeva.

| 6.24.8. | Kontrolni indikator
  Nema posebnih zahtjeva. |
| --- | --- |

6.24.8.

Kontrolni indikator

Nema posebnih zahtjeva.

| 6.24.9. | Drugi zahtjevi |
| --- | --- |

6.24.9.

Drugi zahtjevi

| 6.24.9.1. | Vanjsko svjetlo ne smije se uključiti ako vozilo nije zaustavljeno i ako nije ispunjen jedan od sljedećih uvjeta:






  (a) | isključen je pogonski sustav; ili |
| --- | --- | --- |

6.24.9.1.

Vanjsko svjetlo ne smije se uključiti ako vozilo nije zaustavljeno i ako nije ispunjen jedan od sljedećih uvjeta:

(a)

isključen je pogonski sustav; ili

| (b) | otvorena su vozačeva ili putnička vrata; ili |
| --- | --- |

(b)

otvorena su vozačeva ili putnička vrata; ili

| (c) | otvorena su vrata prtljažnika. |
| --- | --- |

(c)

otvorena su vrata prtljažnika.

Odredbe stavka 5.10. moraju biti ispunjene u svim fiksnim položajima upotrebe.

| 6.24.9.2. | Homologirana svjetla koja emitiraju bijelu svjetlost, s iznimkom dugih glavnih svjetala, dnevnih svjetala i svjetala za vožnju unatrag, mogu se uključiti u funkciji vanjskih svjetala. Mogu se uključiti i zajedno s vanjskim svjetlima, a tada se uvjeti iz stavaka 5.11. i 5.12. ne primjenjuju. |
| --- | --- |

6.24.9.2.

Homologirana svjetla koja emitiraju bijelu svjetlost, s iznimkom dugih glavnih svjetala, dnevnih svjetala i svjetala za vožnju unatrag, mogu se uključiti u funkciji vanjskih svjetala. Mogu se uključiti i zajedno s vanjskim svjetlima, a tada se uvjeti iz stavaka 5.11. i 5.12. ne primjenjuju.

| 6.24.9.3. | Tehnička služba mora, na način prihvatljiv homologacijskom tijelu, vizualnim testom provjeriti da prividna površina vanjskih svjetala nije izravno vidljiva promatraču koji se kreće granicom zone na poprečnoj ravnini 10 m od prednjeg kraja vozila, poprečnoj ravnini 10 m od stražnjeg kraja vozila i dvije uzdužne ravnine 10 m sa svake strane vozila; te četiri ravnine protežu se od 1 m do 3 m iznad tla i okomito na njega kako je prikazano u Prilogu 14.
  Na zahtjev podnositelja zahtjeva i uz suglasnost tehničke službe taj se zahtjev može provjeriti crtežom ili simulacijom. |
| --- | --- |

6.24.9.3.

Tehnička služba mora, na način prihvatljiv homologacijskom tijelu, vizualnim testom provjeriti da prividna površina vanjskih svjetala nije izravno vidljiva promatraču koji se kreće granicom zone na poprečnoj ravnini 10 m od prednjeg kraja vozila, poprečnoj ravnini 10 m od stražnjeg kraja vozila i dvije uzdužne ravnine 10 m sa svake strane vozila; te četiri ravnine protežu se od 1 m do 3 m iznad tla i okomito na njega kako je prikazano u Prilogu 14.

Na zahtjev podnositelja zahtjeva i uz suglasnost tehničke službe taj se zahtjev može provjeriti crtežom ili simulacijom.

| 6.25. | Signal upozorenja na sudar sa stražnjim krajem vozila |
| --- | --- |

6.25.

Signal upozorenja na sudar sa stražnjim krajem vozila

| 6.25.1. | Prisutnost
  Opcionalan.
  Signal upozorenja na sudar sa stražnjim krajem vozila daje se istodobnim radom svih pokazivača smjera ugrađenih kako je opisano u stavku 6.25.7. |
| --- | --- |

6.25.1.

Prisutnost

Opcionalan.

Signal upozorenja na sudar sa stražnjim krajem vozila daje se istodobnim radom svih pokazivača smjera ugrađenih kako je opisano u stavku 6.25.7.

| 6.25.2. | Broj
  Kako je utvrđeno u stavku 6.5.2. |
| --- | --- |

6.25.2.

Broj

Kako je utvrđeno u stavku 6.5.2.

| 6.25.3. | Raspored
  Kako je utvrđeno u stavku 6.5.3. |
| --- | --- |

6.25.3.

Raspored

Kako je utvrđeno u stavku 6.5.3.

| 6.25.4. | Položaj
  Kako je utvrđeno u stavku 6.5.4. |
| --- | --- |

6.25.4.

Položaj

Kako je utvrđeno u stavku 6.5.4.

| 6.25.5. | Geometrijska vidljivost
  Kako je utvrđeno u stavku 6.5.5. |
| --- | --- |

6.25.5.

Geometrijska vidljivost

Kako je utvrđeno u stavku 6.5.5.

| 6.25.6. | Usmjerenost
  Kako je utvrđeno u stavku 6.5.6. |
| --- | --- |

6.25.6.

Usmjerenost

Kako je utvrđeno u stavku 6.5.6.

| 6.25.7. | Električne veze Sukladnost s tim zahtjevima dokazuje podnositelj zahtjeva simulacijom ili drugim načinima provjere koje prihvaća tehnička služba odgovorna za homologaciju. |
| --- | --- |

6.25.7.

Električne veze Sukladnost s tim zahtjevima dokazuje podnositelj zahtjeva simulacijom ili drugim načinima provjere koje prihvaća tehnička služba odgovorna za homologaciju.

| 6.25.7.1. | Sva svjetla signala upozorenja na sudar sa stražnjim krajem vozila trepere istodobno frekvencijom od 4,0 ±1,0 Hz. |
| --- | --- |

6.25.7.1.

Sva svjetla signala upozorenja na sudar sa stražnjim krajem vozila trepere istodobno frekvencijom od 4,0 ±1,0 Hz.

| 6.25.7.1.1. | Međutim, ako bilo koje od stražnjih svjetala signala upozorenja na sudar sa stražnjim krajem vozila ima izvore svjetlosti sa žarnom niti, frekvencija mora biti 4,0 +0,0/–1,0 Hz. |
| --- | --- |

6.25.7.1.1.

Međutim, ako bilo koje od stražnjih svjetala signala upozorenja na sudar sa stražnjim krajem vozila ima izvore svjetlosti sa žarnom niti, frekvencija mora biti 4,0 +0,0/–1,0 Hz.

| 6.25.7.2. | Signal upozorenja na sudar sa stražnjim krajem vozila radi neovisno o drugim svjetlima. |
| --- | --- |

6.25.7.2.

Signal upozorenja na sudar sa stražnjim krajem vozila radi neovisno o drugim svjetlima.

| 6.25.7.3. | Signal upozorenja na sudar sa stražnjim krajem vozila uključuje se i isključuje automatski. |
| --- | --- |

6.25.7.3.

Signal upozorenja na sudar sa stražnjim krajem vozila uključuje se i isključuje automatski.

| 6.25.7.4. | Signal upozorenja na sudar sa stražnjim krajem vozila ne smije se uključiti ako su aktivirani pokazivači smjera, signal upozorenja na opasnost ili signal za zaustavljanje u nuždi. |
| --- | --- |

6.25.7.4.

Signal upozorenja na sudar sa stražnjim krajem vozila ne smije se uključiti ako su aktivirani pokazivači smjera, signal upozorenja na opasnost ili signal za zaustavljanje u nuždi.

| 6.25.7.5. | Signal upozorenja na sudar sa stražnjim krajem vozila smije se uključiti samo u sljedećim uvjetima:







  Vr | Uključivanje |
| --- | --- | --- |
| Vr > 30 km/h | TTC ≤ 1,4 |
| Vr ≤ 30 km/h | TTC ≤ 1,4 / 30 × Vr |

6.25.7.5.

Signal upozorenja na sudar sa stražnjim krajem vozila smije se uključiti samo u sljedećim uvjetima:

Vr

Vr

Uključivanje

Uključivanje

Vr > 30 km/h

TTC ≤ 1,4

Vr ≤ 30 km/h

TTC ≤ 1,4 / 30 × Vr

„Vr (relativna brzina)”: znači razlika između brzine vozila sa signalom upozorenja na sudar sa stražnjim krajem vozila i brzine vozila iza njega u istom traku.

„TTC (vrijeme do sudara)”: znači procijenjeno vrijeme do sudara vozila sa signalom upozorenja na sudar sa stražnjim krajem vozila i vozila iza njega u istom traku uz pretpostavku nepromijenjene relativne brzine izmjerene u trenutku procjene.

| 6.25.7.6. | Razdoblje uključivanja signala upozorenja na sudar sa stražnjim krajem vozila ne smije biti dulje od 3 sekunde. |
| --- | --- |

6.25.7.6.

Razdoblje uključivanja signala upozorenja na sudar sa stražnjim krajem vozila ne smije biti dulje od 3 sekunde.

| 6.25.8. | Kontrolni indikator
  Nije obvezan. |
| --- | --- |

6.25.8.

Kontrolni indikator

Nije obvezan.

| 6.26. | Manevarska svjetla (Pravilnik UN-a br. 23 ili 148) |
| --- | --- |

6.26.

Manevarska svjetla (Pravilnik UN-a br. 23 ili 148)

| 6.26.1. | Prisutnost
  Nije obavezno na motornim vozilima. |
| --- | --- |

6.26.1.

Prisutnost

Nije obavezno na motornim vozilima.

| 6.26.2. | Broj
  Jedno ili dva (jedno po strani). |
| --- | --- |

6.26.2.

Broj

Jedno ili dva (jedno po strani).

| 6.26.3. | Raspored
  Nema posebnih zahtjeva, no primjenjuju se zahtjevi iz stavka 6.26.9. |
| --- | --- |

6.26.3.

Raspored

Nema posebnih zahtjeva, no primjenjuju se zahtjevi iz stavka 6.26.9.

| 6.26.4. | Položaj
  Nema posebnih zahtjeva. |
| --- | --- |

6.26.4.

Položaj

Nema posebnih zahtjeva.

| 6.26.5. | Geometrijska vidljivost
  Nema posebnih zahtjeva. |
| --- | --- |

6.26.5.

Geometrijska vidljivost

Nema posebnih zahtjeva.

| 6.26.6. | Usmjerenost
  Prema dolje, no primjenjuju se zahtjevi iz stavka 6.26.9. |
| --- | --- |

6.26.6.

Usmjerenost

Prema dolje, no primjenjuju se zahtjevi iz stavka 6.26.9.

| 6.26.7. | Električne veze
  Manevarska svjetla moraju biti povezana tako da se ne mogu uključiti ako istodobno nisu uključena duga ili kratka glavna svjetla.
  Manevarska svjetla moraju se uključiti automatski kod sporih manevara na brzinama do 15 km/h pod uvjetom da je ispunjen jedan od sljedećih uvjeta:






  (a) | prije nego što se vozilo prvi put pomakne nakon ručnog aktiviranja pogonskog sustava; ili |
| --- | --- | --- |

6.26.7.

Električne veze

Manevarska svjetla moraju biti povezana tako da se ne mogu uključiti ako istodobno nisu uključena duga ili kratka glavna svjetla.

Manevarska svjetla moraju se uključiti automatski kod sporih manevara na brzinama do 15 km/h pod uvjetom da je ispunjen jedan od sljedećih uvjeta:

(a)

prije nego što se vozilo prvi put pomakne nakon ručnog aktiviranja pogonskog sustava; ili

| (b) | uključen je prijenosni stupanj za vožnju unatrag; ili |
| --- | --- |

(b)

uključen je prijenosni stupanj za vožnju unatrag; ili

| (c) | radi sustav s kamerom koji pomaže pri parkiranju. |
| --- | --- |

(c)

radi sustav s kamerom koji pomaže pri parkiranju.

Manevarska svjetla moraju se automatski isključiti ako je brzina vozila u smjeru prema naprijed veća od 15 km/h i ostati isključena dok se ponovno ne ispune uvjeti za uključivanje.

| 6.26.8. | Kontrolni indikator
  Nema posebnih zahtjeva. |
| --- | --- |

6.26.8.

Kontrolni indikator

Nema posebnih zahtjeva.

| 6.26.9. | Drugi zahtjevi |
| --- | --- |

6.26.9.

Drugi zahtjevi

| 6.26.9.1. | Tehnička služba mora, na način prihvatljiv za homologacijsko tijelo, vizualnim testom provjeriti da prividna površina tih svjetala nije izravno vidljiva promatraču koji se kreće granicom zone na poprečnoj ravnini 10 m od prednjeg kraja vozila, poprečnoj ravnini 10 m od stražnjeg kraja vozila i dvije uzdužne ravnine 10 m sa svake strane vozila; te četiri ravnine protežu se od 1 m do 3 m iznad tla i paralelno s njim kako je prikazano u Prilogu 14. |
| --- | --- |

6.26.9.1.

Tehnička služba mora, na način prihvatljiv za homologacijsko tijelo, vizualnim testom provjeriti da prividna površina tih svjetala nije izravno vidljiva promatraču koji se kreće granicom zone na poprečnoj ravnini 10 m od prednjeg kraja vozila, poprečnoj ravnini 10 m od stražnjeg kraja vozila i dvije uzdužne ravnine 10 m sa svake strane vozila; te četiri ravnine protežu se od 1 m do 3 m iznad tla i paralelno s njim kako je prikazano u Prilogu 14.

| 6.26.9.2. | Na zahtjev podnositelja zahtjeva i uz suglasnost tehničke službe zahtjev iz stavka 6.26.9.1. može se provjeriti crtežom ili simulacijom ili se smatrati ispunjenim ako su uvjeti ugradnje u skladu sa stavkom 6.2.2. Pravilnika UN-a br. 23 ili stavka 5.10.2. Pravilnika UN-a br. 148, kako je navedeno u izjavi u stavku 9. Priloga 1. |
| --- | --- |

6.26.9.2.

Na zahtjev podnositelja zahtjeva i uz suglasnost tehničke službe zahtjev iz stavka 6.26.9.1. može se provjeriti crtežom ili simulacijom ili se smatrati ispunjenim ako su uvjeti ugradnje u skladu sa stavkom 6.2.2. Pravilnika UN-a br. 23 ili stavka 5.10.2. Pravilnika UN-a br. 148, kako je navedeno u izjavi u stavku 9. Priloga 1.

7.   Preinake i proširenja homologacije tipa vozila ili ugradnje njegovih uređaja za osvjetljavanje i svjetlosnu signalizaciju

| 7.1. | Homologacijsko tijelo koje je homologiralo tip vozila mora se obavijestiti o svakoj preinaci tog tipa vozila ili ugradnje njegovih uređaja za osvjetljavanje i svjetlosnu signalizaciju ili popisa iz stavka 3.2.2. To tijelo zatim može: |
| --- | --- |

7.1.

Homologacijsko tijelo koje je homologiralo tip vozila mora se obavijestiti o svakoj preinaci tog tipa vozila ili ugradnje njegovih uređaja za osvjetljavanje i svjetlosnu signalizaciju ili popisa iz stavka 3.2.2. To tijelo zatim može:

| 7.1.1. | smatrati da učinjene preinake vjerojatno neće imati znatan štetan učinak i da vozilo u svakom slučaju i dalje ispunjava zahtjeve; ili |
| --- | --- |

7.1.1.

smatrati da učinjene preinake vjerojatno neće imati znatan štetan učinak i da vozilo u svakom slučaju i dalje ispunjava zahtjeve; ili

| 7.1.2. | zahtijevati dodatno ispitno izvješće od tehničkih službi odgovornih za provođenje ispitivanja. |
| --- | --- |

7.1.2.

zahtijevati dodatno ispitno izvješće od tehničkih službi odgovornih za provođenje ispitivanja.

| 7.2. | Stranke Sporazuma koje primjenjuju ovaj Pravilnik obavješćuju se o potvrđivanju proširenja ili odbijanju homologacije, uz navođenje preinaka, putem postupka iz stavka 4.3. |
| --- | --- |

7.2.

Stranke Sporazuma koje primjenjuju ovaj Pravilnik obavješćuju se o potvrđivanju proširenja ili odbijanju homologacije, uz navođenje preinaka, putem postupka iz stavka 4.3.

| 7.3. | Homologacijsko tijelo koje izda proširenje homologacije dodjeljuje serijski broj tom proširenju te je o tome dužno obavijestiti ostale stranke Sporazuma iz 1958. koje primjenjuju ovaj Pravilnik izjavom u skladu s predloškom iz Priloga 1. ovom Pravilniku. |
| --- | --- |

7.3.

Homologacijsko tijelo koje izda proširenje homologacije dodjeljuje serijski broj tom proširenju te je o tome dužno obavijestiti ostale stranke Sporazuma iz 1958. koje primjenjuju ovaj Pravilnik izjavom u skladu s predloškom iz Priloga 1. ovom Pravilniku.

8.   Sukladnost proizvodnje

Postupci za provjeru sukladnosti proizvodnje moraju biti u skladu s onima iz Dodatka 2. Sporazumu (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.2.) i ispunjavati sljedeće zahtjeve:

| 8.1. | sva vozila homologirana na temelju ovog Pravilnika moraju biti proizvedena tako da budu sukladna s homologiranim tipom ispunjavanjem zahtjeva iz stavaka 5. i 6. |
| --- | --- |

8.1.

sva vozila homologirana na temelju ovog Pravilnika moraju biti proizvedena tako da budu sukladna s homologiranim tipom ispunjavanjem zahtjeva iz stavaka 5. i 6.

| 8.2. | Nositelj homologacije posebno mora: |
| --- | --- |

8.2.

Nositelj homologacije posebno mora:

| 8.2.1. | osigurati postojanje postupaka za djelotvornu kontrolu kvalitete vozila u pogledu svih aspekata važnih za sukladnost sa zahtjevima utvrđenima u stavcima 5. i 6.; |
| --- | --- |

8.2.1.

osigurati postojanje postupaka za djelotvornu kontrolu kvalitete vozila u pogledu svih aspekata važnih za sukladnost sa zahtjevima utvrđenima u stavcima 5. i 6.;

| 8.2.2. | osigurati da su za svaki tip vozila provedena barem ispitivanja propisana u Prilogu 9. ovom Pravilniku ili fizičke provjere iz kojih se mogu izvesti ekvivalentni podaci. |
| --- | --- |

8.2.2.

osigurati da su za svaki tip vozila provedena barem ispitivanja propisana u Prilogu 9. ovom Pravilniku ili fizičke provjere iz kojih se mogu izvesti ekvivalentni podaci.

| 8.3. | Homologacijsko tijelo može provesti svako ispitivanje propisano ovim Pravilnikom. Ta ispitivanja provode se na uzorcima koji su izabrani nasumično i tako da se ne ometaju proizvođačeve obveze dostave. |
| --- | --- |

8.3.

Homologacijsko tijelo može provesti svako ispitivanje propisano ovim Pravilnikom. Ta ispitivanja provode se na uzorcima koji su izabrani nasumično i tako da se ne ometaju proizvođačeve obveze dostave.

| 8.4. | Homologacijsko tijelo nastoji da se inspekcije obavljaju jedanput godišnje. Međutim, to je prepušteno odluci homologacijskog tijela i njegovu povjerenju u mehanizme kojima se osigurava djelotvorna provjera sukladnosti proizvodnje. Ako se zabilježe nezadovoljavajući rezultati, homologacijsko tijelo mora osigurati poduzimanje svih nužnih koraka kako bi se što brže ponovno uspostavila sukladnost proizvodnje. |
| --- | --- |

8.4.

Homologacijsko tijelo nastoji da se inspekcije obavljaju jedanput godišnje. Međutim, to je prepušteno odluci homologacijskog tijela i njegovu povjerenju u mehanizme kojima se osigurava djelotvorna provjera sukladnosti proizvodnje. Ako se zabilježe nezadovoljavajući rezultati, homologacijsko tijelo mora osigurati poduzimanje svih nužnih koraka kako bi se što brže ponovno uspostavila sukladnost proizvodnje.

9.   Sankcije za nesukladnost proizvodnje

| 9.1. | Homologacija dodijeljena tipu vozila na temelju ovog Pravilnika može se povući ako nisu ispunjeni zahtjevi ili ako vozila s homologacijskom oznakom nisu sukladna s homologiranim tipom. |
| --- | --- |

9.1.

Homologacija dodijeljena tipu vozila na temelju ovog Pravilnika može se povući ako nisu ispunjeni zahtjevi ili ako vozila s homologacijskom oznakom nisu sukladna s homologiranim tipom.

| 9.2. | Ako stranka Sporazuma koja primjenjuje ovaj Pravilnik povuče homologaciju koju je prethodno dodijelila, dužna je o tome odmah obavijestiti ostale ugovorne stranke koje primjenjuju ovaj Pravilnik izjavom u skladu s predloškom iz Priloga 1. ovom Pravilniku. |
| --- | --- |

9.2.

Ako stranka Sporazuma koja primjenjuje ovaj Pravilnik povuče homologaciju koju je prethodno dodijelila, dužna je o tome odmah obavijestiti ostale ugovorne stranke koje primjenjuju ovaj Pravilnik izjavom u skladu s predloškom iz Priloga 1. ovom Pravilniku.

10.   Trajno obustavljena proizvodnja

Ako nositelj homologacije potpuno obustavi proizvodnju tipa vozila homologiranog na temelju ovog Pravilnika, dužan je o tome obavijestiti homologacijsko tijelo koje je dodijelilo homologaciju. Nakon što primi odgovarajuću izjavu, to je tijelo dužno o tome obavijestiti ostale stranke Sporazuma koje primjenjuju ovaj Pravilnik izjavom u skladu s predloškom iz Priloga 1. ovom Pravilniku.

11.   Imena i adrese tehničkih službi odgovornih za provođenje homologacijskih ispitivanja te imena i adrese homologacijskih tijela

Ugovorne stranke Sporazuma iz 1958. koje primjenjuju ovaj Pravilnik prijavljuju Tajništvu Ujedinjenih naroda imena i adrese tehničkih službi odgovornih za provođenje homologacijskih ispitivanja te homologacijskih tijela koja dodjeljuju homologacije i kojima treba dostaviti obrasce za potvrdu dodjeljivanja, proširenja, odbijanja ili povlačenja homologacije koji su izdani u drugim državama.

12.   Prijelazne odredbe

| 12.1. | Općenito |
| --- | --- |

12.1.

Općenito

| 12.1.1. | Od službenog datuma stupanja na snagu najnovijeg niza izmjena nijedna ugovorna stranka koja primjenjuje ovaj Pravilnik ne smije odbijati dodijeliti homologacije na temelju ovog Pravilnika kako je izmijenjen najnovijim nizom izmjena. |
| --- | --- |

12.1.1.

Od službenog datuma stupanja na snagu najnovijeg niza izmjena nijedna ugovorna stranka koja primjenjuje ovaj Pravilnik ne smije odbijati dodijeliti homologacije na temelju ovog Pravilnika kako je izmijenjen najnovijim nizom izmjena.

| 12.1.2. | Od službenog datuma stupanja na snagu najnovijeg niza izmjena nijedna ugovorna stranka koja primjenjuje ovaj Pravilnik ne smije odbijati nacionalnu ili regionalnu homologaciju tipa vozila homologiranog na temelju ovog Pravilnika kako je izmijenjen najnovijim nizom izmjena. |
| --- | --- |

12.1.2.

Od službenog datuma stupanja na snagu najnovijeg niza izmjena nijedna ugovorna stranka koja primjenjuje ovaj Pravilnik ne smije odbijati nacionalnu ili regionalnu homologaciju tipa vozila homologiranog na temelju ovog Pravilnika kako je izmijenjen najnovijim nizom izmjena.

| 12.1.3. | Tijekom razdoblja od službenog datuma stupanja na snagu najnovijeg niza izmjena i njegove obvezne primjene za nove homologacije ugovorne stranke koje primjenjuju ovaj Pravilnik nastavljaju dodjeljivati homologacije tipovima vozila koji ispunjavaju zahtjeve iz ovog Pravilnika kako je izmijenjen svim primjenjivim prethodnim nizovima izmjena. |
| --- | --- |

12.1.3.

Tijekom razdoblja od službenog datuma stupanja na snagu najnovijeg niza izmjena i njegove obvezne primjene za nove homologacije ugovorne stranke koje primjenjuju ovaj Pravilnik nastavljaju dodjeljivati homologacije tipovima vozila koji ispunjavaju zahtjeve iz ovog Pravilnika kako je izmijenjen svim primjenjivim prethodnim nizovima izmjena.

| 12.1.4. | Postojeće homologacije na temelju ovog Pravilnika dodijeljene prije datuma obvezne primjene najnovijeg niza izmjena nastavljaju vrijediti neograničeno i ugovorne stranke koje primjenjuju ovaj Pravilnik nastavljaju ih priznavati te ne smiju odbiti dodijeliti proširenje homologacije na temelju njih (osim za ono što je navedeno u stavku 12.1.6.). |
| --- | --- |

12.1.4.

Postojeće homologacije na temelju ovog Pravilnika dodijeljene prije datuma obvezne primjene najnovijeg niza izmjena nastavljaju vrijediti neograničeno i ugovorne stranke koje primjenjuju ovaj Pravilnik nastavljaju ih priznavati te ne smiju odbiti dodijeliti proširenje homologacije na temelju njih (osim za ono što je navedeno u stavku 12.1.6.).

| 12.1.5. | Ako vozilo homologirano na temelju bilo kojeg prethodnog niza izmjena ispunjava zahtjeve iz ovog Pravilnika kako je izmijenjen najnovijim nizom izmjena, ugovorna stranka koja je dodijelila homologaciju o tome obavješćuje druge ugovorne stranke koje primjenjuju ovaj Pravilnik. |
| --- | --- |

12.1.5.

Ako vozilo homologirano na temelju bilo kojeg prethodnog niza izmjena ispunjava zahtjeve iz ovog Pravilnika kako je izmijenjen najnovijim nizom izmjena, ugovorna stranka koja je dodijelila homologaciju o tome obavješćuje druge ugovorne stranke koje primjenjuju ovaj Pravilnik.

| 12.1.6. | Ne dovodeći u pitanje stavak 12.1.4. ugovorne stranke koje počinju primjenjivati ovaj Pravilnik nakon datuma stupanja na snagu najnovijeg niza izmjena nisu dužne prihvaćati homologacije dodijeljene na temelju bilo kojeg prethodnog niza izmjena ovog Pravilnika. |
| --- | --- |

12.1.6.

Ne dovodeći u pitanje stavak 12.1.4. ugovorne stranke koje počinju primjenjivati ovaj Pravilnik nakon datuma stupanja na snagu najnovijeg niza izmjena nisu dužne prihvaćati homologacije dodijeljene na temelju bilo kojeg prethodnog niza izmjena ovog Pravilnika.

| 12.1.7. | Dok se glavnog tajnika Ujedinjenih naroda ne obavijesti o suprotnom, Japan izjavljuje kako će u pogledu ugradnje uređaja za osvjetljavanje i svjetlosnu signalizaciju Japan obvezivati samo obveze iz Sporazuma kojem je ovaj Pravilnik priložen u pogledu vozila kategorija M1 i N1. |
| --- | --- |

12.1.7.

Dok se glavnog tajnika Ujedinjenih naroda ne obavijesti o suprotnom, Japan izjavljuje kako će u pogledu ugradnje uređaja za osvjetljavanje i svjetlosnu signalizaciju Japan obvezivati samo obveze iz Sporazuma kojem je ovaj Pravilnik priložen u pogledu vozila kategorija M1

1

| 12.2. | Prijelazne odredbe koje se primjenjuju na niz izmjena 03
  Ugovorne stranke koje primjenjuju ovaj Pravilnik:






  (a) | od 10. listopada 2007. (12 mjeseci od službenog datuma stupanja na snagu) smiju dodjeljivati homologacije samo ako tip vozila koji se homologira ispunjava zahtjeve ovog Pravilnika kako je izmijenjen nizom izmjena 03; |
| --- | --- | --- |

12.2.

Prijelazne odredbe koje se primjenjuju na niz izmjena 03

Ugovorne stranke koje primjenjuju ovaj Pravilnik:

(a)

od 10. listopada 2007. (12 mjeseci od službenog datuma stupanja na snagu) smiju dodjeljivati homologacije samo ako tip vozila koji se homologira ispunjava zahtjeve ovog Pravilnika kako je izmijenjen nizom izmjena 03;

| (b) | do 9. listopada 2009. (36 mjeseci od datuma stupanja na snagu) ne smiju odbijati nacionalnu ili regionalnu homologaciju tipa vozila homologiranog na temelju bilo kojeg prethodnog niza izmjena ovog Pravilnika; |
| --- | --- |

(b)

do 9. listopada 2009. (36 mjeseci od datuma stupanja na snagu) ne smiju odbijati nacionalnu ili regionalnu homologaciju tipa vozila homologiranog na temelju bilo kojeg prethodnog niza izmjena ovog Pravilnika;

| (c) | od 10. listopada 2009. (36 mjeseci od stupanja na snagu) smiju odbiti prvo nacionalno ili regionalno stavljanje u uporabu vozila kategorija N2 (s najvećom dopuštenom masom većom od 7,5 tona), N3, O3 i O4 širine veće od 2 100 mm (za stražnje oznake) i duljine veće od 6 000 mm (za bočne oznake), osim tegljača za poluprikolice i nepotpunih vozila, koji ne ispunjavaju zahtjeve iz niza izmjena 03 ovog Pravilnika; |
| --- | --- |

(c)

od 10. listopada 2009. (36 mjeseci od stupanja na snagu) smiju odbiti prvo nacionalno ili regionalno stavljanje u uporabu vozila kategorija N2 (s najvećom dopuštenom masom većom od 7,5 tona), N3, O3 i O4 širine veće od 2 100 mm (za stražnje oznake) i duljine veće od 6 000 mm (za bočne oznake), osim tegljača za poluprikolice i nepotpunih vozila, koji ne ispunjavaju zahtjeve iz niza izmjena 03 ovog Pravilnika;

2

3

3

4

| (d) | ne dovodeći u pitanje stavak 12.1.4., od 10. listopada 2011. (60 mjeseci od datuma stupanja na snagu) ne smiju priznavati homologacije na temelju ovog Pravilnika dodijeljene tipovima vozila kategorija N2 (s najvećom dopuštenom masom većom od 7,5 tona), N3, O3 i O4 širine veće od 2 100 mm (za stražnje oznake) i duljine veće od 6 000 mm (za bočne oznake), osim tegljača za poluprikolice i nepotpunih vozila, na temelju bilo kojeg prethodnog niza izmjena koji prestane vrijediti; |
| --- | --- |

(d)

ne dovodeći u pitanje stavak 12.1.4., od 10. listopada 2011. (60 mjeseci od datuma stupanja na snagu) ne smiju priznavati homologacije na temelju ovog Pravilnika dodijeljene tipovima vozila kategorija N2 (s najvećom dopuštenom masom većom od 7,5 tona), N3, O3 i O4 širine veće od 2 100 mm (za stražnje oznake) i duljine veće od 6 000 mm (za bočne oznake), osim tegljača za poluprikolice i nepotpunih vozila, na temelju bilo kojeg prethodnog niza izmjena koji prestane vrijediti;

2

3

3

4

| (e) | od 12. lipnja 2010. (36 mjeseci od službenog datuma stupanja na snagu dopune 3. nizu izmjena 03) smiju dodjeljivati homologacije samo ako tip vozila koji se homologira ispunjava zahtjeve ovog Pravilnika kako je izmijenjen dopunom 3. nizu izmjena 03; |
| --- | --- |

(e)

od 12. lipnja 2010. (36 mjeseci od službenog datuma stupanja na snagu dopune 3. nizu izmjena 03) smiju dodjeljivati homologacije samo ako tip vozila koji se homologira ispunjava zahtjeve ovog Pravilnika kako je izmijenjen dopunom 3. nizu izmjena 03;

| (f) | do 11. siječnja 2010. (18 mjeseci od službenog datuma stupanja na snagu dopune 4. nizu izmjena 03) smiju dodjeljivati homologacije novim tipovima vozila koji ne ispunjavaju zahtjeve za vertikalnu usmjerenost prednjih svjetala za maglu (stavak 6.3.6.1.1.) i/ili kontrolnog indikatora rada pokazivača smjera (stavak 6.5.8.) i/ili isključivanja svjetala za dnevnu vožnju (stavak 6.19.7.3.); |
| --- | --- |

(f)

do 11. siječnja 2010. (18 mjeseci od službenog datuma stupanja na snagu dopune 4. nizu izmjena 03) smiju dodjeljivati homologacije novim tipovima vozila koji ne ispunjavaju zahtjeve za vertikalnu usmjerenost prednjih svjetala za maglu (stavak 6.3.6.1.1.) i/ili kontrolnog indikatora rada pokazivača smjera (stavak 6.5.8.) i/ili isključivanja svjetala za dnevnu vožnju (stavak 6.19.7.3.);

| (g) | do 10. listopada 2011. (60 mjeseci od službenog datuma stupanja na snagu) smiju dodjeljivati homologacije novim tipovima vozila koji ne ispunjavaju zahtjeve za zbirnu duljinu oznaka za uočljivost (stavak 6.21.4.1.3.) (18). |
| --- | --- |

(g)

do 10. listopada 2011. (60 mjeseci od službenog datuma stupanja na snagu) smiju dodjeljivati homologacije novim tipovima vozila koji ne ispunjavaju zahtjeve za zbirnu duljinu oznaka za uočljivost (stavak 6.21.4.1.3.) (18).

18

| 12.3. | Prijelazne odredbe koje se primjenjuju na niz izmjena 04
  Ugovorne stranke koje primjenjuju ovaj Pravilnik:






  (a) | od 7. veljače 2011. za vozila kategorija M1 i N1 te od 7. kolovoza 2012. za vozila drugih kategorija (30 odnosno 48 mjeseci od službenog datuma stupanja na snagu) dodjeljuju homologacije samo ako tip vozila koji treba homologirati ispunjava zahtjeve iz ovog Pravilnika kako je izmijenjen nizom izmjena 04; |
| --- | --- | --- |

12.3.

Prijelazne odredbe koje se primjenjuju na niz izmjena 04

Ugovorne stranke koje primjenjuju ovaj Pravilnik:

(a)

od 7. veljače 2011. za vozila kategorija M1 i N1 te od 7. kolovoza 2012. za vozila drugih kategorija (30 odnosno 48 mjeseci od službenog datuma stupanja na snagu) dodjeljuju homologacije samo ako tip vozila koji treba homologirati ispunjava zahtjeve iz ovog Pravilnika kako je izmijenjen nizom izmjena 04;

1

1

| (b) | od 22. srpnja 2009. (datum stupanja snagu dopune 2. nizu izmjena 04) nastavljaju dodjeljivati homologacije za tipove vozila koji ne ispunjavaju zahtjeve iz stavka 5.2.1. kako je izmijenjen dopunom 2. nizu izmjena 04 ako su im ugrađena glavna svjetla homologirana prema Pravilniku br. 98 (prije dopune 9.) ili Pravilniku br. 112 (prije dopune 8.); |
| --- | --- |

(b)

od 22. srpnja 2009. (datum stupanja snagu dopune 2. nizu izmjena 04) nastavljaju dodjeljivati homologacije za tipove vozila koji ne ispunjavaju zahtjeve iz stavka 5.2.1. kako je izmijenjen dopunom 2. nizu izmjena 04 ako su im ugrađena glavna svjetla homologirana prema Pravilniku br. 98 (prije dopune 9.) ili Pravilniku br. 112 (prije dopune 8.);

| (c) | od 24. listopada 2012. (36 mjeseci od datuma stupanja na snagu dopune 3. nizu izmjena 04) dodjeljuju homologacije samo ako tip vozila koji se homologira ispunjava zahtjeve za ograničenje napona iz stavaka 3.2.7. i od 5.27 do 5.27.4. ovog Pravilnika kako je izmijenjen dopunom 3. nizu izmjena 04; |
| --- | --- |

(c)

od 24. listopada 2012. (36 mjeseci od datuma stupanja na snagu dopune 3. nizu izmjena 04) dodjeljuju homologacije samo ako tip vozila koji se homologira ispunjava zahtjeve za ograničenje napona iz stavaka 3.2.7. i od 5.27 do 5.27.4. ovog Pravilnika kako je izmijenjen dopunom 3. nizu izmjena 04;

| (d) | do 7. veljače 2011. za vozila kategorija M1 i N1 i 7. kolovoza 2012. za vozila drugih kategorija (30 odnosno 48 mjeseci od službenog datuma stupanja na snagu dopune 2. nizu izmjena 04) nastavljaju dodjeljivati homologacije za nove tipove vozila koji ne ispunjavaju zahtjeve za isključivanje svjetala za dnevnu vožnju koja su uzajamno povezana s prednjim pokazivačima smjera (stavak 6.19.7.6.). |
| --- | --- |

(d)

do 7. veljače 2011. za vozila kategorija M1 i N1 i 7. kolovoza 2012. za vozila drugih kategorija (30 odnosno 48 mjeseci od službenog datuma stupanja na snagu dopune 2. nizu izmjena 04) nastavljaju dodjeljivati homologacije za nove tipove vozila koji ne ispunjavaju zahtjeve za isključivanje svjetala za dnevnu vožnju koja su uzajamno povezana s prednjim pokazivačima smjera (stavak 6.19.7.6.).

1

1

| 12.3.1. | Ne dovodeći u pitanje navedene prijelazne odredbe, ugovorne stranke kojima primjena Pravilnika br. 112 stupa na snagu nakon 7. kolovoza 2008. (datum stupanja na snagu niza izmjena 04 ovog Pravilnika) nisu obvezne prihvaćati homologacije ako tip vozila koji treba homologirati ne ispunjava zahtjeve iz stavaka 6.1.2. i 6.2.2. ovog Pravilnika kako su izmijenjeni nizom izmjena 04 ovog Pravilnika s obzirom na Pravilnik br. 112. |
| --- | --- |

12.3.1.

Ne dovodeći u pitanje navedene prijelazne odredbe, ugovorne stranke kojima primjena Pravilnika br. 112 stupa na snagu nakon 7. kolovoza 2008. (datum stupanja na snagu niza izmjena 04 ovog Pravilnika) nisu obvezne prihvaćati homologacije ako tip vozila koji treba homologirati ne ispunjava zahtjeve iz stavaka 6.1.2. i 6.2.2. ovog Pravilnika kako su izmijenjeni nizom izmjena 04 ovog Pravilnika s obzirom na Pravilnik br. 112.

| 12.4. | Prijelazne odredbe koje se primjenjuju na niz izmjena 05
  Ugovorne stranke koje primjenjuju ovaj Pravilnik:






  (a) | od 30. siječnja 2015. (48 mjeseci od službenog datuma stupanja na snagu) dodjeljuju homologacije samo ako tip vozila koji treba homologirati ispunjava zahtjeve iz ovog Pravilnika kako je izmijenjen nizom izmjena 05; |
| --- | --- | --- |

12.4.

Prijelazne odredbe koje se primjenjuju na niz izmjena 05

Ugovorne stranke koje primjenjuju ovaj Pravilnik:

(a)

od 30. siječnja 2015. (48 mjeseci od službenog datuma stupanja na snagu) dodjeljuju homologacije samo ako tip vozila koji treba homologirati ispunjava zahtjeve iz ovog Pravilnika kako je izmijenjen nizom izmjena 05;

| (b) | do 30. srpnja 2016. za nova vozila kategorija M1 i N1 te do 30. siječnja 2018. za nova vozila drugih kategorija (66 odnosno 84 mjeseca od službenog datuma stupanja na snagu) dodjeljuju homologacije samo ako novi tip vozila koji treba homologirati ispunjava zahtjeve iz barem jednog od ovih stavaka: 6.2.7.6.2. ili od 6.2.7.6.3. do 6.2.7.6.3.3., umjesto zahtjeva iz stavka 6.2.7.6.1. ovog Pravilnika kako je izmijenjen nizom izmjena 05. |
| --- | --- |

(b)

do 30. srpnja 2016. za nova vozila kategorija M1 i N1 te do 30. siječnja 2018. za nova vozila drugih kategorija (66 odnosno 84 mjeseca od službenog datuma stupanja na snagu) dodjeljuju homologacije samo ako novi tip vozila koji treba homologirati ispunjava zahtjeve iz barem jednog od ovih stavaka: 6.2.7.6.2. ili od 6.2.7.6.3. do 6.2.7.6.3.3., umjesto zahtjeva iz stavka 6.2.7.6.1. ovog Pravilnika kako je izmijenjen nizom izmjena 05.

1

1

| 12.5. | Prijelazne odredbe koje se primjenjuju na niz izmjena 06
  Ugovorne stranke koje primjenjuju ovaj Pravilnik:
  od 18. studenoga 2017. (60 mjeseci od datuma stupanja na snagu) dodjeljuju homologacije samo ako tip vozila koji treba homologirati ispunjava zahtjeve iz ovog Pravilnika kako je izmijenjen nizom izmjena 06. |
| --- | --- |

12.5.

Prijelazne odredbe koje se primjenjuju na niz izmjena 06

Ugovorne stranke koje primjenjuju ovaj Pravilnik:

od 18. studenoga 2017. (60 mjeseci od datuma stupanja na snagu) dodjeljuju homologacije samo ako tip vozila koji treba homologirati ispunjava zahtjeve iz ovog Pravilnika kako je izmijenjen nizom izmjena 06.

| 12.6. | Prijelazne odredbe koje se primjenjuju na niz izmjena 07 |
| --- | --- |

12.6.

Prijelazne odredbe koje se primjenjuju na niz izmjena 07

| 12.6.1. | Od službenog datuma stupanja na snagu niza izmjena 07 nijedna ugovorna stranka koja primjenjuje ovaj Pravilnik ne smije odbijati dodijeliti ili odbijati prihvatiti UN homologacije tipa na temelju ovog Pravilnika kako je izmijenjen nizom izmjena 07. |
| --- | --- |

12.6.1.

Od službenog datuma stupanja na snagu niza izmjena 07 nijedna ugovorna stranka koja primjenjuje ovaj Pravilnik ne smije odbijati dodijeliti ili odbijati prihvatiti UN homologacije tipa na temelju ovog Pravilnika kako je izmijenjen nizom izmjena 07.

| 12.6.2. | Od 6. srpnja 2022. ugovorne stranke koje primjenjuju ovaj Pravilnik nisu dužne prihvaćati UN homologacije tipa dodijeljene na temelju prethodnih nizova izmjena koje su prvobitno izdane nakon 5. srpnja 2022. |
| --- | --- |

12.6.2.

Od 6. srpnja 2022. ugovorne stranke koje primjenjuju ovaj Pravilnik nisu dužne prihvaćati UN homologacije tipa dodijeljene na temelju prethodnih nizova izmjena koje su prvobitno izdane nakon 5. srpnja 2022.

| 12.6.3. | Do 6. srpnja 2024. ugovorne stranke koje primjenjuju ovaj Pravilnik dužne su prihvaćati UN homologacije tipa dodijeljene na temelju prethodnih nizova izmjena koje su prvobitno izdane prije 6. srpnja 2022. te proširenja tih homologacija tipa. |
| --- | --- |

12.6.3.

Do 6. srpnja 2024. ugovorne stranke koje primjenjuju ovaj Pravilnik dužne su prihvaćati UN homologacije tipa dodijeljene na temelju prethodnih nizova izmjena koje su prvobitno izdane prije 6. srpnja 2022. te proširenja tih homologacija tipa.

| 12.6.4. | Od 7. srpnja 2024. ugovorne stranke koje primjenjuju ovaj Pravilnik nisu dužne prihvaćati UN homologacije tipa, uključujući sva proširenja, izdane na temelju prethodnih nizova izmjena ovog Pravilnika bez ugrađenog signala za zaustavljanje u nuždi. |
| --- | --- |

12.6.4.

Od 7. srpnja 2024. ugovorne stranke koje primjenjuju ovaj Pravilnik nisu dužne prihvaćati UN homologacije tipa, uključujući sva proširenja, izdane na temelju prethodnih nizova izmjena ovog Pravilnika bez ugrađenog signala za zaustavljanje u nuždi.

| 12.6.5. | Ne dovodeći u pitanje prethodne prijelazne odredbe, ugovorne stranke koje počinju primjenjivati ovaj Pravilnik nakon datuma stupanja na snagu najnovijeg niza izmjena nisu dužne prihvaćati UN homologacije tipa dodijeljene na temelju bilo kojeg prethodnog niza izmjena ovog Pravilnika. |
| --- | --- |

12.6.5.

Ne dovodeći u pitanje prethodne prijelazne odredbe, ugovorne stranke koje počinju primjenjivati ovaj Pravilnik nakon datuma stupanja na snagu najnovijeg niza izmjena nisu dužne prihvaćati UN homologacije tipa dodijeljene na temelju bilo kojeg prethodnog niza izmjena ovog Pravilnika.

| 12.6.6. | Ne dovodeći u pitanje stavak 12.6.4., ugovorne stranke koje primjenjuju ovaj Pravilnik dužne su i dalje prihvaćati UN homologacije tipa izdane na temelju prethodnih nizova izmjena ovog Pravilnika za tipove vozila na koje ne utječu odredbe uvedene nizom izmjena 07. |
| --- | --- |

12.6.6.

Ne dovodeći u pitanje stavak 12.6.4., ugovorne stranke koje primjenjuju ovaj Pravilnik dužne su i dalje prihvaćati UN homologacije tipa izdane na temelju prethodnih nizova izmjena ovog Pravilnika za tipove vozila na koje ne utječu odredbe uvedene nizom izmjena 07.

| 12.6.7. | Ugovorne stranke koje primjenjuju ovaj Pravilnik ne smiju odbijati dodijeliti UN homologacije tipa na temelju bilo kojeg prethodnog niza izmjena niti odbijati dodijeliti proširenja te homologacije. |
| --- | --- |

12.6.7.

Ugovorne stranke koje primjenjuju ovaj Pravilnik ne smiju odbijati dodijeliti UN homologacije tipa na temelju bilo kojeg prethodnog niza izmjena niti odbijati dodijeliti proširenja te homologacije.

---

(1)  Kako je definirano u Konsolidiranoj rezoluciji o konstrukciji vozila (R.E.3), dokument ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.6, stavak 2. – www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html.

1

(2)  Ako je riječ o uređajima za osvjetljavanje stražnje registarske pločice i pokazivačima smjera kategorija 5. i 6., upotrebljava se izraz „svjetleće površine”.

2

(3)  Primjeri za donošenje odluke o uzajamnom povezivanju svjetala nalaze se u dijelu 7. Priloga 3.

3

(4)  Publikacija CIE 15.2, 1986., Kolorimetrija, standardni kolorimetrijski analizator CIE 1931.

4

(5)  Razlikovne brojčane oznake ugovornih stranaka Sporazuma iz 1958. navedene su u Prilogu 3. Konsolidiranoj rezoluciji o konstrukciji vozila (R.E.3), dokument ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.6 – www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html

5

(6)  To se ne primjenjuje na namjenske predmete koji se mogu dodati na vanjsku stranu glavnog svjetla.

6

(7)  Mjerenje kromatičnih koordinata emitirane svjetlosti iz svjetala nije dio ovog Pravilnika.

7

(8)  Još se naziva i bijeli ili bezbojni katadiopter.

8

(9)  Ovaj Pravilnik ne sprečava ugovorne stranke koje primjenjuju ovaj Pravilnik da na svojim državnim područjima dopuste upotrebu bijelih oznaka za uočljivost sa stražnje strane.

9

(10)  Kako je definirano u Konsolidiranoj rezoluciji o konstrukciji vozila (R.E.3), dokument ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.6, stavak 2. – www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html.

10

(11)  Ugovorne stranke odgovarajućih pravilnika UN-a i dalje smiju zabraniti upotrebu mehaničkih sustava za čišćenje ako su ugrađena glavna svjetla s plastičnim lećama s oznakom „PL”.

11

(12)  Kako je definirano u Konsolidiranoj rezoluciji o konstrukciji vozila (R.E.3), dokument ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.6, stavak 2. – www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html.

12

(13)  Novi tipovi vozila koji nisu u skladu s tom odredbom smiju se homologirati do 18 mjeseci od stupanja na snagu dopune 4. nizu izmjena 03.

13

(14)  Za dodatne „dvije simetrično postavljene jedinice za osvjetljavanje” vodoravna udaljenost može biti 200 mm (C na slici).

14

(15)  Prometni smjerovi razdvojeni su konstrukcijom ceste ili je otkriven odgovarajući lateralni razmak od prometa iz suprotnog smjera. To podrazumijeva smanjenje nepoželjnog bliještanja glavnih svjetala vozila iz suprotnog smjera prometa.

15

(16)  Odredba se ne primjenjuje za osvjetljavanje kratkim svjetlosnim snopom u slučaju osvjetljavanja u zavoju kod skretanja udesno u prometu desnom stranom ceste (odnosno skretanja ulijevo u prometu lijevom stranom ceste).

16

(17)  Ugovorne stranke odgovarajućih pravilnika i dalje smiju zabraniti upotrebu mehaničkih sustava za čišćenje ako su ugrađena glavna svjetla s plastičnim lećama s oznakom „PL”.

17

(18)  Napomena tajništva: za stavak 6.21.4.1.3. molimo vidjeti tekst u nizu izmjena 03 kako je objavljen u dokumentu E/ECE/324/Rev.1/Add.47/Rev.6 – E/ECE/TRANS/505/Rev.1/Add.47/Rev.6.

18

---

PRILOG 1.

Izjava

(najveći format: A4 (210 × 297 mm))

| (1) | koju je izdalo: | ime tijela
  ...
  ...
  ... |
| --- | --- | --- |

Image 10

koju je izdalo:

ime tijela

...

...

...

| o: (2) | dodjeli homologacije
  proširenju homologacije
  odbijanju homologacije
  povlačenju homologacije
  trajno obustavljenoj proizvodnji |
| --- | --- |

o: (2)

dodjeli homologacije

proširenju homologacije

odbijanju homologacije

povlačenju homologacije

trajno obustavljenoj proizvodnji

za tip vozila s obzirom na ugradnju uređaja za osvjetljavanje i svjetlosnu signalizaciju u skladu s Pravilnikom br. 48.

Homologacijski broj: ... Broj proširenja: ...

| 1. | Trgovačko ime ili marka vozila: ... |
| --- | --- |
| 2. | Ime proizvođača za tip vozila: ... |
| 3. | Ime i adresa proizvođača: ... |
| 4. | Ime i adresa zastupnika proizvođača ako je potrebno: |
| 5. | Datum dostavljanja na homologaciju: ... |
| 6. | Tehnička služba odgovorna za provođenje homologacijskih ispitivanja: |
| 7. | Datum ispitnog izvješća: ... |
| 8. | Broj ispitnog izvješća: ... |
| 9. | Sažeti opis: |
| | Uređaji za osvjetljavanje i svjetlosnu signalizaciju na vozilu: |
| 9.1. | Duga glavna svjetla: | da/ne2... |
| 9.2. | Kratka glavna svjetla: | da/ne2 ... |
| 9.3. | Prednja svjetla za maglu: | da/ne2 ... |
| | Napomene: uzajamno povezana u glavnom svjetlu: da/ne2 |
| 9.4. | Svjetla za vožnju unatrag: | da/ne2 ... |
| 9.5. | Prednji pokazivači smjera: | da/ne2 ... |
| 9.6. | Stražnji pokazivači smjera: | da/ne2 ... |
| 9.7. | Bočni pokazivači smjera: | da/ne2 ... |
| 9.8. | Signal upozorenja na opasnost: | da/ne2 ... |
| 9.9. | Kočna svjetla: | da/ne2 ... |
| 9.9.1. | Ugrađen kontrolni indikator kvara, kako se zahtijeva mjerodavnim pravilnikom: | da/ne2 ... |
| 9.10. | Osvjetljavajući uređaj |
| | stražnje registarske pločice: | da/ne2 ... |
| 9.11. | Prednja pozicijska svjetla: | da/ne2 ... |
| 9.11.1. | Ugrađen kontrolni indikator kvara, kako se zahtijeva mjerodavnim pravilnikom: | da/ne2 ... |
| 9.12. | Stražnja pozicijska svjetla: | da/ne2 ... |
| 9.12.1. | Ugrađen kontrolni indikator kvara, kako se zahtijeva mjerodavnim pravilnikom: | da/ne2 ... |
| 9.13. | Stražnja svjetla za maglu: | da/ne2 ... |
| 9.14. | Parkirna svjetla: | da/ne2 ... |
| 9.15. | Gabaritna svjetla: | da/ne2 ... |
| 9.15.1. | Ugrađen kontrolni indikator kvara, kako se zahtijeva mjerodavnim pravilnikom: | da/ne2 ... |
| 9.16. | Stražnji netrokutasti |
| | katadiopteri: | da/ne2 ... |
| 9.17. | Stražnji trokutasti katadiopteri: | da/ne2 ... |
| 9.18. | Prednji netrokutasti |
| | katadiopteri: | da/ne2 ... |
| 9.19. | Bočni netrokutasti |
| | katadiopteri: | da/ne2 ... |
| 9.20. | Bočna svjetla za označivanje: | da/ne2 ... |
| 9.21. | Svjetla za dnevnu vožnju: | da/ne2 ... |
| 9.21.1. | Ugrađen kontrolni indikator kvara, kako se zahtijeva mjerodavnim pravilnikom: | da/ne2 ... |
| 9.22. | Sustav prilagodljivog prednjeg osvjetljenja (AFS): da/ne2 |
| 9.23. | Svjetla za skretanje: | da/ne2 ... |
| 9.24. | Oznake za uočljivost: | straga ... | bočno |
| 9.24.1. | Cjelovite oznake obrisa: | da/ne2 ... | da/ne2 |
| 9.24.2. | Djelomične oznake obrisa: | da/ne2 ... | da/ne2 |
| 9.24.3. | Linijske oznake: | da/ne2 ... | da/ne2 |
| 9.24.4. | Iznimke u pogledu oznaka za uočljivost u skladu sa stavkom 6.21.1.2.5.: |
| | | straga |
| | | da/ne2 |
| | | napomene: ... |
| | | bočno |
| | | da/ne2 |
| | | napomene: ... |
| 9.25. | Signal za zaustavljanje u nuždi: | ... da/ne2 |
| 9.26. | Manevarska svjetla: | da/ne2 ... |
| 9.27. | Vanjska svjetla: | da/ne 2 ... |
| 9.28. | Ekvivalentna svjetla: | da/ne2 ... |
| 9.29. | Najveće dopušteno opterećenje prtljažnika: ... |
| 9.30. | Dopuštena je ugradnja svjetala homologiranih za zamjenske LED izvore svjetlosti i opremljenih takvim izvorima svjetlosti na predmetni tip vozila: da/ne2,
   (3) |
| 10. | Napomene: ... |
| 10.1. | Napomene o pomičnim sastavnim dijelovima: ... |
| 10.2. | Metoda upotrijebljena za određivanje prividne površine:






  (a) | granica osvjetljavajuće površine2; ili |

1.

Trgovačko ime ili marka vozila: ...

2.

Ime proizvođača za tip vozila: ...

3.

Ime i adresa proizvođača: ...

4.

Ime i adresa zastupnika proizvođača ako je potrebno:

5.

Datum dostavljanja na homologaciju: ...

6.

Tehnička služba odgovorna za provođenje homologacijskih ispitivanja:

7.

Datum ispitnog izvješća: ...

8.

Broj ispitnog izvješća: ...

9.

Sažeti opis:

Uređaji za osvjetljavanje i svjetlosnu signalizaciju na vozilu:

9.1.

Duga glavna svjetla:

da/ne2...

9.2.

Kratka glavna svjetla:

da/ne2 ...

9.3.

Prednja svjetla za maglu:

da/ne2 ...

Napomene: uzajamno povezana u glavnom svjetlu: da/ne2

9.4.

Svjetla za vožnju unatrag:

da/ne2 ...

9.5.

Prednji pokazivači smjera:

da/ne2 ...

9.6.

Stražnji pokazivači smjera:

da/ne2 ...

9.7.

Bočni pokazivači smjera:

da/ne2 ...

9.8.

Signal upozorenja na opasnost:

da/ne2 ...

9.9.

Kočna svjetla:

da/ne2 ...

9.9.1.

Ugrađen kontrolni indikator kvara, kako se zahtijeva mjerodavnim pravilnikom:

da/ne2 ...

9.10.

Osvjetljavajući uređaj

stražnje registarske pločice:

da/ne2 ...

9.11.

Prednja pozicijska svjetla:

da/ne2 ...

9.11.1.

Ugrađen kontrolni indikator kvara, kako se zahtijeva mjerodavnim pravilnikom:

da/ne2 ...

9.12.

Stražnja pozicijska svjetla:

da/ne2 ...

9.12.1.

Ugrađen kontrolni indikator kvara, kako se zahtijeva mjerodavnim pravilnikom:

da/ne2 ...

9.13.

Stražnja svjetla za maglu:

da/ne2 ...

9.14.

Parkirna svjetla:

da/ne2 ...

9.15.

Gabaritna svjetla:

da/ne2 ...

9.15.1.

Ugrađen kontrolni indikator kvara, kako se zahtijeva mjerodavnim pravilnikom:

da/ne2 ...

9.16.

Stražnji netrokutasti

katadiopteri:

da/ne2 ...

9.17.

Stražnji trokutasti katadiopteri:

da/ne2 ...

9.18.

Prednji netrokutasti

katadiopteri:

da/ne2 ...

9.19.

Bočni netrokutasti

katadiopteri:

da/ne2 ...

9.20.

Bočna svjetla za označivanje:

da/ne2 ...

9.21.

Svjetla za dnevnu vožnju:

da/ne2 ...

9.21.1.

Ugrađen kontrolni indikator kvara, kako se zahtijeva mjerodavnim pravilnikom:

da/ne2 ...

9.22.

Sustav prilagodljivog prednjeg osvjetljenja (AFS): da/ne2

9.23.

Svjetla za skretanje:

da/ne2 ...

9.24.

Oznake za uočljivost:

straga ...

bočno

9.24.1.

Cjelovite oznake obrisa:

da/ne2 ...

da/ne2

9.24.2.

Djelomične oznake obrisa:

da/ne2 ...

da/ne2

9.24.3.

Linijske oznake:

da/ne2 ...

da/ne2

9.24.4.

Iznimke u pogledu oznaka za uočljivost u skladu sa stavkom 6.21.1.2.5.:

straga

da/ne2

napomene: ...

bočno

da/ne2

napomene: ...

9.25.

Signal za zaustavljanje u nuždi:

... da/ne2

9.26.

Manevarska svjetla:

da/ne2 ...

9.27.

Vanjska svjetla:

da/ne 2 ...

9.28.

Ekvivalentna svjetla:

da/ne2 ...

9.29.

Najveće dopušteno opterećenje prtljažnika: ...

9.30.

Dopuštena je ugradnja svjetala homologiranih za zamjenske LED izvore svjetlosti i opremljenih takvim izvorima svjetlosti na predmetni tip vozila: da/ne2,
   (3)

10.

Napomene: ...

10.1.

Napomene o pomičnim sastavnim dijelovima: ...

10.2.

Metoda upotrijebljena za određivanje prividne površine:

(a)

granica osvjetljavajuće površine2; ili

| (b) | svjetleća površina2. |
| --- | --- |

(b)

svjetleća površina2.

10.3.

Druge napomene (vrijedi za vozila s upravljačem na lijevoj ili desnoj strani): ...

10.4.

Napomene o AFS-u (u skladu sa stavcima 3.2.6. i 6.22.7.4. ovog Pravilnika): ...

10.5.

Napomene o pokrivenosti oznakama za uočljivost ako je manja od minimalne vrijednosti od 70 % propisane stavcima 6.21.4.1.2. i 6.21.4.2.2. ovog Pravilnika:

10.6.

Napomene za vozila kategorija M i N povezane s uvjetima električnog napajanja (u skladu sa stavcima 3.2.7. i 5.27. ovog Pravilnika): ...

10.7.

Napomene povezane s oznakama za uočljivost (u skladu sa stavcima 6.21.1.2.5. i 6.21.4.3.1. ovog Pravilnika): ...

10.8.

Napomene povezane s oznakama za uočljivost (nepotpuno vozilo ili potpuna vozila u skladu sa stavcima 6.21.1.2.1. i 6.21.1.2.2.1. ovog Pravilnika): ...

Nepotpuna vozila:

da/ne2

Potpuna vozila:

da/ne2

Dovršena vozila:

da/ne2

11.

Položaj homologacijske oznake: ...

12.

Razlozi za proširenje (prema potrebi): ...

13.

Homologacija dodijeljena/proširena/odbijena/povučena2

14.

Mjesto: ...

15.

Datum: ...

16.

Potpis: ...

17.

Sljedeći dokumenti, s gore navedenim homologacijskim brojem, dostupni su na zahtjev: ...

---

(1)  Razlikovni broj države koja je dodijelila//odbila/povukla homologaciju (vidjeti odredbe o homologaciji u Pravilniku).

(2)  Prekrižiti suvišno.

(3)  Ako je odgovor da, navesti primjenjiva svjetla.

---

PRILOG 2.

Izgled homologacijskih oznaka

Image 11

  Predložak A

a = 8 mm (najmanje)

Ova homologacijska oznaka pričvršćena na vozilo označava da je taj tip vozila, s obzirom na ugradnju uređaja za osvjetljavanje i svjetlosnu signalizaciju, homologiran u Nizozemskoj (E 4) na temelju niza izmjena 07 Pravilnika UN-a br. 48. Homologacijski broj označava da je homologacija dodijeljena u skladu sa zahtjevima iz Pravilnika UN-a br. 48 kako je izmijenjen nizom izmjena 07.

Image 12

  Predložak B

a = 8 mm (najmanje)

Ova homologacijska oznaka pričvršćena na vozilo označava da je taj tip vozila homologiran u Nizozemskoj (E 4) na temelju niza izmjena 07 Pravilnika UN-a br. 48 i na temelju Pravilnika UN-a br. 33. (1) Homologacijski broj pokazuje da je u trenutku kad su dodijeljene te homologacije Pravilnik UN-a br. 48 obuhvaćao niz izmjena 07, a Pravilnik UN-a br. 33 bio u izvornom obliku.

---

(1)  Drugi broj naveden je samo kao primjer.

---

PRILOG 3.

Primjeri površine svjetala, referentnih osi, referentnih središta i kutova geometrijske vidljivosti

Ovi primjeri prikazuju određene izvedbe radi lakšeg tumačenja odredbi i nije im svrha nametanje konstrukcijskih ograničenja.

Tumač znakova za sve primjere u ovom Prilogu:

| 1. | Osvjetljavajuća površina |
| --- | --- |

1.

Osvjetljavajuća površina

| 2. | Referentna os |
| --- | --- |

2.

Referentna os

| 3. | Referentno središte |
| --- | --- |

3.

Referentno središte

| 4. | Kut geometrijske vidljivosti |
| --- | --- |

4.

Kut geometrijske vidljivosti

| 5. | Svjetleća površina |
| --- | --- |

5.

Svjetleća površina

| 6. | Prividna površina na temelju osvjetljavajuće površine |
| --- | --- |

6.

Prividna površina na temelju osvjetljavajuće površine

| 7.a | Prividna površina na temelju svjetleće površine u skladu sa stavkom 2.10.2. točkom (a) (s vanjskom lećom) |
| --- | --- |

7.a

Prividna površina na temelju svjetleće površine u skladu sa stavkom 2.10.2. točkom (a) (s vanjskom lećom)

| 7.b | Prividna površina na temelju svjetleće površine u skladu sa stavkom 2.10.2. točkom (b) (bez vanjske leće) |
| --- | --- |

7.b

Prividna površina na temelju svjetleće površine u skladu sa stavkom 2.10.2. točkom (b) (bez vanjske leće)

| 8. | Smjer vidljivosti |
| --- | --- |

8.

Smjer vidljivosti

| IO | Unutarnji optički dio |
| --- | --- |

IO

Unutarnji optički dio

| LG | Usmjerivač svjetlosti |
| --- | --- |

LG

Usmjerivač svjetlosti

| L | Vanjska leća |
| --- | --- |

L

Vanjska leća

| R | Reflektor |
| --- | --- |

R

Reflektor

| S | Izvor svjetlosti |
| --- | --- |

S

Izvor svjetlosti

| X | Nije dio ove funkcije |
| --- | --- |

X

Nije dio ove funkcije

| F1 | Prva funkcija |
| --- | --- |

F1

Prva funkcija

| F2 | Druga funkcija |
| --- | --- |

F2

Druga funkcija

Dio 1.

Svjetleća površina uređaja za svjetlosnu signalizaciju osim katadioptera

Image 13

Dio 2.

Osvjetljavajuća površina uređaja za svjetlosnu signalizaciju osim katadioptera

Image 14

Dio 3.

Primjeri prividne površine na temelju osvjetljavajuće površine u različitim smjerovima geometrijske vidljivosti

Image 15

Image 16

Dio 4.

Primjeri prividne površine na temelju svjetleće površine u različitim smjerovima geometrijske vidljivosti

Image 17

Image 18

Dio 5.

Primjer osvjetljavajuće površine u usporedbi sa svjetlećom površinom za „jednofunkcijsko svjetlo”

(vidjeti stavke 2.10.2. i 2.10.3. ovog Pravilnika)

Primjeri izvora svjetlosti s reflektorskom optikom iza vanjske leće:

| Primjer 1. | Primjer 2. |
| --- | --- |
| (uključujući vanjsku leću) | (ne uključujući neteksturiranu vanjsku leću) |

Primjer 1.

Primjer 2.

Image 19

(uključujući vanjsku leću)

Image 20

(ne uključujući neteksturiranu vanjsku leću)

Primjeri izvora svjetlosti s reflektorskom optikom s unutarnjom lećom iza vanjske leće:

| Primjer 3. | Primjer 4. |
| --- | --- |
| (uključujući vanjsku leću) | (ne uključujući neteksturiranu vanjsku leću) |

Primjer 3.

Primjer 4.

Image 21

(uključujući vanjsku leću)

Image 22

(ne uključujući neteksturiranu vanjsku leću)

Primjeri izvora svjetlosti s reflektorskom optikom s djelomičnom unutarnjom lećom iza vanjske leće:

| Primjer 5. | Primjer 6. |
| --- | --- |
| (uključujući vanjsku leću) | (ne uključujući neteksturiranu vanjsku leću) |

Primjer 5.

Primjer 6.

Image 23

(uključujući vanjsku leću)

Image 24

(ne uključujući neteksturiranu vanjsku leću)

Primjer optike usmjerivača svjetlosti iza vanjske leće:

Image 25

  Primjer 7.

Primjer optike usmjerivača svjetlosti ili reflektorske optike iza vanjske leće:

Image 26

  Primjer 8.

Primjer izvora svjetlosti s reflektorskom optikom u kombinaciji s područjem koje nije dio ove funkcije iza vanjske leće:

Image 27

  Primjer 9.

Dio 6.

Primjeri određivanja svjetleće površine u usporedbi s osvjetljavajućom površinom

(vidjeti stavke 2.10.2. i 2.10.3. ovog Pravilnika)

Napomena: reflektirana svjetlost može ili bi mogla pomoći u određivanju svjetleće površine.

Image 28

  Primjer A

| | Osvjetljavajuća površina | Deklarirana svjetleća površina u skladu sa stavkom 2.10.2. (a) |
| --- | --- | --- |
| Rubovi su | a i b | c i d |

Osvjetljavajuća površina

Deklarirana svjetleća površina u skladu sa stavkom 2.10.2. (a)

Rubovi su

a i b

c i d

Image 29

  Primjer B

| | Osvjetljavajuća površina | Deklarirana svjetleća površina u skladu sa stavkom 2.10.2. (a) |
| --- | --- | --- |
| Rubovi su | a i b | c i d |

Osvjetljavajuća površina

Deklarirana svjetleća površina u skladu sa stavkom 2.10.2. (a)

Rubovi su

a i b

c i d

Primjer C

Image 30

  Primjer za određivanje osvjetljavajuće površine u kombinaciji s područjem koje nije dio funkcije:

| | Osvjetljavajuća površina |
| --- | --- |
| Rubovi su | a i b |

Osvjetljavajuća površina

Rubovi su

a i b

Primjer D

Image 31

  Primjer za određivanje svjetleće površine u skladu sa stavkom 2.10.2. točkom (a) u kombinaciji s područjem koje nije dio funkcije:

| | Deklarirana svjetleća površina u skladu sa stavkom 2.10.2. (a) |
| --- | --- |
| Rubovi su | c-d i e-f |

Deklarirana svjetleća površina u skladu sa stavkom 2.10.2. (a)

Rubovi su

c-d i e-f

Primjer E

Image 32

  Primjer za određivanje prividne površine u kombinaciji s područjem koje nije dio funkcije i neteksturiranom vanjskom lećom (u skladu sa stavkom 2.10.2. točkom (b)):

| | Deklarirana svjetleća površina u skladu sa stavkom 2.10.2. točkom (b) kao primjer |
| --- | --- |
| Rubovi su | c′-d′ i e′-f′ |

Deklarirana svjetleća površina u skladu sa stavkom 2.10.2. točkom (b) kao primjer

Rubovi su

c′-d′ i e′-f′

Dio 7.

Primjeri koji omogućuju odlučivanje u vezi s uzajamnim povezivanjem dvije funkcije

Ako je riječ o teksturiranoj vanjskoj leći i pregradnoj stijenki:

Image 33

Ako je riječ o teksturiranoj vanjskoj leći:

Image 34

Ako je neteksturirana vanjska leća isključena:

Image 35

Ako je neteksturirana vanjska leća isključena:

Image 36

Ako je vanjska leća (teksturirana ili neteksturirana) uključena:

Image 37

Ako je vanjska leća (teksturirana ili neteksturirana) uključena:

Image 38

Ako je neteksturirana vanjska leća isključena, 7b je prividna površina u skladu sa stavkom 2.10.2., a F1 nije propusna za F2:

Image 39

Ako je neteksturirana vanjska leća isključena ili nije isključena:

Image 40

---

PRILOG 4.

Vidljivost crvenog svjetla sprijeda i vidljivost bijelog svjetla odostraga

(Vidjeti stavke 5.10.1. i 5.10.2. ovog Pravilnika)

Image 41

---

PRILOG 5.

Opterećenja koja treba uzeti u obzir u utvrđivanju promjena u vertikalnoj usmjerenosti kratkih glavnih svjetala

Opterećenja na osima navedenima u stavcima 6.2.6.1. i 6.2.6.3.1.

1.

Za sljedeća ispitivanja masa putnika računa se na temelju 75 kg po osobi.

2.

Opterećenja za različite tipove vozila:

2.1.

Vozila kategorije M1 (1)

2.1.1.

Kut svjetlosnog snopa kratkih glavnih svjetala utvrđuje se pod sljedećim opterećenjima:

2.1.1.1.

jedna osoba na mjestu vozača;

2.1.1.2.

vozač i jedan putnik na prednjem sjedalu najdaljem od vozača;

2.1.1.3.

vozač, jedan putnik na prednjem sjedalu najdaljem od vozača, sva sjedala najbliže stražnjem kraju zauzeta;

2.1.1.4.

sva sjedala zauzeta;

2.1.1.5.

sva sjedala zauzeta i ravnomjerno raspoređeno opterećenje u prtljažniku kako bi se postiglo dopušteno opterećenje na stražnjoj osovini, odnosno na prednjoj osovini ako je prtljažnik sprijeda. Ako vozilo ima prednji i stražnji prtljažnik, dodatno opterećenje mora se prikladno rasporediti kako bi se postiglo dopušteno opterećenje osovina. Međutim, ako se najveća dopuštena masa opterećenog vozila postigne prije dopuštenog opterećenja na jednoj od osovina, opterećenje prtljažnika ograničava se na vrijednost koja omogućuje da se postigne ta masa;

2.1.1.6.

Međutim, ako se najveća dopuštena masa opterećenog vozila postigne prije dopuštenog opterećenja na osovini, opterećenje prtljažnika ograničava se na vrijednost koja omogućuje da se postigne ta masa.

2.1.2.

U utvrđivanju navedenih uvjeta opterećenja u obzir se moraju uzeti sva ograničenja opterećenja koje je utvrdio proizvođač.

2.2.

Kut svjetlosnog snopa kratkih glavnih svjetala utvrđuje se pod sljedećim opterećenjima:

2.2.1.

vozilo neopterećeno i jedna osoba na mjestu vozača;

2.2.2.

vozilo opterećeno tako da je na svakoj osovini najveće tehnički dopušteno opterećenje, odnosno postignuta je najveća dopuštena masa vozila razmjernim opterećivanjem prednjih i stražnjih osovina do njihova najvećeg tehnički dopuštenog opterećenja, što god se prije dostigne.

2.3.

Vozila kategorije N s teretnim površinama

2.3.1.

Kut svjetlosnog snopa kratkih glavnih svjetala utvrđuje se pod sljedećim opterećenjima:

2.3.1.1.

vozilo neopterećeno i jedna osoba na mjestu vozača;

2.3.1.2.

vozač i opterećenje raspoređeno tako da se postigne najveće tehnički dopušteno opterećenje na stražnjim osovinama ili najveća dopuštena masa vozila, što god se prije dostigne, bez prelaženja opterećenja prednje osovine koje se računa kao zbroj opterećenja prednje osovine neopterećenog vozila i 25 % najvećeg dopuštenog opterećenja prednje osovine. Međutim, navedeno vrijedi za prednju osovinu kad je teretna površina sprijeda.

2.4.

Vozila kategorije N bez teretne površine

2.4.1.

Vučna vozila za poluprikolice:

2.4.1.1.

neopterećeno vozilo bez opterećenja na sedlu i jedna osoba na mjestu vozača;

2.4.1.2.

jedna osoba na mjestu vozača: tehnički dopušteno opterećenje na sedlu u položaju sedla koje odgovara najvećem opterećenju stražnje osovine.

2.4.2.

Vučna vozila za prikolice:

2.4.2.1.

vozilo neopterećeno i jedna osoba na mjestu vozača;

2.4.2.2.

jedna osoba na mjestu vozača, sva druga mjesta u vozačkoj kabini zauzeta.

---

(1)  Kako je definirano u Konsolidiranoj rezoluciji o konstrukciji vozila (R.E.3), dokument ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.6, stavak 2. – www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html.

1

---

PRILOG 6.

Mjerenje promjene nagiba kratkog svjetlosnog snopa u funkciji opterećenja

1.   PODRUČJE PRIMJENE

U ovom se Prilogu utvrđuje način mjerenja promjena nagiba kratkog svjetlosnog snopa motornog vozila u odnosu na njegov početni nagib prouzročenih promjenama položaja vozila zbog opterećenja.

2.   DEFINICIJE

2.1.   Početni nagib

2.1.1.   Navedeni početni nagib

Vrijednost početnog nagiba kratkog svjetlosnog snopa koju je naveo proizvođač motornog vozila koja služi kao referentna vrijednost za izračunavanje dopuštenih promjena.

2.1.2.   Izmjereni početni nagib

Srednja vrijednost nagiba kratkog svjetlosnog snopa ili nagiba vozila izmjerenog kad je vozilo u stanju br. 1, kako je utvrđeno u Prilogu 5., za kategoriju vozila koje se ispituje. Služi kao referentna vrijednost za procjenu promjena u nagibu snopa zbog promjene opterećenja.

2.2.   Nagib kratkog svjetlosnog snopa

Može se definirati kako slijedi:

| | ili kao kut (izražen u miliradijanima) između smjera snopa usmjerenog prema karakterističnoj točki na vodoravnom dijelu granice svjetlo-tama u svjetlosnoj raspodjeli glavnog svjetla i vodoravne ravnine, |
| --- | --- |

ili kao kut (izražen u miliradijanima) između smjera snopa usmjerenog prema karakterističnoj točki na vodoravnom dijelu granice svjetlo-tama u svjetlosnoj raspodjeli glavnog svjetla i vodoravne ravnine,

| | ili tangensom tog kuta, izraženog u postocima nagiba, jer su kutovi mali (za te male kutove 1 % jednako je 10 mrad). |
| --- | --- |

ili tangensom tog kuta, izraženog u postocima nagiba, jer su kutovi mali (za te male kutove 1 % jednako je 10 mrad).

Ako je nagib izražen u postocima, može se izračunati sljedećom jednadžbom:

Image 42

pri čemu je:

| h1 | visina navedene karakteristične točke iznad tla, u milimetrima, izmjerena na uspravnom zaslonu vertikalnom na srednju uzdužnu ravninu vozila i smještenom na vodoravnoj udaljenosti L, |
| --- | --- |
| h2 | visina referentnog središta (koje se uzima za nazivno ishodište karakteristične točke odabrane u h1) iznad tla, u milimetrima, |
| L | u milimetrima izražena udaljenost od zaslona do referentnog središta. |

h1

visina navedene karakteristične točke iznad tla, u milimetrima, izmjerena na uspravnom zaslonu vertikalnom na srednju uzdužnu ravninu vozila i smještenom na vodoravnoj udaljenosti L,

h2

visina referentnog središta (koje se uzima za nazivno ishodište karakteristične točke odabrane u h1) iznad tla, u milimetrima,

L

u milimetrima izražena udaljenost od zaslona do referentnog središta.

Negativne vrijednosti znače nagib prema dolje (vidjeti sliku 1.).

Pozitivne vrijednosti označavaju nagib prema gore.

Image 43

  Slika 1. Nagib prema dolje kratkog svjetlosnog snopa vozila kategorije M1 1

Napomene:

| 1. | Na crtežu je vozilo kategorije M1, ali prikazano se načelo jednako primjenjuje na vozila drugih kategorija. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Ako u vozilu nije ugrađen sustav za namještanje nagiba glavnih svjetala, promjena u nagibu kratkog svjetlosnog snopa jednaka je promjeni nagiba samog vozila. |
| --- | --- |

2.

3.   UVJETI MJERENJA

| 3.1. | Ako se upotrebljava vizualna provjera projekcije kratkog svjetlosnog snopa na zaslonu ili fotometrijska metoda, mjerenje se provodi u tamnom okružju (npr. u tamnoj komori) gdje je dovoljno prostora za smještaj vozila i zaslona kako je prikazano na slici 1. Referentna središta glavnih svjetala udaljena su od zaslona najmanje 10 m. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Tlo na kojem se provode mjerenja mora biti što ravnije i vodoravnije tako da se može osigurati obnovljivost mjerenja nagiba kratkog svjetlosnog snopa s točnošću od ±0,5 mrad (nagib od ±0,05 %). |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Ako se upotrebljava zaslon, njegove oznake, položaj i usmjerenost u odnosu na tlo i na srednju uzdužnu ravninu vozila moraju biti takvi da se može osigurati obnovljivost mjerenja nagiba kratkog svjetlosnog snopa s točnošću od ±0,5 mrad (nagib od ±0,05 %). |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Tijekom mjerenja temperatura okoline mora biti unutar raspona od 10 do 30 °C. |
| --- | --- |

3.4.

4.   PRIPREMA VOZILA

| 4.1. | Mjerenja se provode na vozilu koje je prešlo udaljenost unutar raspona od 1 000 km do 10 000 km, po mogućnosti 5 000 km. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Gume moraju biti napunjene do tlaka za puno opterećenje koji je naveo proizvođač vozila. Vozilo mora biti napunjeno (gorivom, vodom, uljem) te opremljeno svim priborom i alatima koje je naveo proizvođač. Napunjenost gorivom znači da je spremnik goriva napunjen do najmanje 90 % svojeg obujma. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Vozilo mora imati otpuštenu parkirnu kočnicu i mjenjač u praznom hodu. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Vozilo mora biti najmanje 8 h na temperaturi utvrđenoj u stavku 3.4. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Ako se upotrebljava fotometrijska ili vizualna metoda, radi lakšeg mjerenja poželjno je da su na ispitnom vozilu ugrađena glavna svjetla s jasno određenom granicom svjetlo-tama kratkog svjetlosnog snopa. Dopušteni su i drugi načini za dobivanje preciznijeg očitanja (na primjer, odstranjivanje leće glavnog svjetla). |
| --- | --- |

4.5.

5.   ISPITNI POSTUPAK

5.1.   Općenito

Promjene u nagibu kratkog svjetlosnog snopa ili vozila, ovisno o odabranoj metodi, mjere se odvojeno za svaku stranu vozila. Dobiveni rezultati za lijeva i desna glavna svjetla u svim uvjetima opterećenja utvrđenima u Prilogu 5. moraju biti unutar granica utvrđenih u stavku 5.5. Opterećenje se primjenjuje postupno bez izlaganja vozila pretjeranim šokovima.

| 5.1.1. | Ako je ugrađen AFS, mjerenja se izvode s AFS-om u neutralnom položaju. |
| --- | --- |

5.1.1.

5.2.   Utvrđivanje izmjerenog početnog nagiba

Vozilo se mora pripremiti kako je utvrđeno u stavku 4. i opteretiti kako je utvrđeno u Prilogu 5. (prvo opterećenje predmetne kategorije vozila). Prije svakog mjerenja vozilo se mora zanjihati kako je utvrđeno u stavku 5.4. u nastavku. Mjerenja se izvode tri puta.

| 5.2.1. | Ako nijedan od tri rezultata mjerenja ne odstupa više od 2 mrad (nagib od 0,2 %) od aritmetičke sredine rezultata, onda je ta sredina konačni rezultat. |
| --- | --- |

5.2.1.

| 5.2.2. | Ako bilo koje mjerenje odstupa od aritmetičke sredine rezultata za više od 2 mrad (nagib od 0,2 %), provodi se dodatni niz od deset mjerenja čija aritmetička sredina mora biti konačni rezultat. |
| --- | --- |

5.2.2.

5.3.   Mjerne metode

Za mjerenje promjena nagiba može se upotrijebiti bilo koja metoda ako je točnost očitanja unutar ±0,2 mrad (nagib od ±0,02 %).

5.4.   Postupak s vozilom pod svim opterećenjima

Ovjes vozila i svaki drugi dio za koji je vjerojatno da utječe na nagib kratkog svjetlosnog snopa moraju se aktivirati u skladu s metodama u nastavku.

Međutim, tehnička tijela i proizvođači mogu zajednički predložiti druge metode (pokusne ili temeljene na proračunima), posebno kad je ispitivanje osobito problematično, pod uvjetom da su takvi proračuni očito valjani.

5.4.1.   Vozila kategorije M1 s konvencionalnim ovjesom

Dok je vozilo na mjestu za mjerenje i dok su, prema potrebi, kotači na pomičnim platformama (koje se moraju upotrijebiti ako bi njihov izostanak doveo do ograničenja gibanja ovjesa koje bi vjerojatno utjecalo na rezultate mjerenja), vozilo se njiše neprekidno barem tri potpuna ciklusa, pri čemu se u svakom ciklusu najprije nadolje pritisne stražnji, a zatim prednji kraj vozila.

Slijed njihanja mora završiti sa završetkom ciklusa. Prije mjerenja vozilo mora spontano dospjeti u stanje mirovanja. Umjesto pomičnim platformama, isti učinak može se postići pomicanjem vozila naprijed-natrag za barem jedan puni okret kotača.

5.4.2.   Vozila kategorija M2, M3 i N s konvencionalnim ovjesom

| 5.4.2.1. | Ako metoda pripreme predviđena za vozila kategorije M1 opisana u stavku 5.4.1. nije moguća, smije se upotrijebiti metoda opisana u stavcima 5.4.2.2. ili 5.4.2.3. |
| --- | --- |

5.4.2.1.

| 5.4.2.2. | Vozilo koje stoji na mjestu za mjerenje i s kotačima na tlu zanjiše se kratkotrajnim promjenama opterećenja. |
| --- | --- |

5.4.2.2.

| 5.4.2.3. | Dok vozilo stoji na mjestu za mjerenje s kotačima na tlu, vibracijskim uređajem aktiviraju se ovjes i svi drugi dijelovi koji mogu utjecati na nagib kratkog svjetlosnog snopa. To može biti vibrirajuća platforma na kojoj se nalaze kotači. |
| --- | --- |

5.4.2.3.

5.4.3.   Vozila s nekonvencionalnim ovjesom kad pogonski sustav mora biti uključen

Prije bilo kojeg mjerenja čeka se dok vozilo ne dođe u svoj završni položaj s motorom u radu.

5.5.   Mjerenja

Promjena nagiba kratkog svjetlosnog snopa mjeri se za svako od različitih opterećenja u odnosu na izmjereni početni nagib utvrđen u skladu sa stavkom 5.2.

Ako je u vozilo ugrađen sustav za ručno namještanje nagiba glavnog svjetla, on se namješta u položaje koje je utvrdio proizvođač za navedene uvjete opterećenja (u skladu s Prilogom 5.).

| 5.5.1. | Za početak se provodi jedno mjerenje za svako opterećenje. Zahtjevi su ispunjeni ako je za sva opterećenja promjena nagiba unutar izračunanih granica (na primjer, unutar razlike između navedenog početnog nagiba te gornjih i donjih granica utvrđenih za homologaciju), uz sigurnosnu marginu od 4 mrad (nagib od 0,4 %). |
| --- | --- |

5.5.1.

| 5.5.2. | Ako rezultati mjerenja nisu unutar sigurnosne margine iz stavka 5.5.1. ili prekoračuju granične vrijednosti, provode se dodatna tri mjerenja pod opterećenjima koja odgovaraju tim rezultatima kako je navedeno u stavku 5.5.3. |
| --- | --- |

5.5.2.

| 5.5.3. | Za svako od navedenih opterećenja: |
| --- | --- |

5.5.3.

| 5.5.3.1. | Ako nijedan od tri rezultata mjerenja ne odstupa više od 2 mrad (nagib od 0,2 %) od aritmetičke sredine rezultata, onda je ta sredina konačni rezultat. |
| --- | --- |

5.5.3.1.

| 5.5.3.2. | Ako bilo koje mjerenje odstupa od aritmetičke sredine rezultata za više od 2 mrad (nagib od 0,2 %), provodi se dodatni niz od deset mjerenja čija aritmetička sredina mora biti konačni rezultat. |
| --- | --- |

5.5.3.2.

| 5.5.3.3. | Ako je vozilo opremljeno automatskim sustavom za namještanje nagiba glavnog svjetla koji ima inherentnu petlju histereze, prosječni rezultati na vrhu i na dnu petlje histereze moraju se uzeti kao bitne vrijednosti.
  Sva navedena mjerenja provode se u skladu sa stavcima 5.5.3.1. i 5.5.3.2. |
| --- | --- |

5.5.3.3.

Sva navedena mjerenja provode se u skladu sa stavcima 5.5.3.1. i 5.5.3.2.

| 5.5.4. | Zahtjevi su ispunjeni ako je u svakom opterećenju promjena između izmjerenog početnog nagiba utvrđenog u skladu sa stavkom 5.2. i nagiba izmjerenog pod svakim opterećenjem manja od vrijednosti izračunanih u stavku 5.5.1. (bez sigurnosne margine). |
| --- | --- |

5.5.4.

| 5.5.5. | Ako je samo jedna od izračunanih gornjih ili donjih vrijednosti prekoračena, proizvođaču se dopušta da odabere drugu vrijednost za navedeni početni nagib unutar granica utvrđenih za homologaciju. |
| --- | --- |

5.5.5.

---

PRILOG 7.

Označivanje nagiba prema dolje granice svjetlo-tama kratkih glavnih svjetala navedenog u stavku 6.2.6.1.1. i nagiba prema dolje granice svjetlo-tama prednjeg svjetla za maglu navedenog u stavku 6.3.6.1.2. ovog Pravilnika

Primjer 1.

Veličina simbola i znakova ostavljena je na izbor proizvođaču.

Image 44

Primjer 2.

Veličina simbola i znakova ostavljena je na izbor proizvođaču.

Image 45

---

PRILOG 8.

Komande naprava za namještanje nagiba glavnih svjetala iz stavka 6.2.6.2.2. ovog Pravilnika

1.   Specifikacije

| 1.1. | Nagib prema dolje kratkog svjetlosnog snopa mora se u svim slučajevima postići na jedan od sljedećih načina:






  (a) | pomicanjem komande dolje ili lijevo; |
| --- | --- | --- |

1.1.

(a)

pomicanjem komande dolje ili lijevo;

| (b) | okretanjem komande u smjeru suprotnom od smjera kazaljke na satu; |
| --- | --- |

(b)

okretanjem komande u smjeru suprotnom od smjera kazaljke na satu;

| (c) | pritiskom na gumb (sustav gurni-povuci). |
| --- | --- |

(c)

pritiskom na gumb (sustav gurni-povuci).

Ako se upotrebljava više gumba za namještanje snopa, gumb koji daje najveći nagib prema dolje mora biti ugrađen lijevo od ili ispod gumba za druge položaje kratkog svjetlosnog snopa.

Rotacijske komande koje su ugrađene bočno ili tako da im je vidljiv samo rub trebale bi slijediti radna načela za komande tipova (a) ili (c).

| 1.1.1. | Komanda mora biti označena simbolima koji jasno prikazuju pokrete koji odgovaraju nagibu prema dolje ili prema gore kratkog svjetlosnog snopa. |
| --- | --- |

1.1.1.

| 1.2. | Položaj „0” odgovara početnom nagibu u skladu sa stavkom 6.2.6.1.1. ovog Pravilnika. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Položaj „0” koji, u skladu sa stavkom 6.2.6.2.2. ovog Pravilnika, mora biti „granični položaj” ne mora nužno biti na kraju ljestvice. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Oznake na komandi moraju biti objašnjene u korisničkom priručniku. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Samo se sljedeći simboli smiju upotrebljavati za označivanje komandi:





  Smiju se upotrebljavati i simboli s pet crta umjesto četiri.




  Primjer 1.








  Primjer 2.








  Primjer 3. |
| --- | --- |

1.5.

Image 46

Smiju se upotrebljavati i simboli s pet crta umjesto četiri.

Image 47

  Primjer 1.

Image 48

  Primjer 2.

Image 49

  Primjer 3.

---

PRILOG 9.

Provjera sukladnosti proizvodnje

1.   ISPITIVANJA

1.1.   Položaj svjetala

Položaj svjetala, kako je određen u stavku 2.1.6. ovog Pravilnika, po širini, visini i duljini provjerava se u skladu s općim zahtjevima utvrđenima u stavcima 2.10.2., 2.10.3., 2.10.4., 2.3.3. i 5.4. ovog Pravilnika.

Vrijednosti izmjerene za udaljenosti moraju biti takve da su ispunjene pojedinačne specifikacije primjenjive na svako svjetlo.

1.2.   Vidljivost svjetala

| 1.2.1. | Kutovi geometrijske vidljivosti provjeravaju se u skladu sa stavkom 2.10.7. ovog Pravilnika.
  Vrijednosti izmjerene za kutove moraju biti takve da su ispunjene pojedinačne specifikacije primjenjive na svako svjetlo, osim što granične vrijednosti kutova smiju imati dopušteno odstupanje od ±3o od promjene dopuštene stavkom 5.3. za ugradnju uređaja za svjetlosnu signalizaciju. |
| --- | --- |

1.2.1.

Vrijednosti izmjerene za kutove moraju biti takve da su ispunjene pojedinačne specifikacije primjenjive na svako svjetlo, osim što granične vrijednosti kutova smiju imati dopušteno odstupanje od ±3o od promjene dopuštene stavkom 5.3. za ugradnju uređaja za svjetlosnu signalizaciju.

| 1.2.2. | Vidljivost crvene svjetlosti prema naprijed i bijele svjetlosti prema natrag provjerava se u skladu sa stavkom 5.10. ovog Pravilnika. |
| --- | --- |

1.2.2.

1.3.   Namještenost kratkih glavnih svjetala i prednjih svjetala za maglu razreda F3 prema naprijed

1.3.1.   Početni nagib prema dolje

Početni nagib prema dolje granice svjetlo-tama kratkog svjetlosnog snopa i prednjih svjetala za maglu razreda F3 namješta se na vrijednost s pločice kako se zahtijeva i kako je prikazano u Prilogu 7.

Alternativno, proizvođač mora namjestiti početnu vrijednost koja je različita od vrijednosti navedene na pločici ako je moguće dokazati da je ta vrijednost reprezentativna za homologirani tip u ispitivanju u skladu s postupcima iz Priloga 6., a posebno stavka 4.1.

1.3.2.   Promjena nagiba s opterećenjem

Promjena nagiba prema dolje kratkog svjetlosnog snopa u funkciji opterećenja utvrđenih u ovom stavku mora ostati unutar sljedećih granica:

| od 0,2 % do 2,8 % | za glavno svjetlo ugrađeno na visini h < 0,8, |
| --- | --- |
| od 0,2 % do 2,8 % | za glavno svjetlo ugrađeno na visini 0,8 ≤ h ≤ 1,0, ili |
| od 0,7 % do 3,3 % | (u skladu s rasponom usmjerenosti koji je odabrao proizvođač u vrijeme homologacije), |
| od 0,7 % do 3,3 % | za glavno svjetlo ugrađeno na visini 1,0 < h ≤ 1,2 m, |
| od 1,2 % do 3,8 % | za glavno svjetlo ugrađeno na visini h > 1,2 m. |

od 0,2 % do 2,8 %

za glavno svjetlo ugrađeno na visini h < 0,8,

od 0,2 % do 2,8 %

za glavno svjetlo ugrađeno na visini 0,8 ≤ h ≤ 1,0, ili

od 0,7 % do 3,3 %

(u skladu s rasponom usmjerenosti koji je odabrao proizvođač u vrijeme homologacije),

od 0,7 % do 3,3 %

za glavno svjetlo ugrađeno na visini 1,0 < h ≤ 1,2 m,

od 1,2 % do 3,8 %

za glavno svjetlo ugrađeno na visini h > 1,2 m.

Ako je riječ o prednjem svjetlu za maglu razreda F3 s izvorom svjetlosti čiji je ukupni ciljni svjetlosni tok veći od 2 000 lumena, promjena nagiba prema dolje u funkciji opterećenja utvrđenih u ovom stavku mora ostati u rasponu:

| od 0,7 % do 3,3 % | za prednje svjetlo za maglu ugrađeno na visini h ≤ 0,8, |
| --- | --- |
| od 1,2 % do 3,8 % | za prednje svjetlo za maglu ugrađeno na visini h > 0,8 m. |

od 0,7 % do 3,3 %

za prednje svjetlo za maglu ugrađeno na visini h ≤ 0,8,

od 1,2 % do 3,8 %

za prednje svjetlo za maglu ugrađeno na visini h > 0,8 m.

Opterećenja koja se upotrebljavaju moraju biti kako slijedi, kako je navedeno u Prilogu 5. ovom Pravilniku, i prikladno prilagođena za svaki sustav.

| 1.3.2.1. | Vozila kategorije M1: | stavak 2.1.1.1. |
| --- | --- | --- |

1.3.2.1.

stavak 2.1.1.1.

| | stavak 2.1.1.6. uzimajući u obzir |
| --- | --- |

stavak 2.1.1.6. uzimajući u obzir

| | stavak 2.1.2. |
| --- | --- |

stavak 2.1.2.

| 1.3.2.2. | Vozila kategorija M2 i M3: | stavak 2.2.1. |
| --- | --- | --- |

1.3.2.2.

stavak 2.2.1.

| | stavak 2.2.2. |
| --- | --- |

stavak 2.2.2.

| 1.3.2.3. | Vozila kategorije N s teretnim površinama: | stavak 2.3.1.1. |
| --- | --- | --- |

1.3.2.3.

stavak 2.3.1.1.

| | stavak 2.3.1.2. |
| --- | --- |

stavak 2.3.1.2.

| 1.3.2.4. | Vozila kategorije N bez teretnih površina: |
| --- | --- |

1.3.2.4.

| 1.3.2.4.1. | Vučna vozila za poluprikolice: | stavak 2.4.1.1. |
| --- | --- | --- |

1.3.2.4.1.

stavak 2.4.1.1.

| | stavak 2.4.1.2. |
| --- | --- |

stavak 2.4.1.2.

| 1.3.2.4.2. | Vučna vozila za prikolice: | stavak 2.4.2.1. |
| --- | --- | --- |

1.3.2.4.2.

stavak 2.4.2.1.

| | stavak 2.4.2.2. |
| --- | --- |

stavak 2.4.2.2.

1.4.   Električne veze i kontrolni indikatori

Električne veze provjeravaju se uključivanjem svakog svjetla koje se napaja električnim sustavom vozila.

Svjetla i kontrolni indikatori moraju funkcionirati u skladu s odredbama utvrđenima u stavcima od 5.11. do 5.14. ovog Pravilnika i pojedinačnim specifikacijama primjenjivima na svako svjetlo.

1.5.   Jakosti svjetla

1.5.1.   Duga glavna svjetla

Ukupna najveća jakost dugih glavnih svjetala provjerava se postupkom opisanim u stavku 6.1.9.2. ovog Pravilnika. Dobivena vrijednost mora biti takva da je ispunjen zahtjev iz stavka 6.1.9.1. ovog Pravilnika.

1.6.   Prisutnost, količina, boja, raspored i, prema potrebi, kategorija svjetala provjeravaju se vizualnim pregledom svjetala i njihovih oznaka.

Sve to mora biti takvo da su ispunjeni zahtjevi utvrđeni u stavcima 5.15. i 5.16. te pojedinačne specifikacije primjenjive na svako svjetlo.

---

PRILOG 10.

(rezervirano)

---

PRILOG 11.

Vidljivost oznaka za uočljivost na prednjoj, stražnjoj i bočnoj strani vozila

(Vidjeti stavak 6.21.5. ovog Pravilnika)

Image 50

  Slika 1.a Straga

Image 51

  Slika 1.b Sprijeda (samo prikolice)

Image 52

  Slika 2. Bočno

---

PRILOG 12.

Ispitna vožnja

1.   Specifikacije vožnje za ispitivanje automatskog uključivanja dugih glavnih svjetala

| 1.1. | Ispitna vožnja provodi se za jasna vremena (1) i s čistim glavnim svjetlima. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Ispitna staza mora obuhvatiti ispitne dionice s određenim prometnim uvjetima i vožnju brzinom koja odgovara danoj vrsti ceste kako je opisano u tablici 1. u nastavku.

  Tablica 1.










  Ispitna dionica | Prometni uvjeti | Vrsta ceste |
| --- | --- | --- | --- |
| Naseljena područja | Višetračna cesta, npr. autocesta | Izvan naselja |
| Brzina | 50 ± 10 km/h | 100 ± 20 km/h | 80 ± 20 km/h |
| Prosječni postotak ukupne duljine ispitne staze | 10 % | 20 % | 70 % |
| A | Jedno vozilo ispred vozila ili iz suprotnog smjera učestalošću koja omogućuje da se dugi snop uključi i isključi | | X | X |
| B | Situacije s kombinacijom vozila iz suprotnog smjera i vozila ispred učestalošću koja omogućuje da se dugi snop uključi i isključi | | X | X |
| C | Aktivni i pasivni manevri pretjecanja učestalošću koja omogućuje da se dugi snop uključi i isključi | | X | X |
| D | Bicikl iz suprotnog smjera, kako je opisano u stavku 6.1.9.3.1.2. | | | X |
| E | Situacije s kombinacijom vozila iz suprotnog smjera i vozila ispred | X | | |

1.2.

Tablica 1.

Ispitna dionica

Prometni uvjeti

Vrsta ceste

Naseljena područja

Višetračna cesta, npr. autocesta

Izvan naselja

Brzina

50 ± 10 km/h

100 ± 20 km/h

80 ± 20 km/h

Prosječni postotak ukupne duljine ispitne staze

10 %

20 %

70 %

A

Jedno vozilo ispred vozila ili iz suprotnog smjera učestalošću koja omogućuje da se dugi snop uključi i isključi

X

X

B

Situacije s kombinacijom vozila iz suprotnog smjera i vozila ispred učestalošću koja omogućuje da se dugi snop uključi i isključi

X

X

C

Aktivni i pasivni manevri pretjecanja učestalošću koja omogućuje da se dugi snop uključi i isključi

X

X

D

Bicikl iz suprotnog smjera, kako je opisano u stavku 6.1.9.3.1.2.

X

E

Situacije s kombinacijom vozila iz suprotnog smjera i vozila ispred

X

| 1.3. | Naseljena područja moraju obuhvaćati ceste s osvjetljenjem i bez njega. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Ceste izvan naselja moraju obuhvaćati dijelove s dva traka i dijelove s četiri ili više voznih trakova te raskrižja, uzbrdice i/ili nizbrdice, uleknuća i zavoje. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Višetračne ceste (npr. autoceste) i ceste izvan naselja moraju obuhvaćati ravne dijelove dulje od 600 m. Moraju obuhvaćati i dijelove s lijevim i desnim zavojima. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Uzimaju se u obzir situacije s gustim prometom. |
| --- | --- |

1.6.

2.   Specifikacije za vožnju za ispitivanje dugih svjetala s prilagodljivim snopom

| 2.1. | Ispitna vožnja provodi se za jasna vremena (2) i s čistim glavnim svjetlima. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Ispitna staza mora obuhvatiti ispitne dionice s određenim prometnim uvjetima i vožnju brzinom koja odgovara danoj vrsti ceste kako je opisano u tablici 2. u nastavku.

  Tablica 2.










  Ispitna dionica | Prometni uvjeti | Vrsta ceste |
| --- | --- | --- | --- |
| Naseljena područja | Višetračna cesta, npr. autocesta | Izvan naselja |
| Brzina | 50 ± 10 km/h | 100 ± 20 km/h | 80 ± 20 km/h |
| Prosječni postotak ukupne duljine ispitne staze | 10 % | 20 % | 70 % |
| A | Jedno vozilo iz suprotnog smjera ili ispred vozila učestalošću koja omogućuje da prilagodljivi dugi snop reagira tako da se dokaže prilagođavanje | | X | X |
| B | Situacije s kombinacijom vozila iz suprotnog smjera i vozila ispred učestalošću koja omogućuje da prilagodljivi dugi snop reagira tako da se dokaže prilagođavanje | | X | X |
| C | Aktivni i pasivni manevri pretjecanja učestalošću koja omogućuje da prilagodljivi dugi snop reagira tako da se dokaže prilagođavanje | | X | X |
| D | Bicikl iz suprotnog smjera, kako je opisano u stavku 6.22.9.3.1.2. | | | X |
| E | Situacije s kombinacijom vozila iz suprotnog smjera i vozila ispred | X | | |

2.2.

Tablica 2.

Ispitna dionica

Prometni uvjeti

Vrsta ceste

Naseljena područja

Višetračna cesta, npr. autocesta

Izvan naselja

Brzina

50 ± 10 km/h

100 ± 20 km/h

80 ± 20 km/h

Prosječni postotak ukupne duljine ispitne staze

10 %

20 %

70 %

A

Jedno vozilo iz suprotnog smjera ili ispred vozila učestalošću koja omogućuje da prilagodljivi dugi snop reagira tako da se dokaže prilagođavanje

X

X

B

Situacije s kombinacijom vozila iz suprotnog smjera i vozila ispred učestalošću koja omogućuje da prilagodljivi dugi snop reagira tako da se dokaže prilagođavanje

X

X

C

Aktivni i pasivni manevri pretjecanja učestalošću koja omogućuje da prilagodljivi dugi snop reagira tako da se dokaže prilagođavanje

X

X

D

Bicikl iz suprotnog smjera, kako je opisano u stavku 6.22.9.3.1.2.

X

E

Situacije s kombinacijom vozila iz suprotnog smjera i vozila ispred

X

| 2.3. | Naseljena područja moraju obuhvaćati ceste s osvjetljenjem i bez njega. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Ceste izvan naselja moraju obuhvaćati dijelove s dva traka i dijelove s četiri ili više voznih trakova te raskrižja, uzbrdice i/ili nizbrdice, uleknuća i zavoje. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Višetračne ceste (npr. autoceste) i ceste izvan naselja moraju obuhvaćati ravne dijelove dulje od 600 m. Moraju obuhvaćati i dijelove s lijevim i desnim zavojima. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Uzimaju se u obzir situacije s gustim prometom. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Za ispitne dionice A i B u tablici iznad inženjeri koji provode ispitivanja moraju ocijeniti i zabilježiti prihvatljivost učinka prilagodbe u odnosu na sudionike u prometu iz suprotnog smjera i ispred vozila. To znači da ispitni inženjeri sjede u vozilu koje se ispituje, ali i u vozilima iz suprotnog smjera i vozilima ispred. |
| --- | --- |

2.7.

---

(1)  Dobra vidljivost (meteorološki optički raspon MOR > 2 000 m, definirano prema Vodiču za meteorološke instrumente i metode motrenja WMO-a, šesto izdanje, ISBN: 92-63-16008-2, od 1. 9. 1. do 1. 9. 11., Ženeva 1996.).

(2)  Dobra vidljivost (meteorološki optički raspon MOR > 2 000 m, definirano prema Vodiču za meteorološke instrumente i metode motrenja WMO-a, šesto izdanje, ISBN: 92-63-16008-2, od 1. 9. 1. do 1. 9. 11., Ženeva 1996.).

---

PRILOG 13.

Uvjeti automatskog uključivanja kratkih glavnih svjetala

| Uvjeti automatskog uključivanja kratkih glavnih svjetala (1) |
| --- |
| Svjetlost u okolini izvan vozila (2) | Kratka glavna svjetla | Vrijeme odziva |
| manje od 1 000 luksa | uključena | najviše 2 sekunde |
| od 1 000 do 7 000 luksa | po izboru proizvođača | po izboru proizvođača |
| više od 7 000 luksa | isključena | više od 5 sekundi, ali ne više od 300 sekundi |

Uvjeti automatskog uključivanja kratkih glavnih svjetala (1)

Svjetlost u okolini izvan vozila (2)

Kratka glavna svjetla

Vrijeme odziva

manje od 1 000 luksa

uključena

najviše 2 sekunde

od 1 000 do 7 000 luksa

po izboru proizvođača

po izboru proizvođača

više od 7 000 luksa

isključena

više od 5 sekundi, ali ne više od 300 sekundi

---

(1)  Sukladnost s tim uvjetima dokazuje podnositelj zahtjeva simulacijom ili drugim načinima provjere koje prihvaća homologacijsko tijelo.

(2)  Osvjetljenje se mjeri na vodoravnoj površini senzorom korigiranog kosinusa na istoj visini na kojoj je senzor ugrađen na vozilu. Proizvođač to može dokazati dostatnom dokumentacijom ili drugim načinima koje prihvaća homologacijsko tijelo.

---

PRILOG 14.

Područje promatranja prema prividnoj površini manevarskih i vanjskih svjetla

Zone promatranja

Ovaj crtež prikazuje zonu s jedne strane, dok su druge zone sprijeda, straga i s druge strane vozila.

Image 53

Granice zona

Image 54

---

PRILOG 15.

Goniofotometarski sustav za fotometrijska mjerenja kako je određeno u stavku 2.10.9. ovog Pravilnika

Image 55

---

| 30.9.2021 | HR | Službeni list Europske unije | L 347/123 |
| --- | --- | --- | --- |

30.9.2021

HR

Službeni list Europske unije

L 347/123

---

Samo izvorni tekstovi UNECE-a imaju pravni učinak prema međunarodnom javnom pravu. Status i datum stupanja na snagu ovog Pravilnika treba provjeriti u najnovijem izdanju dokumenta UNECE-a TRANS/WP.29/343/, koji je dostupan na: http://www.unece.org/tran/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html

Pravilnik UN-a br. 148 – Jedinstvene odredbe o homologaciji uređajâ za osvjetljavanje i svjetlosnu signalizaciju (svjetla) za motorna vozila i njihove prikolice [2021/1719]

Obuhvaća sav važeći tekst do:

Obuhvaća sav važeći tekst do:

dopune 3. izvornoj verziji Pravilnika – datum stupanja na snagu: 30. rujna 2021.

Ovaj je dokument isključivo informativne prirode. Vjerodostojni i pravno obvezujući tekstovi su:

| — | ECE/TRANS/WP.29/2018/157, |
| --- | --- |

—

ECE/TRANS/WP.29/2018/157,

| — | ECE/TRANS/WP.29/2019/81, |
| --- | --- |

—

ECE/TRANS/WP.29/2019/81,

| — | ECE/TRANS/WP.29/2020/32 i |
| --- | --- |

—

ECE/TRANS/WP.29/2020/32 i

| — | ECE/TRANS/WP.29/2021/45. |
| --- | --- |

—

ECE/TRANS/WP.29/2021/45.

SADRŽAJ

PRAVILNIK

| 1. | Područje primjene |
| --- | --- |

1.

| 2. | Definicije |
| --- | --- |

2.

| 3. | Administrativne odredbe |
| --- | --- |

3.

| 4. | Opći tehnički zahtjevi |
| --- | --- |

4.

| 5. | Posebni tehnički zahtjevi |
| --- | --- |

5.

| 6. | Prijelazne odredbe |
| --- | --- |

6.

PRILOZI

| 1. | Izjava |
| --- | --- |

1.

| 2. | Raspodjela svjetlosti u prostoru, vodoravno i vertikalno |
| --- | --- |

2.

| 3. | Standardne raspodjele svjetlosti |
| --- | --- |

3.

| 4. | Minimalni zahtjevi za postupke za provjeru sukladnosti proizvodnje |
| --- | --- |

4.

| 5. | Minimalni zahtjevi za uzorkovanje koje obavlja inspektor |
| --- | --- |

5.

| 6. | Ispitivanje stražnjih svjetala za maglu i svjetala za dnevnu vožnju s obzirom na otpornost na toplinu |
| --- | --- |

6.

| 7. | Izgled homologacijskih oznaka |
| --- | --- |

7.

UVOD

UVOD

Ovaj Pravilnik objedinjuje odredbe pojedinačnih pravilnika UN-a br. 4, 6, 7, 23, 38, 50, 77, 87 i 91 u jedinstveni pravilnik. Objedinjeni je pravilnik rezultat odluke Svjetskog foruma za usklađivanje pravilnika o vozilima (WP.29) da pojednostavi pravilnike o osvjetljavanju i svjetlosnoj signalizaciji na temelju prijedloga koji su izvorno iznijeli Europska unija i Japan.

Cilj je ovog Pravilnika da se zahtjevi iz pravilnika UN-a br. 4, 6, 7, 23, 38, 50, 77, 87 i 91 pojasne, konsolidiraju i pojednostavne i da pripremi za budući prelazak na zahtjeve koji se temelje na funkcionalnosti tako što će se uredničkim izmjenama smanjiti broj pravilnika, a da se pri tome ne promijeni nijedan detaljni tehnički zahtjev koji je već bio na snazi do datuma stupanja na snagu ovog Pravilnika.

Ovaj se Pravilnik razlikuje od tradicionalnog pristupa u skladu s kojim bi za svako svjetlo postojao zaseban pravilnik. Područje primjene ovog Pravilnika objedinjuje sva svjetla za signalizaciju tako da jedan pojednostavnjeni pravilnik sadržava sve odredbe i primjenjuje postojeću strukturu nizova izmjena, njihovih prijelaznih odredbi i dopuna. Prijelazne odredbe povezane s novim nizom izmjena ovog Pravilnika izričito će se navesti kao primjenjive za svaki uređaj, što uključuje i popis uređaja zajedno s njihovim primjenjivim indeksima promjena koji se odnose na niz izmjena.

Očekuje se da će sve ugovorne stranke Sporazuma iz 1958. donijeti ovaj Pravilnik i dostaviti detaljno objašnjenje ako nisu u mogućnosti donijeti odredbe za određena svjetla. Te će odluke biti registrirane u dokumentu ECE/TRANS/WP.29/343, u kojem je zabilježen status priloženih pravilnika i izmjena.

Kad je riječ o zahtjevima za homologacijske oznake, ovaj Pravilnik uključuje zahtjeve za upotrebu „jedinstvenog identifikatora” i temelji se na pristupu sigurnoj internetskoj bazi podataka koju je uspostavio UNECE (u skladu s Popisom 5. Sporazuma iz 1958.), u kojoj se pohranjuje sva homologacijska dokumentacija. Ako se koristi „jedinstveni identifikator”, svjetla ne moraju imati uobičajene homologacijske oznake (oznaka „E”). Ako iz tehničkih razloga nije moguće upotrijebiti „jedinstveni identifikator” (npr. ako nije moguć siguran pristup internetskoj bazi UNECE-a ili ako ta baza podataka ne radi), do trenutka dok to ne bude moguće moraju se postavljati uobičajene homologacijske oznake.

1.   PODRUČJE PRIMJENE

Ovaj Pravilnik primjenjuje se na sljedeća svjetla:

svjetla za osvjetljavanje stražnje registarske pločice,

pokazivače smjera,

pozicijska svjetla,

kočna svjetla,

gabaritna svjetla,

svjetla za vožnju unatrag,

manevarska svjetla,

stražnja svjetla za maglu,

parkirna svjetla,

svjetla za dnevnu vožnju,

bočna svjetla za označivanje.

2.   DEFINICIJE

Za potrebe ovog Pravilnika:

| 2.1. | Primjenjuju se sve definicije iz posljednjeg niza izmjena Pravilnika UN-a br. 48 koje su bile na snazi u trenutku podnošenja zahtjeva za homologaciju, osim ako je u ovom Pravilniku ili u odgovarajućim pravilnicima UN-a br. 53, 74 i 86 o ugradnji utvrđeno drugačije. |
| --- | --- |

2.1.

Primjenjuju se sve definicije iz posljednjeg niza izmjena Pravilnika UN-a br. 48 koje su bile na snazi u trenutku podnošenja zahtjeva za homologaciju, osim ako je u ovom Pravilniku ili u odgovarajućim pravilnicima UN-a br. 53, 74 i 86 o ugradnji utvrđeno drugačije.

| 2.2. | „Svjetla različitih tipova” znači svjetla koja se razlikuju prema bitnim karakteristikama:






  (a) | trgovačko ime ili marka:






  i. | svjetla s istim trgovačkim imenom ili markom koja su proizveli različiti proizvođači smatraju se različitim tipovima; |
| --- | --- | --- | --- |

2.2.

„Svjetla različitih tipova” znači svjetla koja se razlikuju prema bitnim karakteristikama:

(a)

trgovačko ime ili marka:

i.

svjetla s istim trgovačkim imenom ili markom koja su proizveli različiti proizvođači smatraju se različitim tipovima;

| ii. | svjetla koja je proizveo isti proizvođač, no koja se razlikuju samo po trgovačkom imenu ili marki, smatraju se istim tipom; |
| --- | --- |

ii.

svjetla koja je proizveo isti proizvođač, no koja se razlikuju samo po trgovačkom imenu ili marki, smatraju se istim tipom;

| (b) | karakteristike optičkog sustava (razina jakosti svjetlosti, kutovi raspodjele svjetlosti, dodani ili izostavljeni sastavni dijelovi koji tijekom rada mogu mijenjati optičke učinke putem refleksije, refrakcije, apsorpcije i/ili izobličenja itd.); |
| --- | --- |

(b)

karakteristike optičkog sustava (razina jakosti svjetlosti, kutovi raspodjele svjetlosti, dodani ili izostavljeni sastavni dijelovi koji tijekom rada mogu mijenjati optičke učinke putem refleksije, refrakcije, apsorpcije i/ili izobličenja itd.);

| (c) | kategorije upotrijebljenih izvora svjetlosti i/ili posebni identifikacijski kodovi modula izvora svjetlosti; |
| --- | --- |

(c)

kategorije upotrijebljenih izvora svjetlosti i/ili posebni identifikacijski kodovi modula izvora svjetlosti;

| (d) | kategorije svjetla, ako postoji; |
| --- | --- |

(d)

kategorije svjetla, ako postoji;

| (e) | regulator jakosti svjetlosti, ako postoji; |
| --- | --- |

(e)

regulator jakosti svjetlosti, ako postoji;

| (f) | sekvencijalno uključivanje izvora svjetlosti, ako postoji. |
| --- | --- |

(f)

sekvencijalno uključivanje izvora svjetlosti, ako postoji.

Pokazivači smjera koji se mogu aktivirati u različitim načinima rada (sekvencijalnim ili nesekvencijalnim) tako da pri tome ne promijene optičke karakteristike svjetla ne smatraju se „pokazivačima smjera različitih tipova”.

Promjena boje izvora svjetlosti ili boje bilo kojeg filtra ne smatra se promjenom tipa.

Upotreba zamjenskih LED izvora svjetlosti ne smatra se promjenom tipa. Međutim, primjenjuje se stavak 4.7.7.

3.   ADMINISTRATIVNE ODREDBE

3.1.   Zahtjev za homologaciju

| 3.1.1. | Zahtjev za homologaciju tipa podnosi nositelj trgovačkog imena ili marke ili njegov ovlašteni zastupnik. |
| --- | --- |

3.1.1.

Zahtjev za homologaciju tipa podnosi nositelj trgovačkog imena ili marke ili njegov ovlašteni zastupnik.

| 3.1.2. | Zahtjevu se prilažu:






  3.1.2.1. | crteži koji su dovoljno detaljni za identifikaciju tipa i, ako je primjenjivo, kategorije svjetla, na kojima je prikazano:






  (a) | geometrijske karakteristike položaja ugradnje svjetla (i, ako je primjenjivo, za kočna svjetla kategorije S3 ili S4 stražnjeg prozora) na vozilo; |
| --- | --- | --- | --- |

3.1.2.

Zahtjevu se prilažu:

3.1.2.1.

crteži koji su dovoljno detaljni za identifikaciju tipa i, ako je primjenjivo, kategorije svjetla, na kojima je prikazano:

(a)

geometrijske karakteristike položaja ugradnje svjetla (i, ako je primjenjivo, za kočna svjetla kategorije S3 ili S4 stražnjeg prozora) na vozilo;

| (b) | os promatranja koja se uzima kao referentna os u ispitivanjima (vodoravni kut H = 0°, okomiti kut V = 0°); i točka koja se u ispitivanjima uzima kao referentno središte; |
| --- | --- |

(b)

os promatranja koja se uzima kao referentna os u ispitivanjima (vodoravni kut H = 0°, okomiti kut V = 0°); i točka koja se u ispitivanjima uzima kao referentno središte;

| (c) | granica prividne površine funkcija; |
| --- | --- |

(c)

granica prividne površine funkcija;

| (d) | mjesto i raspored namijenjeni za homologacijsku oznaku u skladu sa stavkom 3.3.2. i raspored ili za „jedinstveni identifikator”; |
| --- | --- |

(d)

mjesto i raspored namijenjeni za homologacijsku oznaku u skladu sa stavkom 3.3.2. i raspored ili za „jedinstveni identifikator”;

| (e) | u slučaju LED modula također i prostor rezerviran za posebne identifikacijske kodove modula; |
| --- | --- |

(e)

u slučaju LED modula također i prostor rezerviran za posebne identifikacijske kodove modula;

| (f) | u slučaju sustava međuovisnih svjetala, međuovisna svjetla ili kombinacije međuovisnih svjetala koja ispunjavaju relevantne zahtjeve; |
| --- | --- |

(f)

u slučaju sustava međuovisnih svjetala, međuovisna svjetla ili kombinacije međuovisnih svjetala koja ispunjavaju relevantne zahtjeve;

| 3.1.2.2. | kratak tehnički opis u kojem se posebno navode, osim za svjetla s nezamjenjivim izvorima svjetlosti:






  (a) | kategorije propisanih izvora svjetlosti sa žarnom niti. Ta kategorija izvora svjetlosti sa žarnom niti mora biti jedna od kategorija iz Pravilnika br. 37; |
| --- | --- | --- |

3.1.2.2.

kratak tehnički opis u kojem se posebno navode, osim za svjetla s nezamjenjivim izvorima svjetlosti:

(a)

kategorije propisanih izvora svjetlosti sa žarnom niti. Ta kategorija izvora svjetlosti sa žarnom niti mora biti jedna od kategorija iz Pravilnika br. 37;

| (b) | kategorije propisanih LED izvora svjetlosti. Ta kategorija LED izvora svjetlosti mora biti jedna od kategorija iz Pravilnika br. 128; |
| --- | --- |

(b)

kategorije propisanih LED izvora svjetlosti. Ta kategorija LED izvora svjetlosti mora biti jedna od kategorija iz Pravilnika br. 128;

| (c) | posebni identifikacijski kod modula izvora svjetlosti; |
| --- | --- |

(c)

posebni identifikacijski kod modula izvora svjetlosti;

| (d) | u slučaju kad prema odluci podnositelja zahtjeva svjetlo mora biti homologirano i sa zamjenskim LED izvorima svjetlosti u skladu s Pravilnikom br. 128 to se mora navesti u opisu; |
| --- | --- |

(d)

u slučaju kad prema odluci podnositelja zahtjeva svjetlo mora biti homologirano i sa zamjenskim LED izvorima svjetlosti u skladu s Pravilnikom br. 128 to se mora navesti u opisu;

| (e) | u slučaju kočnog svjetla kategorije S3 ili S4 namijenjenog za ugradnju unutar vozila, tehnički opis mora sadržavati specifikaciju optičkih karakteristika (propusnost, boju, nagib itd.) stražnjih prozora; |
| --- | --- |

(e)

u slučaju kočnog svjetla kategorije S3 ili S4 namijenjenog za ugradnju unutar vozila, tehnički opis mora sadržavati specifikaciju optičkih karakteristika (propusnost, boju, nagib itd.) stražnjih prozora;

| 3.1.2.3. | ako se tip svjetla razlikuje od već homologiranog tipa samo po trgovačkom nazivu ili marki, uz zahtjev je dovoljno priložiti:






  3.1.2.3.1. | izjavu proizvođača svjetla da je dostavljeni tip (osim prema trgovačkom imenu ili marki) jednak već homologiranom tipu i da ga je proizveo isti proizvođač; pri čemu je taj tip identificiran homologacijskim brojem; |
| --- | --- | --- |

3.1.2.3.

ako se tip svjetla razlikuje od već homologiranog tipa samo po trgovačkom nazivu ili marki, uz zahtjev je dovoljno priložiti:

3.1.2.3.1.

izjavu proizvođača svjetla da je dostavljeni tip (osim prema trgovačkom imenu ili marki) jednak već homologiranom tipu i da ga je proizveo isti proizvođač; pri čemu je taj tip identificiran homologacijskim brojem;

| 3.1.2.3.2. | dva uzorka s novim trgovačkim imenom ili markom ili ekvivalentnu dokumentaciju; |
| --- | --- |

3.1.2.3.2.

dva uzorka s novim trgovačkim imenom ili markom ili ekvivalentnu dokumentaciju;

| 3.1.2.4. | u slučaju svjetla promjenjive jakosti, sažet opis regulatora jakosti svjetlosti, shemu s rasporedom i specifikacije karakteristike sustava kojim se postižu dvije razine jakosti; |
| --- | --- |

3.1.2.4.

u slučaju svjetla promjenjive jakosti, sažet opis regulatora jakosti svjetlosti, shemu s rasporedom i specifikacije karakteristike sustava kojim se postižu dvije razine jakosti;

| 3.1.2.5. | ako je primjenjivo, u slučaju nezamjenjivih izvora svjetlosti sa žarnom niti ili modula izvora svjetlosti s nezamjenjivim izvorima svjetlosti sa žarnom niti, dokumenti u skladu sa stavkom 3.5.3.; |
| --- | --- |

3.1.2.5.

ako je primjenjivo, u slučaju nezamjenjivih izvora svjetlosti sa žarnom niti ili modula izvora svjetlosti s nezamjenjivim izvorima svjetlosti sa žarnom niti, dokumenti u skladu sa stavkom 3.5.3.;

| 3.1.2.6. | podnositelj zahtjeva u opisu može odrediti može li se uređaj ugraditi na vozilo tako da je referentna os uređaja pod različitim nagibima u odnosu na referentne ravnine vozila i na tlo ili rotiran oko vlastite referentne osi. Ti se različiti uvjeti ugradnje moraju navesti u izjavi; |
| --- | --- |

3.1.2.6.

podnositelj zahtjeva u opisu može odrediti može li se uređaj ugraditi na vozilo tako da je referentna os uređaja pod različitim nagibima u odnosu na referentne ravnine vozila i na tlo ili rotiran oko vlastite referentne osi. Ti se različiti uvjeti ugradnje moraju navesti u izjavi;

| 3.1.2.7. | ako za odgovarajuće svjetlo nije drugačije utvrđeno, sljedeći uzorci:






  (a) | dva cjelovita uzorka svjetala.
  Ako se podnosi zahtjev za homologaciju svjetala koja nisu jednaka, ali su simetrična i prikladna za ugradnju jednog s lijeve i jednog s desne strane vozila, dva dostavljena uzorka mogu biti jednaka i prikladna za ugradnju ili samo s desne strane ili samo s lijeve strane vozila; |
| --- | --- | --- |

3.1.2.7.

ako za odgovarajuće svjetlo nije drugačije utvrđeno, sljedeći uzorci:

(a)

dva cjelovita uzorka svjetala.

Ako se podnosi zahtjev za homologaciju svjetala koja nisu jednaka, ali su simetrična i prikladna za ugradnju jednog s lijeve i jednog s desne strane vozila, dva dostavljena uzorka mogu biti jednaka i prikladna za ugradnju ili samo s desne strane ili samo s lijeve strane vozila;

| (b) | za svjetlo promjenjive jakosti uzorak regulatora jakosti svjetlosti ili generator koji reproducira iste signale; |
| --- | --- |

(b)

za svjetlo promjenjive jakosti uzorak regulatora jakosti svjetlosti ili generator koji reproducira iste signale;

| 3.1.2.8. | u slučaju kočnog svjetla kategorije S3 ili S4 namijenjenog za ugradnju unutar vozila uzorak ploče (ili uzorci ploča ako postoje različite mogućnosti) jednakovrijednih optičkih karakteristika koje odgovaraju karakteristikama stvarnog stražnjeg prozora. |
| --- | --- |

3.1.2.8.

u slučaju kočnog svjetla kategorije S3 ili S4 namijenjenog za ugradnju unutar vozila uzorak ploče (ili uzorci ploča ako postoje različite mogućnosti) jednakovrijednih optičkih karakteristika koje odgovaraju karakteristikama stvarnog stražnjeg prozora.

3.2.   Homologacija

| 3.2.1. | Za svako svjetlo navedeno u stavku 1 potrebna je zasebna homologacija. |
| --- | --- |

3.2.1.

Za svako svjetlo navedeno u stavku 1 potrebna je zasebna homologacija.

| 3.2.2. | Ako su dva ili više svjetala dio iste jedinice udruženih, spojenih ili uzajamno povezanih svjetala, homologacija se dodjeljuje samo ako svako od tih svjetala ispunjava odredbe iz ovog ili drugog pravilnika. Svjetla koja ne ispunjavaju odredbe nijednog od tih pravilnika ne mogu biti dio takve jedinice udruženih, spojenih ili uzajamno povezanih svjetala. |
| --- | --- |

3.2.2.

Ako su dva ili više svjetala dio iste jedinice udruženih, spojenih ili uzajamno povezanih svjetala, homologacija se dodjeljuje samo ako svako od tih svjetala ispunjava odredbe iz ovog ili drugog pravilnika. Svjetla koja ne ispunjavaju odredbe nijednog od tih pravilnika ne mogu biti dio takve jedinice udruženih, spojenih ili uzajamno povezanih svjetala.

| 3.2.3. | Ako tip svjetla dostavljen za homologaciju u skladu sa stavkom 3.1. ispunjava zahtjeve ovog Pravilnika, homologacija se dodjeljuje. Zahtjeve za homologaciju svih uređaja sustava međuovisnih svjetala mora podnijeti podnosi isti podnositelj. |
| --- | --- |

3.2.3.

Ako tip svjetla dostavljen za homologaciju u skladu sa stavkom 3.1. ispunjava zahtjeve ovog Pravilnika, homologacija se dodjeljuje. Zahtjeve za homologaciju svih uređaja sustava međuovisnih svjetala mora podnijeti podnosi isti podnositelj.

| 3.2.3.1. | Obavijest o dodjeljivanju, proširenju, odbijanju ili povlačenju homologacije ili trajno obustavljenoj proizvodnji tipa svjetla homologiranog na temelju ovog Pravilnika dostavlja se ugovornim strankama Sporazuma iz 1958. koje primjenjuju ovaj Pravilnik putem obrasca u skladu s predloškom iz Priloga 1. |
| --- | --- |

3.2.3.1.

Obavijest o dodjeljivanju, proširenju, odbijanju ili povlačenju homologacije ili trajno obustavljenoj proizvodnji tipa svjetla homologiranog na temelju ovog Pravilnika dostavlja se ugovornim strankama Sporazuma iz 1958. koje primjenjuju ovaj Pravilnik putem obrasca u skladu s predloškom iz Priloga 1.

| 3.2.3.2. | Svakom se homologiranom tipu svjetla dodjeljuje homologacijski broj koji se za svako svjetlo mora navesti u izjavi iz Priloga 1.
  Ugovorna stranka može dodijeliti isti homologacijski broj uređajima ili sustavima za svjetlosnu signalizaciju koji uključuju više svjetala, ali ne smije dodijeliti isti broj drugom tipu svjetla iste funkcije. |
| --- | --- |

3.2.3.2.

Svakom se homologiranom tipu svjetla dodjeljuje homologacijski broj koji se za svako svjetlo mora navesti u izjavi iz Priloga 1.

Ugovorna stranka može dodijeliti isti homologacijski broj uređajima ili sustavima za svjetlosnu signalizaciju koji uključuju više svjetala, ali ne smije dodijeliti isti broj drugom tipu svjetla iste funkcije.

| 3.2.4. | Simboli koji identificiraju svjetlo za signalizaciju (funkciju) za koje je homologacija dodijeljena

  Tablica 1.


  Popis simbola

  (u Prilogu 1., „Izjava”, je cijeli popis)







  Svjetlo (funkcija) | Simbol | Stavak |
| --- | --- | --- | --- |
| Svjetlo za dnevnu vožnju | RL | 5.4. |
| Prednji pokazivač smjera koji se ugrađuje s razmakom od najmanje 20 mm od kratkog glavnog svjetla ili prednjeg svjetla za maglu | 1a | 5.6. |
| Prednji pokazivač smjera koji se ugrađuje na bilo kojem razmaku od kratkog glavnog svjetla ili prednjeg svjetla za maglu | 1b | 5.6. |
| Prednji pokazivač smjera koji se ugrađuje s razmakom od najmanje 40 mm od kratkog glavnog svjetla ili prednjeg svjetla za maglu | 1 | 5.6. |
| Pokazivači smjera za prednji dio vozila kategorije L za upotrebu na udaljenosti od najmanje 75 mm od kratkog glavnog svjetla | 11 | 5.6. |
| Pokazivači smjera za prednji dio vozila kategorije L za upotrebu na udaljenosti od najmanje 40 mm od kratkog glavnog svjetla | 11 a | 5.6. |
| Pokazivači smjera za prednji dio vozila kategorije L za upotrebu na udaljenosti od najmanje 20 mm od kratkog glavnog svjetla | 11b | 5.6. |
| Pokazivači smjera za prednji dio vozila kategorije L za upotrebu na bilo kojoj udaljenosti od kratkog glavnog svjetla | 11c | 5.6. |
| Prednje gabaritno svjetlo | AM | 5.1. |
| Prednje pozicijsko svjetlo za vozila kategorije L | MA | 5.1. |
| Prednje pozicijsko svjetlo | A | 5.1. |
| Manevarsko svjetlo | ML | 5.10. |
| Parkirno svjetlo (usmjereno prema naprijed ili prema natrag) | 77R | 5.3. |
| Stražnji pokazivač smjera (stalne jakosti) | 2 a | 5.6. |
| Stražnji pokazivač smjera (promjenjive jakosti) | 2b | 5.6. |
| Stražnji pokazivač smjera za vozila kategorije L | 12 | 5.6. |
| Stražnje gabaritno svjetlo (stalne jakosti) | RM1 | 5.2. |
| Stražnje gabaritno svjetlo (promjenjive jakosti) | RM2 | 5.2. |
| Stražnje svjetlo za maglu (stalne jakosti) | F1 | 5.9. |
| Stražnje svjetlo za maglu (promjenjive jakosti) | F2 | 5.9. |
| Stražnje pozicijsko svjetlo za vozila kategorije L | MR | 5.2. |
| Stražnje pozicijsko svjetlo (stalne jakosti) | R1 | 5.2. |
| Stražnje pozicijsko svjetlo (promjenjive jakosti) | R2 | 5.2. |
| Svjetlo za osvjetljavanje stražnje registarske pločice | L | 5.11. |
| Svjetlo za osvjetljavanje stražnje registarske pločice za vozila kategorije L | LM1 | 5.11. |
| Svjetlo za vožnju unatrag (napomena: slova A i R mogu biti spojena) | AR | 5.8. |
| Bočni pokazivač smjera za vozila kategorija M1 te vozila kategorija N1, M2 i M3 duljine do najviše 6 000  mm | 5 | 5.6. |
| Bočni pokazivač smjera za vozila kategorija N2 i N3 te vozila kategorija N1, M2 i M3 duljine veće od 6 000  mm | 6 | 5.6. |
| Bočno svjetlo za označivanje za sve kategorije vozila | SM1 | 5.7. |
| Bočno svjetlo za označivanje za vozila kategorije M1 | SM2 | 5.7. |
| Kočno svjetlo (postavljeno visoko u sredini) (stalne jakosti) | S3 | 5.5. |
| Kočno svjetlo (postavljeno visoko u sredini) (promjenjive jakosti) | S4 | 5.5. |
| Kočno svjetlo za vozila kategorije L | MS | 5.5. |
| Kočno svjetlo (stalne jakosti) | S1 | 5.5. |
| Kočno svjetlo (promjenjive jakosti) | S2 | 5.5. |

3.2.4.

Simboli koji identificiraju svjetlo za signalizaciju (funkciju) za koje je homologacija dodijeljena

Tablica 1.

Tablica 1.

Popis simbola

Popis simbola

(u Prilogu 1., „Izjava”, je cijeli popis)

Svjetlo (funkcija)

Simbol

Stavak

Svjetlo za dnevnu vožnju

RL

5.4.

Prednji pokazivač smjera koji se ugrađuje s razmakom od najmanje 20 mm od kratkog glavnog svjetla ili prednjeg svjetla za maglu

1a

5.6.

Prednji pokazivač smjera koji se ugrađuje na bilo kojem razmaku od kratkog glavnog svjetla ili prednjeg svjetla za maglu

1b

5.6.

Prednji pokazivač smjera koji se ugrađuje s razmakom od najmanje 40 mm od kratkog glavnog svjetla ili prednjeg svjetla za maglu

1

5.6.

Pokazivači smjera za prednji dio vozila kategorije L za upotrebu na udaljenosti od najmanje 75 mm od kratkog glavnog svjetla

11

5.6.

Pokazivači smjera za prednji dio vozila kategorije L za upotrebu na udaljenosti od najmanje 40 mm od kratkog glavnog svjetla

11 a

5.6.

Pokazivači smjera za prednji dio vozila kategorije L za upotrebu na udaljenosti od najmanje 20 mm od kratkog glavnog svjetla

11b

5.6.

Pokazivači smjera za prednji dio vozila kategorije L za upotrebu na bilo kojoj udaljenosti od kratkog glavnog svjetla

11c

5.6.

Prednje gabaritno svjetlo

AM

5.1.

Prednje pozicijsko svjetlo za vozila kategorije L

MA

5.1.

Prednje pozicijsko svjetlo

A

5.1.

Manevarsko svjetlo

ML

5.10.

Parkirno svjetlo (usmjereno prema naprijed ili prema natrag)

77R

5.3.

Stražnji pokazivač smjera (stalne jakosti)

2 a

5.6.

Stražnji pokazivač smjera (promjenjive jakosti)

2b

5.6.

Stražnji pokazivač smjera za vozila kategorije L

12

5.6.

Stražnje gabaritno svjetlo (stalne jakosti)

RM1

5.2.

Stražnje gabaritno svjetlo (promjenjive jakosti)

RM2

5.2.

Stražnje svjetlo za maglu (stalne jakosti)

F1

5.9.

Stražnje svjetlo za maglu (promjenjive jakosti)

F2

5.9.

Stražnje pozicijsko svjetlo za vozila kategorije L

MR

5.2.

Stražnje pozicijsko svjetlo (stalne jakosti)

R1

5.2.

Stražnje pozicijsko svjetlo (promjenjive jakosti)

R2

5.2.

Svjetlo za osvjetljavanje stražnje registarske pločice

L

5.11.

Svjetlo za osvjetljavanje stražnje registarske pločice za vozila kategorije L

LM1

5.11.

Svjetlo za vožnju unatrag (napomena: slova A i R mogu biti spojena)

AR

5.8.

Bočni pokazivač smjera za vozila kategorija M1 te vozila kategorija N1, M2 i M3 duljine do najviše 6 000  mm

1

1

2

3

5

5.6.

Bočni pokazivač smjera za vozila kategorija N2 i N3 te vozila kategorija N1, M2 i M3 duljine veće od 6 000  mm

2

3

1

2

3

6

5.6.

Bočno svjetlo za označivanje za sve kategorije vozila

SM1

5.7.

Bočno svjetlo za označivanje za vozila kategorije M1

1

SM2

5.7.

Kočno svjetlo (postavljeno visoko u sredini) (stalne jakosti)

S3

5.5.

Kočno svjetlo (postavljeno visoko u sredini) (promjenjive jakosti)

S4

5.5.

Kočno svjetlo za vozila kategorije L

MS

5.5.

Kočno svjetlo (stalne jakosti)

S1

5.5.

Kočno svjetlo (promjenjive jakosti)

S2

5.5.

Najmanja vrijednost za „a” u dijelu 1. Priloga 7. je 5 mm.

| 3.2.5. | Primjenjivi indeksi promjena za svaki uređaj s obzirom na niz izmjena navedeni su u nastavku (vidjeti i stavak 6.1.1.).

  Tablica 2.


  Niz izmjena i indeks promjene









  Niz izmjena Pravilnika | 00 | | |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Funkcija (svjetlo) | Indeks promjene za određenu funkciju (svjetlo) |
| Svjetlo za dnevnu vožnju | 0 | | |
| Prednji pokazivač smjera | 0 | | |
| Prednji pokazivač smjera (vozila kategorije L) | 0 | | |
| Prednje gabaritno svjetlo | 0 | | |
| Prednje pozicijsko svjetlo | 0 | | |
| Prednje pozicijsko svjetlo (vozila kategorije L) | 0 | | |
| Manevarsko svjetlo | 0 | | |
| Parkirna svjetla | 0 | | |
| Stražnji pokazivač smjera | 0 | | |
| Stražnji pokazivač smjera (vozila kategorije L) | 0 | | |
| Stražnje gabaritno svjetlo | 0 | | |
| Stražnje svjetlo za maglu | 0 | | |
| Stražnje pozicijsko svjetlo | 0 | | |
| Stražnje pozicijsko svjetlo (vozila kategorije L) | 0 | | |
| Svjetlo za osvjetljavanje stražnje registarske pločice | 0 | | |
| Svjetlo za osvjetljavanje stražnje registarske pločice (vozila kategorije L) | 0 | | |
| Svjetlo za vožnju unatrag | 0 | | |
| Bočni pokazivač smjera | 0 | | |
| Bočna svjetla za označivanje | 0 | | |
| Kočno svjetlo | 0 | | |
| Kočno svjetlo (vozila kategorije L) | 0 | | |
| Kočno svjetlo (postavljeno visoko u sredini) | 0 | | |

3.2.5.

Primjenjivi indeksi promjena za svaki uređaj s obzirom na niz izmjena navedeni su u nastavku (vidjeti i stavak 6.1.1.).

Tablica 2.

Tablica 2.

Niz izmjena i indeks promjene

Niz izmjena i indeks promjene

Niz izmjena Pravilnika

00

Funkcija (svjetlo)

Indeks promjene za određenu funkciju (svjetlo)

Svjetlo za dnevnu vožnju

0

Prednji pokazivač smjera

0

Prednji pokazivač smjera (vozila kategorije L)

0

Prednje gabaritno svjetlo

0

Prednje pozicijsko svjetlo

0

Prednje pozicijsko svjetlo (vozila kategorije L)

0

Manevarsko svjetlo

0

Parkirna svjetla

0

Stražnji pokazivač smjera

0

Stražnji pokazivač smjera (vozila kategorije L)

0

Stražnje gabaritno svjetlo

0

Stražnje svjetlo za maglu

0

Stražnje pozicijsko svjetlo

0

Stražnje pozicijsko svjetlo (vozila kategorije L)

0

Svjetlo za osvjetljavanje stražnje registarske pločice

0

Svjetlo za osvjetljavanje stražnje registarske pločice (vozila kategorije L)

0

Svjetlo za vožnju unatrag

0

Bočni pokazivač smjera

0

Bočna svjetla za označivanje

0

Kočno svjetlo

0

Kočno svjetlo (vozila kategorije L)

0

Kočno svjetlo (postavljeno visoko u sredini)

0

3.3.   Homologacijska oznaka

3.3.1.   Opće odredbe

| 3.3.1.1. | Svaki uređaj koji pripada homologiranom tipu mora imati dovoljno velik prostor za jedinstveni identifikator (UI) iz Sporazuma iz 1958. i druge oznake kako je utvrđeno u stavcima od 3.3.4.2. do 3.3.4.6. ili, ako to iz tehničkih razloga nije moguće, za homologacijsku oznaku s dodatnim simbolima i druge oznake kako je utvrđeno u stavcima od 3.3.4.2. do 3.3.4.6. |
| --- | --- |

3.3.1.1.

Svaki uređaj koji pripada homologiranom tipu mora imati dovoljno velik prostor za jedinstveni identifikator (UI) iz Sporazuma iz 1958. i druge oznake kako je utvrđeno u stavcima od 3.3.4.2. do 3.3.4.6. ili, ako to iz tehničkih razloga nije moguće, za homologacijsku oznaku s dodatnim simbolima i druge oznake kako je utvrđeno u stavcima od 3.3.4.2. do 3.3.4.6.

| 3.3.1.2. | Primjeri homologacijskih oznaka pokazani su u Prilogu 7. |
| --- | --- |

3.3.1.2.

Primjeri homologacijskih oznaka pokazani su u Prilogu 7.

3.3.2.   Homologacijska oznaka sastoji se od:

| 3.3.2.1. | kružnice oko slova „E” iza kojeg slijedi razlikovni broj države koja je dodijelila homologaciju; |
| --- | --- |

3.3.2.1.

kružnice oko slova „E” iza kojeg slijedi razlikovni broj države koja je dodijelila homologaciju;

| 3.3.2.2. | homologacijskoj broja iz stavka 3.2.3.2.; |
| --- | --- |

3.3.2.2.

homologacijskoj broja iz stavka 3.2.3.2.;

| 3.3.2.3. | simbola za identifikaciju svjetala za signalizaciju propisanih u stavku 3.2.4.; |
| --- | --- |

3.3.2.3.

simbola za identifikaciju svjetala za signalizaciju propisanih u stavku 3.2.4.;

| 3.3.2.4. | broja ovog Pravilnika iza kojeg slijede slovo „R” i dvije znamenke koje označavaju niz izmjena na snazi u trenutku izdavanja homologacije; |
| --- | --- |

3.3.2.4.

broja ovog Pravilnika iza kojeg slijede slovo „R” i dvije znamenke koje označavaju niz izmjena na snazi u trenutku izdavanja homologacije;

| 3.3.2.5. | sljedećih dodatnih simbola:






  3.3.2.5.1. | na svjetlima koja se ne mogu proizvoljno ugraditi s bilo koje strane vozila od vodoravne strelice koja pokazuje u kojem se položaju mora ugraditi svjetlo;






  3.3.2.5.1.1. | strelica mora biti usmjerena od vozila u slučaju:






  (a) | pokazivačâ smjera kategorija 1, 1a, 1b, 2a, 2b, 11, 11a, 11b, 11c i 12; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

3.3.2.5.

sljedećih dodatnih simbola:

3.3.2.5.1.

na svjetlima koja se ne mogu proizvoljno ugraditi s bilo koje strane vozila od vodoravne strelice koja pokazuje u kojem se položaju mora ugraditi svjetlo;

3.3.2.5.1.1.

strelica mora biti usmjerena od vozila u slučaju:

(a)

pokazivačâ smjera kategorija 1, 1a, 1b, 2a, 2b, 11, 11a, 11b, 11c i 12;

| (b) | prednjih ili stražnjih pozicijskih svjetala, prednjih ili stražnjih gabaritnih svjetala; |
| --- | --- |

(b)

prednjih ili stražnjih pozicijskih svjetala, prednjih ili stražnjih gabaritnih svjetala;

| (c) | svjetala za vožnju unatrag u slučaju smanjene raspodjele svjetlosti dvaju svjetala za vožnju unatrag; |
| --- | --- |

(c)

svjetala za vožnju unatrag u slučaju smanjene raspodjele svjetlosti dvaju svjetala za vožnju unatrag;

| 3.3.2.5.1.2. | strelica mora biti usmjerena prema prednjem dijelu vozila u slučaju pokazivačâ smjera kategorija 5 i 6 i spojenih parkirnih svjetala; |
| --- | --- |

3.3.2.5.1.2.

strelica mora biti usmjerena prema prednjem dijelu vozila u slučaju pokazivačâ smjera kategorija 5 i 6 i spojenih parkirnih svjetala;

| 3.3.2.5.1.3. | za pokazivače smjera kategorije 6 na svjetlu mora biti oznaka „R” ili „L”, koja označava desnu ili lijevu stranu vozila; |
| --- | --- |

3.3.2.5.1.3.

za pokazivače smjera kategorije 6 na svjetlu mora biti oznaka „R” ili „L”, koja označava desnu ili lijevu stranu vozila;

| 3.3.2.5.2. | ako je primjenjivo, s desne strane simbola navedenog u stavku 3.2.4.:






  (a) | dodatnog slova „D” na svjetlima koja se mogu upotrebljavati kao dio sklopa sastavljenog od dva neovisna svjetla; |
| --- | --- | --- |

3.3.2.5.2.

ako je primjenjivo, s desne strane simbola navedenog u stavku 3.2.4.:

(a)

dodatnog slova „D” na svjetlima koja se mogu upotrebljavati kao dio sklopa sastavljenog od dva neovisna svjetla;

| (b) | dodatnog slova „Y” na svjetlima koja se upotrebljavaju kao dio međuovisnog sustava svjetala; |
| --- | --- |

(b)

dodatnog slova „Y” na svjetlima koja se upotrebljavaju kao dio međuovisnog sustava svjetala;

| 3.3.2.5.3. | na svjetlima smanjene raspodjele svjetlosti, vidjeti točku 1.3. Priloga 3., od okomite strelice koja počinje od vodoravnog dijela i usmjerena je prema dolje; |
| --- | --- |

3.3.2.5.3.

na svjetlima smanjene raspodjele svjetlosti, vidjeti točku 1.3. Priloga 3., od okomite strelice koja počinje od vodoravnog dijela i usmjerena je prema dolje;

| 3.3.2.5.4. | homologacijski broj treba biti postavljen blizu kružnice propisane u stavku 3.3.2.1. |
| --- | --- |

3.3.2.5.4.

homologacijski broj treba biti postavljen blizu kružnice propisane u stavku 3.3.2.1.

3.3.3.   Homologacijska oznaka može se zamijeniti jedinstvenim identifikatorom (UI) ako je poznat. Oznaka za jedinstveni identifikator mora biti u formatu prikazanom na primjeru u nastavku:

Image 56

a ≥ 8 mm

Taj jedinstveni identifikator označen na svjetlu označava da je predmetni tip homologiran i da se odgovarajućim informacijama o toj homologaciji može pristupiti u sigurnoj internetskoj bazi podataka UN-a unosom jedinstvenog identifikatora 270650.

3.3.4.   Zahtjevi za označavanje

Svjetla dostavljena za homologaciju moraju:

| 3.3.4.1. | imati dovoljno velik prostor za homologacijsku oznaku ili jedinstveni identifikator;






  3.3.4.1.1. | u svakom slučaju homologacijska oznaka ili jedinstveni identifikator, kao i kategorije propisanih zamjenskih LED izvora svjetlosti, moraju biti vidljivi kad je svjetlo ugrađeno na vozilo ili kad je otvoren pomični dio, kao što su poklopac motora, prtljažnik ili vrata; |
| --- | --- | --- |

3.3.4.1.

imati dovoljno velik prostor za homologacijsku oznaku ili jedinstveni identifikator;

3.3.4.1.1.

u svakom slučaju homologacijska oznaka ili jedinstveni identifikator, kao i kategorije propisanih zamjenskih LED izvora svjetlosti, moraju biti vidljivi kad je svjetlo ugrađeno na vozilo ili kad je otvoren pomični dio, kao što su poklopac motora, prtljažnik ili vrata;

| 3.3.4.1.2. | homologacijska oznaka postavlja se na unutarnji ili vanjski (prozirni ili neprozirni) dio svjetla koji se ne može odvojiti od prozirnog dijela svjetla koji emitira svjetlost; |
| --- | --- |

3.3.4.1.2.

homologacijska oznaka postavlja se na unutarnji ili vanjski (prozirni ili neprozirni) dio svjetla koji se ne može odvojiti od prozirnog dijela svjetla koji emitira svjetlost;

| 3.3.4.2. | imati naznačeno trgovačko ime ili marku podnositelja zahtjeva. Te oznake moraju biti jasno čitljive i neizbrisive; |
| --- | --- |

3.3.4.2.

imati naznačeno trgovačko ime ili marku podnositelja zahtjeva. Te oznake moraju biti jasno čitljive i neizbrisive;

| 3.3.4.3. | uz iznimku svjetala s nezamjenjivim izvorima svjetlosti, biti označena jasno čitljivom i neizbrisivom oznakom za:






  (a) | kategorije propisanih izvora svjetlosti. Ako je svjetlo homologirano za zamjenske LED izvore svjetlosti, također za kategorije zamjenskih LED izvora svjetlosti; i/ili |
| --- | --- | --- |

3.3.4.3.

uz iznimku svjetala s nezamjenjivim izvorima svjetlosti, biti označena jasno čitljivom i neizbrisivom oznakom za:

(a)

kategorije propisanih izvora svjetlosti. Ako je svjetlo homologirano za zamjenske LED izvore svjetlosti, također za kategorije zamjenskih LED izvora svjetlosti; i/ili

| (b) | posebni identifikacijski kod modula izvora svjetlosti; |
| --- | --- |

(b)

posebni identifikacijski kod modula izvora svjetlosti;

| 3.3.4.4. | za svjetala s:






  (a) | elektroničkim uređajem za upravljanje izvorom svjetlosti; ili |
| --- | --- | --- |

3.3.4.4.

za svjetala s:

(a)

elektroničkim uređajem za upravljanje izvorom svjetlosti; ili

| (b) | regulatorom jakosti svjetlosti; i/ili |
| --- | --- |

(b)

regulatorom jakosti svjetlosti; i/ili

| (c) | sekundarnim načinom rada; i/ili |
| --- | --- |

(c)

sekundarnim načinom rada; i/ili

| (d) | nezamjenjivim izvorima svjetlosti; i/ili |
| --- | --- |

(d)

nezamjenjivim izvorima svjetlosti; i/ili

| (e) | modulima izvora svjetlosti |
| --- | --- |

(e)

modulima izvora svjetlosti

imati oznaku nazivnog napona ili raspona napona;

| 3.3.4.5. | za svjetala s modulima izvora svjetlosti imati na modulima izvora svjetlosti naznačeno:






  (a) | trgovačko ime ili marku podnositelja zahtjeva; |
| --- | --- | --- |

3.3.4.5.

za svjetala s modulima izvora svjetlosti imati na modulima izvora svjetlosti naznačeno:

(a)

trgovačko ime ili marku podnositelja zahtjeva;

| (b) | poseban identifikacijski kod modula. Taj posebni identifikacijski kod mora sadržavati početna slova „MD” za „MODUL”, nakon kojih se navodi homologacijska oznaka bez kružnice u skladu sa stavkom 3.3.2. ili UI bez odsječene kružnice u skladu sa stavkom 3.3.3.;
  Ako se upotrebljava više nejednakih modula izvora svjetlosti, moraju se navesti dodatni simboli ili znakovi.
  Homologacijska oznaka ili UI ne moraju biti isti kao oznaka na svjetlu u kojem se upotrebljava modul, ali obje oznake moraju pripadati istom podnositelju zahtjeva. |
| --- | --- |

(b)

poseban identifikacijski kod modula. Taj posebni identifikacijski kod mora sadržavati početna slova „MD” za „MODUL”, nakon kojih se navodi homologacijska oznaka bez kružnice u skladu sa stavkom 3.3.2. ili UI bez odsječene kružnice u skladu sa stavkom 3.3.3.;

Ako se upotrebljava više nejednakih modula izvora svjetlosti, moraju se navesti dodatni simboli ili znakovi.

Homologacijska oznaka ili UI ne moraju biti isti kao oznaka na svjetlu u kojem se upotrebljava modul, ali obje oznake moraju pripadati istom podnositelju zahtjeva.

| (c) | nazivni napon ili raspon napona. |
| --- | --- |

(c)

nazivni napon ili raspon napona.

| 3.3.4.6. | Na elektroničkom uređaju za upravljanje izvorom svjetlosti ili regulatoru jakosti svjetlosti koji je dio svjetla, ali ne i dio kućišta svjetla, mora biti navedeno ime proizvođača i njegov identifikacijski broj. |
| --- | --- |

3.3.4.6.

Na elektroničkom uređaju za upravljanje izvorom svjetlosti ili regulatoru jakosti svjetlosti koji je dio svjetla, ali ne i dio kućišta svjetla, mora biti navedeno ime proizvođača i njegov identifikacijski broj.

| 3.3.4.7. | Oznake u stavcima od 3.3.4.2. do 3.3.4.6. moraju se pričvrstiti na svjetlo na jasno čitljiv i neizbrisiv način, ali ne moraju ispunjavati zahtjeve iz stavka 3.3.4.1.1. |
| --- | --- |

3.3.4.7.

Oznake u stavcima od 3.3.4.2. do 3.3.4.6. moraju se pričvrstiti na svjetlo na jasno čitljiv i neizbrisiv način, ali ne moraju ispunjavati zahtjeve iz stavka 3.3.4.1.1.

3.3.5.   Udružena, spojena ili uzajamno povezana svjetla

| 3.3.5.1. | Ako se utvrdi da udružena, spojena ili uzajamno povezana svjetla ispunjavaju zahtjeve nekoliko UN-ovih pravilnika, može se pričvrstiti jedinstvena homologacijska oznaka ili UI. Homologacija oznaka sastoji se od kružnice koja okružuje slovo „E” iza kojeg slijedi razlikovni broj države koja je dodijelila homologaciju i iza koje slijedi homologacijski broj. Ova se homologacijska oznaka ili UI mogu nalaziti bilo gdje na udruženim, spojenim ili uzajamno povezanim svjetlima, pod uvjetom:






  3.3.5.1.1. | da je oznaka vidljiva nakon ugradnje svjetala; |
| --- | --- | --- |

3.3.5.1.

Ako se utvrdi da udružena, spojena ili uzajamno povezana svjetla ispunjavaju zahtjeve nekoliko UN-ovih pravilnika, može se pričvrstiti jedinstvena homologacijska oznaka ili UI. Homologacija oznaka sastoji se od kružnice koja okružuje slovo „E” iza kojeg slijedi razlikovni broj države koja je dodijelila homologaciju i iza koje slijedi homologacijski broj. Ova se homologacijska oznaka ili UI mogu nalaziti bilo gdje na udruženim, spojenim ili uzajamno povezanim svjetlima, pod uvjetom:

3.3.5.1.1.

da je oznaka vidljiva nakon ugradnje svjetala;

| 3.3.5.1.2. | da se nijedan dio udruženih, spojenih ili uzajamno povezanih svjetala koji emitira svjetlost ne može ukloniti, a da se istodobno ne ukloni homologacijska oznaka; |
| --- | --- |

3.3.5.1.2.

da se nijedan dio udruženih, spojenih ili uzajamno povezanih svjetala koji emitira svjetlost ne može ukloniti, a da se istodobno ne ukloni homologacijska oznaka;

| 3.3.5.2. | da veličina sastavnih dijelova jedinstvene homologacijske oznake nije manja od najmanje propisane veličine pojedinačnih homologacijskih oznaka u pravilnicima na temelju kojih je dodijeljena homologacija. |
| --- | --- |

3.3.5.2.

da veličina sastavnih dijelova jedinstvene homologacijske oznake nije manja od najmanje propisane veličine pojedinačnih homologacijskih oznaka u pravilnicima na temelju kojih je dodijeljena homologacija.

| 3.3.5.3. | U Prilogu 7. prikazani su primjeri homologacijskih oznaka za udružena, spojena ili uzajamno povezana svjetla sa svim prethodno navedenim dodatnim simbolima. |
| --- | --- |

3.3.5.3.

U Prilogu 7. prikazani su primjeri homologacijskih oznaka za udružena, spojena ili uzajamno povezana svjetla sa svim prethodno navedenim dodatnim simbolima.

| 3.3.5.4. | Svjetla uzajamno povezana s drugim svjetlima, čije se leće mogu upotrijebiti i za druge tipove uređajâ. Primjenjive su odredbe utvrđene u stavku 3.3.5. |
| --- | --- |

3.3.5.4.

Svjetla uzajamno povezana s drugim svjetlima, čije se leće mogu upotrijebiti i za druge tipove uređajâ. Primjenjive su odredbe utvrđene u stavku 3.3.5.

3.4.   Preinake tipa svjetla za motorna vozila i njihove prikolice te proširenje homologacije

| 3.4.1. | Homologacijsko tijelo koje je homologiralo neki tip mora se obavijestiti o svakoj preinaci tog tipa svjetla. To tijelo zatim može:






  3.4.1.1. | smatrati da učinjene preinake vjerojatno neće imati znatan štetan učinak i da svjetlo u svakom slučaju i dalje ispunjava zahtjeve; ili |
| --- | --- | --- |

3.4.1.

Homologacijsko tijelo koje je homologiralo neki tip mora se obavijestiti o svakoj preinaci tog tipa svjetla. To tijelo zatim može:

3.4.1.1.

smatrati da učinjene preinake vjerojatno neće imati znatan štetan učinak i da svjetlo u svakom slučaju i dalje ispunjava zahtjeve; ili

| 3.4.1.2. | zahtijevati dodatno ispitno izvješće od tehničke službe odgovorne za provođenje ispitivanja. |
| --- | --- |

3.4.1.2.

zahtijevati dodatno ispitno izvješće od tehničke službe odgovorne za provođenje ispitivanja.

| 3.4.2. | Ugovorne stranke Sporazuma iz 1958. koje primjenjuju ovaj Pravilnik obavješćuju se o potvrđivanju ili odbijanju, uz navođenje preinaka, putem postupka navedenog u stavku 3.2.3.1. |
| --- | --- |

3.4.2.

Ugovorne stranke Sporazuma iz 1958. koje primjenjuju ovaj Pravilnik obavješćuju se o potvrđivanju ili odbijanju, uz navođenje preinaka, putem postupka navedenog u stavku 3.2.3.1.

| 3.4.3. | Homologacijsko tijelo koje izdaje proširenje homologacije dodjeljuje serijski broj tom proširenju te je o tome dužno obavijestiti ostale ugovorne stranke Sporazuma iz 1958. koje primjenjuju Pravilnik UN-a na temelju kojeg je homologacija izdana izjavom u skladu s predloškom iz Priloga 1. |
| --- | --- |

3.4.3.

Homologacijsko tijelo koje izdaje proširenje homologacije dodjeljuje serijski broj tom proširenju te je o tome dužno obavijestiti ostale ugovorne stranke Sporazuma iz 1958. koje primjenjuju Pravilnik UN-a na temelju kojeg je homologacija izdana izjavom u skladu s predloškom iz Priloga 1.

3.5.   Sukladnost proizvodnje

Postupci za provjeru sukladnosti proizvodnje moraju biti u skladu s onima iz Popisa 1. Sporazuma iz 1958. (E/ECE/TRANS/505/Rev.3) i ispunjavati sljedeće zahtjeve:

| 3.5.1. | svjetla moraju biti proizvedena tako da budu sukladna s tipom homologiranim na temelju ovog Pravilnika. Sukladnost sa zahtjevima utvrđenima u stavcima 4. i 5. provjerava se na sljedeći način:






  3.5.1.1. | moraju biti ispunjeni minimalni zahtjevi za postupke za provjeru sukladnosti proizvodnje iz Priloga 4.;






  3.5.1.1.1 | u slučaju svjetala za dnevnu vožnju čija najveća jakost svjetlosti nije veća od 700 cd, kao što je utvrđeno u Prilogu 1., kao najveća jakost svjetlosti za postupke za provjeru sukladnosti proizvodnje utvrđene u Prilogu 4. upotrebljava se 700 cd; |
| --- | --- | --- | --- |

3.5.1.

svjetla moraju biti proizvedena tako da budu sukladna s tipom homologiranim na temelju ovog Pravilnika. Sukladnost sa zahtjevima utvrđenima u stavcima 4. i 5. provjerava se na sljedeći način:

3.5.1.1.

moraju biti ispunjeni minimalni zahtjevi za postupke za provjeru sukladnosti proizvodnje iz Priloga 4.;

3.5.1.1.1

u slučaju svjetala za dnevnu vožnju čija najveća jakost svjetlosti nije veća od 700 cd, kao što je utvrđeno u Prilogu 1., kao najveća jakost svjetlosti za postupke za provjeru sukladnosti proizvodnje utvrđene u Prilogu 4. upotrebljava se 700 cd;

| 3.5.1.2. | moraju biti ispunjeni minimalni zahtjevi za uzimanje uzorkovanje koje obavlja inspektor, utvrđeni u Prilogu 5.; |
| --- | --- |

3.5.1.2.

moraju biti ispunjeni minimalni zahtjevi za uzimanje uzorkovanje koje obavlja inspektor, utvrđeni u Prilogu 5.;

| 3.5.2. | tijelo koje je dodijelilo homologaciju može u bilo kojem trenutku provjeriti metode za provjeru sukladnosti proizvodnje koje se primjenjuju u svakom proizvodnom pogonu. Te se provjere obično provode jednom u dvije godine. |
| --- | --- |

3.5.2.

tijelo koje je dodijelilo homologaciju može u bilo kojem trenutku provjeriti metode za provjeru sukladnosti proizvodnje koje se primjenjuju u svakom proizvodnom pogonu. Te se provjere obično provode jednom u dvije godine.

| 3.5.3. | U slučaju nezamjenjivih izvora svjetlosti sa žarnom niti ili modula izvora svjetlosti opremljenih nezamjenjivim izvorima svjetlosti sa žarnom niti podnositelj zahtjeva dužan je uz homologacijsku dokumentaciju priložiti izvješće prihvatljivo nadležnom homologacijskom tijelu koje dokazuje sukladnost tih nezamjenjivih izvora svjetlosti sa žarnom niti sa zahtjevima iz stavka 4.11 3. izdanja Publikacije IEC-a 60809. |
| --- | --- |

3.5.3.

U slučaju nezamjenjivih izvora svjetlosti sa žarnom niti ili modula izvora svjetlosti opremljenih nezamjenjivim izvorima svjetlosti sa žarnom niti podnositelj zahtjeva dužan je uz homologacijsku dokumentaciju priložiti izvješće prihvatljivo nadležnom homologacijskom tijelu koje dokazuje sukladnost tih nezamjenjivih izvora svjetlosti sa žarnom niti sa zahtjevima iz stavka 4.11 3. izdanja Publikacije IEC-a 60809.

| 3.5.4. | Ispitivanje sa zamjenskim LED izvorima svjetlosti izuzeto je od provjere sukladnosti proizvodnje. |
| --- | --- |

3.5.4.

Ispitivanje sa zamjenskim LED izvorima svjetlosti izuzeto je od provjere sukladnosti proizvodnje.

3.6.   Sankcije za nesukladnost proizvodnje

| 3.6.1. | Dodijeljena homologacija može se povući ako nisu ispunjeni zahtjevi utvrđeni u ovom Pravilniku. |
| --- | --- |

3.6.1.

Dodijeljena homologacija može se povući ako nisu ispunjeni zahtjevi utvrđeni u ovom Pravilniku.

| 3.6.2. | Ako ugovorna stranka Sporazuma iz 1958. koja primjenjuje ovaj Pravilnik povuče homologaciju koju je prethodno dodijelila, dužna je o tome odmah obavijestiti druge ugovorne stranke koje primjenjuju ovaj Pravilnik izjavom u skladu s predloškom iz Priloga 1. |
| --- | --- |

3.6.2.

Ako ugovorna stranka Sporazuma iz 1958. koja primjenjuje ovaj Pravilnik povuče homologaciju koju je prethodno dodijelila, dužna je o tome odmah obavijestiti druge ugovorne stranke koje primjenjuju ovaj Pravilnik izjavom u skladu s predloškom iz Priloga 1.

3.7.   Trajno obustavljena proizvodnja

Ako nositelj homologacije potpuno obustavi proizvodnju tipa svjetla homologiranog na temelju ovog Pravilnika, dužan je o tome obavijestiti tijelo koje je dodijelilo homologaciju. Nakon što primi odgovarajuću izjavu, to je tijelo dužno o tome obavijestiti ostale ugovorne stranke Sporazuma iz 1958. koje primjenjuju ovaj Pravilnik izjavom u skladu s predloškom iz Priloga 1.

3.8.   Imena i adrese tehničkih službi odgovornih za provođenje homologacijskih ispitivanja te imena i adrese homologacijskih tijela

Ugovorne stranke Sporazuma iz 1958. koje primjenjuju ovaj Pravilnik prijavljuju Tajništvu Ujedinjenih naroda imena i adrese tehničkih službi odgovornih za provođenje homologacijskih ispitivanja te homologacijskih tijela koja dodjeljuju homologacije i kojima treba dostaviti obrasce za potvrdu dodjeljivanja, proširenja, odbijanja ili povlačenja homologacije ili trajnog obustavljanja proizvodnje koji su izdani u drugim državama.

3.9.   Napomene koje se odnose na boje i određene uređaje u slučaju stražnjih gabaritnih svjetala i parkirnih svjetala

Ugovornim strankama nije zabranjeno na temelju članka 3. Sporazuma iz 1958., kojemu je ovaj Pravilnik priložen, za svjetla ugrađena u vozila koja su same registrirale zabranjivati određene boje propisane u ovom Pravilniku niti za dio kategorija ili sve kategorije vozila koja su same registrirale zabranjivati da kočna svjetla budu samo sa stalnom svjetlosnom jakošću.

4.   OPĆI TEHNIČKI ZAHTJEVI

Svako svjetlo dostavljeno za homologaciju mora ispunjavati zahtjeve utvrđene u stavcima 4. i 5.

| 4.1. | Na ovaj Pravilnik primjenjuju se zahtjevi iz odjeljka 5. „Opće specifikacije” i odjeljka 6. „Pojedinačne specifikacije” (i priloga na koje se upućuje u tim odjeljcima) pravilnika UN-a br. 48, 53, 74 ili 86 i nizova njihovih izmjena koje su na snazi u trenutku podnošenja zahtjeva za homologaciju tipa svjetla.
  Primjenjuju se odgovarajući zahtjevi za svako svjetlo i kategorije vozila za koje je svjetlo namijenjeno za ugradnju pod uvjetom da je provjera u trenutku podnošenja zahtjeva za homologaciju tipa svjetla izvediva. |
| --- | --- |

4.1.

Na ovaj Pravilnik primjenjuju se zahtjevi iz odjeljka 5. „Opće specifikacije” i odjeljka 6. „Pojedinačne specifikacije” (i priloga na koje se upućuje u tim odjeljcima) pravilnika UN-a br. 48, 53, 74 ili 86 i nizova njihovih izmjena koje su na snazi u trenutku podnošenja zahtjeva za homologaciju tipa svjetla.

Primjenjuju se odgovarajući zahtjevi za svako svjetlo i kategorije vozila za koje je svjetlo namijenjeno za ugradnju pod uvjetom da je provjera u trenutku podnošenja zahtjeva za homologaciju tipa svjetla izvediva.

| 4.2. | Svjetla moraju biti konstruirana i izrađena tako da u uobičajenim uvjetima uporabe, unatoč vibracijama kojima mogu biti izložena u takvoj uporabi, rade na zadovoljavajući način i imaju karakteristike propisane ovim Pravilnikom. |
| --- | --- |

4.2.

Svjetla moraju biti konstruirana i izrađena tako da u uobičajenim uvjetima uporabe, unatoč vibracijama kojima mogu biti izložena u takvoj uporabi, rade na zadovoljavajući način i imaju karakteristike propisane ovim Pravilnikom.

| 4.3. | Izvori svjetlosti






  4.3.1. | U slučaju zamjenjivih izvora svjetlosti:






  4.3.1.1. | svjetlo smije biti opremljeno samo izvorima svjetlosti homologiranima na temelju Pravilnika UN-a br. 37 i/ili Pravilnika UN-a br. 128, pod uvjetom da u Pravilniku br. 37 odnosno Pravilniku UN-a br. 128 i nizovima izmjena koje su na snazi u trenutku podnošenja zahtjeva za homologaciju ne postoji nikakvo ograničenje uporabe. |
| --- | --- | --- | --- |

4.3.

Izvori svjetlosti

4.3.1.

U slučaju zamjenjivih izvora svjetlosti:

4.3.1.1.

svjetlo smije biti opremljeno samo izvorima svjetlosti homologiranima na temelju Pravilnika UN-a br. 37 i/ili Pravilnika UN-a br. 128, pod uvjetom da u Pravilniku br. 37 odnosno Pravilniku UN-a br. 128 i nizovima izmjena koje su na snazi u trenutku podnošenja zahtjeva za homologaciju ne postoji nikakvo ograničenje uporabe.

| 4.3.1.2. | Ako su neke kategorije ili neki tipovi izvora svjetlosti ograničeni na uporabu u svjetlima na vozilima u uporabi koja su izvorno opremljena takvim svjetlima, podnositelj zahtjeva za homologaciju svjetla dužan je specificirati da su ta svjetla namijenjena samo za ugradnju u ta vozila; to se navodi u izjavi iz Priloga 1. |
| --- | --- |

4.3.1.2.

Ako su neke kategorije ili neki tipovi izvora svjetlosti ograničeni na uporabu u svjetlima na vozilima u uporabi koja su izvorno opremljena takvim svjetlima, podnositelj zahtjeva za homologaciju svjetla dužan je specificirati da su ta svjetla namijenjena samo za ugradnju u ta vozila; to se navodi u izjavi iz Priloga 1.

| 4.3.1.3. | Konstrukcija svjetla mora biti takva da se izvore svjetlosti može ugraditi samo u pravilnom položaju. |
| --- | --- |

4.3.1.3.

Konstrukcija svjetla mora biti takva da se izvore svjetlosti može ugraditi samo u pravilnom položaju.

| 4.3.1.4. | Nosač izvora svjetlosti mora biti sukladan s karakteristikama iz Publikacije IEC-a 60061. Koristi se tehnički list nosača koji odgovara kategoriji propisanih izvora svjetlosti.
  Ako je propisana i kategorija zamjenskih LED izvora svjetlosti, koristi se tehnički list držača koji odgovara kategoriji zamjenskog LED izvora svjetlosti. |
| --- | --- |

4.3.1.4.

Nosač izvora svjetlosti mora biti sukladan s karakteristikama iz Publikacije IEC-a 60061. Koristi se tehnički list nosača koji odgovara kategoriji propisanih izvora svjetlosti.

Ako je propisana i kategorija zamjenskih LED izvora svjetlosti, koristi se tehnički list držača koji odgovara kategoriji zamjenskog LED izvora svjetlosti.

| 4.3.2. | U slučaju modulâ izvora svjetlosti provjerava se:






  4.3.2.1. | da je konstrukcija modula izvora svjetlosti takva:






  (a) | da se svaki modul izvora svjetlosti može ugraditi samo u predviđenom i pravilnom položaju te da se može ukloniti samo alatom; |
| --- | --- | --- | --- |

4.3.2.

U slučaju modulâ izvora svjetlosti provjerava se:

4.3.2.1.

da je konstrukcija modula izvora svjetlosti takva:

(a)

da se svaki modul izvora svjetlosti može ugraditi samo u predviđenom i pravilnom položaju te da se može ukloniti samo alatom;

| (b) | da se moduli izvora svjetlosti koji imaju različite karakteristike ne mogu zamijeniti u istom kućištu svjetla ako se u kućištu upotrebljava više modula izvora svjetlosti. |
| --- | --- |

(b)

da se moduli izvora svjetlosti koji imaju različite karakteristike ne mogu zamijeniti u istom kućištu svjetla ako se u kućištu upotrebljava više modula izvora svjetlosti.

| 4.3.2.2. | Moduli izvora svjetlosti moraju biti otporni na nedopuštene zahvate. |
| --- | --- |

4.3.2.2.

Moduli izvora svjetlosti moraju biti otporni na nedopuštene zahvate.

| 4.3.2.3. | Modul izvora svjetlosti mora biti konstruiran tako da nije mehanički zamjenjiv bilo kojim drugim homologiranim izvorom svjetla, čak i ako se upotrijebe alati. |
| --- | --- |

4.3.2.3.

Modul izvora svjetlosti mora biti konstruiran tako da nije mehanički zamjenjiv bilo kojim drugim homologiranim izvorom svjetla, čak i ako se upotrijebe alati.

| 4.3.2.4. | U slučaju nezamjenjivih izvora svjetlosti sa žarnom niti ili modula izvora svjetlosti opremljenih nezamjenjivim izvorima svjetlosti sa žarnom niti podnositelj zahtjeva dužan je uz homologacijsku dokumentaciju priložiti izvješće prihvatljivo nadležnom homologacijskom tijelu koje dokazuje sukladnost tih nezamjenjivih izvora svjetlosti sa žarnom niti sa zahtjevima iz stavka 4.11 3. izdanja Publikacije IEC-a 60809. |
| --- | --- |

4.3.2.4.

U slučaju nezamjenjivih izvora svjetlosti sa žarnom niti ili modula izvora svjetlosti opremljenih nezamjenjivim izvorima svjetlosti sa žarnom niti podnositelj zahtjeva dužan je uz homologacijsku dokumentaciju priložiti izvješće prihvatljivo nadležnom homologacijskom tijelu koje dokazuje sukladnost tih nezamjenjivih izvora svjetlosti sa žarnom niti sa zahtjevima iz stavka 4.11 3. izdanja Publikacije IEC-a 60809.

4.4.   Neovisna i međuovisna svjetla

| 4.4.1. | Sklop sastavljen od dva neovisna svjetla koji se homologira kao svjetlo s oznakom „D” može se upotrijebiti kao prednja i stražnja pozicijska svjetla (osim za kategorije MA i MR), kočna svjetla (osim za kategoriju MS), prednja i stražnja gabaritna svjetla i pokazivači smjera (osim kategorija 11, 11a, 11b, 11c i 12). |
| --- | --- |

4.4.1.

Sklop sastavljen od dva neovisna svjetla koji se homologira kao svjetlo s oznakom „D” može se upotrijebiti kao prednja i stražnja pozicijska svjetla (osim za kategorije MA i MR), kočna svjetla (osim za kategoriju MS), prednja i stražnja gabaritna svjetla i pokazivači smjera (osim kategorija 11, 11a, 11b, 11c i 12).

| 4.4.2. | Sustav međuovisnih svjetala koji se homologira kao svjetlo s oznakom „Y” može se upotrijebiti kao prednja i stražnja pozicijska svjetla, kočna svjetla, prednja i stražnja gabaritna svjetla, svjetla za dnevnu vožnju i pokazivači smjera kategorija 1, 1a, 1b, 2a, 2b. |
| --- | --- |

4.4.2.

Sustav međuovisnih svjetala koji se homologira kao svjetlo s oznakom „Y” može se upotrijebiti kao prednja i stražnja pozicijska svjetla, kočna svjetla, prednja i stražnja gabaritna svjetla, svjetla za dnevnu vožnju i pokazivači smjera kategorija 1, 1a, 1b, 2a, 2b.

4.5.   Samostalna svjetla ili udružena, spojena i uzajamno povezana svjetla

| 4.5.1. | Smatra se da su svjetla koja su bila homologirana kao prednja ili stražnja pozicijska svjetla homologirana i kao gabaritna svjetla. |
| --- | --- |

4.5.1.

Smatra se da su svjetla koja su bila homologirana kao prednja ili stražnja pozicijska svjetla homologirana i kao gabaritna svjetla.

| 4.5.2. | Prednja i stražnja pozicijska svjetla koja su udružena, spojena ili uzajamno povezana mogu se upotrebljavati i kao gabaritna svjetla. |
| --- | --- |

4.5.2.

Prednja i stražnja pozicijska svjetla koja su udružena, spojena ili uzajamno povezana mogu se upotrebljavati i kao gabaritna svjetla.

| 4.5.3. | Dopuštena su pozicijska svjetla ili svjetla za dnevnu vožnju koja su uzajamno povezana s drugom funkcijom, koja upotrebljavaju zajednički izvor svjetlosti i koja su konstruirana za trajni rad s dodatnim sustavom za regulaciju jakosti emitirane svjetlosti. |
| --- | --- |

4.5.3.

Dopuštena su pozicijska svjetla ili svjetla za dnevnu vožnju koja su uzajamno povezana s drugom funkcijom, koja upotrebljavaju zajednički izvor svjetlosti i koja su konstruirana za trajni rad s dodatnim sustavom za regulaciju jakosti emitirane svjetlosti.

| 4.5.4. | Međutim, u slučaju stražnjeg pozicijskog svjetla uzajamno povezanog s kočnim svjetlom to svjetlo mora biti:






  (a) | dio cjeline s više izvora svjetlosti; ili |
| --- | --- | --- |

4.5.4.

Međutim, u slučaju stražnjeg pozicijskog svjetla uzajamno povezanog s kočnim svjetlom to svjetlo mora biti:

(a)

dio cjeline s više izvora svjetlosti; ili

| (b) | predviđeno za uporabu u vozilu opremljenom sustavom za praćenje ispravnosti te funkcije. |
| --- | --- |

(b)

predviđeno za uporabu u vozilu opremljenom sustavom za praćenje ispravnosti te funkcije.

U oba se primjera u izjavu dodaje napomena.

| 4.5.5. | Prednja pozicijska svjetla koja imaju izvore infracrvenog zračenja moraju ispunjavati zahtjeve za fotometriju i boju neovisno o tome rade li ti izvori. |
| --- | --- |

4.5.5.

Prednja pozicijska svjetla koja imaju izvore infracrvenog zračenja moraju ispunjavati zahtjeve za fotometriju i boju neovisno o tome rade li ti izvori.

4.6.   Odredbe o kvarovima

4.6.1.   Kvar pojedinačnog svjetla s više izvora svjetlosti

| 4.6.1.1. | Ako je u pojedinačnom svjetlu s više izvora svjetlosti skupina izvora svjetlosti tako ožičena da kvar jednog izvora uzrokuje prestanak emitiranja svjetlosti iz svih tih izvora, smatra se da je ta skupina jedan izvor svjetlosti. |
| --- | --- |

4.6.1.1.

Ako je u pojedinačnom svjetlu s više izvora svjetlosti skupina izvora svjetlosti tako ožičena da kvar jednog izvora uzrokuje prestanak emitiranja svjetlosti iz svih tih izvora, smatra se da je ta skupina jedan izvor svjetlosti.

| 4.6.1.2. | U slučaju kvara bilo kojeg izvora svjetlosti u pojedinačnom svjetlu s više izvora svjetlosti primjenjuje se barem jedna od sljedećih odredaba:






  (a) | svjetlosna jakost mora ispunjavati zahtjev za najmanju jakost iz odgovarajuće tablice standardne prostorne raspodjele svjetlosti kao što je prikazano u Prilogu 3. i ne smije biti veća od najveće jakosti kad su svi izvori svjetlosti uključeni; ili |
| --- | --- | --- |

4.6.1.2.

U slučaju kvara bilo kojeg izvora svjetlosti u pojedinačnom svjetlu s više izvora svjetlosti primjenjuje se barem jedna od sljedećih odredaba:

(a)

svjetlosna jakost mora ispunjavati zahtjev za najmanju jakost iz odgovarajuće tablice standardne prostorne raspodjele svjetlosti kao što je prikazano u Prilogu 3. i ne smije biti veća od najveće jakosti kad su svi izvori svjetlosti uključeni; ili

| (b) | mora nastati signal za aktivaciju indikatora kvara, kako je navedeno u stavcima 6.4.8., 6.7.8., 6.9.8, 6.10.8., 6.11.8., 6.12.8., 6.13. 8. i 6.18.8. Pravilnika UN-a br. 48, ako je svjetlosna jakost u referentnoj osi najmanje 50 % najmanje propisane jakosti. U tom slučaju u izjavi se navodi da je svjetlo samo za upotrebu na vozilu opremljenom indikatorom kvara. |
| --- | --- |

(b)

mora nastati signal za aktivaciju indikatora kvara, kako je navedeno u stavcima 6.4.8., 6.7.8., 6.9.8, 6.10.8., 6.11.8., 6.12.8., 6.13. 8. i 6.18.8. Pravilnika UN-a br. 48, ako je svjetlosna jakost u referentnoj osi najmanje 50 % najmanje propisane jakosti. U tom slučaju u izjavi se navodi da je svjetlo samo za upotrebu na vozilu opremljenom indikatorom kvara.

| 4.6.1.3. | Zahtjevi iz stavka 4.6.1.2. ne primjenjuju se na svjetla za dnevnu vožnju koja moraju ispunjavati zahtjeve iz stavka 5.4.4.
  Zahtjevi iz stavka 4.6.1.1. i dalje se primjenjuju. |
| --- | --- |

4.6.1.3.

Zahtjevi iz stavka 4.6.1.2. ne primjenjuju se na svjetla za dnevnu vožnju koja moraju ispunjavati zahtjeve iz stavka 5.4.4.

Zahtjevi iz stavka 4.6.1.1. i dalje se primjenjuju.

| 4.6.1.4. | Zahtjevi iz stavka 4.6.1.2. ne primjenjuju se na svjetla pokazivače smjera. Pokazivači smjera kategorija 1, 1a, 1b, 2a i 2b moraju ispunjavati zahtjeve iz stavka 5.6.3.
  Zahtjevi iz stavka 4.6.1.1. i dalje se primjenjuju. |
| --- | --- |

4.6.1.4.

Zahtjevi iz stavka 4.6.1.2. ne primjenjuju se na svjetla pokazivače smjera. Pokazivači smjera kategorija 1, 1a, 1b, 2a i 2b moraju ispunjavati zahtjeve iz stavka 5.6.3.

Zahtjevi iz stavka 4.6.1.1. i dalje se primjenjuju.

| 4.6.1.5. | Zahtjevi iz stavka 4.6.1.2. ne primjenjuju se na svjetla registarskih pločica.
  Zahtjevi iz stavka 4.6.1.1. i dalje se primjenjuju. |
| --- | --- |

4.6.1.5.

Zahtjevi iz stavka 4.6.1.2. ne primjenjuju se na svjetla registarskih pločica.

Zahtjevi iz stavka 4.6.1.1. i dalje se primjenjuju.

| 4.6.1.6. | Zahtjevi iz stavka 4.6.1.2. podstavka (b) ne primjenjuju se na kočna i pozicijska svjetla za vozila kategorije L.
  Zahtjevi iz stavka 4.6.1.1. i stavka 4.6.1.2. podstavka (a) i dalje se primjenjuju. |
| --- | --- |

4.6.1.6.

Zahtjevi iz stavka 4.6.1.2. podstavka (b) ne primjenjuju se na kočna i pozicijska svjetla za vozila kategorije L.

Zahtjevi iz stavka 4.6.1.1. i stavka 4.6.1.2. podstavka (a) i dalje se primjenjuju.

4.6.2.   U slučaju kvara regulatora jakosti svjetlosti:

| (a) | stražnjeg pozicijskog svjetla kategorije R2 koje emitira više od najveće vrijednosti kategorije R1; |
| --- | --- |

(a)

stražnjeg pozicijskog svjetla kategorije R2 koje emitira više od najveće vrijednosti kategorije R1;

| (b) | stražnjeg gabaritnog svjetla kategorije RM2 koje emitira više od najveće vrijednosti kategorije RM1; |
| --- | --- |

(b)

stražnjeg gabaritnog svjetla kategorije RM2 koje emitira više od najveće vrijednosti kategorije RM1;

| (c) | kočnog svjetla kategorije S2 koje emitira više od najveće vrijednosti kategorije S1; |
| --- | --- |

(c)

kočnog svjetla kategorije S2 koje emitira više od najveće vrijednosti kategorije S1;

| (d) | kočnog svjetla kategorije S4 koje emitira više od najveće vrijednosti kategorije S3; |
| --- | --- |

(d)

kočnog svjetla kategorije S4 koje emitira više od najveće vrijednosti kategorije S3;

| (e) | pokazivača smjera kategorije 2b koji emitira više od najveće vrijednosti kategorije 2a; |
| --- | --- |

(e)

pokazivača smjera kategorije 2b koji emitira više od najveće vrijednosti kategorije 2a;

| (f) | stražnjeg svjetla za maglu kategorije F2 koje emitira više od najveće vrijednosti kategorije F1 |
| --- | --- |

(f)

stražnjeg svjetla za maglu kategorije F2 koje emitira više od najveće vrijednosti kategorije F1

Zahtjevi za stalnu svjetlosnu jakost za odgovarajuću kategoriju automatski su ispunjeni.

4.7.   Ispitni uvjeti

| 4.7.1. | Sva mjerenja, fotometrijska i kolorimetrijska, obavljaju se:






  4.7.1.1. | u slučaju svjetla sa zamjenjivim izvorom svjetlosti, ako nije opremljeno elektroničkim uređajem za upravljanje izvorima svjetlosti ili regulatorom jakosti svjetlosti, bezbojnim ili obojenim standardnim izvorom svjetlosti kategorije propisane za taj uređaj, pod naponom:






  (a) | u slučaju izvora svjetlosti sa žarnom niti, potrebnim da se proizvede referentni svjetlosni tok propisan za tu kategoriju izvora svjetlosti sa žarnom niti; |
| --- | --- | --- | --- |

4.7.1.

Sva mjerenja, fotometrijska i kolorimetrijska, obavljaju se:

4.7.1.1.

u slučaju svjetla sa zamjenjivim izvorom svjetlosti, ako nije opremljeno elektroničkim uređajem za upravljanje izvorima svjetlosti ili regulatorom jakosti svjetlosti, bezbojnim ili obojenim standardnim izvorom svjetlosti kategorije propisane za taj uređaj, pod naponom:

(a)

u slučaju izvora svjetlosti sa žarnom niti, potrebnim da se proizvede referentni svjetlosni tok propisan za tu kategoriju izvora svjetlosti sa žarnom niti;

| (b) | u slučaju LED izvora svjetlosti, od 6,75 V, 13,5 V ili 28,0 V vrijednost proizvedenog svjetlosnog toka mora biti korigirana. Korekcijski faktor je omjer između ciljanog svjetlosnog toka i srednje vrijednosti svjetlosnog toka utvrđene pod priključenim naponom; |
| --- | --- |

(b)

u slučaju LED izvora svjetlosti, od 6,75 V, 13,5 V ili 28,0 V vrijednost proizvedenog svjetlosnog toka mora biti korigirana. Korekcijski faktor je omjer između ciljanog svjetlosnog toka i srednje vrijednosti svjetlosnog toka utvrđene pod priključenim naponom;

| 4.7.1.2. | u slučaju izvora svjetlosti koji radi neovisno o naponu u vozilu i koji u cijelosti je u cijelosti reguliran sustavom ili u slučaju izvora svjetlosti koji se napaja iz posebnog izvora napajanja, na ulazne priključke svjetla dovodi se ispitni napon koji je odredio podnositelj zahtjeva ili se na ulazne priključke tog sustava ili izvora napajanja dovodi napon od 6,75 V, 13,5 V ili 28,0 V. Ispitni laboratorij može od proizvođača zahtijevati da dostavi takve posebne izvore napajanja za izvore svjetlosti; |
| --- | --- |

4.7.1.2.

u slučaju izvora svjetlosti koji radi neovisno o naponu u vozilu i koji u cijelosti je u cijelosti reguliran sustavom ili u slučaju izvora svjetlosti koji se napaja iz posebnog izvora napajanja, na ulazne priključke svjetla dovodi se ispitni napon koji je odredio podnositelj zahtjeva ili se na ulazne priključke tog sustava ili izvora napajanja dovodi napon od 6,75 V, 13,5 V ili 28,0 V. Ispitni laboratorij može od proizvođača zahtijevati da dostavi takve posebne izvore napajanja za izvore svjetlosti;

| 4.7.1.3. | u slučaju svjetla s nezamjenjivim izvorima svjetlosti (izvori svjetlosti sa žarnom niti i drugi), s izvorima svjetlosti koji se nalaze u svjetlu;






  4.7.1.3.1. | ako rade izravno pod naponom vozila, sva se mjerenja na svjetlima s nezamjenjivim izvorima svjetlosti obavljaju na naponu od 6,75 V, 13,5 V ili 28,0 V ili na naponu koji je odredio podnositelj zahtjeva s obzirom na svaki drugi naponski sustav vozila; |
| --- | --- | --- |

4.7.1.3.

u slučaju svjetla s nezamjenjivim izvorima svjetlosti (izvori svjetlosti sa žarnom niti i drugi), s izvorima svjetlosti koji se nalaze u svjetlu;

4.7.1.3.1.

ako rade izravno pod naponom vozila, sva se mjerenja na svjetlima s nezamjenjivim izvorima svjetlosti obavljaju na naponu od 6,75 V, 13,5 V ili 28,0 V ili na naponu koji je odredio podnositelj zahtjeva s obzirom na svaki drugi naponski sustav vozila;

| 4.7.1.3.2. | ako radi neovisno o naponu u vozilu i ako je u cijelosti reguliran sustavom ili u slučaju izvora svjetlosti koji se napaja iz posebnog izvora napajanja, ispitni napon iz stavka 4.7.1.3.1. dovodi se na ulazne priključke svjetla tog sustava ili izvora napajanja. Ispitni laboratorij može od proizvođača zahtijevati da dostavi takve posebne izvore napajanja za izvore svjetlosti; |
| --- | --- |

4.7.1.3.2.

ako radi neovisno o naponu u vozilu i ako je u cijelosti reguliran sustavom ili u slučaju izvora svjetlosti koji se napaja iz posebnog izvora napajanja, ispitni napon iz stavka 4.7.1.3.1. dovodi se na ulazne priključke svjetla tog sustava ili izvora napajanja. Ispitni laboratorij može od proizvođača zahtijevati da dostavi takve posebne izvore napajanja za izvore svjetlosti;

| 4.7.1.4. | u slučaju sustava koji upotrebljava elektronički uređaj za upravljanje izvorima svjetlosti ili regulator jakosti koji je dio svjetla na ulazne priključke svjetla dovodi se napon koji je naveo proizvođač ili, ako taj napon nije naveden, 6,75 V, 13,5 V odnosno 28,0 V; |
| --- | --- |

4.7.1.4.

u slučaju sustava koji upotrebljava elektronički uređaj za upravljanje izvorima svjetlosti ili regulator jakosti koji je dio svjetla na ulazne priključke svjetla dovodi se napon koji je naveo proizvođač ili, ako taj napon nije naveden, 6,75 V, 13,5 V odnosno 28,0 V;

| 4.7.1.5. | u slučaju sustava koji upotrebljava elektronički uređaj za upravljanje izvorima svjetlosti ili regulator jakosti koji nije dio svjetla na ulazne priključke svjetla dovodi se napon koji je naveo proizvođač. |
| --- | --- |

4.7.1.5.

u slučaju sustava koji upotrebljava elektronički uređaj za upravljanje izvorima svjetlosti ili regulator jakosti koji nije dio svjetla na ulazne priključke svjetla dovodi se napon koji je naveo proizvođač.

| 4.7.2. | Međutim, u slučaju izvora svjetlosti kojima upravlja regulator jakosti kako bi se postigla promjenjiva jakost svjetlosti fotometrijska mjerenja provode se u skladu s opisom podnositelja zahtjeva. |
| --- | --- |

4.7.2.

Međutim, u slučaju izvora svjetlosti kojima upravlja regulator jakosti kako bi se postigla promjenjiva jakost svjetlosti fotometrijska mjerenja provode se u skladu s opisom podnositelja zahtjeva.

| 4.7.3. | Ispitni laboratorij može od proizvođača zahtijevati elektronički uređaj za upravljanje izvorom svjetlosti ili regulator jakosti potreban za napajanje izvora svjetlosti i primjenjivih funkcija. |
| --- | --- |

4.7.3.

Ispitni laboratorij može od proizvođača zahtijevati elektronički uređaj za upravljanje izvorom svjetlosti ili regulator jakosti potreban za napajanje izvora svjetlosti i primjenjivih funkcija.

| 4.7.4. | Napon pod koji se svjetlo stavlja mora se zabilježiti u izjavi iz Priloga 1. |
| --- | --- |

4.7.4.

Napon pod koji se svjetlo stavlja mora se zabilježiti u izjavi iz Priloga 1.

| 4.7.5. | Moraju se utvrditi granice prividne površine u smjeru referentne osi svjetla za signalizaciju. U slučaju pokazivača smjera kategorija 5 i 6 utvrđuju se granice površine emitiranja svjetlosti. Ovaj se zahtjev ne primjenjuje na svjetla za osvjetljavanje stražnje registarske pločice. |
| --- | --- |

4.7.5.

Moraju se utvrditi granice prividne površine u smjeru referentne osi svjetla za signalizaciju. U slučaju pokazivača smjera kategorija 5 i 6 utvrđuju se granice površine emitiranja svjetlosti. Ovaj se zahtjev ne primjenjuje na svjetla za osvjetljavanje stražnje registarske pločice.

| 4.7.6. | U slučaju kočnog svjetla kategorije S3 ili S4, namijenjenog za ugradnju unutar vozila, dostavljeni (vidjeti stavak 3.1.2.8.) uzorak ploče (ili uzorci ploča ako postoje različite mogućnosti) postavlja se ispred svjetla koje se ispituje u geometrijske položaje prema opis na crtežima u zahtjevu (vidjeti stavak 3.1.2.2.). |
| --- | --- |

4.7.6.

U slučaju kočnog svjetla kategorije S3 ili S4, namijenjenog za ugradnju unutar vozila, dostavljeni (vidjeti stavak 3.1.2.8.) uzorak ploče (ili uzorci ploča ako postoje različite mogućnosti) postavlja se ispred svjetla koje se ispituje u geometrijske položaje prema opis na crtežima u zahtjevu (vidjeti stavak 3.1.2.2.).

| 4.7.7. | Ako se svjetlo prema odluci podnositelj zahtjeva mora homologirati i sa zamjenskim LED izvorima svjetlosti, sva fotometrijska i kolorimetrijska mjerenja moraju se ponoviti koristeći propisane zamjenske LED izvore svjetlosti. |
| --- | --- |

4.7.7.

Ako se svjetlo prema odluci podnositelj zahtjeva mora homologirati i sa zamjenskim LED izvorima svjetlosti, sva fotometrijska i kolorimetrijska mjerenja moraju se ponoviti koristeći propisane zamjenske LED izvore svjetlosti.

4.8.   Fotometrijska mjerenja

4.8.1.   Odredbe o mjerenju

| 4.8.1.1. | Tijekom fotometrijskih mjerenja odgovarajućom zaštitom se moraju spriječiti rasipne refleksije. |
| --- | --- |

4.8.1.1.

Tijekom fotometrijskih mjerenja odgovarajućom zaštitom se moraju spriječiti rasipne refleksije.

| 4.8.1.2. | Ako su rezultati mjerenja dvojbeni, mjerenja se moraju obaviti u skladu sa sljedećim zahtjevima:






  4.8.1.2.1. | udaljenost mjerenja mora biti takva da se primjenjuje zakon obrnutih kvadrata; |
| --- | --- | --- |

4.8.1.2.

Ako su rezultati mjerenja dvojbeni, mjerenja se moraju obaviti u skladu sa sljedećim zahtjevima:

4.8.1.2.1.

udaljenost mjerenja mora biti takva da se primjenjuje zakon obrnutih kvadrata;

| 4.8.1.2.2. | mjerna oprema mora biti takva da je kut otvora prijemnika gledan iz referentnog središta svjetla unutar raspona od 10’ do 1 stupnja; |
| --- | --- |

4.8.1.2.2.

mjerna oprema mora biti takva da je kut otvora prijemnika gledan iz referentnog središta svjetla unutar raspona od 10’ do 1 stupnja;

| 4.8.1.2.3. | zahtjev za jakost svjetlosti za određeni smjer promatranja smatra se ispunjenim ako je propisana jakost postignuta u smjeru koji od smjera promatranja ne odstupa više od jedne četvrtine stupnja. |
| --- | --- |

4.8.1.2.3.

zahtjev za jakost svjetlosti za određeni smjer promatranja smatra se ispunjenim ako je propisana jakost postignuta u smjeru koji od smjera promatranja ne odstupa više od jedne četvrtine stupnja.

| 4.8.1.3. | Ako je svjetlo moguće postaviti na vozilo na različita mjesta ili unutar područja, fotometrijska mjerenja ponavljaju se za svaki položaj ili za krajnje položaje područja referentne osi prema proizvođačevim specifikacijama. |
| --- | --- |

4.8.1.3.

Ako je svjetlo moguće postaviti na vozilo na različita mjesta ili unutar područja, fotometrijska mjerenja ponavljaju se za svaki položaj ili za krajnje položaje područja referentne osi prema proizvođačevim specifikacijama.

4.8.2.   Metode mjerenja

| 4.8.2.1. | Fotometrijska učinkovitost provjerava se u skladu s odgovarajućim podstavkom stavka 4.7. |
| --- | --- |

4.8.2.1.

Fotometrijska učinkovitost provjerava se u skladu s odgovarajućim podstavkom stavka 4.7.

| 4.8.2.2. | Za višestruke zamjenjive izvore svjetlosti: | ako su svjetla opremljena izvorima svjetlosti napona 6,75 V, 13,5 V ili 28,0 V, vrijednosti svjetlosne jakosti moraju se korigirati. Za ove zamjenjive izvore svjetlosti sa žarnom niti korekcijski faktor je omjer između referentnog svjetlosnog toka i srednje vrijednosti svjetlosnog toka utvrđene pod priključenim naponom (6,75 V, 13,5 V ili 28,0 V). |
| --- | --- | --- |

4.8.2.2.

Za višestruke zamjenjive izvore svjetlosti:

ako su svjetla opremljena izvorima svjetlosti napona 6,75 V, 13,5 V ili 28,0 V, vrijednosti svjetlosne jakosti moraju se korigirati. Za ove zamjenjive izvore svjetlosti sa žarnom niti korekcijski faktor je omjer između referentnog svjetlosnog toka i srednje vrijednosti svjetlosnog toka utvrđene pod priključenim naponom (6,75 V, 13,5 V ili 28,0 V).

| | Za LED izvore svjetlosti korekcijski faktor je omjer između ciljanog svjetlosnog toka i srednje vrijednosti svjetlosnog toka pod priključenim naponom (6,75 V, 13,5 V ili 28,0 V). |
| --- | --- |

Za LED izvore svjetlosti korekcijski faktor je omjer između ciljanog svjetlosnog toka i srednje vrijednosti svjetlosnog toka pod priključenim naponom (6,75 V, 13,5 V ili 28,0 V).

| | Stvarni svjetlosni tokovi upotrijebljenog izvora svjetlosti ne smiju odstupati više od 5 % od srednje vrijednosti. Alternativno, isključivo za izvore svjetlosti sa žarnom niti, može se u svakom pojedinačnom položaju upotrebljavati standardni izvor svjetla sa žarnom niti sa svojim referentnim tokom, pri čemu se zbrajaju pojedinačne vrijednosti izmjerene u svakom položaju. |
| --- | --- |

Stvarni svjetlosni tokovi upotrijebljenog izvora svjetlosti ne smiju odstupati više od 5 % od srednje vrijednosti. Alternativno, isključivo za izvore svjetlosti sa žarnom niti, može se u svakom pojedinačnom položaju upotrebljavati standardni izvor svjetla sa žarnom niti sa svojim referentnim tokom, pri čemu se zbrajaju pojedinačne vrijednosti izmjerene u svakom položaju.

| 4.8.2.3. | Za svjetla osim svjetala opremljenih izvorima svjetlosti sa žarnom niti |
| --- | --- |

4.8.2.3.

Za svjetla osim svjetala opremljenih izvorima svjetlosti sa žarnom niti

| 4.8.2.3.1. | Za svjetla za vožnju unatrag i manevarska svjetla svjetlosne jakosti izmjerene nakon jedne minute i nakon deset minuta rada moraju ispunjavati zahtijevane najmanje i najveće vrijednosti. Raspodjelu jakosti svjetlosti nakon jedne i nakon deset minuta rada moguće je izračunati iz raspodjele jakosti svjetlosti izmjerene nakon postizanja fotometrijske stabilnosti tako da se u svakoj ispitnoj točki primijeni omjer vrijednosti jakosti svjetlosti izmjerenih u točki HV:






  (a) | nakon jedne minute; |
| --- | --- | --- |

4.8.2.3.1.

Za svjetla za vožnju unatrag i manevarska svjetla svjetlosne jakosti izmjerene nakon jedne minute i nakon deset minuta rada moraju ispunjavati zahtijevane najmanje i najveće vrijednosti. Raspodjelu jakosti svjetlosti nakon jedne i nakon deset minuta rada moguće je izračunati iz raspodjele jakosti svjetlosti izmjerene nakon postizanja fotometrijske stabilnosti tako da se u svakoj ispitnoj točki primijeni omjer vrijednosti jakosti svjetlosti izmjerenih u točki HV:

(a)

nakon jedne minute;

| (b) | nakon 10 minuta; i |
| --- | --- |

(b)

nakon 10 minuta; i

| (c) | nakon postizanja fotometrijske stabilnosti. |
| --- | --- |

(c)

nakon postizanja fotometrijske stabilnosti.

| 4.8.2.3.2. | Za sva ostala svjetla svjetlosne jakosti izmjerene nakon jedne minute i nakon 30 minuta rada moraju ispunjavati zahtijevane najmanje i najveće vrijednosti.
  Pokazivači smjera moraju raditi u treperećem načinu rada (f = 1,5 Hz, radni ciklus 50 %).
  Raspodjelu jakosti svjetlosti nakon jedne minute rada moguće je izračunati iz raspodjele jakosti svjetlosti izmjerene nakon 30 minuta tako da se u svakoj ispitnoj točki primijeni omjer jakosti svjetlosti izmjerenih u točki HV nakon jedne minute i nakon 30 minuta. |
| --- | --- |

4.8.2.3.2.

Za sva ostala svjetla svjetlosne jakosti izmjerene nakon jedne minute i nakon 30 minuta rada moraju ispunjavati zahtijevane najmanje i najveće vrijednosti.

Pokazivači smjera moraju raditi u treperećem načinu rada (f = 1,5 Hz, radni ciklus 50 %).

Raspodjelu jakosti svjetlosti nakon jedne minute rada moguće je izračunati iz raspodjele jakosti svjetlosti izmjerene nakon 30 minuta tako da se u svakoj ispitnoj točki primijeni omjer jakosti svjetlosti izmjerenih u točki HV nakon jedne minute i nakon 30 minuta.

| 4.8.3. | Ako nije drugačije određeno, svako svjetlo za signalizaciju mora biti sukladno s jakosti svjetlosti koja se emitira izvan referentne osi i unutar kutnih polja definiranih na dijagramima u Prilogu 2., a za jakost svjetlosti koju emitira svako od dvaju dostavljenih svjetala vrijedi sljedeće: |
| --- | --- |

4.8.3.

Ako nije drugačije određeno, svako svjetlo za signalizaciju mora biti sukladno s jakosti svjetlosti koja se emitira izvan referentne osi i unutar kutnih polja definiranih na dijagramima u Prilogu 2., a za jakost svjetlosti koju emitira svako od dvaju dostavljenih svjetala vrijedi sljedeće:

| 4.8.3.1. | u svakom smjeru koji odgovara točkama relevantne tablice raspodjele svjetlosti prikazane u Prilogu 3. jakost ne smije biti manja od umnoška najmanje vrijednosti navedene u tablici svake funkcije u nastavku i postotka navedenog u toj tablici za taj smjer; |
| --- | --- |

4.8.3.1.

u svakom smjeru koji odgovara točkama relevantne tablice raspodjele svjetlosti prikazane u Prilogu 3. jakost ne smije biti manja od umnoška najmanje vrijednosti navedene u tablici svake funkcije u nastavku i postotka navedenog u toj tablici za taj smjer;

| 4.8.3.2. | ni u jednom smjeru unutar prostora iz kojeg je svjetlo za signalizaciju vidljivo jakost ne smije biti veća od najveće vrijednosti utvrđene u odgovarajućoj tablici za svaku funkciju. |
| --- | --- |

4.8.3.2.

ni u jednom smjeru unutar prostora iz kojeg je svjetlo za signalizaciju vidljivo jakost ne smije biti veća od najveće vrijednosti utvrđene u odgovarajućoj tablici za svaku funkciju.

| 4.8.4. | Ako se sklop koji treba homologirati sastavljen od dva neovisna svjetla koja imaju oznaku „D” i istu funkciju smatra pojedinačnim svjetlom, on mora ispunjavati zahtjeve za: |
| --- | --- |

4.8.4.

Ako se sklop koji treba homologirati sastavljen od dva neovisna svjetla koja imaju oznaku „D” i istu funkciju smatra pojedinačnim svjetlom, on mora ispunjavati zahtjeve za:

| (a) | najveću jakost svjetlosti kad odjednom sva svjetla svijetle; |
| --- | --- |

(a)

najveću jakost svjetlosti kad odjednom sva svjetla svijetle;

| (b) | najmanju jakost ako bilo koje svjetlo ne radi. |
| --- | --- |

(b)

najmanju jakost ako bilo koje svjetlo ne radi.

| 4.8.5. | Sustav međuovisnih svjetala mora ispunjavati zahtjeve kad sva međuovisna svjetla rade zajedno. |
| --- | --- |

4.8.5.

Sustav međuovisnih svjetala mora ispunjavati zahtjeve kad sva međuovisna svjetla rade zajedno.

Međutim:

| (a) | ako je sustav međuovisnih svjetala koji vrši funkciju stražnjeg pozicijskog svjetla djelomično ugrađen na nepomični, a djelomično na pokretni dio, međuovisna svjetla koja je naveo podnositelj zahtjeva moraju ispunjavati kolorimetrijske i fotometrijske zahtjeve za vanjsku geometrijsku vidljivost za sve nepomične položaje pomičnih dijelova. U tom slučaju zahtjev za unutarnju geometrijsku vidljivost smatra se ispunjenim ako ta međuovisna svjetla i dalje ispunjavanju fotometrijske vrijednosti propisane u polju raspodjele svjetlosti za homologaciju uređaja za sve nepomične položaje pomičnih dijelova; |
| --- | --- |

(a)

ako je sustav međuovisnih svjetala koji vrši funkciju stražnjeg pozicijskog svjetla djelomično ugrađen na nepomični, a djelomično na pokretni dio, međuovisna svjetla koja je naveo podnositelj zahtjeva moraju ispunjavati kolorimetrijske i fotometrijske zahtjeve za vanjsku geometrijsku vidljivost za sve nepomične položaje pomičnih dijelova. U tom slučaju zahtjev za unutarnju geometrijsku vidljivost smatra se ispunjenim ako ta međuovisna svjetla i dalje ispunjavanju fotometrijske vrijednosti propisane u polju raspodjele svjetlosti za homologaciju uređaja za sve nepomične položaje pomičnih dijelova;

| (b) | ako je sustav međuovisnih svjetala koji vrši funkciju stražnjeg pokazivača smjera djelomično ugrađen na nepomični, a djelomično na pokretni dio, međuovisna svjetla koja je naveo podnositelj zahtjeva moraju ispunjavati kolorimetrijske i fotometrijske zahtjeve za vanjsku geometrijsku vidljivost za sve nepomične položaje pomičnih dijelova. To se ne odnosi na međuovisna svjetla pokazivača smjera namijenjena za ugradnju na vozila kod kojih se radi potpunog ili djelomičnog ispunjavanja zahtjeva za kut geometrijske vidljivosti uključuju dodatna svjetla kad je pomični sastavni dio u bilo kojem fiksnom otvorenom položaju, pod uvjetom da ta dodatna svjetla ispunjavaju sve zahtjeve u pogledu položaja, geometrijske vidljivosti i fotometrijskih karakteristika koji su primjenjivi na svjetla ugrađena na pomični sastavni dio. |
| --- | --- |

(b)

ako je sustav međuovisnih svjetala koji vrši funkciju stražnjeg pokazivača smjera djelomično ugrađen na nepomični, a djelomično na pokretni dio, međuovisna svjetla koja je naveo podnositelj zahtjeva moraju ispunjavati kolorimetrijske i fotometrijske zahtjeve za vanjsku geometrijsku vidljivost za sve nepomične položaje pomičnih dijelova. To se ne odnosi na međuovisna svjetla pokazivača smjera namijenjena za ugradnju na vozila kod kojih se radi potpunog ili djelomičnog ispunjavanja zahtjeva za kut geometrijske vidljivosti uključuju dodatna svjetla kad je pomični sastavni dio u bilo kojem fiksnom otvorenom položaju, pod uvjetom da ta dodatna svjetla ispunjavaju sve zahtjeve u pogledu položaja, geometrijske vidljivosti i fotometrijskih karakteristika koji su primjenjivi na svjetla ugrađena na pomični sastavni dio.

| 4.8.6. | Moraju se poštovati odredbe odgovarajućih stavaka Priloga 3. o lokalnim odstupanjima jakosti svjetlosti. |
| --- | --- |

4.8.6.

Moraju se poštovati odredbe odgovarajućih stavaka Priloga 3. o lokalnim odstupanjima jakosti svjetlosti.

| 4.8.7. | Ako nije drugačije određeno, jakosti se mjere dok je izvor svjetlosti kontinuirano upaljen, pri čemu svjetlost mora biti obojena u slučaju svjetala koja emitiraju svjetlost crvene boje. |
| --- | --- |

4.8.7.

Ako nije drugačije određeno, jakosti se mjere dok je izvor svjetlosti kontinuirano upaljen, pri čemu svjetlost mora biti obojena u slučaju svjetala koja emitiraju svjetlost crvene boje.

| 4.8.8. | U slučaju kategorija R2, RM2, S2, S4, F2 i 2b vrijeme koje protekne između uključenja izvora svjetlosti i trenutka kad osvijetljenost izmjerena na referentnoj osi dostigne 90 % vrijednosti izmjerene u skladu sa stavkom 5. mjeri se za krajnje razine jakosti svjetlosti koje proizvodi svjetlo. Izmjereno vrijeme za postizanje najmanje jakosti svjetlosti ne smije biti veće od izmjerenog vremena za postizanje najveće jakosti svjetlosti. |
| --- | --- |

4.8.8.

U slučaju kategorija R2, RM2, S2, S4, F2 i 2b vrijeme koje protekne između uključenja izvora svjetlosti i trenutka kad osvijetljenost izmjerena na referentnoj osi dostigne 90 % vrijednosti izmjerene u skladu sa stavkom 5. mjeri se za krajnje razine jakosti svjetlosti koje proizvodi svjetlo. Izmjereno vrijeme za postizanje najmanje jakosti svjetlosti ne smije biti veće od izmjerenog vremena za postizanje najveće jakosti svjetlosti.

| 4.8.9. | Regulator jakosti ne smije proizvoditi signale koji uzrokuju svjetlosne jakosti: |
| --- | --- |

4.8.9.

Regulator jakosti ne smije proizvoditi signale koji uzrokuju svjetlosne jakosti:

| 4.8.9.1. | izvan raspona iz stavka 5.; i |
| --- | --- |

4.8.9.1.

izvan raspona iz stavka 5.; i

| 4.8.9.2. | veće od odgovarajuće najveće stalne svjetlosne jakosti navedene u stavku 5. za određeno svjetlo: |
| --- | --- |

4.8.9.2.

veće od odgovarajuće najveće stalne svjetlosne jakosti navedene u stavku 5. za određeno svjetlo:

| (a) | za sustave koji ovise samo o dnevnim i noćnim uvjetima: u noćnim uvjetima; |
| --- | --- |

(a)

za sustave koji ovise samo o dnevnim i noćnim uvjetima: u noćnim uvjetima;

| (b) | za ostale sustave: u standardnim uvjetima (1). |
| --- | --- |

(b)

za ostale sustave: u standardnim uvjetima (1).

1

| 4.8.10. | Pojedinosti metoda mjerenja koje treba primjenjivati navedene su u Prilogu 3. |
| --- | --- |

4.8.10.

Pojedinosti metoda mjerenja koje treba primjenjivati navedene su u Prilogu 3.

| 4.8.11. | Ako je stražnje pozicijsko svjetlo i/ili stražnje gabaritno svjetlo uzajamno povezano s kočnim svjetlom stalne ili promjenjive svjetlosne jakosti, omjer između stvarno izmjerenih svjetlosnih jakosti kad se svjetla istodobno uključe i jakosti stražnjeg pozicijskog svjetla ili stražnjeg gabaritnog svjetla kad svijetli sâmo trebao bi biti najmanje 5: 1 u polju omeđenom vodoravnim pravcima koji prolaze kroz ±5° V i vertikalnim pravcima koji prolaze kroz ±10° H u tablici raspodjele svjetlosti. |
| --- | --- |

4.8.11.

Ako je stražnje pozicijsko svjetlo i/ili stražnje gabaritno svjetlo uzajamno povezano s kočnim svjetlom stalne ili promjenjive svjetlosne jakosti, omjer između stvarno izmjerenih svjetlosnih jakosti kad se svjetla istodobno uključe i jakosti stražnjeg pozicijskog svjetla ili stražnjeg gabaritnog svjetla kad svijetli sâmo trebao bi biti najmanje 5: 1 u polju omeđenom vodoravnim pravcima koji prolaze kroz ±5° V i vertikalnim pravcima koji prolaze kroz ±10° H u tablici raspodjele svjetlosti.

Ako jedno uzajamno povezano svjetlo ili oba uzajamno povezana svjetla imaju više izvora svjetlosti i smatraju se pojedinačnim svjetlom, u obzir se uzimaju vrijednosti dobivene tijekom rada svih izvora svjetlosti.

4.9.   Boja emitirane svjetlosti

Boja emitirane svjetlosti mjeri se unutar polja mreže raspodjele svjetlosti utvrđene za određenu funkciju u odgovarajućoj točki Priloga 3. Za provjeru ovih kolorimetrijskih karakteristika primjenjuje se ispitni postupak opisan u stavku 4.7. Izvan tog polja ne smiju biti vidljiva veća odstupanja boje.

Za svjetla s nezamjenjivim izvorima svjetlosti potrebno je provjeriti kolorimetrijske karakteristike služeći se izvorima svjetlosti koji se nalaze u svjetlu, u skladu s odgovarajućim podstavkom stavka 4.7.

5.   POSEBNI TEHNIČKI ZAHTJEVI

5.1   Tehnički zahtjevi koji se odnose na prednja pozicijska svjetla (simboli A, MA) i prednja gabaritna svjetla (simboli AM)

| 5.1.1. | Svjetlost koju emitira svako od dva dostavljena svjetla mora ispunjavati zahtjeve iz tablice 3.

  Tablica 3.


  Jakost svjetlosti prednjih pozicijskih i gabaritnih svjetala | Najmanja jakost svjetlosti u HV (vrijednosti izražene u cd) | Najveća jakost svjetlosti u bilo kojem smjeru kad se upotrebljava kao (vrijednosti izražene u cd): |
| --- | --- | --- | --- |
| pojedinačno svjetlo | svjetlo s oznakom „D” (stavak 3.3.2.5.2.) |
| Prednja pozicijska svjetla, prednje gabaritno svjetlo, A ili AM | 4 | 140 | 70 |
| Prednja pozicijska svjetla (motocikl), MA | 4 | 140 | nije primjenjivo |
| Prednje pozicijsko svjetlo A povezano s glavnim svjetlom ili s prednjim svjetlom za maglu | 4 | 140 | nije primjenjivo |

5.1.1.

Svjetlost koju emitira svako od dva dostavljena svjetla mora ispunjavati zahtjeve iz tablice 3.

Tablica 3.

Tablica 3.

Jakost svjetlosti prednjih pozicijskih i gabaritnih svjetala

Jakost svjetlosti prednjih pozicijskih i gabaritnih svjetala

Najmanja jakost svjetlosti u HV (vrijednosti izražene u cd)

Najveća jakost svjetlosti u bilo kojem smjeru kad se upotrebljava kao (vrijednosti izražene u cd):

pojedinačno svjetlo

svjetlo s oznakom „D” (stavak 3.3.2.5.2.)

Prednja pozicijska svjetla, prednje gabaritno svjetlo, A ili AM

4

140

70

Prednja pozicijska svjetla (motocikl), MA

4

140

nije primjenjivo

Prednje pozicijsko svjetlo A povezano s glavnim svjetlom ili s prednjim svjetlom za maglu

4

140

nije primjenjivo

| 5.1.2. | Izvan referentne osi i unutar kutnih polja definiranih u dijagramima u dijelu A Priloga 2. jakost svjetlosti koju emitira pojedino svjetlo ne smije ni u jednom smjeru koji odgovara točkama u tablici standardne raspodjele svjetlosti prikazane u točki 2. Priloga 3. biti manja od najmanje vrijednosti utvrđene u stavku 5.1.1. pomnožene postotkom iz navedene tablice za predmetni smjer. |
| --- | --- |

5.1.2.

Izvan referentne osi i unutar kutnih polja definiranih u dijagramima u dijelu A Priloga 2. jakost svjetlosti koju emitira pojedino svjetlo ne smije ni u jednom smjeru koji odgovara točkama u tablici standardne raspodjele svjetlosti prikazane u točki 2. Priloga 3. biti manja od najmanje vrijednosti utvrđene u stavku 5.1.1. pomnožene postotkom iz navedene tablice za predmetni smjer.

| 5.1.3. | U poljima definiranima na dijagramima u dijelu A Priloga 2. jakost emitirane svjetlosti ne smije biti manja od 0,05 cd za prednja pozicijska svjetla i prednja gabaritna svjetla. |
| --- | --- |

5.1.3.

U poljima definiranima na dijagramima u dijelu A Priloga 2. jakost emitirane svjetlosti ne smije biti manja od 0,05 cd za prednja pozicijska svjetla i prednja gabaritna svjetla.

| 5.1.4. | Boja emitirane svjetlosti mora biti bijela, ali svjetlo označeno simbolom „MA” smije biti narančaste boje. |
| --- | --- |

5.1.4.

Boja emitirane svjetlosti mora biti bijela, ali svjetlo označeno simbolom „MA” smije biti narančaste boje.

5.2.   Tehnički zahtjevi koji se odnose na stražnja pozicijska svjetla (simboli R1, R2, MR) i stražnja gabaritna svjetla (simboli RM1, RM2)

| 5.2.1. | Svjetlost koju emitira svako od dva dostavljena svjetla mora ispunjavati zahtjeve iz tablice 4.

  Tablica 4.


  Jakost svjetlosti stražnjih pozicijskih i gabaritnih svjetala | Najmanja jakost svjetlosti u HV (vrijednosti izražene u cd) | Najveća jakost svjetlosti u bilo kojem smjeru kad se upotrebljava kao (vrijednosti izražene u cd): |
| --- | --- | --- | --- |
| pojedinačno svjetlo | svjetlo s oznakom „D” (stavak 3.3.2.5.2.) |
| Stražnja pozicijska svjetla, stražnje gabaritno svjetlo | | | |
| R1 ili RM1 (stalna jakost) | 4 | 17 | 8,5 |
| MR | 4 | 17 | nije primjenjivo |
| R2 ili RM2 (promjenjiva jakost) | 4 | 42 | 21 |

5.2.1.

Svjetlost koju emitira svako od dva dostavljena svjetla mora ispunjavati zahtjeve iz tablice 4.

Tablica 4.

Tablica 4.

Jakost svjetlosti stražnjih pozicijskih i gabaritnih svjetala

Jakost svjetlosti stražnjih pozicijskih i gabaritnih svjetala

Najmanja jakost svjetlosti u HV (vrijednosti izražene u cd)

Najveća jakost svjetlosti u bilo kojem smjeru kad se upotrebljava kao (vrijednosti izražene u cd):

pojedinačno svjetlo

svjetlo s oznakom „D” (stavak 3.3.2.5.2.)

Stražnja pozicijska svjetla, stražnje gabaritno svjetlo

R1 ili RM1 (stalna jakost)

4

17

8,5

MR

4

17

nije primjenjivo

R2 ili RM2 (promjenjiva jakost)

4

42

21

| 5.2.2. | Izvan referentne osi i unutar kutnih polja definiranih u dijagramima u dijelu A Priloga 2. jakost svjetlosti koju emitira pojedino svjetlo ne smije ni u jednom smjeru koji odgovara točkama u tablici standardne raspodjele svjetlosti prikazane u točki 2. Priloga 3. biti manja od najmanje vrijednosti utvrđene u stavku 5.2.1. pomnožene postotkom iz navedene tablice za predmetni smjer. |
| --- | --- |

5.2.2.

Izvan referentne osi i unutar kutnih polja definiranih u dijagramima u dijelu A Priloga 2. jakost svjetlosti koju emitira pojedino svjetlo ne smije ni u jednom smjeru koji odgovara točkama u tablici standardne raspodjele svjetlosti prikazane u točki 2. Priloga 3. biti manja od najmanje vrijednosti utvrđene u stavku 5.2.1. pomnožene postotkom iz navedene tablice za predmetni smjer.

| 5.2.3. | Međutim, za stražnja pozicijska svjetla uzajamno povezana s kočnim svjetlima ispod ravnine koja s vodoravnom ravninom tvori kut od 5° prema dolje dopuštena je jakost svjetlosti od 60 cd. |
| --- | --- |

5.2.3.

Međutim, za stražnja pozicijska svjetla uzajamno povezana s kočnim svjetlima ispod ravnine koja s vodoravnom ravninom tvori kut od 5° prema dolje dopuštena je jakost svjetlosti od 60 cd.

| 5.2.4. | U poljima definiranima na dijagramima u dijelu A Priloga 2. jakost emitirane svjetlosti stražnjih pozicijskih gabaritnih svjetala ne smije biti manja od 0,05 cd. |
| --- | --- |

5.2.4.

U poljima definiranima na dijagramima u dijelu A Priloga 2. jakost emitirane svjetlosti stražnjih pozicijskih gabaritnih svjetala ne smije biti manja od 0,05 cd.

| 5.2.5. | Boja emitirane svjetlosti mora biti crvena.
  Ovaj se zahtjev primjenjuje i u rasponu promjenjive jakosti svjetlosti koju proizvode:






  (a) | stražnja pozicijska svjetla kategorije R2; |
| --- | --- | --- |

5.2.5.

Boja emitirane svjetlosti mora biti crvena.

Ovaj se zahtjev primjenjuje i u rasponu promjenjive jakosti svjetlosti koju proizvode:

(a)

stražnja pozicijska svjetla kategorije R2;

| (b) | stražnja gabaritna svjetla kategorije RM2. |
| --- | --- |

(b)

stražnja gabaritna svjetla kategorije RM2.

5.3.   Tehnički zahtjevi koji se odnose na parkirna svjetla (simbol 77R)

| 5.3.1. | Svjetlost koju emitira svako od dva dostavljena svjetla mora ispunjavati zahtjeve iz tablice 5.

  Tablica 5.


  Jakost svjetlosti parkirnih svjetala | Najmanja jakost svjetlosti u točki HV (vrijednosti izražene u cd) | Najveća jakost svjetlosti u bilo kojem smjeru (vrijednosti izražene u cd) |
| --- | --- | --- | --- |
| Parkirna svjetla usmjerena prema naprijed | 2 | 60 |
| Parkirna svjetla usmjerena prema natrag | 2 | 30 |

5.3.1.

Svjetlost koju emitira svako od dva dostavljena svjetla mora ispunjavati zahtjeve iz tablice 5.

Tablica 5.

Tablica 5.

Jakost svjetlosti parkirnih svjetala

Jakost svjetlosti parkirnih svjetala

Najmanja jakost svjetlosti u točki HV (vrijednosti izražene u cd)

Najveća jakost svjetlosti u bilo kojem smjeru (vrijednosti izražene u cd)

Parkirna svjetla usmjerena prema naprijed

2

60

Parkirna svjetla usmjerena prema natrag

2

30

| 5.3.2. | Međutim, za parkirna svjetla usmjerena prema natrag ugrađena s kočnim svjetlima ispod ravnine koja s vodoravnom ravninom tvori kut od 5° prema dolje dopuštena je jakost svjetlosti od 60 cd. |
| --- | --- |

5.3.2.

Međutim, za parkirna svjetla usmjerena prema natrag ugrađena s kočnim svjetlima ispod ravnine koja s vodoravnom ravninom tvori kut od 5° prema dolje dopuštena je jakost svjetlosti od 60 cd.

| 5.3.3. | Izvan referentne osi i unutar kutnih polja definiranih u dijagramima u dijelu A Priloga 2. jakost svjetlosti koju emitira pojedino svjetlo ne smije ni u jednom smjeru koji odgovara točkama u tablici standardne raspodjele svjetlosti prikazane u točki 2. Priloga 3. biti manja od najmanje vrijednosti utvrđene u stavku 5.3.1. pomnožene postotkom iz navedene tablice za predmetni smjer. |
| --- | --- |

5.3.3.

Izvan referentne osi i unutar kutnih polja definiranih u dijagramima u dijelu A Priloga 2. jakost svjetlosti koju emitira pojedino svjetlo ne smije ni u jednom smjeru koji odgovara točkama u tablici standardne raspodjele svjetlosti prikazane u točki 2. Priloga 3. biti manja od najmanje vrijednosti utvrđene u stavku 5.3.1. pomnožene postotkom iz navedene tablice za predmetni smjer.

| 5.3.4. | U poljima definiranima na dijagramima u dijelu A Priloga 2. jakost emitirane svjetlosti prednjih i stražnjih parkirnih svjetala ne smije biti manja od 0,05 cd. |
| --- | --- |

5.3.4.

U poljima definiranima na dijagramima u dijelu A Priloga 2. jakost emitirane svjetlosti prednjih i stražnjih parkirnih svjetala ne smije biti manja od 0,05 cd.

| 5.3.5. | Boja emitirane svjetlosti mora biti:






  (a) | bijele boje za parkirna svjetla usmjerena prema naprijed; |
| --- | --- | --- |

5.3.5.

Boja emitirane svjetlosti mora biti:

(a)

bijele boje za parkirna svjetla usmjerena prema naprijed;

| (b) | crvene boje za parkirna svjetla usmjerena prema natrag; |
| --- | --- |

(b)

crvene boje za parkirna svjetla usmjerena prema natrag;

| (c) | narančaste boje za bočna parkirna svjetla. |
| --- | --- |

(c)

narančaste boje za bočna parkirna svjetla.

5.4.   Tehnički zahtjevi koji se odnose na parkirna svjetla (simbol RL)

| 5.4.1. | Svjetlost koju emitira svako od dva dostavljena svjetla mora ispunjavati zahtjeve iz tablice 6. |
| --- | --- |

5.4.1.

Svjetlost koju emitira svako od dva dostavljena svjetla mora ispunjavati zahtjeve iz tablice 6.

Tablica 6.

Tablica 6.

Jakost svjetlosti svjetala za dnevnu vožnju

Jakost svjetlosti svjetala za dnevnu vožnju

| | Najmanja jakost svjetlosti u HV (vrijednosti izražene u cd) | Najveća jakost svjetlosti u bilo kojem smjeru (vrijednosti izražene u cd) |
| --- | --- | --- |
| Svjetla za dnevnu vožnju | 400 | 1 200 |

Najmanja jakost svjetlosti u HV (vrijednosti izražene u cd)

Najveća jakost svjetlosti u bilo kojem smjeru (vrijednosti izražene u cd)

Svjetla za dnevnu vožnju

400

1 200

| 5.4.2. | Izvan referentne osi jakost svjetlosti koju emitira pojedino svjetlo ne smije ni u jednom smjeru koji odgovara točkama u tablici standardne raspodjele svjetlosti prikazane u točki 2. Priloga 3. biti manja od najmanje vrijednosti utvrđene u stavku 5.4.1. pomnožene postotkom iz navedene tablice za predmetni smjer. |
| --- | --- |

5.4.2.

Izvan referentne osi jakost svjetlosti koju emitira pojedino svjetlo ne smije ni u jednom smjeru koji odgovara točkama u tablici standardne raspodjele svjetlosti prikazane u točki 2. Priloga 3. biti manja od najmanje vrijednosti utvrđene u stavku 5.4.1. pomnožene postotkom iz navedene tablice za predmetni smjer.

| 5.4.3. | Uz to, u polju definiranom na dijagramima u dijelu A Priloga 2. jakost emitirane svjetlosti ne smije biti manja od 1,0 cd. |
| --- | --- |

5.4.3.

Uz to, u polju definiranom na dijagramima u dijelu A Priloga 2. jakost emitirane svjetlosti ne smije biti manja od 1,0 cd.

5.4.4.   Kvar izvora svjetlosti

| 5.4.4.1. | Ako svjetlo za dnevnu vožnju ima više izvora svjetlosti, to svjetlo mora ispunjavati zahtjev za najmanju jakost i njegova najveća jakost ne smije biti prekoračena kad su svi izvori svjetlosti uključeni. |
| --- | --- |

5.4.4.1.

Ako svjetlo za dnevnu vožnju ima više izvora svjetlosti, to svjetlo mora ispunjavati zahtjev za najmanju jakost i njegova najveća jakost ne smije biti prekoračena kad su svi izvori svjetlosti uključeni.

| 5.4.4.2. | U slučaju kvara bilo kojeg izvora svjetlosti u pojedinačnom svjetlu s više izvora svjetlosti primjenjuje se jedna od sljedećih odredaba:






  (a) | jakost svjetlosti u točkama standardne raspodjele svjetlosti utvrđene u stavku 2.2. Priloga 3. mora biti barem 80 % najmanje propisane jakosti; ili |
| --- | --- | --- |

5.4.4.2.

U slučaju kvara bilo kojeg izvora svjetlosti u pojedinačnom svjetlu s više izvora svjetlosti primjenjuje se jedna od sljedećih odredaba:

(a)

jakost svjetlosti u točkama standardne raspodjele svjetlosti utvrđene u stavku 2.2. Priloga 3. mora biti barem 80 % najmanje propisane jakosti; ili

| (b) | jakost svjetlosti u referentnoj osi mora biti barem 50 % najmanje propisane jakosti, pod uvjetom da je u izjavi napomenuto da je svjetlo namijenjeno samo za upotrebu na vozilu opremljenom kontrolnim indikatorom rada. |
| --- | --- |

(b)

jakost svjetlosti u referentnoj osi mora biti barem 50 % najmanje propisane jakosti, pod uvjetom da je u izjavi napomenuto da je svjetlo namijenjeno samo za upotrebu na vozilu opremljenom kontrolnim indikatorom rada.

| 5.4.5. | Emitirana svjetlost mora biti bijele boje. |
| --- | --- |

5.4.5.

Emitirana svjetlost mora biti bijele boje.

| 5.4.6. | Prividna površina u smjeru referentne osi svjetla za dnevnu vožnju ne smije biti manja od 25 cm2 ni veća od 200 cm2. |
| --- | --- |

5.4.6.

Prividna površina u smjeru referentne osi svjetla za dnevnu vožnju ne smije biti manja od 25 cm2

2

| 5.4.7. | Svjetlo za dnevnu vožnju mora se ispitati ispitivanjem otpornosti na toplinu utvrđenim u Prilogu 6. |
| --- | --- |

5.4.7.

Svjetlo za dnevnu vožnju mora se ispitati ispitivanjem otpornosti na toplinu utvrđenim u Prilogu 6.

5.5   Tehnički zahtjevi koji se odnose na kočna svjetla (simboli S1, S2, S3, S4, MS)

| 5.5.1. | Svjetlost koju emitira svako od dva dostavljena svjetla mora ispunjavati zahtjeve iz tablice 7.

  Tablica 7.


  Jakost svjetlosti kočnih svjetala









  Kategorija kočnog svjetla | Najmanja jakost svjetlosti u točki HV (vrijednosti izražene u cd) | Najveća jakost svjetlosti u bilo kojem smjeru kad se upotrebljava kao (vrijednosti izražene u cd): |
| --- | --- | --- | --- |
| pojedinačno svjetlo | svjetlo s oznakom „D” (stavak 3.3.2.5.2.) |
| S1 (stalna jakost) | 60 | 260 | 130 |
| S2 (promjenjiva jakost) | 60 | 730 | 365 |
| S3 (stalna jakost) | 25 | 110 | 55 |
| S4 (promjenjiva jakost) | 25 | 160 | 80 |
| MS (stalna jakost) | 40 | 260 | nije primjenjivo |

5.5.1.

Svjetlost koju emitira svako od dva dostavljena svjetla mora ispunjavati zahtjeve iz tablice 7.

Tablica 7.

Tablica 7.

Jakost svjetlosti kočnih svjetala

Jakost svjetlosti kočnih svjetala

Kategorija kočnog svjetla

Najmanja jakost svjetlosti u točki HV (vrijednosti izražene u cd)

Najveća jakost svjetlosti u bilo kojem smjeru kad se upotrebljava kao (vrijednosti izražene u cd):

pojedinačno svjetlo

svjetlo s oznakom „D” (stavak 3.3.2.5.2.)

S1 (stalna jakost)

60

260

130

S2 (promjenjiva jakost)

60

730

365

S3 (stalna jakost)

25

110

55

S4 (promjenjiva jakost)

25

160

80

MS (stalna jakost)

40

260

nije primjenjivo

| 5.5.2. | Izvan referentne osi jakost svjetlosti koju emitira pojedino svjetlo ne smije ni u jednom smjeru koji odgovara točkama u tablici standardne raspodjele svjetlosti prikazane u točki 2. Priloga 3. biti manja od najmanje vrijednosti utvrđene u stavku 5.5.1. pomnožene postotkom iz navedene tablice za predmetni smjer. |
| --- | --- |

5.5.2.

Izvan referentne osi jakost svjetlosti koju emitira pojedino svjetlo ne smije ni u jednom smjeru koji odgovara točkama u tablici standardne raspodjele svjetlosti prikazane u točki 2. Priloga 3. biti manja od najmanje vrijednosti utvrđene u stavku 5.5.1. pomnožene postotkom iz navedene tablice za predmetni smjer.

| 5.5.3. | U poljima definiranima na dijagramima u dijelu A Priloga 2. jakost emitirane svjetlosti uređaja kategorija S1, S3 i MS i danju uređaja kategorija S2 i S4 ne smije biti manja od 0,3 cd i noću uređaja kategorija S2 i S4 manja od 0,07 cd. |
| --- | --- |

5.5.3.

U poljima definiranima na dijagramima u dijelu A Priloga 2. jakost emitirane svjetlosti uređaja kategorija S1, S3 i MS i danju uređaja kategorija S2 i S4 ne smije biti manja od 0,3 cd i noću uređaja kategorija S2 i S4 manja od 0,07 cd.

| 5.5.4. | Emitirana svjetlost mora biti crvene boje.
  U slučaju kočnog svjetla kategorije S3 ili S4 namijenjenog za ugradnju unutar vozila kolorimetrijske karakteristike provjeravaju se na najlošijim kombinacijama svjetla i stražnjih prozora ili uzoraka ploča.
  Ovi zahtjevi primjenjuje se i u rasponu promjenjive jakosti svjetlosti koju proizvode kočna svjetla kategorija S2 i S4. |
| --- | --- |

5.5.4.

Emitirana svjetlost mora biti crvene boje.

U slučaju kočnog svjetla kategorije S3 ili S4 namijenjenog za ugradnju unutar vozila kolorimetrijske karakteristike provjeravaju se na najlošijim kombinacijama svjetla i stražnjih prozora ili uzoraka ploča.

Ovi zahtjevi primjenjuje se i u rasponu promjenjive jakosti svjetlosti koju proizvode kočna svjetla kategorija S2 i S4.

5.6.   Tehnički zahtjevi koji se odnose na pokazivače smjera (simboli 1, 1a, 1b, 2a, 2b, 5, 6, 11, 11a, 11b, 11c, 12)

| 5.6.1. | Svjetlost koju emitira svako od dva dostavljena svjetla mora ispunjavati zahtjeve iz tablice 8. u slučajevima kad se mora ispuniti zahtjev za najmanju jakost svjetlosti: |
| --- | --- |

5.6.1.

Svjetlost koju emitira svako od dva dostavljena svjetla mora ispunjavati zahtjeve iz tablice 8. u slučajevima kad se mora ispuniti zahtjev za najmanju jakost svjetlosti:

| (a) | u slučaju pokazivačâ smjera kategorija 1, 1a, 1b, 2a, 2b, 11, 11a, 11b, 11c i 12 na referentnoj osi; ili |
| --- | --- |

(a)

u slučaju pokazivačâ smjera kategorija 1, 1a, 1b, 2a, 2b, 11, 11a, 11b, 11c i 12 na referentnoj osi; ili

| (b) | u slučaju pokazivačâ smjera kategorija 5 i 6 u smjeru A u skladu s Prilogom 2.

  Tablica 8.


  Jakost svjetlosti pokazivačâ smjera









  Kategorija pokazivača smjera | Najmanja jakost svjetlosti (vrijednosti izražene u cd) | Najveća jakost svjetlosti u bilo kojem smjeru kad se upotrebljava kao (vrijednosti izražene u cd): |
| --- | --- | --- | --- |
| pojedinačno svjetlo | svjetlo s oznakom „D” (stavak 3.3.2.5.2.) |
| 1 | 175 | 1 000 | 500 |
| 1a | 250 | 1 200 | 600 |
| 1b | 400 | 1 200 | 600 |
| 2a (stalna jakost) | 50 | 500 | 250 |
| 2b (promjenjiva jakost) | 50 | 1 000 | 500 |
| 5 | 0,6 | 280 | 140 |
| 6 | 50 | 280 | 140 |
| 11 | 90 | 1 000 | nije primjenjivo |
| 11 a | 175 | 1 000 | nije primjenjivo |
| 11b | 250 | 1 200 | nije primjenjivo |
| 11c | 400 | 1 200 | nije primjenjivo |
| 12 | 50 | 500 | nije primjenjivo |

(b)

u slučaju pokazivačâ smjera kategorija 5 i 6 u smjeru A u skladu s Prilogom 2.

Tablica 8.

Tablica 8.

Jakost svjetlosti pokazivačâ smjera

Jakost svjetlosti pokazivačâ smjera

Kategorija pokazivača smjera

Najmanja jakost svjetlosti (vrijednosti izražene u cd)

Najveća jakost svjetlosti u bilo kojem smjeru kad se upotrebljava kao (vrijednosti izražene u cd):

pojedinačno svjetlo

svjetlo s oznakom „D” (stavak 3.3.2.5.2.)

1

175

1 000

500

1a

250

1 200

600

1b

400

1 200

600

2a (stalna jakost)

50

500

250

2b (promjenjiva jakost)

50

1 000

500

5

0,6

280

140

6

50

280

140

11

90

1 000

nije primjenjivo

11 a

175

1 000

nije primjenjivo

11b

250

1 200

nije primjenjivo

11c

400

1 200

nije primjenjivo

12

50

500

nije primjenjivo

| 5.6.2. | Izvan referentne osi jakost svjetlosti koju emitira pojedino svjetlo u svakom smjeru koji odgovara točkama u tablici standardne raspodjele svjetlosti iz: |
| --- | --- |

5.6.2.

Izvan referentne osi jakost svjetlosti koju emitira pojedino svjetlo u svakom smjeru koji odgovara točkama u tablici standardne raspodjele svjetlosti iz:

| (a) | stavka 2.1. Priloga 3. za kategorije 1, 1a, 1b, 2a, 2b, 11, 11a, 11b, 11c i 12; ili |
| --- | --- |

(a)

stavka 2.1. Priloga 3. za kategorije 1, 1a, 1b, 2a, 2b, 11, 11a, 11b, 11c i 12; ili

| (b) | stavka 2.4. Priloga 3. za kategoriju 6 |
| --- | --- |

(b)

stavka 2.4. Priloga 3. za kategoriju 6

ne smije biti manja od najmanje vrijednosti utvrđene u stavku 5.6.1. pomnoženo postotkom iz navedene tablice za predmetni smjer.

5.6.3.   Odredbe o kvarovima

Za pokazivače smjera kategorija 1, 1a, 1b, 2a i 2b signal za aktivaciju indikatora rada iz stavka 6.5.8. Pravilnika UN-a br. 48. ili stavka 6.3.8. Pravilnika UN-a br. 53. reproducira se (neovisno o odredbama iz stavka 4.6.):

| (a) | ako dođe do kvara bilo kojeg izvora svjetlosti; ili |
| --- | --- |

(a)

ako dođe do kvara bilo kojeg izvora svjetlosti; ili

| (b) | ako je jakost u referentnoj osi manja od 50 % najmanje jakosti u slučaju svjetla koje je konstruirano za samo dva izvora svjetlosti; ili |
| --- | --- |

(b)

ako je jakost u referentnoj osi manja od 50 % najmanje jakosti u slučaju svjetla koje je konstruirano za samo dva izvora svjetlosti; ili

| (c) | ako je zbog kvara najmanje jednog izvora svjetlosti jakost u jednom od sljedećih smjerova, kako je navedeno u točki 2.1. Priloga 3., manja od najmanje propisane jakosti:






  i. | H = 0°, V = 0°; |
| --- | --- | --- |

(c)

ako je zbog kvara najmanje jednog izvora svjetlosti jakost u jednom od sljedećih smjerova, kako je navedeno u točki 2.1. Priloga 3., manja od najmanje propisane jakosti:

i.

H = 0°, V = 0°;

| ii. | H = 20° s vanjske strane vozila, V = +5°; |
| --- | --- |

ii.

H = 20° s vanjske strane vozila, V = +5°;

| iii. | H = 10° s unutarnje strane vozila, V = 0°. |
| --- | --- |

iii.

H = 10° s unutarnje strane vozila, V = 0°.

5.6.4.   Ispitni postupak

Odstupajući od stavaka 4.8.3. i 4.8.3.1., za pokazivače smjera kategorije 5 sa stražnje strane u svim poljima navedenima u dijelu A Priloga 2 obvezna je vrijednost od najmanje 0,6 cd.

| 5.6.5. | U poljima definiranima na dijagramima u dijelu A Priloga 2. jakost emitirane svjetlosti svjetala kategorije 1b ne smije biti manja od 0,7 cd, svjetala kategorija 1, 1a, 2a, 11, 11a, 11b, 11c, 12 manja od 0,3 cd i danju svjetala kategorije 2b i noću svjetala kategorije 2b manja od 0,07 cd. |
| --- | --- |

5.6.5.

U poljima definiranima na dijagramima u dijelu A Priloga 2. jakost emitirane svjetlosti svjetala kategorije 1b ne smije biti manja od 0,7 cd, svjetala kategorija 1, 1a, 2a, 11, 11a, 11b, 11c, 12 manja od 0,3 cd i danju svjetala kategorije 2b i noću svjetala kategorije 2b manja od 0,07 cd.

| 5.6.6. | Općenito se jakosti moraju mjeriti s izvorima svjetlosti neprekidno uključenima. |
| --- | --- |

5.6.6.

Općenito se jakosti moraju mjeriti s izvorima svjetlosti neprekidno uključenima.

Međutim, ovisno o konstrukciji svjetla, na primjer, ako se koriste svjetleće diode (LED) ili moraju poduzeti predostrožnosti radi izbjegavanja pregrijavanja, dopušteno je mjeriti svjetla u treperećem načinu rada.

| (a) | To se postiže uključivanjem i isključivanjem frekvencijom f = 1,5 ± 0,5 Hz s impulsom duljim od 0,3 s, a jakost se mjeri na 95 % najveće jakosti svjetlosti. U svim ostalim slučajevima napon utvrđen u stavku 4.7.1. mijenja se s vremenom porasta i vremenom pada kraćim od 0,01 s, a prekoračenje napona nije dopušteno. |
| --- | --- |

(a)

To se postiže uključivanjem i isključivanjem frekvencijom f = 1,5 ± 0,5 Hz s impulsom duljim od 0,3 s, a jakost se mjeri na 95 % najveće jakosti svjetlosti. U svim ostalim slučajevima napon utvrđen u stavku 4.7.1. mijenja se s vremenom porasta i vremenom pada kraćim od 0,01 s, a prekoračenje napona nije dopušteno.

| (b) | Kad se mjerenja obavljaju u treperećem načinu, zabilježena svjetlosna jakost je najveća jakost. |
| --- | --- |

(b)

Kad se mjerenja obavljaju u treperećem načinu, zabilježena svjetlosna jakost je najveća jakost.

| 5.6.7. | U slučaju kategorije 2b vrijeme koje protekne između uključenja izvora svjetlosti i trenutka kad osvijetljenost izmjerena na referentnoj osi dostigne 90 % vrijednosti izmjerene u skladu sa stavkom 5.6.2. mjeri se za krajnje razine jakosti svjetlosti koje proizvodi svjetlo. Izmjereno vrijeme za postizanje najmanje jakosti svjetlosti ne smije biti veće od izmjerenog vremena za postizanje najveće jakosti svjetlosti. |
| --- | --- |

5.6.7.

U slučaju kategorije 2b vrijeme koje protekne između uključenja izvora svjetlosti i trenutka kad osvijetljenost izmjerena na referentnoj osi dostigne 90 % vrijednosti izmjerene u skladu sa stavkom 5.6.2. mjeri se za krajnje razine jakosti svjetlosti koje proizvodi svjetlo. Izmjereno vrijeme za postizanje najmanje jakosti svjetlosti ne smije biti veće od izmjerenog vremena za postizanje najveće jakosti svjetlosti.

| 5.6.8. | Regulator jakosti ne smije proizvoditi signale koji uzrokuju svjetlosne jakosti izvan raspona propisanog u stavku 5.6.1. ni signale koji premašuju najveću vrijednost koja je za kategoriju 2a utvrđena u stavku 5.6.1.: |
| --- | --- |

5.6.8.

Regulator jakosti ne smije proizvoditi signale koji uzrokuju svjetlosne jakosti izvan raspona propisanog u stavku 5.6.1. ni signale koji premašuju najveću vrijednost koja je za kategoriju 2a utvrđena u stavku 5.6.1.:

| (a) | za sustave koji ovise samo o dnevnim i noćnim uvjetima: u noćnim uvjetima; |
| --- | --- |

(a)

za sustave koji ovise samo o dnevnim i noćnim uvjetima: u noćnim uvjetima;

| (b) | za ostale sustave: u preporučenim uvjetima kako je prikazao proizvođač (2). |
| --- | --- |

(b)

za ostale sustave: u preporučenim uvjetima kako je prikazao proizvođač (2).

2

| 5.6.9. | Emitirana svjetlost mora biti narančaste boje. Ovaj zahtjev primjenjuje se i u rasponu promjenjive jakosti svjetlosti koju proizvode stražnji pokazivači smjera kategorije 2b. |
| --- | --- |

5.6.9.

Emitirana svjetlost mora biti narančaste boje. Ovaj zahtjev primjenjuje se i u rasponu promjenjive jakosti svjetlosti koju proizvode stražnji pokazivači smjera kategorije 2b.

| 5.6.10. | Za bilo koji pokazivač smjera, osim onih s izvorima svjetlosti sa žarnom niti, svjetlosne jakosti izmjerene nakon jedne minute i nakon 30 minuta rada u treperećem načinu (f = 1,5 Hz, radni ciklus 50 %) moraju ispunjavati zahtjeve za najmanju i najveću vrijednost. Raspodjela svjetlosne jakosti nakon jedne minute rada može se izračunati primjenom na svakoj ispitnoj točki omjera svjetlosnih jakosti izmjerenih u točki HV nakon jedne minute i nakon 30 minuta rada kako je prethodno opisano. |
| --- | --- |

5.6.10.

Za bilo koji pokazivač smjera, osim onih s izvorima svjetlosti sa žarnom niti, svjetlosne jakosti izmjerene nakon jedne minute i nakon 30 minuta rada u treperećem načinu (f = 1,5 Hz, radni ciklus 50 %) moraju ispunjavati zahtjeve za najmanju i najveću vrijednost. Raspodjela svjetlosne jakosti nakon jedne minute rada može se izračunati primjenom na svakoj ispitnoj točki omjera svjetlosnih jakosti izmjerenih u točki HV nakon jedne minute i nakon 30 minuta rada kako je prethodno opisano.

| 5.6.11. | Za pokazivače smjera kategorija 1, 1a, 1b, 2a, 2b, 11, 11a, 11b, 11c ili 12 treperenje se može proizvesti uzastopnim uključivanjem njihovih izvora svjetlosti ako su ispunjeni sljedeći uvjeti: |
| --- | --- |

5.6.11.

Za pokazivače smjera kategorija 1, 1a, 1b, 2a, 2b, 11, 11a, 11b, 11c ili 12 treperenje se može proizvesti uzastopnim uključivanjem njihovih izvora svjetlosti ako su ispunjeni sljedeći uvjeti:

| (a) | svaki izvor svjetla nakon uključivanja mora svijetliti do kraja ciklusa ON (uključeno); |
| --- | --- |

(a)

svaki izvor svjetla nakon uključivanja mora svijetliti do kraja ciklusa ON (uključeno);

| (b) | slijed uključivanja izvora svjetlosti mora biti svjetlosni signal koji se ravnomjerno bez zaustavljanja kreće od unutarnjeg dijela do vanjskog ruba površine emitiranja svjetlosti; |
| --- | --- |

(b)

slijed uključivanja izvora svjetlosti mora biti svjetlosni signal koji se ravnomjerno bez zaustavljanja kreće od unutarnjeg dijela do vanjskog ruba površine emitiranja svjetlosti;

| (c) | taj signal mora biti jedan signal bez prekida i bez vertikalnih oscilacija (npr. ne više od jedne promjene smjera duž vertikalne osi). Udaljenost između dva susjedna/tangencijalna dijela svjetleće površine sekvencijalnog pokazivača smjera ne smije biti veća od 50 mm, mjereno okomito na referentnu os, umjesto vrijednosti utvrđenih u stavku 5.7.2. Pravilnika UN-a br. 48 ili stavku 5.7.2. Pravilnika UN-a br. 86 ili stavku 5.6.2. Pravilnika UN-a br. 53. Ti prekidi signala ne smiju stvarati preklapanje u okomitoj osi među različitim dijelovima, od unutarnjeg prema vanjskom dijelu vozila, te se ne smiju upotrebljavati za bilo koje druge funkcije osvjetljavanja ili svjetlosne signalizacije; |
| --- | --- |

(c)

taj signal mora biti jedan signal bez prekida i bez vertikalnih oscilacija (npr. ne više od jedne promjene smjera duž vertikalne osi). Udaljenost između dva susjedna/tangencijalna dijela svjetleće površine sekvencijalnog pokazivača smjera ne smije biti veća od 50 mm, mjereno okomito na referentnu os, umjesto vrijednosti utvrđenih u stavku 5.7.2. Pravilnika UN-a br. 48 ili stavku 5.7.2. Pravilnika UN-a br. 86 ili stavku 5.6.2. Pravilnika UN-a br. 53. Ti prekidi signala ne smiju stvarati preklapanje u okomitoj osi među različitim dijelovima, od unutarnjeg prema vanjskom dijelu vozila, te se ne smiju upotrebljavati za bilo koje druge funkcije osvjetljavanja ili svjetlosne signalizacije;

| (d) | odstupanje mora završiti najviše 200 ms nakon početka ciklusa ON (uključeno); |
| --- | --- |

(d)

odstupanje mora završiti najviše 200 ms nakon početka ciklusa ON (uključeno);

| (e) | pravokutna projekcija svjetleće površine pokazivača smjera u smjeru referentne osi mora biti opisana pravokutnikom u ravnini okomitoj na referentnu os čije su dulje stranice paralelne s ravninom H. Omjer vodoravnih i vertikalnih strana ne smije biti manji od 1,7. |
| --- | --- |

(e)

pravokutna projekcija svjetleće površine pokazivača smjera u smjeru referentne osi mora biti opisana pravokutnikom u ravnini okomitoj na referentnu os čije su dulje stranice paralelne s ravninom H. Omjer vodoravnih i vertikalnih strana ne smije biti manji od 1,7.

Sukladnost s prethodno navedenim uvjetima provjerava se u treperećem načinu rada.

5.7.   Tehnički zahtjevi koji se odnose na bočna svjetla za označivanje (simboli SM1, SM2)

| 5.7.1. | Svjetlost koju emitira svako od dva dostavljena svjetla mora ispunjavati zahtjeve iz tablice 9.

  Tablica 9.


  Jakost svjetlosti bočnih svjetala za označivanje









  Kategorija bočnih svjetala za označivanje | SM1 | SM2 |
| --- | --- | --- | --- |
| Najmanja jakost svjetlosti | na referentnoj osi | 4,0 cd | 0,6 cd |
| unutar utvrđenog kutnog polja, osim gornjeg | 0,6 cd | 0,6 cd |
| Najveća jakost svjetlosti | unutar utvrđenog kutnog polja | 25,0 cd | 25,0 cd |
| Kutno polje | vodoravno | ±45° | ±30° |
| okomito | ±10° | ±10° |

5.7.1.

Svjetlost koju emitira svako od dva dostavljena svjetla mora ispunjavati zahtjeve iz tablice 9.

Tablica 9.

Tablica 9.

Jakost svjetlosti bočnih svjetala za označivanje

Jakost svjetlosti bočnih svjetala za označivanje

Kategorija bočnih svjetala za označivanje

SM1

SM2

Najmanja jakost svjetlosti

na referentnoj osi

4,0 cd

0,6 cd

unutar utvrđenog kutnog polja, osim gornjeg

0,6 cd

0,6 cd

Najveća jakost svjetlosti

unutar utvrđenog kutnog polja

25,0 cd

25,0 cd

Kutno polje

vodoravno

±45°

±30°

okomito

±10°

±10°

Uz to, za crveno bočno svjetlo za označivanje u kutnom polju od 60° do 90° u vodoravnom smjeru i ±20° u vertikalnom smjeru prema prednjem dijelu vozila najveća je dopuštena jakost svjetlosti 0,25 cd.

| 5.7.2. | Jakost emitirane svjetlosti svakog od dva dostavljena bočna svjetla za označivanje izvan referentne osi i unutar kutnog polja definiranog u dijelu C Priloga 2. mora ispunjavati sljedeće zahtjeve:






  (a) | u svakom smjeru koji odgovara točkama tablice raspodjele svjetlosti prikazane u stavku 2.7. Priloga 3. jakost ne smije biti manja od umnoška najmanje vrijednosti iz stavka 5.7.1. i postotka navedenog u toj tablici za taj smjer; |
| --- | --- | --- |

5.7.2.

Jakost emitirane svjetlosti svakog od dva dostavljena bočna svjetla za označivanje izvan referentne osi i unutar kutnog polja definiranog u dijelu C Priloga 2. mora ispunjavati sljedeće zahtjeve:

(a)

u svakom smjeru koji odgovara točkama tablice raspodjele svjetlosti prikazane u stavku 2.7. Priloga 3. jakost ne smije biti manja od umnoška najmanje vrijednosti iz stavka 5.7.1. i postotka navedenog u toj tablici za taj smjer;

| (b) | ni u jednom smjeru unutar prostora iz kojeg je bočno svjetlo za označivanje vidljivo jakost ne smije biti veća od najveće vrijednosti utvrđene u stavku 5.7.1. |
| --- | --- |

(b)

ni u jednom smjeru unutar prostora iz kojeg je bočno svjetlo za označivanje vidljivo jakost ne smije biti veća od najveće vrijednosti utvrđene u stavku 5.7.1.

| 5.7.3. | Za bočna svjetla kategorija SM1 i SM2 može biti dovoljno da se pregleda samo pet točaka koje odabere homologacijsko tijelo. |
| --- | --- |

5.7.3.

Za bočna svjetla kategorija SM1 i SM2 može biti dovoljno da se pregleda samo pet točaka koje odabere homologacijsko tijelo.

| 5.7.4. | Emitirana svjetlost mora biti narančaste boje. Međutim, ta svjetlost može biti može biti crvene boje ako je krajnje stražnje bočno svjetlo za označivanje udruženo, spojeno ili uzajamno povezano sa stražnjim pozicijskim svjetlom, gabaritnim svjetlom, stražnjim svjetlom za maglu, kočnim svjetlom ili ako je udruženo sa stražnjim katadiopterom ili mu je dio svjetleće površine zajednički sa stražnjim katadiopterom. |
| --- | --- |

5.7.4.

Emitirana svjetlost mora biti narančaste boje. Međutim, ta svjetlost može biti može biti crvene boje ako je krajnje stražnje bočno svjetlo za označivanje udruženo, spojeno ili uzajamno povezano sa stražnjim pozicijskim svjetlom, gabaritnim svjetlom, stražnjim svjetlom za maglu, kočnim svjetlom ili ako je udruženo sa stražnjim katadiopterom ili mu je dio svjetleće površine zajednički sa stražnjim katadiopterom.

5.8.   Tehnički zahtjevi koji se odnose na svjetla za vožnju unatrag (simboli AR)

| 5.8.1. | Svjetlost koju emitira svako od dva dostavljena svjetla mora ispunjavati zahtjeve iz tablice 10.

  Tablica 10.


  Svjetlosna jakost svjetala za vožnju unatrag | Najmanja jakost svjetlosti u točki HV (vrijednosti izražene u cd) | Najveća jakost svjetlosti u bilo kojem smjeru (vrijednosti izražene u cd): |
| --- | --- | --- | --- |
| na ravnini H ili iznad nje | ispod ravnine H, do 5°prema dolje (D) | ispod 5° prema dolje (D) |
| Svjetla za vožnju unatrag | 80 | 300 | 600 | 8 000 |

5.8.1.

Svjetlost koju emitira svako od dva dostavljena svjetla mora ispunjavati zahtjeve iz tablice 10.

Tablica 10.

Tablica 10.

Svjetlosna jakost svjetala za vožnju unatrag

Svjetlosna jakost svjetala za vožnju unatrag

Najmanja jakost svjetlosti u točki HV (vrijednosti izražene u cd)

Najveća jakost svjetlosti u bilo kojem smjeru (vrijednosti izražene u cd):

na ravnini H ili iznad nje

ispod ravnine H, do 5°prema dolje (D)

ispod 5° prema dolje (D)

Svjetla za vožnju unatrag

80

300

600

8 000

| 5.8.2. | Ni u jednom drugom smjeru mjerenja prikazanom u stavku 2.5. Priloga 3. jakost svjetlosti ne smije biti manja od najmanje vrijednosti utvrđene u tom prilogu.
  Međutim, ako je svjetlo za vožnju unatrag predviđeno za ugradnju na vozilo samo kao par uređaja, fotometrijska jakost ispituje se samo do kuta od 30° prema unutra pri čemu dosegnuta fotometrijska vrijednost ne smije biti manja od 25 cd.
  Ovaj se uvjet mora jasno objasniti u zahtjevu za homologaciju i u povezanim dokumentima (vidjeti stavak 3.1.).
  Ako se homologacija dodjeljuje uz primjenu prethodno navedenog uvjeta, u izjavi iz stavka 9.1.3. (vidjeti Prilog 1.) navodi se da se uređaj uvijek ugrađuje u paru. |
| --- | --- |

5.8.2.

Ni u jednom drugom smjeru mjerenja prikazanom u stavku 2.5. Priloga 3. jakost svjetlosti ne smije biti manja od najmanje vrijednosti utvrđene u tom prilogu.

Međutim, ako je svjetlo za vožnju unatrag predviđeno za ugradnju na vozilo samo kao par uređaja, fotometrijska jakost ispituje se samo do kuta od 30° prema unutra pri čemu dosegnuta fotometrijska vrijednost ne smije biti manja od 25 cd.

Ovaj se uvjet mora jasno objasniti u zahtjevu za homologaciju i u povezanim dokumentima (vidjeti stavak 3.1.).

Ako se homologacija dodjeljuje uz primjenu prethodno navedenog uvjeta, u izjavi iz stavka 9.1.3. (vidjeti Prilog 1.) navodi se da se uređaj uvijek ugrađuje u paru.

| 5.8.3. | Emitirana svjetlost mora biti bijele boje. |
| --- | --- |

5.8.3.

Emitirana svjetlost mora biti bijele boje.

5.9   Tehnički zahtjevi koji se odnose na stražnja svjetla za maglu (simboli F1, F2)

| 5.9.1. | Svjetlost koju emitira svako od dva dostavljena svjetla mora ispunjavati zahtjeve iz tablice 11.

  Tablica 11.


  Jakost svjetlosti stražnjih svjetala za maglu








  Kategorija stražnjih svjetala za maglu | Najmanja jakost svjetlosti duž osi HH i VV (vrijednosti izražene u cd) | Najveća jakost svjetlosti u bilo kojem smjeru (vrijednosti izražene u cd): |
| --- | --- | --- | --- |
| F1 (stalna jakost) | 150 | 300 |
| F2 (promjenjiva jakost) | 150 | 840 |

5.9.1.

Svjetlost koju emitira svako od dva dostavljena svjetla mora ispunjavati zahtjeve iz tablice 11.

Tablica 11.

Tablica 11.

Jakost svjetlosti stražnjih svjetala za maglu

Jakost svjetlosti stražnjih svjetala za maglu

Kategorija stražnjih svjetala za maglu

Najmanja jakost svjetlosti duž osi HH i VV (vrijednosti izražene u cd)

Najveća jakost svjetlosti u bilo kojem smjeru (vrijednosti izražene u cd):

F1 (stalna jakost)

150

300

F2 (promjenjiva jakost)

150

840

| 5.9.2. | Najmanja jakost svjetlosti u svim ostalim točkama standardne raspodjele svjetlosti definirana je u stavku 2.6. Priloga 3. |
| --- | --- |

5.9.2.

Najmanja jakost svjetlosti u svim ostalim točkama standardne raspodjele svjetlosti definirana je u stavku 2.6. Priloga 3.

| 5.9.3. | Regulator jakosti ne smije proizvoditi signale koji uzrokuju svjetlosne jakosti izvan raspona propisanog u stavku 5.9.1. ni signale koji premašuju najveću vrijednost koja je za kategoriju F1 utvrđena u stavku 5.9.1.:






  (a) | za sustave koji ovise samo o dnevnim i noćnim uvjetima: u noćnim uvjetima; |
| --- | --- | --- |

5.9.3.

Regulator jakosti ne smije proizvoditi signale koji uzrokuju svjetlosne jakosti izvan raspona propisanog u stavku 5.9.1. ni signale koji premašuju najveću vrijednost koja je za kategoriju F1 utvrđena u stavku 5.9.1.:

(a)

za sustave koji ovise samo o dnevnim i noćnim uvjetima: u noćnim uvjetima;

| (b) | za ostale sustave: u standardnim uvjetima (3). |
| --- | --- |

(b)

za ostale sustave: u standardnim uvjetima (3).

3

| 5.9.4. | Prividna površina u smjeru referentne osi ne smije biti veća od 140 cm2. |
| --- | --- |

5.9.4.

Prividna površina u smjeru referentne osi ne smije biti veća od 140 cm2

| 5.9.5. | Emitirana svjetlost mora biti crvene boje. |
| --- | --- |

5.9.5.

Emitirana svjetlost mora biti crvene boje.

| 5.9.6. | Stražnje svjetlo za maglu mora se ispitati ispitivanjem utvrđenim u Prilogu 6. |
| --- | --- |

5.9.6.

Stražnje svjetlo za maglu mora se ispitati ispitivanjem utvrđenim u Prilogu 6.

5.10.   Tehnički zahtjevi koji se odnose na manevarska svjetla (simboli ML)

| 5.10.1. | Kad je svjetlo ugrađeno u bilo kojem položaju koji je deklarirao podnositelj zahtjeva, jakost emitirane svjetlosti ni u jednom smjeru iz kojeg ga je moguće uočiti ne smije biti veća od 500 cd. |
| --- | --- |

5.10.1.

Kad je svjetlo ugrađeno u bilo kojem položaju koji je deklarirao podnositelj zahtjeva, jakost emitirane svjetlosti ni u jednom smjeru iz kojeg ga je moguće uočiti ne smije biti veća od 500 cd.

| 5.10.2. | Svjetlo mora biti konstruirano tako da svjetlost emitirana izravno prema bočnoj, prednjoj ili stražnjoj strani vozila ne bude veća od 0,5 cd unutar kutnog polja, kako je utvrđeno u nastavku:






  (a) | najmanji okomiti kut φmin (u stupnjevima) je:
  φmin = arctan (1 – visina ugradnje)/10, pri čemu je h visina ugradnje izražena u m; |
| --- | --- | --- |

5.10.2.

Svjetlo mora biti konstruirano tako da svjetlost emitirana izravno prema bočnoj, prednjoj ili stražnjoj strani vozila ne bude veća od 0,5 cd unutar kutnog polja, kako je utvrđeno u nastavku:

(a)

najmanji okomiti kut φmin (u stupnjevima) je:

min

φmin = arctan (1 – visina ugradnje)/10, pri čemu je h visina ugradnje izražena u m;

min

| (b) | najveći okomiti kut φmax (u stupnjevima) je:
  φmax = φmin + 11,3. |
| --- | --- |

(b)

najveći okomiti kut φmax (u stupnjevima) je:

ma

φmax = φmin + 11,3.

max

min

Mjeri se unutar vodoravnog kuta od +90° do –90° u odnosu na pravac koji siječe referentnu os i koji je okomit na vertikalnu uzdužnu ravninu vozila.

Udaljenost na kojoj se provodi mjerenje mora biti najmanje 3,0 m.

| 5.10.3. | Emitirana svjetlost mora biti bijele boje. |
| --- | --- |

5.10.3.

Emitirana svjetlost mora biti bijele boje.

5.11.   Tehnički zahtjevi koji se odnose na svjetla za osvjetljavanje stražnje registarske pločice (simbol L, LM1)

| 5.11.1. | Uređaji za osvjetljavanje stražnje registarske pločice kategorija 1a, 1b, 1c, 2a i 2b moraju biti konstruirani tako da cijela površina pločice bude vidljiva unutar kutova navedenih u dijelu D Priloga 2. |
| --- | --- |

5.11.1.

Uređaji za osvjetljavanje stražnje registarske pločice kategorija 1a, 1b, 1c, 2a i 2b moraju biti konstruirani tako da cijela površina pločice bude vidljiva unutar kutova navedenih u dijelu D Priloga 2.

5.11.2.   Mjerni postupak

Mjerenja svjetljivosti obavljaju se na difuznoj bezbojnoj površini poznatog koeficijenta difuzne refleksije (4). Difuzna bezbojna površina mora biti dimenzija registarske pločice ili za jednu mjernu točku većih dimenzija. Središte joj mora biti u središtu položaja mjernih točaka.

4

Te se difuzne bezbojne površine postavljaju na mjesto na kojem je obično registarska pločica, 2 mm ispred držača registarske pločice.

Mjerenja svjetljivosti obavljaju se okomito na difuznu bezbojnu površinu uz dopušteno odstupanje od 5° u svakom smjeru na točkama prikazanima u stavku 3. Priloga 3., pri čemu svaka točka predstavlja kružno područje promjera 25 mm. Izmjerena svjetljivost korigira se za koeficijent difuzne refleksije od 1,0.

5.11.3.   Fotometrijske karakteristike

U svakoj točki mjerenja, kako je prikazana u točki 3. Priloga 3., svjetljivost B mora biti:

| (a) | za kategorije 1a, 1b, 1c, 2a i 2b najmanje 2,5 cd/m2; |
| --- | --- |

(a)

za kategorije 1a, 1b, 1c, 2a i 2b najmanje 2,5 cd/m2;

2

| (b) | za kategorije 1 i 2 najmanje 2,0 cd/m2. |
| --- | --- |

(b)

za kategorije 1 i 2 najmanje 2,0 cd/m2.

2

Gradijent svjetljivosti između vrijednosti B1 i B2, izmjerenih u bilo koje dvije točke 1 i 2 odabrane među prethodno navedenima, ne smije biti veći od 2 x Bo/cm, pri čemu je Bo najmanja svjetljivost izmjerena na različitim točkama, to jest:

1

2

Image 57

| 5.11.4. | Boja emitirane svjetlosti mora biti dovoljno bezbojna da ne uzrokuje značajne promjene boje registarske pločice. |
| --- | --- |

5.11.4.

Boja emitirane svjetlosti mora biti dovoljno bezbojna da ne uzrokuje značajne promjene boje registarske pločice.

5.11.5.   Incidencija svjetlosti

Proizvođač uređaja za osvjetljavanje mora deklarirati jedan, više ili raspon položaja u se ugrađuje uređaj u odnosu na prostor za registarsku pločicu, a kad se svjetlo postavi u položaje koje je deklarirao proizvođač, kut incidencije svjetlosti na površinu pločice ne smije biti veći od 82° ni u jednoj točki površine koju treba osvijetliti, pri čemu se taj kut mjeri od ruba osvjetljavajuće površine uređaja koji je najudaljeniji od površine pločice. Ako postoji više uređaja za osvjetljavanje, prethodni se zahtjev odnosi samo na onaj dio pločice koji predmetni uređaj treba osvjetljavati.

Kad uređaj ima jedan vanjski rub osvjetljavajuće površine paralelan s površinom registarske pločice, krajnja točka osvjetljavajuće površine uređaja koja je najudaljenija od površine pločice je srednja točka ruba osvjetljavajuće površine paralelne s pločicom i najudaljenije od površine pločice.

Uređaj mora biti konstruiran tako da se svjetlo ne emitira izravno prema stražnjoj strani, uz iznimku crvenog svjetla ako je uređaj spojen ili udružen sa stražnjim svjetlom.

6.   Prijelazne odredbe

6.1   Općenito

| 6.1.1. | Ugovorne stranke koje primjenjuju ovaj Pravilnik moraju, na temelju bilo kojeg od prethodnih nizova izmjena ovog Pravilnika, nastaviti prihvaćati UN homologacije svjetala (funkcija) na koje ne utječu promjene uvedene posljednjim nizom izmjena.
  Da bi se to provjerilo, indeks promjene primjenjiv na odgovarajuće svjetlo (funkciju) ne smije se razlikovati od indeksa promjene kao što je naznačeno u najnovijem nizu izmjena. |
| --- | --- |

6.1.1.

Ugovorne stranke koje primjenjuju ovaj Pravilnik moraju, na temelju bilo kojeg od prethodnih nizova izmjena ovog Pravilnika, nastaviti prihvaćati UN homologacije svjetala (funkcija) na koje ne utječu promjene uvedene posljednjim nizom izmjena.

Da bi se to provjerilo, indeks promjene primjenjiv na odgovarajuće svjetlo (funkciju) ne smije se razlikovati od indeksa promjene kao što je naznačeno u najnovijem nizu izmjena.

| 6.1.2. | Ugovorne stranke koje primjenjuju ovaj Pravilnik ne smiju odbijati dodijeliti proširenja UN homologacija tipa dodijeljenih na temelju bilo kojeg prethodnog niza izmjena. |
| --- | --- |

6.1.2.

Ugovorne stranke koje primjenjuju ovaj Pravilnik ne smiju odbijati dodijeliti proširenja UN homologacija tipa dodijeljenih na temelju bilo kojeg prethodnog niza izmjena.

---

(1)  Dobra vidljivost (meteorološki optički raspon MOR > 2 000 m definirano prema Vodiču za meteorološke instrumente i metode motrenja WMO-a, šesto izdanje, ISBN: 92-63-16008-2, stavci od 1.9.1 do 1.9.11, Ženeva, 1996.) i čista leća.

1

(2)  Dobra vidljivost (meteorološki optički raspon MOR > 2 000 m definirano prema Vodiču za meteorološke instrumente i metode motrenja WMO-a, šesto izdanje, ISBN: 92-63-16008-2, stavci od 1.9.1 do 1.9.11, Ženeva, 1996.) i čista leća.

2

(3)  Dobra vidljivost (meteorološki optički raspon MOR > 2 000 m definirano prema Vodiču za meteorološke instrumente i metode motrenja WMO-a, šesto izdanje, ISBN: 92-63-16008-2, stavci od 1.9.1 do 1.9.11, Ženeva, 1996.) i čista leća.

3

(4)  Publikacija CIE-a br. 17–1970, točka 45-20-040.

4

---

PRILOG 1.

Izjava

(najveći format: A4 (210 × 297 mm))

| (1) | koju je izdalo: | ime tijela
  ...
  ...
  ...
  ... |
| --- | --- | --- |
| o: (2) | dodjeljivanju homologacije
  proširenju homologacije
  odbijanju homologacije
  povlačenju homologacije
  trajno obustavljenoj proizvodnji |
| tipa svjetla na temelju Pravilnika UN-a br. 148 |
| Svjetlo (2): | svjetlo za osvjetljavanje stražnje registarske pločice
  pokazivač smjera
  kočno svjetlo
  pozicijsko svjetlo
  gabaritno svjetlo
  svjetlo za vožnju unatrag
  manevarsko svjetlo
  stražnje svjetlo za maglu
  parkirna svjetla
  svjetlo za dnevnu vožnju
  bočna svjetla za označivanje |
| Kategorija svjetla: | | Indeks promjene: | |
| Homologacijski broj: | | Jedinstveni identifikator (UI) (ako je primjenjivo): | |

Image 58

koju je izdalo:

ime tijela

...

...

...

...

o: (2)

dodjeljivanju homologacije

proširenju homologacije

odbijanju homologacije

povlačenju homologacije

trajno obustavljenoj proizvodnji

tipa svjetla na temelju Pravilnika UN-a br. 148

Svjetlo (2):

svjetlo za osvjetljavanje stražnje registarske pločice

pokazivač smjera

kočno svjetlo

pozicijsko svjetlo

gabaritno svjetlo

svjetlo za vožnju unatrag

manevarsko svjetlo

stražnje svjetlo za maglu

parkirna svjetla

svjetlo za dnevnu vožnju

bočna svjetla za označivanje

Kategorija svjetla:

Indeks promjene:

Homologacijski broj:

Jedinstveni identifikator (UI) (ako je primjenjivo):

1.

Trgovačko ime ili marka svjetla: ...

2.

Ime proizvođača za tip svjetla: ...

3.

Ime i adresa proizvođača: ...

4.

Ako postoji, ime i adresa proizvođačeva zastupnika: ...

5.

Datum dostavljanja za homologaciju: ...

6.

Tehnička služba odgovorna za provođenje homologacijskih ispitivanja: ...

7.

Datum izvješća koje je izdala ta služba: ...

8.

Broj izvješća koje je izdala ta služba: ...

9.

Sažet opis

9.1.

U slučaju:

9.1.1.

Geometrijski uvjeti ugradnje (položaji i nagibi uređaja u odnosu na prostor koji će zauzeti registarska pločica i/ili različiti nagibi tog prostora): ...

9.1.2.

Uzastopno uključivanje izvorâ svjetlosti: da/ne2

9.1.3.

Svjetlo se ugrađuje na vozilo samo kao dio para svjetala: da/ne2

9.1.4.

Najveća visina ugradnje: ...

9.1.5.

Najveća jakost svjetlosti nije veća od 700 cd: da/ne

9.2.

| | Za ugradnju izvana, iznutra ili oboje2 |
| --- | --- |

Za ugradnju izvana, iznutra ili oboje2

| | Boja emitirane svjetlosti: crvena/bijela/narančasta/bezbojna2 |
| --- | --- |

Boja emitirane svjetlosti: crvena/bijela/narančasta/bezbojna2

| | Broj, kategorija i vrsta izvora svjetlosti: ... |
| --- | --- |

Broj, kategorija i vrsta izvora svjetlosti: ...

| | Svjetlo homologirano za zamjenske LED izvore svjetlosti: da/ne |
| --- | --- |

Svjetlo homologirano za zamjenske LED izvore svjetlosti: da/ne

| | Ako je odgovor potvrdan, kategorija zamjenskih LED izvora svjetlosti:... |
| --- | --- |

Ako je odgovor potvrdan, kategorija zamjenskih LED izvora svjetlosti:...

| | Napon i snaga: ... |
| --- | --- |

Napon i snaga: ...

| | Modul izvora svjetlosti: da/ne2 |
| --- | --- |

Modul izvora svjetlosti: da/ne2

| | Identifikacijski kod modula izvora svjetlosti: ... |
| --- | --- |

Identifikacijski kod modula izvora svjetlosti: ...

| | Samo za ograničenu visinu ugradnje koja nije viša od 750 mm iznad tla, ako je primjenjivo: da/ne ... |
| --- | --- |

Samo za ograničenu visinu ugradnje koja nije viša od 750 mm iznad tla, ako je primjenjivo: da/ne ...

| | Geometrijski uvjeti ugradnje i povezane varijacije, ako ih ima: ... |
| --- | --- |

Geometrijski uvjeti ugradnje i povezane varijacije, ako ih ima: ...

| | Primjena elektroničkog uređaja za upravljanje izvorom svjetlosti/regulatora jakosti svjetlosti:






  (a) | koji je dio svjetla: da/ne2 |
| --- | --- | --- |

Primjena elektroničkog uređaja za upravljanje izvorom svjetlosti/regulatora jakosti svjetlosti:

(a)

koji je dio svjetla: da/ne2

| (b) | koji nije dio svjetla: da/ne2 |
| --- | --- |

(b)

koji nije dio svjetla: da/ne2

Ulazni naponi koje dovode elektronički uređaj za upravljanje izvorom svjetlosti/regulator jakosti svjetlosti: ...

Proizvođač elektroničkog uređaja za upravljanje izvorom svjetlosti/regulatora jakosti svjetlosti i identifikacijski broj tog uređaja (kad je elektronički uređaj za upravljanje izvorom svjetlosti dio svjetla, ali nije u kućištu svjetla): ...

Promjenjiva jakost svjetlosti, ako je primjenjivo: da/ne2

Funkcije koje ostvaruje međuovisno svjetlo koje je dio sustava međuovisnih svjetala, ako je primjenjivo: ...

9.3.

Prednje pozicijsko svjetlo2, stražnje pozicijsko svjetlo2, kočno svjetlo2, gabaritno svjetlo2, svjetlo za dnevnu vožnju2 namijenjeno samo za upotrebu na vozilu opremljenom indikatorom kvara: da/ne2

10.

Položaj homologacijske oznake: . ....

11.

Razlozi proširenja (ako je primjenjivo): ...

12.

Homologacija dodijeljena/proširena/odbijena/povučena2: ...

13.

Homologacija dodijeljena za uređaje namijenjene isključivo za vozila koja su već u uporabi: da/ne2

14.

Mjesto: ...

15.

Datum: ...

16.

Potpis: ...

17.

...

...

...

...

...

---

(1)  Razlikovni broj države koja je dodijelila/proširila/odbila/povukla homologaciju (vidjeti odredbe o homologaciji u Pravilniku).

1

(2)  Prekrižiti suvišno.

2

---

PRILOG 2.

Raspodjela svjetlosti u prostoru, vodoravno i vertikalno

Kutovi prikazani na ovim primjerima vrijede za svjetla koja se ugrađuju na desnu stranu vozila.

Dio A:

Pozicijska, gabaritna i kočna svjetla, prednji i stražnji pokazivači smjera, svjetla za dnevnu vožnju i prednja i stražnja parkirna svjetla

Image 59

  Slike A2-I: Raspodjela svjetlosti u prostoru, vodoravno i vertikalno

Image 60

Tablica A2-1:

Raspodjela svjetlosti u prostoru, vodoravno i vertikalno

| Svjetlo | Najmanji vodoravni kutovi
  (unutarnji/vanjski) | Najmanji vertikalni kutovi
  (iznad/ispod) | Dodatne informacije |
| --- | --- | --- | --- |
| Prednji pokazivač smjera (1, 1a, 1b) | 45°/80°
  20°/80° (1) | 15°/15°
  15°/5° (2) | – |
| Stražnji pokazivač smjera (2a, 2b) | 45°/80°
  20°/80° (1) | 15°/15°
  15°/5° (2)

  5°/15° (3) | – |
| Prednji pokazivač smjera (11, 11a, 11b, 11c)
  Stražnji pokazivač smjera (12) | 20°/80° | 15°/15°
  15°/5° (2) | – |
| Pojedinačno prednje pozicijsko svjetlo (MA)
  Pojedinačno stražnje pozicijsko svjetlo (MR) | 80°/80° | 15°/10°
  15°/5° (2) | – |
| Par prednjih pozicijskih svjetala (MA) | 20°/80° | 15°/10°
  15°/5° (2) | – |
| Par stražnjih pozicijskih svjetala (MR) | 20°/80° | 15°/10°
  15°/5° (2) | – |
| Pojedinačno kočno svjetlo (MS) | 45°/45° | 15°/10°
  15°/5° (2) | – |
| Par kočnih svjetala (MS) | 0°/45° | 15°/10°
  15°/5° (2) | – |
| Prednje pozicijsko svjetlo (A)
  Stražnje pozicijsko svjetlo (R, R1, R2) | 45°/80°
  20 °/80 ° (1) | 15°/15°
  15°/5° (2)

  5 °/15 ° (3) | – |
| Prednje parkirno svjetlo (77R)
  Stražnje parkirno svjetlo (77R) | 0°/45° | 15°/15°
  15°/5° (2) | – |
| Prednje gabaritno svjetlo (AM)
  Stražnje gabaritno svjetlo (RM1, RM2) | 0°/80° | 15°/15°
  15°/5° (2)

  5 °/15 ° (3) | – |
| Kočno svjetlo (S1, S2) | 45°/45°
  20 °/45 ° (1) | 15°/15°
  15°/5° (2)

  5 °/15 ° (3) | – |
| Visoko postavljeno kočno svjetlo (S3, S4) | 10°/10° | 10°/5° | – |
| Svjetla za dnevnu vožnju (RL) | 20°/20° | 10°/5° | – |

Svjetlo

Najmanji vodoravni kutovi

(unutarnji/vanjski)

Najmanji vertikalni kutovi

(iznad/ispod)

Dodatne informacije

Prednji pokazivač smjera (1, 1a, 1b)

45°/80°

20°/80° (1)

15°/15°

15°/5° (2)

–

Stražnji pokazivač smjera (2a, 2b)

45°/80°

20°/80° (1)

15°/15°

15°/5° (2)

5°/15° (3)

–

Prednji pokazivač smjera (11, 11a, 11b, 11c)

Stražnji pokazivač smjera (12)

20°/80°

15°/15°

15°/5° (2)

–

Pojedinačno prednje pozicijsko svjetlo (MA)

Pojedinačno stražnje pozicijsko svjetlo (MR)

80°/80°

15°/10°

15°/5° (2)

–

Par prednjih pozicijskih svjetala (MA)

20°/80°

15°/10°

15°/5° (2)

–

Par stražnjih pozicijskih svjetala (MR)

20°/80°

15°/10°

15°/5° (2)

–

Pojedinačno kočno svjetlo (MS)

45°/45°

15°/10°

15°/5° (2)

–

Par kočnih svjetala (MS)

0°/45°

15°/10°

15°/5° (2)

–

Prednje pozicijsko svjetlo (A)

Stražnje pozicijsko svjetlo (R, R1, R2)

45°/80°

20 °/80 ° (1)

15°/15°

15°/5° (2)

5 °/15 ° (3)

–

Prednje parkirno svjetlo (77R)

Stražnje parkirno svjetlo (77R)

0°/45°

15°/15°

15°/5° (2)

–

Prednje gabaritno svjetlo (AM)

Stražnje gabaritno svjetlo (RM1, RM2)

0°/80°

15°/15°

15°/5° (2)

5 °/15 ° (3)

–

Kočno svjetlo (S1, S2)

45°/45°

20 °/45 ° (1)

15°/15°

15°/5° (2)

5 °/15 ° (3)

–

Visoko postavljeno kočno svjetlo (S3, S4)

10°/10°

10°/5°

–

Svjetla za dnevnu vožnju (RL)

20°/20°

10°/5°

–

Dio B:

Bočni pokazivači smjera i bočna parkirna svjetla
   (4)

Image 61

  Slike A2-II: Raspodjela svjetlosti u prostoru, vodoravno i vertikalno

Image 62

Tablica A2-2:

Raspodjela svjetlosti u prostoru, vodoravno i vertikalno

| Svjetlo | Vodoravni kutovi:
  (A/B) | Najmanji vertikalni kutovi
  (iznad/ispod) | Dodatne informacije |
| --- | --- | --- | --- |
| Bočni pokazivači smjera (5) | 5°/55° | 15°/15°
  15°/5°2 | vodoravni kutovi odnose se na smjer A |
| Bočni pokazivači smjera (6) | 5°/55° | 30°/5° |
| Bočno parkirno svjetlo4 | 0°/45° | 15°/15°
  15°/5°2 | vodoravni kutovi odnose se na prednji i stražnji položaj |

Svjetlo

Vodoravni kutovi:

(A/B)

Najmanji vertikalni kutovi

(iznad/ispod)

Dodatne informacije

Bočni pokazivači smjera (5)

5°/55°

15°/15°

15°/5°2

vodoravni kutovi odnose se na smjer A

Bočni pokazivači smjera (6)

5°/55°

30°/5°

Bočno parkirno svjetlo4

0°/45°

15°/15°

15°/5°2

vodoravni kutovi odnose se na prednji i stražnji položaj

Dio C:

Bočna svjetla za označivanje

Image 63

  Slike A2-III: Raspodjela svjetlosti u prostoru, vodoravno i vertikalno

Image 64

Tablica A2-3:

Raspodjela svjetlosti u prostoru, vodoravno i vertikalno

| Svjetlo | Najmanji vodoravni kutovi
  (A/B) | Najmanji vertikalni kutovi
  (iznad/ispod) | Dodatne informacije |
| --- | --- | --- | --- |
| Bočno svjetlo za označivanje (SM1) | 45°/45° | 10°/10°
  10 °/5°2 | |
| Bočno svjetlo za označivanje (SM2) | 30°/30° | 10°/10°
  10 °/5°2 | |

Svjetlo

Najmanji vodoravni kutovi

(A/B)

Najmanji vertikalni kutovi

(iznad/ispod)

Dodatne informacije

Bočno svjetlo za označivanje (SM1)

45°/45°

10°/10°

10 °/5°2

Bočno svjetlo za označivanje (SM2)

30°/30°

10°/10°

10 °/5°2

Dio D:

Svjetlo za osvjetljavanje stražnje registarske pločice, polje vidljivosti

Image 65

  Slike A2-IV: Raspodjela svjetlosti u prostoru, vodoravno i vertikalno

Image 66

Tablica A2-4:

Raspodjela svjetlosti u prostoru, vodoravno i vertikalno

| 1. | Prethodno prikazani kutovi polja vidljivosti odnose se samo na relativne položaje uređaja za osvjetljavanje i prostora za registarsku pločicu. |
| --- | --- |

1.

Prethodno prikazani kutovi polja vidljivosti odnose se samo na relativne položaje uređaja za osvjetljavanje i prostora za registarsku pločicu.

| 2. | Polje vidljivosti registarske pločice postavljene na vozilo i dalje mora ispunjavati odgovarajuće nacionalne propise. |
| --- | --- |

2.

Polje vidljivosti registarske pločice postavljene na vozilo i dalje mora ispunjavati odgovarajuće nacionalne propise.

| 3. | Prikazani kutovi uzimaju u obzir djelomično zaklanjanje zbog uređaja za osvjetljavanje. To se mora poštovati u smjerovima u kojima je zaklanjanje najveće. Uređaji za osvjetljavanje moraju biti takvi da djelomično zaklonjena područja budu što manja. |
| --- | --- |

3.

Prikazani kutovi uzimaju u obzir djelomično zaklanjanje zbog uređaja za osvjetljavanje. To se mora poštovati u smjerovima u kojima je zaklanjanje najveće. Uređaji za osvjetljavanje moraju biti takvi da djelomično zaklonjena područja budu što manja.

---

(1)  Smanjeni kutovi koji se upotrebljavaju samo ispod ravnine H za svjetla ugrađena tako da im ravnina H bude ispod 750 mm.

(2)  Svjetla namijenjena za ugradnju tako da im ravnina H bude na visini manjoj od 750 mm.

(3)  Opcionalna svjetla namijenjena za ugradnju tako da im ravnina H bude na visini većoj od 2 100 mm.

(4)  Bočna parkirna svjetla su kombinacija parkirnih svjetala usmjerenih prema naprijed i prema natrag.

---

PRILOG 3.

Standardne raspodjele svjetlosti

1.   Ako nije drugačije specificirano:

| 1.1. | smjer H = 0° i V = 0° odgovara referentnoj osi. (Na vozilu je taj smjer vodoravan, paralelan sa središnjom uzdužnom ravninom vozila i usmjeren u zahtijevanom smjeru vidljivosti.) Prolazi kroz referentno središte. Ako nije drugačije određeno, vrijednosti prikazane u tablicama od A3-I do A3-XV daju za različite smjerove mjerenja najmanje jakosti svjetla izražene u postotku najmanjih propisanih jakosti; |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | unutar područja raspodjele svjetlosti shematski prikazanog kao mreža svjetlosni uzorak uglavnom bi trebao biti ravnomjeran, odnosno jakost svjetlosti u svakom smjeru područja kojeg ograničavaju linije mreže trebao bi postići najmanju vrijednost koja je na linijama mreže koje okružuju odgovarajući smjer prikazana kao postotak;
  Ako se, kad je riječ o svjetlima za vožnju unatrag, u vizualnom pregledu svjetla opaze značajne lokalne razlike u jakosti, mora se provjeriti da nijedna jakost izmjerena dva prethodno navedena smjera mjerenja nije manja od 50 % niže najmanje jakosti propisane za te smjerove mjerenja. |
| --- | --- |

1.2.

Ako se, kad je riječ o svjetlima za vožnju unatrag, u vizualnom pregledu svjetla opaze značajne lokalne razlike u jakosti, mora se provjeriti da nijedna jakost izmjerena dva prethodno navedena smjera mjerenja nije manja od 50 % niže najmanje jakosti propisane za te smjerove mjerenja.

| 1.3. | međutim, ako je jedno od sljedećih svjetala namijenjeno za ugradnju (pomoću ravnine H koju je odredio proizvođač) na visini koja nije veća od 750 mm iznad tla, fotometrijska jakost provjerava se samo do kuta od 5° prema dolje:






  (a) | prednji i stražnji pokazivači smjera; |
| --- | --- | --- |

1.3.

(a)

prednji i stražnji pokazivači smjera;

| (b) | prednja i stražnja pozicijska svjetla; |
| --- | --- |

(b)

prednja i stražnja pozicijska svjetla;

| (c) | prednja i stražnja gabaritna svjetla; |
| --- | --- |

(c)

prednja i stražnja gabaritna svjetla;

| (d) | parkirna svjetla; |
| --- | --- |

(d)

parkirna svjetla;

| (e) | kočna svjetla kategorija S1, S2 i MS; |
| --- | --- |

(e)

kočna svjetla kategorija S1, S2 i MS;

| (f) | bočna svjetla za označivanje. |
| --- | --- |

(f)

bočna svjetla za označivanje.

2.   Standardne raspodjele svjetlosti

| 2.1. | Standardna raspodjela svjetlosti za prednja i stražnja pozicijska svjetla, parkirna svjetla, prednja i stražnja gabaritna svjetla, kočna svjetla (S1, S2 i MS) i pokazivače smjera kategorija 1, 1a, 1b, 2a, 2b, 11, 11a, 11b, 11c, 12 |
| --- | --- |

2.1.

Vrijednosti naznačene u tablici prikazuju za različite smjerove mjerenja najmanje jakosti svjetlosti kao postotak najmanjih propisanih jakosti (vidjeti tablice 3., 4., 5., 7. i 8.).

Image 67

  Slika A3-I: Standardna raspodjela svjetlosti za prednja i stražnja pozicijska, parkirna, gabaritna i kočna svjetla i pokazivače smjera

2.2.   Standardna raspodjela svjetlosti za svjetla za dnevnu vožnju

Vrijednosti naznačene u tablici prikazuju za različite smjerove mjerenja najmanje jakosti svjetlosti kao postotak najmanje propisane jakosti (vidjeti tablicu 6.).

Image 68

  Slika A3-II: Raspodjela svjetlosti za svjetla za dnevnu vožnju

2.3.   Standardna raspodjela svjetlosti za kočna svjetla kategorije S3 i S4

Vrijednosti naznačene u tablici prikazuju za različite smjerove mjerenja najmanje jakosti svjetlosti kao postotak najmanjih propisanih jakosti (vidjeti tablicu 7.).

Image 69

  Slika A3-III: Raspodjela svjetlosti za kočna svjetla kategorija S3 i S4

2.4.   Standardne raspodjele svjetlosti za pokazivače smjera kategorije 6

Referentna os, H = 5° i V = 0°, odgovara smjeru A kako je propisano u Prilogu 2.

Vrijednosti naznačene u tablici prikazuju za različite smjerove mjerenja najmanje jakosti svjetlosti kao postotak najmanje propisane jakosti (vidjeti tablicu 8.).

Image 70

  Slika A3-IV: Raspodjela svjetlosti za pokazivače smjera kategorije 6

(vanjska strana vozila)

2.5.   Standardna raspodjela svjetlosti za svjetla za vožnju unatrag

Točke mjerenja izražene stupnjevima kuta u odnosu na referentnu os i vrijednostima najmanje jakosti emitirane svjetlosti.

Image 71

  Slika A3-V: Raspodjela svjetlosti za svjetla za vožnju unatrag

Vrijednosti unutar slike A3-V izražene su u cd.

Smjerovi H = 0° i V = 0° odgovaraju referentnoj osi. Na vozilu su ti smjerovi vodoravni, paralelni sa središnjom uzdužnom ravninom vozila i usmjereni u zahtijevanom smjeru vidljivosti. Prolaze kroz referentno središte. Vrijednosti naznačene na slici A3-V prikazuju, za različite smjerove mjerenja, najmanje jakosti svjetlosti izražene u cd.

2.6.   Standardna raspodjela svjetlosti za stražnja svjetla za maglu

Image 72

  Slika A3-VI: Raspodjela svjetlosti za stražnja svjetla za maglu

Ako se u vizualnom pregledu svjetla opaze značajne lokalne razlike u jakosti, mora se provjeriti da izvan osi nijedna jakost izmjerena unutar romba definiranog krajnjim smjerovima mjerenja nije manja od 75 cd (vidjeti prethodnu sliku).

2.7.   Standardna raspodjela svjetlosti za bočna svjetla za označivanje

2.7.1.   Bočna svjetla za označivanje kategorije SM1

Image 73

  Slika A3-VII: Raspodjela svjetlosti za bočna svjetla za označivanje kategorije SM1

Najmanje vrijednosti: 0,6 cd u svim točkama, osim u referentnoj osi, u kojoj je 4,0 cd

Najveće vrijednosti: 25,0 cd u svim točkama

2.7.2.   Bočna svjetla za označivanje kategorije SM2

Image 74

  Slika A3-VIII: Raspodjela svjetlosti za bočna svjetla za označivanje kategorije SM2

Najmanje vrijednosti: 0,6 cd u svim točkama

Najveće vrijednosti: 25,0 cd u svim točkama

2.7.3.   Bočna svjetla za označivanje kategorija SM1 i SM2

Za bočna svjetla kategorija SM1 i SM2 dovoljno je provjeriti samo pet točki koje odabere homologacijsko tijelo.

3.   Točke mjerenja za svjetla za osvjetljavanje stražnje registarske pločice (vidjeti stavak 5.11.3.)

3.1.   Kategorija 1a – visoka pločica (340 x 240 mm)

Image 75

  Slika A3-IX: Točke mjerenja za pločice veličine 340 x 240 mm

3.2.   Kategorija 1b – široka pločica (520 x 120 mm)

Image 76

  Slika A3-X: Točke mjerenja za pločice veličine 520 x 120 mm

3.3.   Kategorija 1c – pločice za traktore za poljoprivredu i šumarstvo (255 x 165 mm)

Image 77

  Slika A3-XI: Točke mjerenja za pločice veličine 255 x 165 mm

3.4.   Kategorija 2a – mala pločica (330 x 165 mm)

Image 78

  Slika A3-XII: Točke mjerenja za pločice veličine 330 x 165 mm

3.5.   Kategorija 2b – široka pločica (440 x 220 mm)

Image 79

  Slika A3-XIII: Točke mjerenja za pločice veličine 440 x 220 mm

| Napomena: | ako uređaj služi za osvjetljavanje dvije ili svih pločica, upotrijebljene točke mjerenja dobivaju se kombiniranjem odgovarajućih crteža u skladu s konturom koju je deklarirao proizvođač, ali se, ako su dvije točke mjerenja na razmaku manjem od 30 mm, upotrebljava samo jedna od tih točaka. |
| --- | --- |

Napomena:

3.6.   Kategorija 1 (240 x 130 mm) za vozila kategorije L

Image 80

  Slika A3-XIV: Točke mjerenja za pločice veličine 240 x 130 mm

3.7.   Kategorija 2 (280 x 200 mm) za vozila kategorije L

Image 81

  Slika A3-XV: Točke mjerenja za pločice veličine 280 x 200 mm

---

PRILOG 4.

Minimalni zahtjevi za postupke za provjeru sukladnosti proizvodnje

1.   OPĆENITO

| 1.1. | Zahtjevi za sukladnost smatraju se ispunjenima s mehaničkog i geometrijskog stajališta ako razlike nisu veće od neizbježnih proizvodnih odstupanja unutar zahtjeva ovog Pravilnika. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Kad je riječ o fotometrijskim karakteristikama, sukladnost serijski proizvedenih svjetala ne dovodi se u pitanje ako je u ispitivanju fotometrijskih karakteristika svakog nasumično odabranog svjetla u skladu sa stavkom 4.7. ovog Pravilnika ispunjeno sljedeće. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.2.1. | Nijedna izmjerena vrijednost ne odstupa nepovoljnije više od 20 % od vrijednosti propisanih ovim Pravilnikom.
  Za najmanje propisane vrijednosti u poljima navedenima u Prilozima 2. i 3. odgovarajuća najveća odstupanja izmjerenih vrijednosti moraju biti u skladu s vrijednostima prikazanima u tablici A4-1:

  Tablica A4-1:


  20 i 30 % vrijednosti za sukladnost proizvodnje (COP)








  Najmanja propisana vrijednost | Ekvivalent 20 % | Ekvivalent 30 % |
| --- | --- | --- | --- |
| cd | cd | cd |
| 0,7 | 0,5 | 0,3 |
| 0,6 | 0,4 | 0,2 |
| 0,3 | 0,2 | 0,1 |
| 0,07 | 0,05 | 0,03 |
| 0,05 | 0,03 | 0,02 |

1.2.1.

Za najmanje propisane vrijednosti u poljima navedenima u Prilozima 2. i 3. odgovarajuća najveća odstupanja izmjerenih vrijednosti moraju biti u skladu s vrijednostima prikazanima u tablici A4-1:

Tablica A4-1:

20 i 30 % vrijednosti za sukladnost proizvodnje (COP)

Najmanja propisana vrijednost

Ekvivalent 20 %

Ekvivalent 30 %

cd

cd

cd

0,7

0,5

0,3

0,6

0,4

0,2

0,3

0,2

0,1

0,07

0,05

0,03

0,05

0,03

0,02

| 1.2.1.1. | Za svjetla za osvjetljavanje stražnje registarske pločice:
  u odnosu na gradijent svjetljivosti, nepovoljno odstupanje je:

  Tablica A4-2:


  20 i 30 % vrijednosti za sukladnost proizvodnje, svjetla za osvjetljavanje stražnje registarske pločice








  Nepovoljno odstupanje |
| --- | --- |
| 2,5 x Bo/cm | u odnosu na | 20 % |
| 3,0 x Bo/cm | u odnosu na | 30 % |

1.2.1.1.

u odnosu na gradijent svjetljivosti, nepovoljno odstupanje je:

Tablica A4-2:

20 i 30 % vrijednosti za sukladnost proizvodnje, svjetla za osvjetljavanje stražnje registarske pločice

Nepovoljno odstupanje

2,5 x Bo/cm

u odnosu na

20 %

3,0 x Bo/cm

u odnosu na

30 %

| 1.2.2. | U slučaju svjetla sa zamjenjivim izvorom svjetlosti i ako rezultati prethodno opisanih ispitivanja ne ispunjavaju zahtjeve, svjetla je potrebno ponovno ispitati s drugim standardnim izvorom svjetlosti. |
| --- | --- |

1.2.2.

| 1.3. | Zahtjevi za kromatske koordinate moraju biti ispunjeni ako se ispitivanje obavlja u skladu s uvjetima iz stavka 4.7. ovog Pravilnika. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | U slučaju nezamjenjivih izvora svjetlosti sa žarnom niti ili modula izvora svjetlosti opremljenih nezamjenjivim izvorima svjetlosti sa žarnom niti, u svakoj provjeri sukladnosti proizvodnje: |
| --- | --- |

1.4.

| 1.4.1. | nositelj homologacije mora dokazati upotrebu u uobičajenoj proizvodnji i pokazati identifikaciju nezamjenjivih izvora svjetlosti sa žarnom niti kao što je navedeno u homologacijskoj dokumentaciji; |
| --- | --- |

1.4.1.

| 1.4.2. | ako postoji sumnja da nezamjenjivi izvori svjetlosti sa žarnom niti nisu sukladni sa zahtjevima za životni vijek i/ili da obojeni izvori svjetlosti sa žarnom niti nisu sukladni sa zahtjevima za izdržljivost boje kao što je određeno u stavku 4.11. 3. izdanja Publikacije 60809 IEC-a, sukladnost se provjerava u skladu sa stavkom 4.11 3. izdanja Publikacije 60809 IEC-a. |
| --- | --- |

1.4.2.

2.   MINIMALNI ZAHTJEVI ZA PROVJERU SUKLADNOSTI KOJU PROVODI PROIZVOĐAČ

Za svaki tip svjetla nositelj homologacije mora u odgovarajućim vremenskim razmacima provesti barem sljedeća ispitivanja. Ispitivanja se provode u skladu s odredbama ovog Pravilnika.

Ako se za bilo koji uzorak utvrdi nesukladnost s obzirom na vrstu ispitivanja, uzimaju se i ispituju dodatni uzorci. Proizvođač je dužan poduzeti mjere za osiguravanje sukladnosti te proizvodnje.

2.1.   Vrsta ispitivanja

Ispitivanja sukladnosti u ovom Pravilniku odnose se na fotometrijske i kolorimetrijske karakteristike.

2.2.   Metode primijenjene u ispitivanjima

| 2.2.1. | Ispitivanja se u pravilu provode u skladu s postupcima iz ovog Pravilnika. |
| --- | --- |

2.2.1.

| 2.2.2. | Uz odobrenje tijela nadležnog za provođenje homologacijskih ispitivanja u svakom ispitivanju sukladnosti koje provodi proizvođač smiju se upotrebljavati ekvivalentne metode. Proizvođač je odgovoran za dokazivanje da su primijenjene metode ekvivalentne metodama utvrđenima u ovom Pravilniku. |
| --- | --- |

2.2.2.

| 2.2.3. | Primjena stavaka 2.2.1. i 2.2.2. zahtijeva redovito umjeravanje ispitne opreme i uspoređivanje s mjerenjima koja je napravilo nadležno tijelo. |
| --- | --- |

2.2.3.

| 2.2.4. | U svim slučajevima referentne metode su metode iz ovog Pravilnika, osobito za potrebe administrativne provjere i uzimanja uzoraka. |
| --- | --- |

2.2.4.

2.3.   Načela uzimanja uzoraka

Uzorci svjetala nasumično se odabiru iz istovrsne proizvodne serije. Istovrsna serija znači skup svjetala istoga tipa, utvrđen u skladu s proizvodnim postupcima proizvođača.

Procjena u pravilu obuhvaća serijsku proizvodnju pojedinačnih tvornica. Međutim, proizvođač smije objediniti evidenciju koja se odnosi na isti tip iz nekoliko tvornica pod uvjetom da se u njima primjenjuju isti sustav kvalitete i isto upravljanje kvalitetom.

2.4.   Izmjerene i zabilježene fotometrijske i kolorimetrijske karakteristike

Na svjetlu odabranom kao uzorak provode se fotometrijska mjerenja radi provjere najmanjih vrijednosti za točke iz Priloga 3. i zahtijevanih kromatskih koordinata.

2.5.   Kriteriji za prihvatljivost

Proizvođač je odgovoran za provođenje statističke analize ispitnih rezultata i za određivanje, u dogovoru s nadležnim tijelom, kriterija za prihvatljivost njegovih proizvoda radi ispunjavanja zahtjeva utvrđenih za provjeru sukladnosti proizvodnje u stavku 3.5.1. ovog Pravilnika.

Kriteriji za prihvatljivost moraju biti takvi da je s razinom pouzdanosti od 95 % najmanja vjerojatnost prolaska provjere nasumičnih uzoraka u skladu s Prilogom 5. jednaka 0,95.

---

PRILOG 5.

Minimalni zahtjevi za uzorkovanje koje obavlja inspektor

1.   OPĆE ODREDBE

| 1.1. | Zahtjevi za sukladnost smatraju se ispunjenima s mehaničkoga i geometrijskog gledišta u skladu sa zahtjevima ovog Pravilnika ako potencijalne razlike nisu veće od neizbježnih proizvodnih odstupanja. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Kad je riječ o fotometrijskim karakteristikama, sukladnost serijski proizvedenih svjetala ne dovodi se u pitanje ako je u ispitivanju fotometrijskih karakteristika, kako je utvrđeno u stavku 4.7. ovog Pravilnika, bilo kojeg nasumično odabranog svjetla ispunjeno sljedeće:






  (a) | nijedna izmjerena vrijednost ne odstupa od vrijednosti propisanih u točki 1.2.1. Priloga 4.; |
| --- | --- | --- |

1.2.

(a)

nijedna izmjerena vrijednost ne odstupa od vrijednosti propisanih u točki 1.2.1. Priloga 4.;

| (b) | u slučaju svjetla sa zamjenjivim izvorom svjetlosti i ako rezultati prethodno opisanih ispitivanja ne ispunjavaju zahtjeve, svjetla je potrebno ponovno ispitati s drugim standardnim izvorom svjetlosti. |
| --- | --- |

(b)

u slučaju svjetla sa zamjenjivim izvorom svjetlosti i ako rezultati prethodno opisanih ispitivanja ne ispunjavaju zahtjeve, svjetla je potrebno ponovno ispitati s drugim standardnim izvorom svjetlosti.

| 1.3. | Svjetla s očitim nedostacima ne uzimaju se u obzir. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Zahtjevi za kromatske koordinate moraju biti ispunjeni ako se ispitivanje obavlja u skladu s uvjetima iz stavka 4.7. ovog Pravilnika. |
| --- | --- |

1.4.

2.   UZIMANJE PRVIH UZORAKA

Nasumično se odabiru četiri svjetla. Prvi par uzoraka označava se s A, drugi par uzoraka s B.

| 2.1. | Sukladnost serijski proizvedenih svjetala ne dovodi se u pitanje ako odstupanje bilo kojeg svjetla iz uzoraka A ili B (sva četiri svjetla) nije veće od 20 %.
  Ako odstupanje oba svjetla uzorka A nije veće od 0 %, mjerenje se može prekinuti. |
| --- | --- |

2.1.

Ako odstupanje oba svjetla uzorka A nije veće od 0 %, mjerenje se može prekinuti.

| 2.2. | Sukladnost serijski proizvedenih svjetala dovodi se u pitanje ako je odstupanje bilo kojeg svjetla iz skupina A ili B veće od 20 %.
  Od proizvođača se traži da svoju proizvodnju uskladi sa zahtjevima (usklađivanje) pa se uzimanje uzoraka u skladu sa stavkom 3. ponovno provodi u roku od dva mjeseca nakon obavijesti. Uzorke A i B tehnička služba zadržava do završetka cjelokupnog postupka provjere sukladnosti proizvodnje. |
| --- | --- |

2.2.

Od proizvođača se traži da svoju proizvodnju uskladi sa zahtjevima (usklađivanje) pa se uzimanje uzoraka u skladu sa stavkom 3. ponovno provodi u roku od dva mjeseca nakon obavijesti. Uzorke A i B tehnička služba zadržava do završetka cjelokupnog postupka provjere sukladnosti proizvodnje.

3.   PRVO PONOVLJENO UZIMANJE UZORAKA

Nasumično se kao uzorak odabiru četiri svjetla iz zaliha proizvedenih nakon usklađivanja. Prvi par uzoraka označava se s A, drugi par uzoraka s B.

| 3.1. | Sukladnost serijski proizvedenih svjetala ne dovodi se u pitanje ako odstupanje bilo kojeg svjetla iz uzoraka C ili D (sva četiri svjetla) nije veće od 20 %.
  Ako odstupanje oba svjetla uzorka C nije veće od 0 %, mjerenje se može prekinuti. |
| --- | --- |

3.1.

Ako odstupanje oba svjetla uzorka C nije veće od 0 %, mjerenje se može prekinuti.

| 3.2. | Sukladnost serijski proizvedenih svjetala dovodi se u pitanje ako je odstupanje bilo kojeg svjetla iz uzorka C ili D:






  3.2.1. | veće od 20 %, ali odstupanje nijednog svjetla iz ovih uzoraka nije veće od 30 %;
  Od proizvođača se ponovo traži da svoju proizvodnju uskladi sa zahtjevima (usklađivanje).
  Uzimanje uzoraka u skladu sa stavkom 4. drugi se put ponovno provodi u roku od dva mjeseca nakon obavijesti. Uzorke C i D tehnička služba zadržava do završetka cjelokupnog postupka provjere sukladnosti proizvodnje. |
| --- | --- | --- |

3.2.

3.2.1.

Od proizvođača se ponovo traži da svoju proizvodnju uskladi sa zahtjevima (usklađivanje).

Uzimanje uzoraka u skladu sa stavkom 4. drugi se put ponovno provodi u roku od dva mjeseca nakon obavijesti. Uzorke C i D tehnička služba zadržava do završetka cjelokupnog postupka provjere sukladnosti proizvodnje.

| 3.2.2. | veće od 30 %. U tom slučaju homologacija se povlači i primjenjuje se stavak 5. |
| --- | --- |

3.2.2.

4.   DRUGO PONOVLJENO UZIMANJE UZORAKA

Nasumično se kao uzorak odabiru četiri svjetla iz zaliha proizvedenih nakon usklađivanja. Prvi par uzoraka označava se s E, drugi par uzoraka s F.

| 4.1. | Sukladnost serijski proizvedenih svjetala ne dovodi se u pitanje ako odstupanje bilo kojeg svjetla iz uzoraka E ili F (sva četiri svjetla) nije veće od 20 %. Ako odstupanje oba svjetla uzorka E nije veće od 0 %, mjerenje se može prekinuti. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Sukladnost serijski proizvedenih svjetala dovodi se u pitanje ako je odstupanje bilo kojeg svjetla iz skupina E ili F veće od 20 %. U tom slučaju homologacija se povlači i primjenjuje se stavak 5. |
| --- | --- |

4.2.

5.   POVLAČENJE HOMOLOGACIJE

Na temelju odredbi iz stavaka 4.1. i 4.2. homologacija se povlači u skladu sa stavkom 3.6. ovog Pravilnika.

---

PRILOG 6.

Ispitivanje stražnjih svjetala za maglu i svjetala za dnevnu vožnju s obzirom na otpornost na toplinu

1.

Svjetlo se podvrgava ispitivanju koje se sastoji od jednog sata kontinuiranog rada kojem prethodi 20 minuta zagrijavanja. Temperatura okoline mora biti 23 °C ±5 °C. Izvor svjetlosti koji se koristi u ispitivanju mora biti kategorije specificirane za svjetlo te se napajati strujom napona koji daje specificiranu prosječnu snagu na odgovarajućem ispitnom naponu. Kad je riječ o svjetlima s nezamjenjivim izvorima svjetlosti (izvori svjetlosti sa žarnom niti i drugi), ispitivanja se provode s izvorima svjetlosti u svjetlu u skladu sa stavkom 5.4.1. ovog Pravilnika.

2.

Ako postoji samo specifikacija za najveću snagu, ispitivanje se provodi prilagođavanjem napona tako da se postigne snaga koja odgovara vrijednosti od 90 % specificirane snage. Ta specificirana prosječna ili najveća snaga uvijek se mora dobiti iz raspona napona od 6, 12 ili 24 V na kojem postiže najvišu vrijednost, a za svjetla s nezamjenjivim izvorima svjetlosti primjenjuju se ispitni uvjeti iz stavka 5.9.1. ovog Pravilnika.

2.1.

U slučaju izvora svjetlosti s elektroničkom predspojnom napravom za postizanje promjenjive svjetlosne jakosti ispitivanje se provodi u uvjetima u kojima je svjetlosna jakost najmanje 90 % najviše svjetlosne jakosti.

3.

Nakon što se svjetlo stabilizira na temperaturi okoline, ne smije biti primjetnih distorzija, deformacija, pukotina ni promjena boje. U slučaju dvojbe jakost svjetlosti mjeri se u skladu sa stavkom 5. ovog Pravilnika. Izmjerene vrijednosti lampe moraju biti najmanje 90 % vrijednosti izmjerenih na istom svjetlu prije njegova ispitivanja s obzirom na otpornost na toplinu.

---

PRILOG 7.

Izgled homologacijskih oznaka

Homologacijske oznake u nastavku dane su samo kao primjer te je bilo koji drugi raspored homologacijske oznake u skladu sa stavkom 3.3. ovog Pravilnika prihvatljiv.

1.   Homologacijska oznaka za pojedinačno svjetlo za signalizaciju

| Slika A7-I: 1. primjer oznake




  a = vidjeti stavak 3.2.4. ovog Pravilnika | Svjetlo s lijevom homologacijskom oznakom je prednje pozicijske svjetlo (A) homologirano u Nizozemskoj (E 4) pod homologacijskim brojem 221 na temelju ovog Pravilnika (148R).
  Broj (00) iza 148R označava da je homologacija dodijeljena na temelju izvornog niza izmjena ovog Pravilnika. Vodoravna strelica označava smjer od vozila. Vertikalna strelica od vodoravnog dijela usmjerena prema dolje označava svjetlo ograničene raspodjele svjetlosti (vertikalno prema dolje i/ili vodoravno ispod ravnine H). |
| --- | --- |
| Slika A7-II: 2. primjer oznake | Svjetlo s lijevom homologacijskom oznakom je kombinacija prednjeg pozicijskog svjetla (A) i prednjeg svjetla za maglu (F3) s plastičnom lećom (PL) homologirana u Francuskoj (E 2) pod homologacijskim brojem 3223 na temelju ovog Pravilnika (148R) i Pravilnika UN-a o uređajima za osvjetljavanje cesta (149R).
  Broj (00) iza 148R i iza 149R označava da je homologacija dodijeljena na temelju izvornog niza izmjena odgovarajućeg pravilnika. |

Image 82

  Slika A7-I: 1. primjer oznake

a = vidjeti stavak 3.2.4. ovog Pravilnika

Svjetlo s lijevom homologacijskom oznakom je prednje pozicijske svjetlo (A) homologirano u Nizozemskoj (E 4) pod homologacijskim brojem 221 na temelju ovog Pravilnika (148R).

Broj (00) iza 148R označava da je homologacija dodijeljena na temelju izvornog niza izmjena ovog Pravilnika. Vodoravna strelica označava smjer od vozila. Vertikalna strelica od vodoravnog dijela usmjerena prema dolje označava svjetlo ograničene raspodjele svjetlosti (vertikalno prema dolje i/ili vodoravno ispod ravnine H).

Image 83

  Slika A7-II: 2. primjer oznake

Svjetlo s lijevom homologacijskom oznakom je kombinacija prednjeg pozicijskog svjetla (A) i prednjeg svjetla za maglu (F3) s plastičnom lećom (PL) homologirana u Francuskoj (E 2) pod homologacijskim brojem 3223 na temelju ovog Pravilnika (148R) i Pravilnika UN-a o uređajima za osvjetljavanje cesta (149R).

Broj (00) iza 148R i iza 149R označava da je homologacija dodijeljena na temelju izvornog niza izmjena odgovarajućeg pravilnika.

2.   Homologacijska oznaka za udružena, spojena ili uzajamno povezana svjetla

| Napomena: | vertikalnim i vodoravnim linijama shematski je prikazan oblik svjetla za signalizaciju. Te linije nisu dio homologacijske oznake. |
| --- | --- |

Napomena:

Image 84

  Slika A7-III: 3. primjer oznake

Ovi primjeri homologacijskih oznaka predstavljaju dva moguća rješenja za označivanje svjetala za signalizaciju kad su najmanje dva svjetla dio istog sklopa udruženih, spojenih ili međusobno povezanih svjetala.

Primjeri označavaju da je svjetlo homologirano u Nizozemskoj (E 4) pod homologacijskim brojem 3333 i da obuhvaća:

| (a) | katadiopter razreda 1A; |
| --- | --- |

(a)

katadiopter razreda 1A;

| (b) | stražnji pokazivač smjera promjenjive svjetlosne jakosti (kategorija 2b). Vodoravna strelica označava u kojem se položaju ugrađuje ovaj uređaj, koji se ne može proizvoljno ugraditi s bilo koje strane vozila; |
| --- | --- |

(b)

stražnji pokazivač smjera promjenjive svjetlosne jakosti (kategorija 2b). Vodoravna strelica označava u kojem se položaju ugrađuje ovaj uređaj, koji se ne može proizvoljno ugraditi s bilo koje strane vozila;

| (c) | stražnje pozicijsko svjetlo promjenjive svjetlosne jakosti (R2). Vodoravna strelica označava stranu na kojoj su ispunjene zahtijevane fotometrijske specifikacije do kuta od 80° H; |
| --- | --- |

(c)

stražnje pozicijsko svjetlo promjenjive svjetlosne jakosti (R2). Vodoravna strelica označava stranu na kojoj su ispunjene zahtijevane fotometrijske specifikacije do kuta od 80° H;

| (d) | stražnje svjetlo za maglu promjenjive svjetlosne jakosti (F2); |
| --- | --- |

(d)

stražnje svjetlo za maglu promjenjive svjetlosne jakosti (F2);

| (e) | svjetlo za vožnju unatrag (AR); |
| --- | --- |

(e)

svjetlo za vožnju unatrag (AR);

| (f) | stražnje kočno svjetlo promjenjive svjetlosne jakosti (S2). |
| --- | --- |

(f)

stražnje kočno svjetlo promjenjive svjetlosne jakosti (S2).

Sva ova svjetla (funkcije) homologirana su na temelju izvornog niza izmjena ovog Pravilnika (148R), kako je označeno brojem (00) iza 148R.

3.   Homologacijska oznaka svjetla u kojem je leća namijenjena za uporabu u različitim tipovima svjetala

Image 85

  Slika A7-IV:

Ovaj primjer označava leću namijenjenu za uporabu u različitim tipovima svjetala za signalizaciju. Homologacije oznake označavaju da je svjetlo homologirano u Španjolskoj (E 9) pod homologacijskim brojem 1432 i da može imati sve navedene funkcije.

Jedina valjana homologacijska oznaka postavlja se na glavno kućište svjetla.

4.   Identifikacijski kod modulâ izvora svjetlosti

Image 86

  Slika A7-V: Oznaka modula izvora svjetlosti

Modul izvora svjetlosti s ovim identifikacijskim kodom homologiran je zajedno sa svjetlom homologiranim u Italiji (E 3) pod homologacijskim brojem 17325.

---

| 30.9.2021 | HR | Službeni list Europske unije | L 347/173 |
| --- | --- | --- | --- |

30.9.2021

HR

Službeni list Europske unije

L 347/173

---

Samo izvorni tekstovi UNECE-a imaju pravni učinak prema međunarodnom javnom pravu. Status i datum stupanja na snagu ovog Pravilnika treba provjeriti u najnovijem izdanju dokumenta UNECE-a TRANS/WP.29/343/, koji je dostupan na: http://www.unece.org/tran/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html

Pravilnik UN-a br. 149 – Jedinstvene odredbe o homologaciji uređaja za osvjetljivanje ceste (svjetala) i sustava za motorna vozila [2021/1720]

Obuhvaća sav važeći tekst do:

Obuhvaća sav važeći tekst do:

dopune 3. izvornoj verziji Pravilnika – datum stupanja na snagu: 30. rujna 2021.

Ovaj je dokument isključivo informativne prirode. Vjerodostojni i pravno obvezujući tekstovi su:

| — | ECE/TRANS/WP.29/2018/158/Rev.1 |
| --- | --- |

—

ECE/TRANS/WP.29/2018/158/Rev.1

| — | ECE/TRANS/WP.29/2019/82. |
| --- | --- |

—

ECE/TRANS/WP.29/2019/82.

| — | ECE/TRANS/WP.29/2019/125. |
| --- | --- |

—

ECE/TRANS/WP.29/2019/125.

| — | ECE/TRANS/WP.29/2020/33. i |
| --- | --- |

—

ECE/TRANS/WP.29/2020/33. i

| — | ECE/TRANS/WP.29/2021/46. |
| --- | --- |

—

ECE/TRANS/WP.29/2021/46.

SADRŽAJ

PRAVILNIK

| 1. | Područje primjene |
| --- | --- |

1.

| 2. | Definicije |
| --- | --- |

2.

| 3. | Administrativne odredbe |
| --- | --- |

3.

| 4. | Opći tehnički zahtjevi |
| --- | --- |

4.

| 5. | Posebni tehnički zahtjevi |
| --- | --- |

5.

| 6. | Prijelazne odredbe |
| --- | --- |

6.

PRILOZI

| 1. | Izjava |
| --- | --- |

1.

| 2. | Minimalni zahtjevi za postupke za provjeru sukladnosti proizvodnje |
| --- | --- |

2.

| 3. | Minimalni zahtjevi za inspektorov odabir uzoraka |
| --- | --- |

3.

| 4. | Sferni koordinatni mjerni sustav i položaji ispitnih točaka |
| --- | --- |

4.

| 5. | Postupak usmjeravanja i verifikacija granice svjetlo-tama s pomoću instrumenata za asimetrične kratke svjetlosne snopove |
| --- | --- |

5.

| 6. | Definicija i oštrina vodoravne granice svjetlo-tama i postupak usmjeravanja s pomoću te granice svjetlo-tama za simetrična kratka glavna svjetla i prednja svjetla za maglu |
| --- | --- |

6.

| 7. | Ispitivanja stabilnosti fotometrijskog učinka uređajâ za osvjetljivanje ceste u radu (osim svjetala za skretanje) |
| --- | --- |

7.

Dodatak 1. – Pregled radnih razdoblja za ispitivanje stabilnosti fotometrijskog učinka

Dodatak 2. – Ispitna mješavina za ispitivanje prljavog glavnog svjetla

| 8. | Zahtjevi za uređaje za osvjetljivanje ceste (osim svjetala za skretanje) koji imaju plastične leće – ispitivanje leća ili uzoraka materijala |
| --- | --- |

8.

Dodatak 1. – Vremenski redoslijed ispitivanja materijala

Dodatak 2. – Postupak mjerenja raspršivanja i propuštanja svjetlosti

Dodatak 3. – Metoda ispitivanja prskanjem

Dodatak 4. – Ispitivanje prianjanja ljepljive vrpce

| 9. | Zahtjevi za LED module i uređaje za osvjetljivanje ceste (osim svjetala za skretanje), uključujući LED module i/ili LED izvore svjetlosti |
| --- | --- |

9.

| 10. | Opći prikaz za glavni kratki snop i elemente snopa te povezane mogućnosti za izvor svjetlosti |
| --- | --- |

10.

| 11. | Referentno središte |
| --- | --- |

11.

| 12. | Oznake napona |
| --- | --- |

12.

| 13. | Izgled homologacijskih oznaka |
| --- | --- |

13.

| 14. | Opisni obrasci |
| --- | --- |

14.

UVOD

UVOD

Ovim se Pravilnikom odredbe pojedinačnih pravilnika UN-a br. 19, 98, 112, 113, 119 i 123 objedinjuju u jedan pravilnik, koji je rezultat odluke Svjetskog foruma za usklađivanje pravilnika o vozilima (WP.29) da se pojednostavne pravilnici UN-a o osvjetljivanju i svjetlosnoj signalizaciji na temelju prvotnog prijedloga Europske unije i Japana.

Cilj je ovog Pravilnika dovesti do veće jasnoće, konsolidirati i pojednostavniti složenost zahtjeva iz pravilnika UN-a br. 19, 98, 112, 113, 119 i 123 te postaviti temelj za budući prelazak na zahtjeve koji se temelje na učinku smanjenjem broja pravilnika uredničkim postupkom bez izmjene bilo kojeg detaljnog tehničkog zahtjeva koji je već na snazi do datuma stupanja na snagu ovog Pravilnika.

Iako se ovim Pravilnikom odstupa od tradicionalnog pristupa da se za svaki uređaj donosi poseban pravilnik, kombiniranjem svih uređaja za osvjetljivanje ceste u jedan pojednostavljeni pravilnik obuhvaćene su sve odredbe te on funkcionira u skladu s postojećom strukturom nizova izmjena, njihovih prijelaznih odredbi i dopuna. Prijelazne odredbe povezane s novim nizom izmjena ovog Pravilnika utvrdit će se prema potrebi za svaki uređaj, što uključuje popis uređaja i pripadajuće indekse promjena povezane s nizom izmjena.

Očekuje se da će sve ugovorne stranke Sporazuma iz 1958. donijeti ovaj Pravilnik te su dužne dostaviti detaljno objašnjenje ako nisu u mogućnosti donijeti odredbe za određene uređaje. Te će se odluke zabilježiti u dokumentu ECE/TRANS/WP.29/343, u kojem se bilježi status priloženih pravilnika i izmjena.

Kada je riječ o zahtjevima za homologacijske oznake, ovaj Pravilnik uključuje zahtjeve za upotrebu „jedinstvenog identifikatora” te ovisi o pristupu sigurnoj UN-ovoj internetskoj bazi podataka (u skladu s Popisom 5. Sporazuma iz 1958. (1)) u kojoj se čuva sva homologacijska dokumentacija. Kada se upotrebljava jedinstveni identifikator, na uređajima se ne moraju nalaziti uobičajene homologacijske oznake (oznaka „E”). Ako iz tehničkih razloga nije moguće upotrijebiti jedinstveni identifikator (npr. ako nije moguće osigurati pristup UN-ovoj internetskoj bazi podataka ili ako sigurna UN-ova internetska baza podataka nije u funkciji), obavezna je upotreba uobičajenih homologacijskih oznaka dok se ne omogući upotreba jedinstvenog identifikatora.

1

1.   PODRUČJE PRIMJENE

Ovaj se Pravilnik primjenjuje na sljedeće uređaje za osvjetljivanje ceste:

glavna svjetla koja emitiraju dugi svjetlosni snop i/ili asimetrični kratki svjetlosni snop za vozila kategorije L, M, N i T,

sustave prilagodljivog prednjeg osvjetljenja (AFS) za vozila kategorije M i N,

glavna svjetla koja emitiraju dugi svjetlosni snop i/ili simetrični kratki svjetlosni snop za vozila kategorije L i T,

prednja svjetla za maglu za vozila kategorije L3, L4, L5, L7, M, N i T,

3

4

5

7

svjetla za skretanje za vozila kategorije M, N i T.

2.   DEFINICIJE

Za potrebe ovog Pravilnika:

| 2.1. | primjenjuju se sve definicije iz posljednjeg niza izmjena Pravilnika UN-a br. 48 na snazi u trenutku podnošenja zahtjeva za homologaciju, osim ako je drugačije utvrđeno u ovom Pravilniku ili relevantnim pravilnicima UN-a br. 53, 74 i 86 o ugradnji; |
| --- | --- |

2.1.

primjenjuju se sve definicije iz posljednjeg niza izmjena Pravilnika UN-a br. 48 na snazi u trenutku podnošenja zahtjeva za homologaciju, osim ako je drugačije utvrđeno u ovom Pravilniku ili relevantnim pravilnicima UN-a br. 53, 74 i 86 o ugradnji;

| 2.2. | „uređaji za osvjetljivanje ceste različitih tipova” znači uređaji za osvjetljivanje ceste koji se međusobno razlikuju prema sljedećim bitnim karakteristikama: |
| --- | --- |

2.2.

„uređaji za osvjetljivanje ceste različitih tipova” znači uređaji za osvjetljivanje ceste koji se međusobno razlikuju prema sljedećim bitnim karakteristikama:

| 2.2.1. | trgovačkom imenu ili žigu:






  (a) | svjetla s istim trgovačkim imenom ili žigom koja su proizveli različiti proizvođači smatraju se različitim tipovima; |
| --- | --- | --- |

2.2.1.

trgovačkom imenu ili žigu:

(a)

svjetla s istim trgovačkim imenom ili žigom koja su proizveli različiti proizvođači smatraju se različitim tipovima;

| (b) | svjetla koja je proizveo isti proizvođač, no koja se razlikuju jedino po trgovačkom imenu ili žigu, smatraju se istim tipovima; |
| --- | --- |

(b)

svjetla koja je proizveo isti proizvođač, no koja se razlikuju jedino po trgovačkom imenu ili žigu, smatraju se istim tipovima;

| 2.2.2. | karakteristikama optičkog sustava; |
| --- | --- |

2.2.2.

karakteristikama optičkog sustava;

| 2.2.3. | dodanim ili izostavljenim dijelovima koji tijekom rada mogu mijenjati optičke učinke refleksijom, lomom, apsorpcijom i/ili izobličenjem; |
| --- | --- |

2.2.3.

dodanim ili izostavljenim dijelovima koji tijekom rada mogu mijenjati optičke učinke refleksijom, lomom, apsorpcijom i/ili izobličenjem;

| 2.2.4. | prikladnosti za vožnju desnom ili lijevom stranom kolnika ili za oba prometna sustava; |
| --- | --- |

2.2.4.

prikladnosti za vožnju desnom ili lijevom stranom kolnika ili za oba prometna sustava;

| 2.2.5. | za glavna svjetla: vrsti svjetlosnog snopa (kratki svjetlosni snop, dugi svjetlosni snop ili oba); |
| --- | --- |

2.2.5.

za glavna svjetla: vrsti svjetlosnog snopa (kratki svjetlosni snop, dugi svjetlosni snop ili oba);

| 2.2.6. | za AFS: funkcijama, načinima rada ili razredima prednjeg osvjetljenja; |
| --- | --- |

2.2.6.

za AFS: funkcijama, načinima rada ili razredima prednjeg osvjetljenja;

| 2.2.7. | za AFS: karakteristikama signala koji su predviđeni za sustav; |
| --- | --- |

2.2.7.

za AFS: karakteristikama signala koji su predviđeni za sustav;

| 2.2.8. | kategoriji izvora svjetlosti i/ili posebnim identifikacijskim kodovima LED modula; |
| --- | --- |

2.2.8.

kategoriji izvora svjetlosti i/ili posebnim identifikacijskim kodovima LED modula;

| 2.2.9. | međutim, smatra se da su uređaj namijenjen za ugradnju na lijevu stranu vozila i odgovarajući uređaj namijenjen za ugradnju na desnu stranu vozila istog tipa. |
| --- | --- |

2.2.9.

međutim, smatra se da su uređaj namijenjen za ugradnju na lijevu stranu vozila i odgovarajući uređaj namijenjen za ugradnju na desnu stranu vozila istog tipa.

3.   ADMINISTRATIVNE ODREDBE

| 3.1. | Zahtjev za homologaciju |
| --- | --- |

3.1.

Zahtjev za homologaciju

| 3.1.1. | Zahtjev za homologaciju tipa podnosi vlasnik trgovačkog imena ili žiga ili njegov ovlašteni zastupnik. |
| --- | --- |

3.1.1.

Zahtjev za homologaciju tipa podnosi vlasnik trgovačkog imena ili žiga ili njegov ovlašteni zastupnik.

| 3.1.2. | Zahtjevu se prilažu dokumenti u nastavku u tri primjerka i uzorci: |
| --- | --- |

3.1.2.

Zahtjevu se prilažu dokumenti u nastavku u tri primjerka i uzorci:

| 3.1.2.1. | crteži koji su dovoljno detaljni da se može utvrditi tip i, prema potrebi, razred svjetla te koji prikazuju:






  (a) | geometrijske položaje u kojima se mogu ugraditi svjetla i/ili jedinice za osvjetljivanje u vozilo u odnosu na tlo i središnju uzdužnu ravninu vozila; |
| --- | --- | --- |

3.1.2.1.

crteži koji su dovoljno detaljni da se može utvrditi tip i, prema potrebi, razred svjetla te koji prikazuju:

(a)

geometrijske položaje u kojima se mogu ugraditi svjetla i/ili jedinice za osvjetljivanje u vozilo u odnosu na tlo i središnju uzdužnu ravninu vozila;

| (b) | os promatranja koju treba uzeti kao referentnu os pri ispitivanjima (vodoravni kut H = 0°, vertikalni kut V = 0°) ili, kada je riječ o jedinicama za osvjetljivanje, crteži koji prikazuju svaku od njih u vertikalnom (osnom) presjeku i nacrtu s glavnim pojedinostima optičke konstrukcije, uključujući referentne osi, kao i točku koja će se uzeti kao referentno središte pri ispitivanjima; |
| --- | --- |

(b)

os promatranja koju treba uzeti kao referentnu os pri ispitivanjima (vodoravni kut H = 0°, vertikalni kut V = 0°) ili, kada je riječ o jedinicama za osvjetljivanje, crteži koji prikazuju svaku od njih u vertikalnom (osnom) presjeku i nacrtu s glavnim pojedinostima optičke konstrukcije, uključujući referentne osi, kao i točku koja će se uzeti kao referentno središte pri ispitivanjima;

| (c) | granicu prividne površine funkcija; |
| --- | --- |

(c)

granicu prividne površine funkcija;

| (d) | predviđeni položaj i izgled homologacijske oznake ili jedinstvenog identifikatora; |
| --- | --- |

(d)

predviđeni položaj i izgled homologacijske oznake ili jedinstvenog identifikatora;

| (e) | kada je riječ o LED modulima, prostor za posebne identifikacijske kodove modula; |
| --- | --- |

(e)

kada je riječ o LED modulima, prostor za posebne identifikacijske kodove modula;

| (f) | prednji pogled, s detaljima orebrenja leće ako ga ima, te poprečni presjek i, prema potrebi, sva optička svojstva leće; |
| --- | --- |

(f)

prednji pogled, s detaljima orebrenja leće ako ga ima, te poprečni presjek i, prema potrebi, sva optička svojstva leće;

| 3.1.3. | sažet tehnički opis u kojem se posebice navodi sljedeće:






  (a) | kada je riječ o svjetlima sa zamjenjivim izvorima svjetlosti, propisana kategorija ili kategorije izvora svjetlosti; te kategorije izvora svjetlosti moraju biti među onima navedenima u pravilnicima UN-a br. 37, 99 ili 128; |
| --- | --- | --- |

3.1.3.

sažet tehnički opis u kojem se posebice navodi sljedeće:

(a)

kada je riječ o svjetlima sa zamjenjivim izvorima svjetlosti, propisana kategorija ili kategorije izvora svjetlosti; te kategorije izvora svjetlosti moraju biti među onima navedenima u pravilnicima UN-a br. 37, 99 ili 128;

| (b) | kada je riječ o svjetlima sa zamjenjivim modulima izvora svjetlosti, posebni identifikacijski kod modula izvora svjetlosti; |
| --- | --- |

(b)

kada je riječ o svjetlima sa zamjenjivim modulima izvora svjetlosti, posebni identifikacijski kod modula izvora svjetlosti;

| (c) | marka i tip uređaja za napajanje i pogon, ako postoje i ako nisu dio ugradbene jedinice; |
| --- | --- |

(c)

marka i tip uređaja za napajanje i pogon, ako postoje i ako nisu dio ugradbene jedinice;

| (d) | ako je uređaj (svjetlo) opremljen reflektorom koji se može namještati, ugradbeni položaj svjetla u odnosu na tlo i središnju uzdužnu ravninu vozila; |
| --- | --- |

(d)

ako je uređaj (svjetlo) opremljen reflektorom koji se može namještati, ugradbeni položaj svjetla u odnosu na tlo i središnju uzdužnu ravninu vozila;

| 3.1.3.1. | kada je riječ o glavnom svjetlu, navodi se sljedeće:






  (a) | je li glavno svjetlo istodobno namijenjeno za emitiranje kratkog i dugog svjetlosnog snopa ili samo jednog od njih; |
| --- | --- | --- |

3.1.3.1.

kada je riječ o glavnom svjetlu, navodi se sljedeće:

(a)

je li glavno svjetlo istodobno namijenjeno za emitiranje kratkog i dugog svjetlosnog snopa ili samo jednog od njih;

| (b) | ako je glavno svjetlo namijenjeno za emitiranje kratkog svjetlosnog snopa, je li konstruirano za vožnju lijevom i desnom stranom kolnika ili samo lijevom ili samo desnom stranom; |
| --- | --- |

(b)

ako je glavno svjetlo namijenjeno za emitiranje kratkog svjetlosnog snopa, je li konstruirano za vožnju lijevom i desnom stranom kolnika ili samo lijevom ili samo desnom stranom;

| (c) | kojem razredu pripada glavno svjetlo; |
| --- | --- |

(c)

kojem razredu pripada glavno svjetlo;

| (d) | u slučaju LED modula to obuhvaća:






  i. | kratku tehničku specifikaciju LED modula; |
| --- | --- | --- |

(d)

u slučaju LED modula to obuhvaća:

i.

kratku tehničku specifikaciju LED modula;

| ii. | crtež s dimenzijama, osnovne električne i fotometrijske vrijednosti i ciljani svjetlosni tok te za svaki LED modul izjavu je li zamjenjiv; |
| --- | --- |

ii.

crtež s dimenzijama, osnovne električne i fotometrijske vrijednosti i ciljani svjetlosni tok te za svaki LED modul izjavu je li zamjenjiv;

| iii. | ako je riječ o elektroničkom uređaju za upravljanje izvorom svjetlosti, informacije o elektroničkom sučelju potrebnom za homologacijsko ispitivanje; |
| --- | --- |

iii.

ako je riječ o elektroničkom uređaju za upravljanje izvorom svjetlosti, informacije o elektroničkom sučelju potrebnom za homologacijsko ispitivanje;

| 3.1.3.2. | kada je riječ o AFS-u, navodi se sljedeće:






  (a) | funkcije osvjetljivanja i njihovi načini rada koje omogućuje sustav (2); |
| --- | --- | --- |

3.1.3.2.

kada je riječ o AFS-u, navodi se sljedeće:

(a)

funkcije osvjetljivanja i njihovi načini rada koje omogućuje sustav (2);

2

| (b) | jedinice za osvjetljivanje koje pridonose njihovu nastanku (1) i signali (3) s tehničkim karakteristikama koje su bitne za njihovo funkcioniranje; |
| --- | --- |

(b)

jedinice za osvjetljivanje koje pridonose njihovu nastanku (1) i signali (3) s tehničkim karakteristikama koje su bitne za njihovo funkcioniranje;

1

3

| (c) | prema potrebi, koje se kategorije (1) zahtjeva za osvjetljivanje u zavoju primjenjuju; |
| --- | --- |

(c)

prema potrebi, koje se kategorije (1) zahtjeva za osvjetljivanje u zavoju primjenjuju;

1

| (d) | prema potrebi, dodatni skupovi podataka za kratki svjetlosni snop razreda E u skladu s tablicom 14. iz stavka 5.3.2.; |
| --- | --- |

(d)

prema potrebi, dodatni skupovi podataka za kratki svjetlosni snop razreda E u skladu s tablicom 14. iz stavka 5.3.2.;

| (e) | prema potrebi, skupovi odredaba za kratki svjetlosni snop razreda W u skladu sa stavkom 5.3.2.; |
| --- | --- |

(e)

prema potrebi, skupovi odredaba za kratki svjetlosni snop razreda W u skladu sa stavkom 5.3.2.;

| (f) | koje jedinice za osvjetljivanje (2) djelomično ili u cijelosti daju jednu ili više granica svjetlo-tama kratkog svjetlosnog snopa; |
| --- | --- |

(f)

koje jedinice za osvjetljivanje (2) djelomično ili u cijelosti daju jednu ili više granica svjetlo-tama kratkog svjetlosnog snopa;

2

| (g) | podaci (1) u skladu s odredbama stavka 5.3.5.1. s obzirom na stavak 6.22. Pravilnika UN-a br. 48; |
| --- | --- |

(g)

podaci (1) u skladu s odredbama stavka 5.3.5.1. s obzirom na stavak 6.22. Pravilnika UN-a br. 48;

1

| (h) | koje su jedinice za osvjetljivanje konstruirane tako da proizvode najmanju osvijetljenost kratkim svjetlosnim snopom u skladu sa stavkom 5.3.2.8.1.; |
| --- | --- |

(h)

koje su jedinice za osvjetljivanje konstruirane tako da proizvode najmanju osvijetljenost kratkim svjetlosnim snopom u skladu sa stavkom 5.3.2.8.1.;

| (i) | zahtjevi ugradnje i rada za potrebe ispitivanja; |
| --- | --- |

(i)

zahtjevi ugradnje i rada za potrebe ispitivanja;

| (j) | sve ostale bitne informacije; |
| --- | --- |

(j)

sve ostale bitne informacije;

| (k) | u slučaju LED modula to obuhvaća:






  i. | kratku tehničku specifikaciju LED modula; |
| --- | --- | --- |

(k)

u slučaju LED modula to obuhvaća:

i.

kratku tehničku specifikaciju LED modula;

| ii. | crtež s dimenzijama, osnovne električne i fotometrijske vrijednosti i ciljani svjetlosni tok te za svaki LED modul izjavu je li zamjenjiv; |
| --- | --- |

ii.

crtež s dimenzijama, osnovne električne i fotometrijske vrijednosti i ciljani svjetlosni tok te za svaki LED modul izjavu je li zamjenjiv;

| iii. | ako je riječ o elektroničkom uređaju za upravljanje izvorom svjetlosti, informacije o elektroničkom sučelju potrebnom za homologacijsko ispitivanje; |
| --- | --- |

iii.

ako je riječ o elektroničkom uređaju za upravljanje izvorom svjetlosti, informacije o elektroničkom sučelju potrebnom za homologacijsko ispitivanje;

| (l) | sve druge funkcije prednjeg osvjetljenja ili prednje svjetlosne signalizacije koje imaju svjetla udružena, spojena ili uzajamno povezana s jedinicama za osvjetljivanje sustava za koji se traži homologacija; dostatne informacije za identificiranje odgovarajućih svjetala te pravilnike na temelju kojih se svjetla namjeravaju (odvojeno) homologirati; |
| --- | --- |

(l)

sve druge funkcije prednjeg osvjetljenja ili prednje svjetlosne signalizacije koje imaju svjetla udružena, spojena ili uzajamno povezana s jedinicama za osvjetljivanje sustava za koji se traži homologacija; dostatne informacije za identificiranje odgovarajućih svjetala te pravilnike na temelju kojih se svjetla namjeravaju (odvojeno) homologirati;

| 3.1.3.3. | ako je riječ o prilagodbi dugog svjetlosnog snopa, koje jedinice za osvjetljivanje (2) same ili zajednički izvode postupnu prilagodbu dugog svjetlosnog snopa i senzorskog sustava te tehničke karakteristike koje su bitne za njihovo funkcioniranje; |
| --- | --- |

3.1.3.3.

ako je riječ o prilagodbi dugog svjetlosnog snopa, koje jedinice za osvjetljivanje (2

| 3.1.3.3.1. | koncept sigurnosti, kako je utvrđen u dokumentaciji, koji u skladu sa zahtjevima tehničke službe odgovorne za provedbu homologacijskih ispitivanja:






  (a) | opisuje mjere ugrađene u sustav radi sukladnosti s odredbama stavaka 4.11.2.1. i 5.3.2.5.4.; i |
| --- | --- | --- |

3.1.3.3.1.

koncept sigurnosti, kako je utvrđen u dokumentaciji, koji u skladu sa zahtjevima tehničke službe odgovorne za provedbu homologacijskih ispitivanja:

(a)

opisuje mjere ugrađene u sustav radi sukladnosti s odredbama stavaka 4.11.2.1. i 5.3.2.5.4.; i

| (b) | navodi upute za njihovu verifikaciju u skladu sa stavkom 5.3.2.6.; i/ili |
| --- | --- |

(b)

navodi upute za njihovu verifikaciju u skladu sa stavkom 5.3.2.6.; i/ili

| (c) | omogućuje pristup relevantnoj dokumentaciji kojom se dokazuje radni učinak sustava s obzirom na dostatnu pouzdanost i sigurnu primjenu mjera navedenih u skladu s točkom (a) stavka 3.1.3.3.1., primjerice analiza vrste kvarova i njihovih učinaka (FMEA), analiza stabla kvara (FTA) ili svaki sličan postupak primjeren sagledavanju sigurnosti sustava; |
| --- | --- |

(c)

omogućuje pristup relevantnoj dokumentaciji kojom se dokazuje radni učinak sustava s obzirom na dostatnu pouzdanost i sigurnu primjenu mjera navedenih u skladu s točkom (a) stavka 3.1.3.3.1., primjerice analiza vrste kvarova i njihovih učinaka (FMEA), analiza stabla kvara (FTA) ili svaki sličan postupak primjeren sagledavanju sigurnosti sustava;

| 3.1.3.4. | ako nije drugačije određeno, dva potpuna uzorka, jedan uzorak namijenjen za ugradnju na lijevu stranu vozila i jedan uzorak namijenjen za ugradnju na desnu stranu vozila; |
| --- | --- |

3.1.3.4.

ako nije drugačije određeno, dva potpuna uzorka, jedan uzorak namijenjen za ugradnju na lijevu stranu vozila i jedan uzorak namijenjen za ugradnju na desnu stranu vozila;

| 3.1.3.5. | za sva svjetla s plastičnim vanjskim lećama, osim za svjetla za skretanje, uzorci plastičnog materijala od kojeg su leće izrađene (vidjeti Prilog 8.); |
| --- | --- |

3.1.3.5.

za sva svjetla s plastičnim vanjskim lećama, osim za svjetla za skretanje, uzorci plastičnog materijala od kojeg su leće izrađene (vidjeti Prilog 8.);

| 3.1.3.6. | ako je riječ o AFS sustavu, jedan komplet uzoraka sustava za koji se traži homologacija, uključujući naprave za ugradnju, uređaje za napajanje i pogon te generatore signala, ako postoje; |
| --- | --- |

3.1.3.6.

ako je riječ o AFS sustavu, jedan komplet uzoraka sustava za koji se traži homologacija, uključujući naprave za ugradnju, uređaje za napajanje i pogon te generatore signala, ako postoje;

| 3.1.3.7. | ako se tip svjetla razlikuje od već homologiranog tipa samo po trgovačkom imenu ili žigu, dovoljno je zahtjevu priložiti: |
| --- | --- |

3.1.3.7.

ako se tip svjetla razlikuje od već homologiranog tipa samo po trgovačkom imenu ili žigu, dovoljno je zahtjevu priložiti:

| 3.1.3.7.1. | izjavu proizvođača svjetla da je dostavljeni tip (osim trgovačkim imenom ili žigom) jednak već homologiranom tipu i da ga je proizveo isti proizvođač, a taj se već homologirani tip identificira homologacijskim brojem; |
| --- | --- |

3.1.3.7.1.

izjavu proizvođača svjetla da je dostavljeni tip (osim trgovačkim imenom ili žigom) jednak već homologiranom tipu i da ga je proizveo isti proizvođač, a taj se već homologirani tip identificira homologacijskim brojem;

| 3.1.3.7.2. | dva uzorka s novim trgovačkim imenom ili žigom ili ekvivalentnu dokumentaciju. |
| --- | --- |

3.1.3.7.2.

dva uzorka s novim trgovačkim imenom ili žigom ili ekvivalentnu dokumentaciju.

| 3.2. | Homologacija |
| --- | --- |

3.2.

Homologacija

| 3.2.1. | Ako uređaji dostavljeni na homologaciju u skladu sa stavkom 3.1. ispunjavaju zahtjeve iz ovog Pravilnika, dodjeljuje se homologacija. |
| --- | --- |

3.2.1.

Ako uređaji dostavljeni na homologaciju u skladu sa stavkom 3.1. ispunjavaju zahtjeve iz ovog Pravilnika, dodjeljuje se homologacija.

| 3.2.2. | Homologacijski broj dodjeljuje se svakom homologiranom tipu i označuje na uređaju u skladu sa zahtjevima iz stavka 3.3. Ista ugovorna stranka ne dodjeljuje isti broj drugom tipu uređaja obuhvaćenog ovim Pravilnikom. |
| --- | --- |

3.2.2.

Homologacijski broj dodjeljuje se svakom homologiranom tipu i označuje na uređaju u skladu sa zahtjevima iz stavka 3.3. Ista ugovorna stranka ne dodjeljuje isti broj drugom tipu uređaja obuhvaćenog ovim Pravilnikom.

| 3.2.3. | Obavijest o dodjeljivanju, proširenju, odbijanju ili povlačenju homologacije tipa uređaja homologiranog na temelju ovog Pravilnika dostavlja se ugovornim strankama Sporazuma iz 1958. koje primjenjuju ovaj Pravilnik putem obrasca u skladu s predloškom iz Priloga 1. |
| --- | --- |

3.2.3.

Obavijest o dodjeljivanju, proširenju, odbijanju ili povlačenju homologacije tipa uređaja homologiranog na temelju ovog Pravilnika dostavlja se ugovornim strankama Sporazuma iz 1958. koje primjenjuju ovaj Pravilnik putem obrasca u skladu s predloškom iz Priloga 1.

| 3.2.4. | Ako se homologacija traži za AFS koji nije obuhvaćen homologacijom tipa vozila u skladu s Pravilnikom UN-a br. 48: |
| --- | --- |

3.2.4.

Ako se homologacija traži za AFS koji nije obuhvaćen homologacijom tipa vozila u skladu s Pravilnikom UN-a br. 48:

| 3.2.4.1. | podnositelj zahtjeva mora dostaviti dostatnu dokumentaciju kojom dokazuje da pravilno ugrađeni sustav ispunjava zahtjeve iz stavka 6.22. Pravilnika UN-a br. 48; i |
| --- | --- |

3.2.4.1.

podnositelj zahtjeva mora dostaviti dostatnu dokumentaciju kojom dokazuje da pravilno ugrađeni sustav ispunjava zahtjeve iz stavka 6.22. Pravilnika UN-a br. 48; i

| 3.2.4.2. | sustav mora biti homologiran u skladu s Pravilnikom UN-a br. 10. |
| --- | --- |

3.2.4.2.

sustav mora biti homologiran u skladu s Pravilnikom UN-a br. 10.

| 3.2.4.3. | Simboli kojima se utvrđuje funkcija osvjetljivanja ceste za koju je dodijeljena homologacija tipa jesu sljedeći:

  Tablica 1.


  Popis simbola/kombinacija (potpuni popis nalazi se u Prilogu 1. „Izjava”)







  Svjetlo (funkcija) | Simbol |
| --- | --- | --- |
| Dugo glavno svjetlo razreda A | R |
| Kratko glavno svjetlo razreda A (asimetrično) | C |
| Dugo glavno svjetlo razreda B | HR |
| Kratko glavno svjetlo razreda B (asimetrično) | HC |
| Dugo glavno svjetlo razreda D (izvor svjetlosti s izbojem u plinu) | DR |
| Kratko glavno svjetlo razreda D (asimetrično uz izvor svjetlosti s izbojem u plinu) | DC |
| Sustav prilagodljivog prednjeg osvjetljenja (AFS): osnovni kratki svjetlosni snop | XC (4) |
| Sustav prilagodljivog prednjeg osvjetljenja (AFS): kratki svjetlosni snop za vožnju autocestom | XCE (5) |
| Sustav prilagodljivog prednjeg osvjetljenja (AFS): kratki svjetlosni snop za gradsku vožnju | XCV (4) |
| Sustav prilagodljivog prednjeg osvjetljenja (AFS): kratki svjetlosni snop za vožnju u nepovoljnim vremenskim uvjetima | XCW (4) |
| Sustav prilagodljivog prednjeg osvjetljenja (AFS): dugi svjetlosni snop | XR (4) |
| Kratko glavno svjetlo razreda AS (simetrično) | C-AS |
| Kratko glavno svjetlo razreda BS (simetrično) | C-BS |
| Kratko glavno svjetlo razreda CS (simetrično) | WC-CS |
| Kratko glavno svjetlo razreda DS (simetrično) | WC-DS |
| Kratko glavno svjetlo razreda ES (simetrično uz izvor svjetlosti s izbojem u plinu) | WC-ES |
| Dugo glavno svjetlo razreda BS | R-BS |
| Dugo glavno svjetlo razreda CS | WR-CS |
| Dugo glavno svjetlo razreda DS | WR-DS |
| Dugo glavno svjetlo razreda ES (izvor svjetlosti s izbojem u plinu) | WR-ES |
| Prednje svjetlo za maglu razreda F3 | F3 |
| Svjetlo za skretanje | K |

3.2.4.3.

Simboli kojima se utvrđuje funkcija osvjetljivanja ceste za koju je dodijeljena homologacija tipa jesu sljedeći:

Tablica 1.

Tablica 1.

Popis simbola/kombinacija (potpuni popis nalazi se u Prilogu 1. „Izjava”)

Popis simbola/kombinacija (potpuni popis nalazi se u Prilogu 1. „Izjava”)

Svjetlo (funkcija)

Simbol

Dugo glavno svjetlo razreda A

R

Kratko glavno svjetlo razreda A (asimetrično)

C

Dugo glavno svjetlo razreda B

HR

Kratko glavno svjetlo razreda B (asimetrično)

HC

Dugo glavno svjetlo razreda D (izvor svjetlosti s izbojem u plinu)

DR

Kratko glavno svjetlo razreda D (asimetrično uz izvor svjetlosti s izbojem u plinu)

DC

Sustav prilagodljivog prednjeg osvjetljenja (AFS): osnovni kratki svjetlosni snop

XC (4)

4

Sustav prilagodljivog prednjeg osvjetljenja (AFS): kratki svjetlosni snop za vožnju autocestom

XCE (5)

5

Sustav prilagodljivog prednjeg osvjetljenja (AFS): kratki svjetlosni snop za gradsku vožnju

XCV (4)

4

Sustav prilagodljivog prednjeg osvjetljenja (AFS): kratki svjetlosni snop za vožnju u nepovoljnim vremenskim uvjetima

XCW (4)

4

Sustav prilagodljivog prednjeg osvjetljenja (AFS): dugi svjetlosni snop

XR (4)

4

Kratko glavno svjetlo razreda AS (simetrično)

C-AS

Kratko glavno svjetlo razreda BS (simetrično)

C-BS

Kratko glavno svjetlo razreda CS (simetrično)

WC-CS

Kratko glavno svjetlo razreda DS (simetrično)

WC-DS

Kratko glavno svjetlo razreda ES (simetrično uz izvor svjetlosti s izbojem u plinu)

WC-ES

Dugo glavno svjetlo razreda BS

R-BS

Dugo glavno svjetlo razreda CS

WR-CS

Dugo glavno svjetlo razreda DS

WR-DS

Dugo glavno svjetlo razreda ES (izvor svjetlosti s izbojem u plinu)

WR-ES

Prednje svjetlo za maglu razreda F3

F3

Svjetlo za skretanje

K

Najmanja vrijednost za „a” u dijelu 1. Priloga 13. mora biti najmanje 5 mm za prednja svjetla za maglu i svjetla za skretanje, a za sve druge uređaje mora biti najmanje 5 mm u slučaju plastičnih leća i najmanje 8 mm u slučaju staklenih leća.

| 3.2.4.4. | Primjenjivi indeksi promjena za svaki uređaj povezani s nizom izmjena jesu sljedeći (vidjeti i stavak 6.1.1.):

  Tablica 2.


  Niz izmjena i indeks promjena









  Niz izmjena Pravilnika | 00 | | |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Funkcija (svjetlo) | Indeks promjena za određenu funkciju (svjetlo) |
| Dugo glavno svjetlo razreda A | 0 | | |
| Kratko glavno svjetlo razreda A (asimetrično) | 0 | | |
| Dugo glavno svjetlo razreda B | 0 | | |
| Kratko glavno svjetlo razreda B (asimetrično) | 0 | | |
| Dugo glavno svjetlo razreda D (izvor svjetlosti s izbojem u plinu) | 0 | | |
| Kratko glavno svjetlo razreda D (asimetrično uz izvor svjetlosti s izbojem u plinu) | 0 | | |
| Sustav prilagodljivog prednjeg osvjetljenja (AFS): osnovni kratki svjetlosni snop | 0 | | |
| Sustav prilagodljivog prednjeg osvjetljenja (AFS): kratki svjetlosni snop za vožnju autocestom | 0 | | |
| Sustav prilagodljivog prednjeg osvjetljenja (AFS): kratki svjetlosni snop za gradsku vožnju | 0 | | |
| Sustav prilagodljivog prednjeg osvjetljenja (AFS): kratki svjetlosni snop za vožnju u nepovoljnim vremenskim uvjetima | 0 | | |
| Sustav prilagodljivog prednjeg osvjetljenja (AFS): dugi svjetlosni snop | 0 | | |
| Kratko glavno svjetlo razreda AS (simetrično) | 0 | | |
| Kratko glavno svjetlo razreda BS (simetrično) | 0 | | |
| Kratko glavno svjetlo razreda CS (simetrično) | 0 | | |
| Kratko glavno svjetlo razreda DS (simetrično) | 0 | | |
| Kratko glavno svjetlo razreda ES (simetrično uz izvor svjetlosti s izbojem u plinu) | 0 | | |
| Dugo glavno svjetlo razreda BS | 0 | | |
| Dugo glavno svjetlo razreda CS | 0 | | |
| Dugo glavno svjetlo razreda DS | 0 | | |
| Dugo glavno svjetlo razreda ES (izvor svjetlosti s izbojem u plinu) | 0 | | |
| Prednje svjetlo za maglu razreda F3 | 0 | | |
| Svjetlo za skretanje | 0 | | |

3.2.4.4.

Primjenjivi indeksi promjena za svaki uređaj povezani s nizom izmjena jesu sljedeći (vidjeti i stavak 6.1.1.):

Tablica 2.

Tablica 2.

Niz izmjena i indeks promjena

Niz izmjena i indeks promjena

Niz izmjena Pravilnika

00

Funkcija (svjetlo)

Indeks promjena za određenu funkciju (svjetlo)

Dugo glavno svjetlo razreda A

0

Kratko glavno svjetlo razreda A (asimetrično)

0

Dugo glavno svjetlo razreda B

0

Kratko glavno svjetlo razreda B (asimetrično)

0

Dugo glavno svjetlo razreda D (izvor svjetlosti s izbojem u plinu)

0

Kratko glavno svjetlo razreda D (asimetrično uz izvor svjetlosti s izbojem u plinu)

0

Sustav prilagodljivog prednjeg osvjetljenja (AFS): osnovni kratki svjetlosni snop

0

Sustav prilagodljivog prednjeg osvjetljenja (AFS): kratki svjetlosni snop za vožnju autocestom

0

Sustav prilagodljivog prednjeg osvjetljenja (AFS): kratki svjetlosni snop za gradsku vožnju

0

Sustav prilagodljivog prednjeg osvjetljenja (AFS): kratki svjetlosni snop za vožnju u nepovoljnim vremenskim uvjetima

0

Sustav prilagodljivog prednjeg osvjetljenja (AFS): dugi svjetlosni snop

0

Kratko glavno svjetlo razreda AS (simetrično)

0

Kratko glavno svjetlo razreda BS (simetrično)

0

Kratko glavno svjetlo razreda CS (simetrično)

0

Kratko glavno svjetlo razreda DS (simetrično)

0

Kratko glavno svjetlo razreda ES (simetrično uz izvor svjetlosti s izbojem u plinu)

0

Dugo glavno svjetlo razreda BS

0

Dugo glavno svjetlo razreda CS

0

Dugo glavno svjetlo razreda DS

0

Dugo glavno svjetlo razreda ES (izvor svjetlosti s izbojem u plinu)

0

Prednje svjetlo za maglu razreda F3

0

Svjetlo za skretanje

0

| 3.3. | Homologacijska oznaka |
| --- | --- |

3.3.

Homologacijska oznaka

| 3.3.1. | Opće odredbe |
| --- | --- |

3.3.1.

Opće odredbe

| 3.3.1.1. | Svaki uređaj koji pripada homologiranom tipu mora imati prostor dovoljne veličine za jedinstveni identifikator (UI) kako je navedeno u Sporazumu iz 1958. i druge oznake kako je definirano u stavku 3.3.2.6. ili, ako to iz tehničkih razloga nije moguće, homologacijsku oznaku s dodatnim simbolima i drugim oznakama kako je definirano u stavku 3.3.2. |
| --- | --- |

3.3.1.1.

Svaki uređaj koji pripada homologiranom tipu mora imati prostor dovoljne veličine za jedinstveni identifikator (UI) kako je navedeno u Sporazumu iz 1958. i druge oznake kako je definirano u stavku 3.3.2.6. ili, ako to iz tehničkih razloga nije moguće, homologacijsku oznaku s dodatnim simbolima i drugim oznakama kako je definirano u stavku 3.3.2.

| 3.3.1.2. | Primjeri izgleda oznaka prikazani su u Prilogu 13. |
| --- | --- |

3.3.1.2.

Primjeri izgleda oznaka prikazani su u Prilogu 13.

| 3.3.1.3. | Prostor za jedinstveni identifikator ili homologacijsku oznaku mora biti prikazan na crtežima iz stavka 3.1.2. |
| --- | --- |

3.3.1.3.

Prostor za jedinstveni identifikator ili homologacijsku oznaku mora biti prikazan na crtežima iz stavka 3.1.2.

| 3.3.1.4. | Jedinstveni identifikator ili homologacijska oznaka s dodatnim simbolima moraju biti jasno čitljivi i neizbrisivi. Pričvršćuju se na unutarnji ili vanjski dio (prozirni ili neprozirni) svjetla koji je nerazdvojiv od prozirnog dijela svjetla koje emitira svjetlost. U svakom slučaju, oznaka mora biti vidljiva i nakon ugradbe svjetla na vozilo ili nakon što se otvori pomičan dio kao što je pokrov motora ili prtljažnika ili nakon što se otvore vrata. |
| --- | --- |

3.3.1.4.

Jedinstveni identifikator ili homologacijska oznaka s dodatnim simbolima moraju biti jasno čitljivi i neizbrisivi. Pričvršćuju se na unutarnji ili vanjski dio (prozirni ili neprozirni) svjetla koji je nerazdvojiv od prozirnog dijela svjetla koje emitira svjetlost. U svakom slučaju, oznaka mora biti vidljiva i nakon ugradbe svjetla na vozilo ili nakon što se otvori pomičan dio kao što je pokrov motora ili prtljažnika ili nakon što se otvore vrata.

| 3.3.1.5. | Ako je riječ o udruženim, spojenim ili uzajamno povezanim svjetlima, može se upotrijebiti jedinstveni identifikator ili homologacijska oznaka pod uvjetom da sva udružena, spojena ili uzajamno povezana svjetla zadovoljavaju relevantni pravilnik te da su ispunjeni i sljedeći zahtjevi:






  (a) | da se primjenjuju zahtjevi iz stavka 3.3.2.; |
| --- | --- | --- |

3.3.1.5.

Ako je riječ o udruženim, spojenim ili uzajamno povezanim svjetlima, može se upotrijebiti jedinstveni identifikator ili homologacijska oznaka pod uvjetom da sva udružena, spojena ili uzajamno povezana svjetla zadovoljavaju relevantni pravilnik te da su ispunjeni i sljedeći zahtjevi:

(a)

da se primjenjuju zahtjevi iz stavka 3.3.2.;

| (b) | da se nijedan dio udruženih, spojenih ili uzajamno povezanih svjetala koji emitira svjetlost ne može ukloniti, a da se istodobno ne ukloni homologacijska oznaka; |
| --- | --- |

(b)

da se nijedan dio udruženih, spojenih ili uzajamno povezanih svjetala koji emitira svjetlost ne može ukloniti, a da se istodobno ne ukloni homologacijska oznaka;

| (c) | da se označe simboli za svako svjetlo u skladu sa svakim pravilnikom na temelju kojeg je dodijeljena homologacija:






  i. | na odgovarajućoj svjetlećoj površini; ili |
| --- | --- | --- |

(c)

da se označe simboli za svako svjetlo u skladu sa svakim pravilnikom na temelju kojeg je dodijeljena homologacija:

i.

na odgovarajućoj svjetlećoj površini; ili

| ii. | u skupini, tako da se svako svjetlo udruženih, spojenih ili uzajamno povezanih svjetala može jasno prepoznati; |
| --- | --- |

ii.

u skupini, tako da se svako svjetlo udruženih, spojenih ili uzajamno povezanih svjetala može jasno prepoznati;

| (d) | da veličina dijelova jedne homologacijske oznake nije manja od najmanje veličine propisane relevantnim pravilnikom za najmanju pojedinačnu oznaku. |
| --- | --- |

(d)

da veličina dijelova jedne homologacijske oznake nije manja od najmanje veličine propisane relevantnim pravilnikom za najmanju pojedinačnu oznaku.

| 3.3.1.6. | Ako je riječ o različitim tipovima svjetala koji ispunjavaju zahtjeve više pravilnika te na kojima se upotrebljava ista vanjska leća iste ili različite boje, može se upotrijebiti jedna homologacijska oznaka pod uvjetom:






  (a) | da se u sukladnosti sa stavkom 3.3.2. označe simboli za svako svjetlo u skladu sa svakim pravilnikom na temelju kojeg je dodijeljena homologacija; |
| --- | --- | --- |

3.3.1.6.

Ako je riječ o različitim tipovima svjetala koji ispunjavaju zahtjeve više pravilnika te na kojima se upotrebljava ista vanjska leća iste ili različite boje, može se upotrijebiti jedna homologacijska oznaka pod uvjetom:

(a)

da se u sukladnosti sa stavkom 3.3.2. označe simboli za svako svjetlo u skladu sa svakim pravilnikom na temelju kojeg je dodijeljena homologacija;

| (b) | da se na kućištu svjetla nalazi homologacijska oznaka stvarnih funkcija; |
| --- | --- |

(b)

da se na kućištu svjetla nalazi homologacijska oznaka stvarnih funkcija;

| (c) | da veličina dijelova jedne homologacijske oznake nije manja od najmanje veličine propisane relevantnim pravilnikom za najmanju pojedinačnu oznaku. |
| --- | --- |

(c)

da veličina dijelova jedne homologacijske oznake nije manja od najmanje veličine propisane relevantnim pravilnikom za najmanju pojedinačnu oznaku.

| 3.3.1.7. | Ako je riječ o svjetlima koja su udružena, spojena ili uzajamno povezana s drugim svjetlima čija se leća može upotrijebiti i za druge tipove svjetala, primjenjuju se odredbe stavka 3.3. |
| --- | --- |

3.3.1.7.

Ako je riječ o svjetlima koja su udružena, spojena ili uzajamno povezana s drugim svjetlima čija se leća može upotrijebiti i za druge tipove svjetala, primjenjuju se odredbe stavka 3.3.

| 3.3.2. | Homologacijska oznaka sastoji se od: |
| --- | --- |

3.3.2.

Homologacijska oznaka sastoji se od:

| 3.3.2.1. | kružnice oko slova „E” iza kojeg slijedi razlikovni broj države koja je dodijelila homologaciju (6); |
| --- | --- |

3.3.2.1.

kružnice oko slova „E” iza kojeg slijedi razlikovni broj države koja je dodijelila homologaciju (6

| 3.3.2.2. | homologacijskog broja propisanog u stavku 3.2.2.; |
| --- | --- |

3.3.2.2.

homologacijskog broja propisanog u stavku 3.2.2.;

| 3.3.2.3. | broja ovog Pravilnika, iza kojeg slijede slovo „R” i dvije znamenke koje označavaju niz izmjena na snazi u trenutku izdavanja homologacije; |
| --- | --- |

3.3.2.3.

broja ovog Pravilnika, iza kojeg slijede slovo „R” i dvije znamenke koje označavaju niz izmjena na snazi u trenutku izdavanja homologacije;

| 3.3.2.4. | dodatnih simbola za glavna svjetla, AFS i prednja svjetla za maglu: |
| --- | --- |

3.3.2.4.

dodatnih simbola za glavna svjetla, AFS i prednja svjetla za maglu:

| 3.3.2.4.1. | ako je riječ o ugradbenoj jedinici glavnih svjetala/AFS-a koja ispunjava samo zahtjeve za vožnju lijevom stranom kolnika: vodoravne strelice koja pokazuje nadesno od promatrača koji gleda u glavno svjetlo, tj. na stranu ceste na kojoj se odvija promet; |
| --- | --- |

3.3.2.4.1.

ako je riječ o ugradbenoj jedinici glavnih svjetala/AFS-a koja ispunjava samo zahtjeve za vožnju lijevom stranom kolnika: vodoravne strelice koja pokazuje nadesno od promatrača koji gleda u glavno svjetlo, tj. na stranu ceste na kojoj se odvija promet;

| 3.3.2.4.2. | ako je riječ o ugradbenoj jedinici glavnih svjetala/AFS-a konstruiranoj da ispunjava zahtjeve oba prometna sustava odgovarajućim namještanjem optičke jedinice, izvora svjetlosti ili LED modula: vodoravne strelice s vrhovima na oba kraja koji pokazuju na lijevu odnosno na desnu stranu; |
| --- | --- |

3.3.2.4.2.

ako je riječ o ugradbenoj jedinici glavnih svjetala/AFS-a konstruiranoj da ispunjava zahtjeve oba prometna sustava odgovarajućim namještanjem optičke jedinice, izvora svjetlosti ili LED modula: vodoravne strelice s vrhovima na oba kraja koji pokazuju na lijevu odnosno na desnu stranu;

| 3.3.2.4.3. | prednja svjetla za maglu razreda F3 koja imaju asimetričnu raspodjelu svjetlosti i ne smiju se neselektivno ugraditi na bilo koju stranu vozila označuju se strelicom okrenutom prema vanjskoj strani vozila; |
| --- | --- |

3.3.2.4.3.

prednja svjetla za maglu razreda F3 koja imaju asimetričnu raspodjelu svjetlosti i ne smiju se neselektivno ugraditi na bilo koju stranu vozila označuju se strelicom okrenutom prema vanjskoj strani vozila;

| 3.3.2.4.4. | ako je riječ o ugradbenoj jedinici prednjih svjetala za maglu, glavnih svjetala i AFS-a s ugrađenom plastičnom lećom, skupina slova „PL” dodaje se uz simbole kojima se označava osvjetljenje; |
| --- | --- |

3.3.2.4.4.

ako je riječ o ugradbenoj jedinici prednjih svjetala za maglu, glavnih svjetala i AFS-a s ugrađenom plastičnom lećom, skupina slova „PL” dodaje se uz simbole kojima se označava osvjetljenje;

| 3.3.2.4.5. | ako je riječ o ugradbenoj jedinici glavnih svjetala/AFS-a koja ispunjava zahtjeve za dugi svjetlosni snop: oznake, koja se stavlja u blizini kruga oko slova „E”, za najveću svjetlosnu jakost izraženu referentnom oznakom (I’M), kako je određeno u stavku 5.1.3.6.
  Ako je riječ o ugradbenoj jedinici udruženih ili uzajamno povezanih dugih glavnih svjetala/AFS-a, oznaka najveće ukupne svjetlosne jakosti dugih svjetlosnih snopova izražava se kako je prethodno navedeno; |
| --- | --- |

3.3.2.4.5.

ako je riječ o ugradbenoj jedinici glavnih svjetala/AFS-a koja ispunjava zahtjeve za dugi svjetlosni snop: oznake, koja se stavlja u blizini kruga oko slova „E”, za najveću svjetlosnu jakost izraženu referentnom oznakom (I’M

Ako je riječ o ugradbenoj jedinici udruženih ili uzajamno povezanih dugih glavnih svjetala/AFS-a, oznaka najveće ukupne svjetlosne jakosti dugih svjetlosnih snopova izražava se kako je prethodno navedeno;

| 3.3.2.4.6. | ako je riječ o ugradbenoj jedinici glavnih svjetala/AFS-a konstruiranoj tako da izvori svjetlosti ili LED moduli koji daju glavni kratki snop ne svijetle istodobno s bilo kojom drugom funkcijom osvjetljivanja s kojom bi mogla biti uzajamno povezana: nakon simbola za glavno svjetlo koje daje kratki svjetlosni snop na homologacijskoj oznaci postavlja se kosa crta (/). |
| --- | --- |

3.3.2.4.6.

ako je riječ o ugradbenoj jedinici glavnih svjetala/AFS-a konstruiranoj tako da izvori svjetlosti ili LED moduli koji daju glavni kratki snop ne svijetle istodobno s bilo kojom drugom funkcijom osvjetljivanja s kojom bi mogla biti uzajamno povezana: nakon simbola za glavno svjetlo koje daje kratki svjetlosni snop na homologacijskoj oznaci postavlja se kosa crta (/).

| 3.3.2.4.6.1. | Taj se zahtjev ne primjenjuje na glavna svjetla koja ispunjavaju zahtjeve glavnih svjetala razreda D, koja su konstruirana tako da isti izvor svjetlosti s izbojem u plinu proizvodi i kratki i dugi svjetlosni snop. |
| --- | --- |

3.3.2.4.6.1.

Taj se zahtjev ne primjenjuje na glavna svjetla koja ispunjavaju zahtjeve glavnih svjetala razreda D, koja su konstruirana tako da isti izvor svjetlosti s izbojem u plinu proizvodi i kratki i dugi svjetlosni snop.

| 3.3.2.4.7. | Ako je riječ o AFS-u, crtica iznad slova označava da funkcije AFS-a proizvodi veći broj ugradbenih jedinica na toj strani sustava. |
| --- | --- |

3.3.2.4.7.

Ako je riječ o AFS-u, crtica iznad slova označava da funkcije AFS-a proizvodi veći broj ugradbenih jedinica na toj strani sustava.

| 3.3.2.5. | Homologacijski broj i simboli smještaju se blizu kruga iznad ili ispod slova „E” ili desno ili lijevo od tog slova. Znamenke homologacijskog broja moraju biti s iste strane slova „E” i okrenute u istom smjeru. |
| --- | --- |

3.3.2.5.

Homologacijski broj i simboli smještaju se blizu kruga iznad ili ispod slova „E” ili desno ili lijevo od tog slova. Znamenke homologacijskog broja moraju biti s iste strane slova „E” i okrenute u istom smjeru.

| 3.3.2.6. | Druge oznake
  Funkcije ili sustavi osvjetljivanja ceste moraju imati neizbrisivo i jasno čitljivo trgovačko ime ili žig podnositelja zahtjeva i sljedeće oznake: |
| --- | --- |

3.3.2.6.

Druge oznake

Funkcije ili sustavi osvjetljivanja ceste moraju imati neizbrisivo i jasno čitljivo trgovačko ime ili žig podnositelja zahtjeva i sljedeće oznake:

| 3.3.2.6.1. | ako je riječ o uređajima koji uključuju kratki svjetlosni snop konstruiranima tako da ispunjavaju zahtjeve vožnje i desnom i lijevom stranom kolnika, oznake za dvije postavke optičke jedinice na vozilu ili izvora svjetlosti na reflektoru; te se oznake sastoje od slova „R/D” za položaj za vožnju desnom stranom kolnika i slova „L/G” za položaj za vožnju lijevom stranom kolnika; |
| --- | --- |

3.3.2.6.1.

ako je riječ o uređajima koji uključuju kratki svjetlosni snop konstruiranima tako da ispunjavaju zahtjeve vožnje i desnom i lijevom stranom kolnika, oznake za dvije postavke optičke jedinice na vozilu ili izvora svjetlosti na reflektoru; te se oznake sastoje od slova „R/D” za položaj za vožnju desnom stranom kolnika i slova „L/G” za položaj za vožnju lijevom stranom kolnika;

| 3.3.2.6.2. | ako je riječ o svjetlima sa zamjenjivim izvorima svjetlosti ili sa zamjenjivim modulima izvora svjetlosti, oznake kojima se navodi sljedeće:






  (a) | propisana kategorija ili kategorije izvora svjetlosti za glavna svjetla razreda AS, BS, CS, DS i ES te za svjetla za skretanje; i/ili |
| --- | --- | --- |

3.3.2.6.2.

ako je riječ o svjetlima sa zamjenjivim izvorima svjetlosti ili sa zamjenjivim modulima izvora svjetlosti, oznake kojima se navodi sljedeće:

(a)

propisana kategorija ili kategorije izvora svjetlosti za glavna svjetla razreda AS, BS, CS, DS i ES te za svjetla za skretanje; i/ili

| (b) | posebni identifikacijski kod modula izvora svjetlosti; i/ili |
| --- | --- |

(b)

posebni identifikacijski kod modula izvora svjetlosti; i/ili

| (c) | nazivni naponi, nazivne snage i posebni identifikacijski kod LED modula za glavna svjetla, prednja svjetla za maglu i AFS; |
| --- | --- |

(c)

nazivni naponi, nazivne snage i posebni identifikacijski kod LED modula za glavna svjetla, prednja svjetla za maglu i AFS;

| 3.3.2.6.3. | ako je riječ o svjetlima s modulima izvora svjetlosti, oznaku na modulima izvora svjetlosti kojom se naznačuje:






  (a) | trgovačko ime ili žig podnositelja zahtjeva; |
| --- | --- | --- |

3.3.2.6.3.

ako je riječ o svjetlima s modulima izvora svjetlosti, oznaku na modulima izvora svjetlosti kojom se naznačuje:

(a)

trgovačko ime ili žig podnositelja zahtjeva;

| (b) | posebni identifikacijski kod modula. Taj posebni identifikacijski kod sastavljen je od početnih slova „MD” za „MODUL”, za kojima slijedi homologacijska oznaka bez kruga kako je propisano stavkom 3.3.2.1.; taj identifikacijski kod prikazuje se na crtežima iz stavka 3.1.2. Homologacijska oznaka ne mora biti jednaka oznaci na svjetlu u kojem se upotrebljava modul, no obje oznake moraju pripadati istom podnositelju zahtjeva; |
| --- | --- |

(b)

posebni identifikacijski kod modula. Taj posebni identifikacijski kod sastavljen je od početnih slova „MD” za „MODUL”, za kojima slijedi homologacijska oznaka bez kruga kako je propisano stavkom 3.3.2.1.; taj identifikacijski kod prikazuje se na crtežima iz stavka 3.1.2. Homologacijska oznaka ne mora biti jednaka oznaci na svjetlu u kojem se upotrebljava modul, no obje oznake moraju pripadati istom podnositelju zahtjeva;

| (c) | ako je riječ o svjetlima za skretanje, nazivni napon ili raspon napona.
  Ako su moduli izvora svjetlosti nezamjenjivi, to ne treba označiti; |
| --- | --- |

(c)

ako je riječ o svjetlima za skretanje, nazivni napon ili raspon napona.

Ako su moduli izvora svjetlosti nezamjenjivi, to ne treba označiti;

| 3.3.2.6.4. | ako je riječ o svjetlima za skretanje koja imaju:






  (a) | elektronički uređaj za upravljanje izvorom svjetlosti; ili |
| --- | --- | --- |

3.3.2.6.4.

ako je riječ o svjetlima za skretanje koja imaju:

(a)

elektronički uređaj za upravljanje izvorom svjetlosti; ili

| (b) | nezamjenjive izvore svjetlosti; i/ili |
| --- | --- |

(b)

nezamjenjive izvore svjetlosti; i/ili

| (c) | module izvora svjetlosti;
  oznaku nazivnog napona ili raspona napona; |
| --- | --- |

(c)

module izvora svjetlosti;

oznaku nazivnog napona ili raspona napona;

| 3.3.2.6.5. | na elektroničkom uređaju za upravljanje izvorom svjetlosti: |
| --- | --- |

3.3.2.6.5.

na elektroničkom uređaju za upravljanje izvorom svjetlosti:

| 3.3.2.6.5.1. | ako je riječ o glavnim svjetlima, AFS sustavima i prednjim svjetlima za maglu:
  ako se za upravljanje LED modulima upotrebljava elektronički uređaj za upravljanje izvorom svjetlosti koji nije dio LED modula, on mora biti označen posebnim identifikacijskim kodovima, nazivnim ulaznim naponom i snagom; |
| --- | --- |

3.3.2.6.5.1.

ako je riječ o glavnim svjetlima, AFS sustavima i prednjim svjetlima za maglu:

ako se za upravljanje LED modulima upotrebljava elektronički uređaj za upravljanje izvorom svjetlosti koji nije dio LED modula, on mora biti označen posebnim identifikacijskim kodovima, nazivnim ulaznim naponom i snagom;

| 3.3.2.6.5.2. | ako je riječ o svjetlima za skretanje:
  elektronički uređaj za upravljanje izvorom svjetlosti koji je dio svjetla, no nije u njegovu kućištu, mora nositi naziv proizvođača i njegov identifikacijski broj; |
| --- | --- |

3.3.2.6.5.2.

ako je riječ o svjetlima za skretanje:

elektronički uređaj za upravljanje izvorom svjetlosti koji je dio svjetla, no nije u njegovu kućištu, mora nositi naziv proizvođača i njegov identifikacijski broj;

| 3.3.2.6.6. | ako je riječ o AFS-u, prednjim svjetlima za maglu i glavnim svjetlima koji ne pripadaju razredima AS, BS, CS, DS i ES te koji ispunjavaju zahtjeve iz Priloga 7. samo pri naponu od 12 V: oznaku koja se sastoji od broja 24 prekriženog kosim križićem (X) u blizini držača izvora svjetlosti; |
| --- | --- |

3.3.2.6.6.

ako je riječ o AFS-u, prednjim svjetlima za maglu i glavnim svjetlima koji ne pripadaju razredima AS, BS, CS, DS i ES te koji ispunjavaju zahtjeve iz Priloga 7. samo pri naponu od 12 V: oznaku koja se sastoji od broja 24 prekriženog kosim križićem (X) u blizini držača izvora svjetlosti;

| 3.3.2.6.7. | ako je riječ o glavnom svjetlu koje ima dodatne jedinice za osvjetljivanje za vozila kategorije L i T: |
| --- | --- |

3.3.2.6.7.

ako je riječ o glavnom svjetlu koje ima dodatne jedinice za osvjetljivanje za vozila kategorije L i T:

| 3.3.2.6.7.1. | glavna svjetla koja proizvode glavni kratki snop moraju imati posebni identifikacijski kod za dodatne jedinice za osvjetljivanje iz stavka 3.3.2.6.7.2.2. |
| --- | --- |

3.3.2.6.7.1.

glavna svjetla koja proizvode glavni kratki snop moraju imati posebni identifikacijski kod za dodatne jedinice za osvjetljivanje iz stavka 3.3.2.6.7.2.2.

| 3.3.2.6.7.2. | Dodatne jedinice za osvjetljivanje moraju nositi trgovačko ime ili žig podnositelja zahtjeva te sljedeće oznake: |
| --- | --- |

3.3.2.6.7.2.

Dodatne jedinice za osvjetljivanje moraju nositi trgovačko ime ili žig podnositelja zahtjeva te sljedeće oznake:

| 3.3.2.6.7.2.1. | ako je riječ o izvorima svjetlosti, njihove kategorije; i/ili
  ako je riječ o LED modulima, nazivni napon i nazivnu snagu te posebne identifikacijske kodove LED modula; |
| --- | --- |

3.3.2.6.7.2.1.

ako je riječ o izvorima svjetlosti, njihove kategorije; i/ili

ako je riječ o LED modulima, nazivni napon i nazivnu snagu te posebne identifikacijske kodove LED modula;

| 3.3.2.6.7.2.2. | posebne identifikacijske kodove dodatnih jedinica za osvjetljivanje. Ta oznaka mora biti jasno čitljiva i neizbrisiva.
  Posebni identifikacijski kod sastoji se od početnih slova „ALU”, koja znače „dodatna jedinica za osvjetljivanje”, nakon čega slijedi homologacijska oznaka bez kruga te, ako se upotrebljava nekoliko dodatnih jedinica za osvjetljivanje koje nisu identične, slijede i dodatni simboli ili znakovi. Taj posebni identifikacijski kod prikazuje se na crtežima. Homologacijska oznaka ne mora biti jednaka oznaci na svjetlu u kojem se upotrebljavaju dodatne jedinice za osvjetljivanje, no obje oznake moraju pripadati istom podnositelju zahtjeva. |
| --- | --- |

3.3.2.6.7.2.2.

posebne identifikacijske kodove dodatnih jedinica za osvjetljivanje. Ta oznaka mora biti jasno čitljiva i neizbrisiva.

Posebni identifikacijski kod sastoji se od početnih slova „ALU”, koja znače „dodatna jedinica za osvjetljivanje”, nakon čega slijedi homologacijska oznaka bez kruga te, ako se upotrebljava nekoliko dodatnih jedinica za osvjetljivanje koje nisu identične, slijede i dodatni simboli ili znakovi. Taj posebni identifikacijski kod prikazuje se na crtežima. Homologacijska oznaka ne mora biti jednaka oznaci na svjetlu u kojem se upotrebljavaju dodatne jedinice za osvjetljivanje, no obje oznake moraju pripadati istom podnositelju zahtjeva.

| 3.3.3. | Homologacijska oznaka može se zamijeniti jedinstvenim identifikatorom (UI) ako je dostupan. Oznaka jedinstvenog identifikatora mora slijediti format u primjeru prikazanom u nastavku: |
| --- | --- |

3.3.3.

Homologacijska oznaka može se zamijeniti jedinstvenim identifikatorom (UI) ako je dostupan. Oznaka jedinstvenog identifikatora mora slijediti format u primjeru prikazanom u nastavku:

Image 87

a ≥ 8 mm

Prikazani jedinstveni identifikator (UI), označen na svjetlu, ukazuje na to da je predmetni tip homologiran i da je relevantnim informacijama o toj homologaciji tipa moguće pristupiti u sigurnoj UN-ovoj internetskoj bazi podataka upotrebom broja 163210 kao jedinstvenog identifikatora.

| 3.4. | Preinake uređaja za osvjetljivanje ceste i proširenje homologacije |
| --- | --- |

3.4.

Preinake uređaja za osvjetljivanje ceste i proširenje homologacije

| 3.4.1. | Homologacijsko tijelo koje je homologiralo tip svjetla mora se obavijestiti o svakoj preinaci tog tipa. To tijelo zatim može: |
| --- | --- |

3.4.1.

Homologacijsko tijelo koje je homologiralo tip svjetla mora se obavijestiti o svakoj preinaci tog tipa. To tijelo zatim može:

| 3.4.1.1. | smatrati da učinjene preinake vjerojatno neće imati znatan štetan učinak i da svjetlo u svakom slučaju i dalje ispunjava zahtjeve; ili |
| --- | --- |

3.4.1.1.

smatrati da učinjene preinake vjerojatno neće imati znatan štetan učinak i da svjetlo u svakom slučaju i dalje ispunjava zahtjeve; ili

| 3.4.1.2. | zahtijevati dodatno ispitno izvješće od tehničke službe odgovorne za provođenje ispitivanja. |
| --- | --- |

3.4.1.2.

zahtijevati dodatno ispitno izvješće od tehničke službe odgovorne za provođenje ispitivanja.

| 3.4.2. | Ugovorne stranke Sporazuma iz 1958. koje primjenjuju ovaj Pravilnik obavješćuju se o potvrđivanju ili odbijanju homologacije, uz navođenje preinaka, putem postupka navedenog u stavku 3.2.3. |
| --- | --- |

3.4.2.

Ugovorne stranke Sporazuma iz 1958. koje primjenjuju ovaj Pravilnik obavješćuju se o potvrđivanju ili odbijanju homologacije, uz navođenje preinaka, putem postupka navedenog u stavku 3.2.3.

| 3.4.3. | Homologacijsko tijelo koje izda proširenje homologacije dodjeljuje serijski broj tom proširenju te je o tome dužno obavijestiti ostale ugovorne stranke Sporazuma iz 1958. koje primjenjuju ovaj Pravilnik, na temelju kojeg je dodijeljena homologacija, izjavom u skladu s predloškom iz Priloga 1. ovom Pravilniku. |
| --- | --- |

3.4.3.

Homologacijsko tijelo koje izda proširenje homologacije dodjeljuje serijski broj tom proširenju te je o tome dužno obavijestiti ostale ugovorne stranke Sporazuma iz 1958. koje primjenjuju ovaj Pravilnik, na temelju kojeg je dodijeljena homologacija, izjavom u skladu s predloškom iz Priloga 1. ovom Pravilniku.

| 3.5. | Sukladnost proizvodnje
  Postupci za provjeru sukladnosti proizvodnje moraju biti u skladu s onima iz Popisa 1. Sporazuma iz 1958. (E/ECE/TRANS/505/Rev.3) i ispunjavati sljedeće zahtjeve: |
| --- | --- |

3.5.

Sukladnost proizvodnje

Postupci za provjeru sukladnosti proizvodnje moraju biti u skladu s onima iz Popisa 1. Sporazuma iz 1958. (E/ECE/TRANS/505/Rev.3) i ispunjavati sljedeće zahtjeve:

| 3.5.1. | uređaji za osvjetljivanje ceste homologirani na temelju ovog Pravilnika proizvode se tako da su usklađeni s homologiranim tipom i da ispunjavaju zahtjeve iz stavaka 4.16. i 5.; |
| --- | --- |

3.5.1.

uređaji za osvjetljivanje ceste homologirani na temelju ovog Pravilnika proizvode se tako da su usklađeni s homologiranim tipom i da ispunjavaju zahtjeve iz stavaka 4.16. i 5.;

| 3.5.1.1. | moraju biti ispunjeni minimalni zahtjevi za postupke za provjeru sukladnosti proizvodnje iz Priloga 2.; |
| --- | --- |

3.5.1.1.

moraju biti ispunjeni minimalni zahtjevi za postupke za provjeru sukladnosti proizvodnje iz Priloga 2.;

| 3.5.1.2. | moraju biti ispunjeni minimalni zahtjevi za inspektorov odabir uzoraka navedeni u Prilogu 3.; |
| --- | --- |

3.5.1.2.

moraju biti ispunjeni minimalni zahtjevi za inspektorov odabir uzoraka navedeni u Prilogu 3.;

| 3.5.2. | homologacijsko tijelo koje je dodijelilo homologaciju može u bilo kojem trenutku provjeriti metode za provjeru sukladnosti proizvodnje koje se primjenjuju u svakom proizvodnom pogonu. Te se provjere obično provode jednom u dvije godine; |
| --- | --- |

3.5.2.

homologacijsko tijelo koje je dodijelilo homologaciju može u bilo kojem trenutku provjeriti metode za provjeru sukladnosti proizvodnje koje se primjenjuju u svakom proizvodnom pogonu. Te se provjere obično provode jednom u dvije godine;

| 3.5.3. | isključivo za uređaje u skladu sa stavkom 5.6. (svjetla za skretanje) i ako je riječ o nezamjenjivim izvorima svjetlosti sa žarnom niti ili modulima izvora svjetlosti opremljenima nezamjenjivim izvorima svjetlosti sa žarnom niti, podnositelj zahtjeva homologacijskoj dokumentaciji prilaže izvješće (proizvođača izvora svjetlosti naznačenog u homologacijskoj dokumentaciji) koje je prihvatljivo tijelu odgovornom za homologaciju tipa i kojim se dokazuje sukladnost tih nezamjenjivih izvora svjetlosti sa žarnom niti sa zahtjevima utvrđenima u stavku 4.11. 3. izdanja Publikacije IEC 60809; |
| --- | --- |

3.5.3.

isključivo za uređaje u skladu sa stavkom 5.6. (svjetla za skretanje) i ako je riječ o nezamjenjivim izvorima svjetlosti sa žarnom niti ili modulima izvora svjetlosti opremljenima nezamjenjivim izvorima svjetlosti sa žarnom niti, podnositelj zahtjeva homologacijskoj dokumentaciji prilaže izvješće (proizvođača izvora svjetlosti naznačenog u homologacijskoj dokumentaciji) koje je prihvatljivo tijelu odgovornom za homologaciju tipa i kojim se dokazuje sukladnost tih nezamjenjivih izvora svjetlosti sa žarnom niti sa zahtjevima utvrđenima u stavku 4.11. 3. izdanja Publikacije IEC 60809;

| 3.5.4. | uređaji za osvjetljivanje ceste s očitim pogreškama ne uzimaju se u obzir; |
| --- | --- |

3.5.4.

uređaji za osvjetljivanje ceste s očitim pogreškama ne uzimaju se u obzir;

| 3.5.5. | referentna oznaka ne uzima se u obzir; |
| --- | --- |

3.5.5.

referentna oznaka ne uzima se u obzir;

| 3.5.6. | mjerne točke iz tablice 8. dijela B ne uzimaju se u obzir; |
| --- | --- |

3.5.6.

mjerne točke iz tablice 8. dijela B ne uzimaju se u obzir;

| 3.5.7. | mjerne točke od 8 do 15 iz tablice 35. ne uzimaju se u obzir. |
| --- | --- |

3.5.7.

mjerne točke od 8 do 15 iz tablice 35. ne uzimaju se u obzir.

| 3.6. | Sankcije za nesukladnost proizvodnje |
| --- | --- |

3.6.

Sankcije za nesukladnost proizvodnje

| 3.6.1. | Homologacija dodijeljena uređaju u skladu s ovim Pravilnikom može biti povučena ako navedeni zahtjevi nisu ispunjeni. |
| --- | --- |

3.6.1.

Homologacija dodijeljena uređaju u skladu s ovim Pravilnikom može biti povučena ako navedeni zahtjevi nisu ispunjeni.

| 3.6.2. | Ako ugovorna stranka Sporazuma koja primjenjuje ovaj Pravilnik povuče homologaciju koju je prethodno dodijelila, dužna je o tome odmah obavijestiti druge ugovorne stranke koje primjenjuju ovaj Pravilnik izjavom u skladu s predloškom iz Priloga 1. |
| --- | --- |

3.6.2.

Ako ugovorna stranka Sporazuma koja primjenjuje ovaj Pravilnik povuče homologaciju koju je prethodno dodijelila, dužna je o tome odmah obavijestiti druge ugovorne stranke koje primjenjuju ovaj Pravilnik izjavom u skladu s predloškom iz Priloga 1.

| 3.7. | Trajno obustavljena proizvodnja
  Ako nositelj homologacije potpuno obustavi proizvodnju uređaja homologiranog na temelju ovog Pravilnika, dužan je o tome obavijestiti tijelo koje je dodijelilo homologaciju. Nakon što primi odgovarajuću izjavu, to je tijelo dužno o tome obavijestiti ostale ugovorne stranke Sporazuma iz 1958. koje primjenjuju ovaj Pravilnik izjavom u skladu s predloškom iz Priloga 1. |
| --- | --- |

3.7.

Trajno obustavljena proizvodnja

Ako nositelj homologacije potpuno obustavi proizvodnju uređaja homologiranog na temelju ovog Pravilnika, dužan je o tome obavijestiti tijelo koje je dodijelilo homologaciju. Nakon što primi odgovarajuću izjavu, to je tijelo dužno o tome obavijestiti ostale ugovorne stranke Sporazuma iz 1958. koje primjenjuju ovaj Pravilnik izjavom u skladu s predloškom iz Priloga 1.

| 3.8. | Imena i adrese tehničkih službi odgovornih za provođenje homologacijskih ispitivanja te imena i adrese homologacijskih tijela
  Ugovorne stranke Sporazuma iz 1958. koje primjenjuju Pravilnik UN-a tajništvu Ujedinjenih naroda prijavljuju imena i adrese tehničkih službi odgovornih za provedbu homologacijskih ispitivanja te homologacijskih tijela koja dodjeljuju homologaciju i kojima se trebaju slati obrasci kojima se potvrđuje dodjela, proširenje, odbijanje ili povlačenje homologacije ili trajno obustavljena proizvodnja izdani u drugim zemljama. |
| --- | --- |

3.8.

Imena i adrese tehničkih službi odgovornih za provođenje homologacijskih ispitivanja te imena i adrese homologacijskih tijela

Ugovorne stranke Sporazuma iz 1958. koje primjenjuju Pravilnik UN-a tajništvu Ujedinjenih naroda prijavljuju imena i adrese tehničkih službi odgovornih za provedbu homologacijskih ispitivanja te homologacijskih tijela koja dodjeljuju homologaciju i kojima se trebaju slati obrasci kojima se potvrđuje dodjela, proširenje, odbijanje ili povlačenje homologacije ili trajno obustavljena proizvodnja izdani u drugim zemljama.

4.   OPĆI TEHNIČKI ZAHTJEVI

Svjetla dostavljena na homologaciju moraju biti u skladu sa zahtjevima navedenima u stavcima 4. i 5.

Na ovaj Pravilnik primjenjuju se zahtjevi iz odjeljka 5. „Opći zahtjevi” i odjeljka 6. „Pojedinačni zahtjevi” (i Priloga na koje se upućuje u tim odjeljcima) pravilnika UN-a br. 48, 53, 74 ili 86 i niza njihovih izmjena na snazi u vrijeme podnošenja zahtjeva za homologaciju svjetla.

Zahtjevi koji se odnose na svako svjetlo i kategorije vozila za koje je svjetlo namijenjeno primjenjuju se ako je verifikacija u vrijeme podnošenja zahtjeva za homologaciju svjetla izvediva.

| 4.1. | Svjetla moraju biti oblikovana i konstruirana tako da, u uobičajenim uvjetima upotrebe i unatoč vibracijama kojima bi mogla biti izložena tijekom takve upotrebe, bude osiguran njihov zadovoljavajući rad i da zadrže karakteristike propisane ovim Pravilnikom. |
| --- | --- |

4.1.

Svjetla moraju biti oblikovana i konstruirana tako da, u uobičajenim uvjetima upotrebe i unatoč vibracijama kojima bi mogla biti izložena tijekom takve upotrebe, bude osiguran njihov zadovoljavajući rad i da zadrže karakteristike propisane ovim Pravilnikom.

| 4.2. | Svjetla se izrađuju tako da prikladno osvjetljuju, bez bliještanja, kada emitiraju kratki svjetlosni snop i da dobro osvjetljuju kada emitiraju dugi svjetlosni snop. Osvjetljivanje u zavoju može se dobiti aktivacijom jednog dodatnog izvora svjetlosti sa žarnom niti, jednog ili više dodatnih LED izvora svjetlosti ili jednog ili više dodatnih LED modula koji su dio svjetla koje proizvodi kratki svjetlosni snop. |
| --- | --- |

4.2.

Svjetla se izrađuju tako da prikladno osvjetljuju, bez bliještanja, kada emitiraju kratki svjetlosni snop i da dobro osvjetljuju kada emitiraju dugi svjetlosni snop. Osvjetljivanje u zavoju može se dobiti aktivacijom jednog dodatnog izvora svjetlosti sa žarnom niti, jednog ili više dodatnih LED izvora svjetlosti ili jednog ili više dodatnih LED modula koji su dio svjetla koje proizvodi kratki svjetlosni snop.

| 4.3. | Svjetla moraju biti opremljena napravom koja omogućava njihovo namještanje na vozilima u skladu s odgovarajućim propisima. Kada je riječ o glavnim svjetlima razreda AS, BS, CS, DS i ES, takva naprava može ili ne mora osiguravati vodoravno namještanje, pod uvjetom da su glavna svjetla konstruirana tako da mogu održavati ispravno vodoravno usmjerenje čak i nakon namještanja vertikalnog usmjerenja. Takvu napravu ne treba ugraditi na jedinice u kojima se reflektor i difuzna leća ne mogu odvojiti, pod uvjetom da je upotreba takvih jedinica ograničena na vozila na kojima se svjetla mogu namjestiti na druge načine. |
| --- | --- |

4.3.

Svjetla moraju biti opremljena napravom koja omogućava njihovo namještanje na vozilima u skladu s odgovarajućim propisima. Kada je riječ o glavnim svjetlima razreda AS, BS, CS, DS i ES, takva naprava može ili ne mora osiguravati vodoravno namještanje, pod uvjetom da su glavna svjetla konstruirana tako da mogu održavati ispravno vodoravno usmjerenje čak i nakon namještanja vertikalnog usmjerenja. Takvu napravu ne treba ugraditi na jedinice u kojima se reflektor i difuzna leća ne mogu odvojiti, pod uvjetom da je upotreba takvih jedinica ograničena na vozila na kojima se svjetla mogu namjestiti na druge načine.

| 4.4. | Kada su svjetlo za glavni kratki snop i svjetlo za dugi svjetlosni snop opremljeni vlastitim izvorima svjetlosti ili LED modulima, naprava za namještanje omogućuje zasebno namještanje glavnog kratkog snopa i dugog svjetlosnog snopa.
  Međutim, te se odredbe ne primjenjuju na sklopove čiji su reflektori nerazdvojivi. |
| --- | --- |

4.4.

Kada su svjetlo za glavni kratki snop i svjetlo za dugi svjetlosni snop opremljeni vlastitim izvorima svjetlosti ili LED modulima, naprava za namještanje omogućuje zasebno namještanje glavnog kratkog snopa i dugog svjetlosnog snopa.

Međutim, te se odredbe ne primjenjuju na sklopove čiji su reflektori nerazdvojivi.

| 4.5. | Izvori svjetlosti |
| --- | --- |

4.5.

Izvori svjetlosti

| 4.5.1. | Ograničenja za izvore svjetlosti |
| --- | --- |

4.5.1.

Ograničenja za izvore svjetlosti

| 4.5.1.1. | Svjetla moraju biti opremljena samo izvorima svjetlosti koji su homologirani u skladu s pravilnicima UN-a br. 37, 99 i/ili 128, pod uvjetom da nema nikakvih ograničenja za njihovu upotrebu u Pravilniku UN-a br. 37 i nizu njegovih izmjena na snazi u trenutku podnošenja zahtjeva za homologaciju ili Pravilniku UN-a br. 99 i nizu njegovih izmjena na snazi u trenutku podnošenja zahtjeva za homologaciju ili Pravilniku UN-a br. 128 i nizu njegovih izmjena na snazi u trenutku podnošenja zahtjeva za homologaciju i/ili LED modulima i/ili modulima izvora svjetlosti (samo za svjetla za skretanje) i/ili nezamjenjivim izvorom svjetlosti (samo za svjetla za skretanje). |
| --- | --- |

4.5.1.1.

Svjetla moraju biti opremljena samo izvorima svjetlosti koji su homologirani u skladu s pravilnicima UN-a br. 37, 99 i/ili 128, pod uvjetom da nema nikakvih ograničenja za njihovu upotrebu u Pravilniku UN-a br. 37 i nizu njegovih izmjena na snazi u trenutku podnošenja zahtjeva za homologaciju ili Pravilniku UN-a br. 99 i nizu njegovih izmjena na snazi u trenutku podnošenja zahtjeva za homologaciju ili Pravilniku UN-a br. 128 i nizu njegovih izmjena na snazi u trenutku podnošenja zahtjeva za homologaciju i/ili LED modulima i/ili modulima izvora svjetlosti (samo za svjetla za skretanje) i/ili nezamjenjivim izvorom svjetlosti (samo za svjetla za skretanje).

| 4.5.1.2. | Prednja svjetla za maglu, neovisno o tome mogu li se izvori svjetlosti zamijeniti, moraju biti opremljena jednim izvorom svjetlosti ili s više njih koji su homologirani u skladu sa sljedećim:






  (a) | Pravilnikom UN-a br. 37; ili |
| --- | --- | --- |

4.5.1.2.

Prednja svjetla za maglu, neovisno o tome mogu li se izvori svjetlosti zamijeniti, moraju biti opremljena jednim izvorom svjetlosti ili s više njih koji su homologirani u skladu sa sljedećim:

(a)

Pravilnikom UN-a br. 37; ili

| (b) | Pravilnikom UN-a br. 99; ili |
| --- | --- |

(b)

Pravilnikom UN-a br. 99; ili

| (c) | Pravilnikom UN-a br. 128; |
| --- | --- |

(c)

Pravilnikom UN-a br. 128;

i/ili jednim LED modulom ili s više njih, pri čemu se primjenjuju zahtjevi Priloga 9.; provjerava se sukladnost s tim zahtjevima.

| 4.5.1.3. | Glavna svjetla razreda D moraju biti opremljena isključivo sljedećim: |
| --- | --- |

4.5.1.3.

Glavna svjetla razreda D moraju biti opremljena isključivo sljedećim:

| 4.5.1.3.1. | ako je riječ o glavnom kratkom snopu, jednim izvorom svjetlosti s izbojem u plinu. Za kratki svjetlosni snop dopuštena su najviše dva dodatna izvora svjetlosti u nastavku:






  (a) | unutar kratkog glavnog svjetla pri osvjetljivanju zavoja može se upotrebljavati jedan dodatni izvor svjetlosti sa žarnom niti homologiran u skladu s Pravilnikom UN-a br. 37, jedan ili više dodatnih LED izvora svjetlosti homologiranih u skladu s Pravilnikom UN-a br. 128 ili jedan ili više dodatnih LED modula; |
| --- | --- | --- |

4.5.1.3.1.

ako je riječ o glavnom kratkom snopu, jednim izvorom svjetlosti s izbojem u plinu. Za kratki svjetlosni snop dopuštena su najviše dva dodatna izvora svjetlosti u nastavku:

(a)

unutar kratkog glavnog svjetla pri osvjetljivanju zavoja može se upotrebljavati jedan dodatni izvor svjetlosti sa žarnom niti homologiran u skladu s Pravilnikom UN-a br. 37, jedan ili više dodatnih LED izvora svjetlosti homologiranih u skladu s Pravilnikom UN-a br. 128 ili jedan ili više dodatnih LED modula;

| (b) | za potrebe generiranja infracrvenog zračenja može se upotrebljavati jedan dodatni izvor svjetlosti sa žarnom niti homologiran u skladu s Pravilnikom UN-a br. 37, jedan ili više dodatnih LED izvora svjetlosti homologiranih u skladu s Pravilnikom UN-a br. 128 i/ili jedan ili više LED modula u kratkom glavnom svjetlu. Oni se moraju aktivirati isključivo istodobno s izvorom svjetlosti s izbojem u plinu. Ako izvor svjetlosti s izbojem u plinu otkaže, taj dodatni izvor svjetlosti sa žarnom niti, LED izvori svjetlosti i/ili LED moduli automatski se isključuju.
  Ako dođe do kvara dodatnog izvora svjetlosti sa žarnom niti ili LED izvora svjetlosti ili LED modula, glavno svjetlo mora i dalje ispunjavati zahtjeve za kratki svjetlosni snop. |
| --- | --- |

(b)

za potrebe generiranja infracrvenog zračenja može se upotrebljavati jedan dodatni izvor svjetlosti sa žarnom niti homologiran u skladu s Pravilnikom UN-a br. 37, jedan ili više dodatnih LED izvora svjetlosti homologiranih u skladu s Pravilnikom UN-a br. 128 i/ili jedan ili više LED modula u kratkom glavnom svjetlu. Oni se moraju aktivirati isključivo istodobno s izvorom svjetlosti s izbojem u plinu. Ako izvor svjetlosti s izbojem u plinu otkaže, taj dodatni izvor svjetlosti sa žarnom niti, LED izvori svjetlosti i/ili LED moduli automatski se isključuju.

Ako dođe do kvara dodatnog izvora svjetlosti sa žarnom niti ili LED izvora svjetlosti ili LED modula, glavno svjetlo mora i dalje ispunjavati zahtjeve za kratki svjetlosni snop.

| 4.5.1.3.2. | ako je riječ o dugom svjetlosnom snopu, jednim ili više izvora svjetlosti sa žarnom niti homologiranih u skladu s Pravilnikom UN-a br. 37, jednim ili više izvora svjetlosti s izbojem u plinu homologiranih u skladu s Pravilnikom UN-a br. 99, jednim ili više LED izvora svjetlosti homologiranih u skladu s Pravilnikom UN-a br. 128 i/ili LED modulima. Ako se za proizvodnju dugog svjetlosnog snopa upotrebljava više izvora svjetlosti, ti izvori svjetlosti moraju biti istodobno uključeni.
  Moguće je i da se dio dugog svjetlosnog snopa koji proizvode ti izvori svjetlosti upotrebljava isključivo za kratkotrajne signale („blicanje”), kako je deklarirao podnositelj zahtjeva. To se prikazuje na odgovarajućem crtežu i navodi se napomena u izjavi. |
| --- | --- |

4.5.1.3.2.

ako je riječ o dugom svjetlosnom snopu, jednim ili više izvora svjetlosti sa žarnom niti homologiranih u skladu s Pravilnikom UN-a br. 37, jednim ili više izvora svjetlosti s izbojem u plinu homologiranih u skladu s Pravilnikom UN-a br. 99, jednim ili više LED izvora svjetlosti homologiranih u skladu s Pravilnikom UN-a br. 128 i/ili LED modulima. Ako se za proizvodnju dugog svjetlosnog snopa upotrebljava više izvora svjetlosti, ti izvori svjetlosti moraju biti istodobno uključeni.

Moguće je i da se dio dugog svjetlosnog snopa koji proizvode ti izvori svjetlosti upotrebljava isključivo za kratkotrajne signale („blicanje”), kako je deklarirao podnositelj zahtjeva. To se prikazuje na odgovarajućem crtežu i navodi se napomena u izjavi.

| 4.5.1.4. | Glavna svjetla razreda A i B moraju biti opremljena isključivo sljedećim: |
| --- | --- |

4.5.1.4.

Glavna svjetla razreda A i B moraju biti opremljena isključivo sljedećim:

| 4.5.1.4.1. | ako je riječ o glavnom kratkom snopu, jednim izvorom svjetlosti sa žarnom niti homologiranim u skladu s Pravilnikom UN-a br. 37, jednim ili više LED izvora svjetlosti homologiranih u skladu s Pravilnikom UN-a br. 128 ili jednim ili više LED modula. Za kratki svjetlosni snop dopušteni su dodatni izvori svjetlosti u nastavku:






  (a) | unutar kratkog glavnog svjetla pri osvjetljivanju zavoja može se upotrebljavati jedan dodatni izvor svjetlosti sa žarnom niti homologiran u skladu s Pravilnikom UN-a br. 37, jedan ili više dodatnih LED izvora svjetlosti homologiranih u skladu s Pravilnikom UN-a br. 128 ili jedan ili više dodatnih LED modula; |
| --- | --- | --- |

4.5.1.4.1.

ako je riječ o glavnom kratkom snopu, jednim izvorom svjetlosti sa žarnom niti homologiranim u skladu s Pravilnikom UN-a br. 37, jednim ili više LED izvora svjetlosti homologiranih u skladu s Pravilnikom UN-a br. 128 ili jednim ili više LED modula. Za kratki svjetlosni snop dopušteni su dodatni izvori svjetlosti u nastavku:

(a)

unutar kratkog glavnog svjetla pri osvjetljivanju zavoja može se upotrebljavati jedan dodatni izvor svjetlosti sa žarnom niti homologiran u skladu s Pravilnikom UN-a br. 37, jedan ili više dodatnih LED izvora svjetlosti homologiranih u skladu s Pravilnikom UN-a br. 128 ili jedan ili više dodatnih LED modula;

| (b) | za potrebe generiranja infracrvenog zračenja može se upotrebljavati jedan dodatni izvor svjetlosti sa žarnom niti homologiran u skladu s Pravilnikom UN-a br. 37, jedan ili više dodatnih LED izvora svjetlosti homologiranih u skladu s Pravilnikom UN-a br. 128 i/ili jedan ili više LED modula u kratkom glavnom svjetlu. Oni se moraju aktivirati isključivo istodobno s glavnim kratkim snopom. Ako glavni svjetlosni snop otkaže, ti dodatni izvori svjetlosti i/ili LED moduli automatski se isključuju. |
| --- | --- |

(b)

za potrebe generiranja infracrvenog zračenja može se upotrebljavati jedan dodatni izvor svjetlosti sa žarnom niti homologiran u skladu s Pravilnikom UN-a br. 37, jedan ili više dodatnih LED izvora svjetlosti homologiranih u skladu s Pravilnikom UN-a br. 128 i/ili jedan ili više LED modula u kratkom glavnom svjetlu. Oni se moraju aktivirati isključivo istodobno s glavnim kratkim snopom. Ako glavni svjetlosni snop otkaže, ti dodatni izvori svjetlosti i/ili LED moduli automatski se isključuju.

Ako dođe do kvara dodatnog izvora svjetlosti sa žarnom niti, jednog ili više dodatnih LED izvora svjetlosti ili jednog ili više dodatnih LED modula, glavno svjetlo mora i dalje ispunjavati zahtjeve za kratki svjetlosni snop;

| 4.5.1.4.2. | ako je riječ o dugom svjetlosnom snopu, neovisno o vrsti izvora svjetlosti (LED moduli ili izvori svjetlosti sa žarnom niti ili LED izvori svjetlosti) koji se upotrebljava za proizvodnju glavnog kratkog snopa, jednim ili više izvora svjetlosti sa žarnom niti homologiranih u skladu s Pravilnikom UN-a br. 37, jednim ili više LED izvora svjetlosti homologiranih u skladu s Pravilnikom UN-a br. 128 ili jednim ili više LED modula. |
| --- | --- |

4.5.1.4.2.

ako je riječ o dugom svjetlosnom snopu, neovisno o vrsti izvora svjetlosti (LED moduli ili izvori svjetlosti sa žarnom niti ili LED izvori svjetlosti) koji se upotrebljava za proizvodnju glavnog kratkog snopa, jednim ili više izvora svjetlosti sa žarnom niti homologiranih u skladu s Pravilnikom UN-a br. 37, jednim ili više LED izvora svjetlosti homologiranih u skladu s Pravilnikom UN-a br. 128 ili jednim ili više LED modula.

| 4.5.1.5. | Glavna svjetla razreda AS, BS, CS i DS moraju biti opremljena isključivo sljedećim: |
| --- | --- |

4.5.1.5.

Glavna svjetla razreda AS, BS, CS i DS moraju biti opremljena isključivo sljedećim:

| 4.5.1.5.1. | ako je riječ o glavnom kratkom snopu, jednim ili dvama izvorima svjetlosti sa žarnom niti homologiranima u skladu s Pravilnikom UN-a br. 37, jednim ili više LED izvora svjetlosti homologiranih u skladu s Pravilnikom UN-a br. 128 i/ili jednim ili više LED modula. Ako se upotrebljavaju dodatni izvori svjetlosti i/ili dodatne jedinice za osvjetljivanje radi osvjetljivanja u zavoju, moraju se upotrebljavati isključivo izvori svjetlosti sa žarnom niti homologirani u skladu s Pravilnikom UN-a br. 37, LED izvori svjetlosti homologirani u skladu s Pravilnikom UN-a br. 128 i/ili LED moduli; |
| --- | --- |

4.5.1.5.1.

ako je riječ o glavnom kratkom snopu, jednim ili dvama izvorima svjetlosti sa žarnom niti homologiranima u skladu s Pravilnikom UN-a br. 37, jednim ili više LED izvora svjetlosti homologiranih u skladu s Pravilnikom UN-a br. 128 i/ili jednim ili više LED modula. Ako se upotrebljavaju dodatni izvori svjetlosti i/ili dodatne jedinice za osvjetljivanje radi osvjetljivanja u zavoju, moraju se upotrebljavati isključivo izvori svjetlosti sa žarnom niti homologirani u skladu s Pravilnikom UN-a br. 37, LED izvori svjetlosti homologirani u skladu s Pravilnikom UN-a br. 128 i/ili LED moduli;

| 4.5.1.5.2. | ako je riječ o dugom svjetlosnom snopu, neovisno o vrsti izvora svjetlosti (LED moduli ili izvori svjetlosti sa žarnom niti ili LED izvori svjetlosti) koji se upotrebljava za proizvodnju glavnog kratkog snopa, jednim ili više izvora svjetlosti sa žarnom niti homologiranih u skladu s Pravilnikom UN-a br. 37, jednim ili više LED izvora svjetlosti homologiranih u skladu s Pravilnikom UN-a br. 128 ili jednim ili više LED modula. |
| --- | --- |

4.5.1.5.2.

ako je riječ o dugom svjetlosnom snopu, neovisno o vrsti izvora svjetlosti (LED moduli ili izvori svjetlosti sa žarnom niti ili LED izvori svjetlosti) koji se upotrebljava za proizvodnju glavnog kratkog snopa, jednim ili više izvora svjetlosti sa žarnom niti homologiranih u skladu s Pravilnikom UN-a br. 37, jednim ili više LED izvora svjetlosti homologiranih u skladu s Pravilnikom UN-a br. 128 ili jednim ili više LED modula.

| 4.5.1.6. | Glavna svjetla razreda ES moraju biti opremljena isključivo sljedećim: |
| --- | --- |

4.5.1.6.

Glavna svjetla razreda ES moraju biti opremljena isključivo sljedećim:

| 4.5.1.6.1. | ako je riječ o glavnom kratkom snopu, jednim izvorom svjetlosti s izbojem u plinu homologiranim u skladu s Pravilnikom UN-a br. 99, jednim ili više LED izvora svjetlosti homologiranih u skladu s Pravilnikom UN-a br. 128 ili jednim ili više LED modula. Ako se upotrebljavaju dodatni izvori svjetlosti i/ili dodatne jedinice za osvjetljivanje radi osvjetljivanja u zavoju, moraju se upotrebljavati isključivo izvori svjetlosti sa žarnom niti homologirani u skladu s Pravilnikom UN-a br. 37, LED izvori svjetlosti homologirani u skladu s Pravilnikom UN-a br. 128 i/ili LED moduli; |
| --- | --- |

4.5.1.6.1.

ako je riječ o glavnom kratkom snopu, jednim izvorom svjetlosti s izbojem u plinu homologiranim u skladu s Pravilnikom UN-a br. 99, jednim ili više LED izvora svjetlosti homologiranih u skladu s Pravilnikom UN-a br. 128 ili jednim ili više LED modula. Ako se upotrebljavaju dodatni izvori svjetlosti i/ili dodatne jedinice za osvjetljivanje radi osvjetljivanja u zavoju, moraju se upotrebljavati isključivo izvori svjetlosti sa žarnom niti homologirani u skladu s Pravilnikom UN-a br. 37, LED izvori svjetlosti homologirani u skladu s Pravilnikom UN-a br. 128 i/ili LED moduli;

| 4.5.1.6.2. | ako je riječ o dugom svjetlosnom snopu, neovisno o vrsti izvora svjetlosti (LED moduli ili izvori svjetlosti s izbojem u plinu ili LED izvori svjetlosti) koji se upotrebljava za proizvodnju glavnog kratkog snopa, jednim ili više izvora svjetlosti s izbojem u plinu homologiranih u skladu s Pravilnikom UN-a br. 99, jednim ili više LED izvora svjetlosti homologiranih u skladu s Pravilnikom UN-a br. 128 ili jednim ili više LED modula. |
| --- | --- |

4.5.1.6.2.

ako je riječ o dugom svjetlosnom snopu, neovisno o vrsti izvora svjetlosti (LED moduli ili izvori svjetlosti s izbojem u plinu ili LED izvori svjetlosti) koji se upotrebljava za proizvodnju glavnog kratkog snopa, jednim ili više izvora svjetlosti s izbojem u plinu homologiranih u skladu s Pravilnikom UN-a br. 99, jednim ili više LED izvora svjetlosti homologiranih u skladu s Pravilnikom UN-a br. 128 ili jednim ili više LED modula.

| 4.5.1.7. | Svjetla za skretanje moraju biti opremljena isključivo jednim od sljedećeg ili njihovom kombinacijom:






  (a) | izvorima svjetlosti sa žarnom niti homologiranima u skladu s Pravilnikom UN-a br. 37; |
| --- | --- | --- |

4.5.1.7.

Svjetla za skretanje moraju biti opremljena isključivo jednim od sljedećeg ili njihovom kombinacijom:

(a)

izvorima svjetlosti sa žarnom niti homologiranima u skladu s Pravilnikom UN-a br. 37;

| (b) | LED izvorima svjetlosti homologiranima u skladu s Pravilnikom UN-a br. 128; |
| --- | --- |

(b)

LED izvorima svjetlosti homologiranima u skladu s Pravilnikom UN-a br. 128;

| (c) | LED modulima; |
| --- | --- |

(c)

LED modulima;

| (d) | modulima izvora svjetlosti; |
| --- | --- |

(d)

modulima izvora svjetlosti;

| (e) | nezamjenjivim izvorima svjetlosti. |
| --- | --- |

(e)

nezamjenjivim izvorima svjetlosti.

| 4.5.1.8. | AFS razreda C, E, V, W i R mora biti opremljen isključivo jednim od sljedećeg ili njihovom kombinacijom:






  (a) | izvorima svjetlosti sa žarnom niti homologiranima u skladu s Pravilnikom UN-a br. 37; |
| --- | --- | --- |

4.5.1.8.

AFS razreda C, E, V, W i R mora biti opremljen isključivo jednim od sljedećeg ili njihovom kombinacijom:

(a)

izvorima svjetlosti sa žarnom niti homologiranima u skladu s Pravilnikom UN-a br. 37;

| (b) | izvorima svjetlosti s izbojem u plinu homologiranima u skladu s Pravilnikom UN-a br. 99; |
| --- | --- |

(b)

izvorima svjetlosti s izbojem u plinu homologiranima u skladu s Pravilnikom UN-a br. 99;

| (c) | LED izvorima svjetlosti homologiranima u skladu s Pravilnikom UN-a br. 128; |
| --- | --- |

(c)

LED izvorima svjetlosti homologiranima u skladu s Pravilnikom UN-a br. 128;

| (d) | LED modulima. |
| --- | --- |

(d)

LED modulima.

Međutim, (osnovni) kratki svjetlosni snop razreda C mora biti opremljen isključivo zamjenjivim izvorima svjetlosti ili zamjenjivim ili nezamjenjivim LED modulima.

| 4.5.2. | Opći zahtjevi za izvore svjetlosti |
| --- | --- |

4.5.2.

Opći zahtjevi za izvore svjetlosti

| 4.5.2.1. | Ako su kategorije ili tipovi izvora svjetlosti ograničeni na upotrebu u svjetlima u vozilima u upotrebi koja su izvorno opremljena takvim svjetlima, podnositelj zahtjeva za homologaciju tipa svjetla mora izjaviti da je svjetlo namijenjeno samo za ugradnju u takva vozila, što se mora navesti u izjavi. |
| --- | --- |

4.5.2.1.

Ako su kategorije ili tipovi izvora svjetlosti ograničeni na upotrebu u svjetlima u vozilima u upotrebi koja su izvorno opremljena takvim svjetlima, podnositelj zahtjeva za homologaciju tipa svjetla mora izjaviti da je svjetlo namijenjeno samo za ugradnju u takva vozila, što se mora navesti u izjavi.

| 4.5.2.2. | Ako je riječ o zamjenjivim izvorima svjetlosti:






  (a) | svjetlo mora biti konstruirano tako da je izvore svjetlosti moguće namjestiti samo u pravilan položaj; |
| --- | --- | --- |

4.5.2.2.

Ako je riječ o zamjenjivim izvorima svjetlosti:

(a)

svjetlo mora biti konstruirano tako da je izvore svjetlosti moguće namjestiti samo u pravilan položaj;

| (b) | držač izvora svjetlosti mora biti u skladu s karakteristikama iz Publikacije IEC 60061. Primjenjuje se tehnički list držača koji odgovara kategoriji izvora svjetlosti. |
| --- | --- |

(b)

držač izvora svjetlosti mora biti u skladu s karakteristikama iz Publikacije IEC 60061. Primjenjuje se tehnički list držača koji odgovara kategoriji izvora svjetlosti.

| 4.5.2.3. | Elektronički uređaji za upravljanje izvorom svjetlosti prema potrebi se smatraju dijelom svjetla, a mogu biti i dio LED modula. |
| --- | --- |

4.5.2.3.

Elektronički uređaji za upravljanje izvorom svjetlosti prema potrebi se smatraju dijelom svjetla, a mogu biti i dio LED modula.

| 4.5.2.4. | Glavno svjetlo razreda D i/ili razreda ES i njegova predspojna naprava ili uređaj za upravljanje izvorom svjetlosti ne smiju uzrokovati smetnje zbog zračenja ili smetnje u električnim vodovima koje uzrokuju kvar na drugim električnim/elektroničkim sustavima vozila (7). |
| --- | --- |

4.5.2.4.

Glavno svjetlo razreda D i/ili razreda ES i njegova predspojna naprava ili uređaj za upravljanje izvorom svjetlosti ne smiju uzrokovati smetnje zbog zračenja ili smetnje u električnim vodovima koje uzrokuju kvar na drugim električnim/elektroničkim sustavima vozila (7

| 4.5.2.5. | Dopuštena su prednja svjetla za maglu konstruirana za trajan rad s dodatnim sustavom regulacije jakosti emitirane svjetlosti ili koja su uzajamno povezana s drugom funkcijom, koja upotrebljava zajednički izvor svjetlosti, i konstruirana za trajan rad s dodatnim sustavom za regulaciju jakosti emitirane svjetlosti. |
| --- | --- |

4.5.2.5.

Dopuštena su prednja svjetla za maglu konstruirana za trajan rad s dodatnim sustavom regulacije jakosti emitirane svjetlosti ili koja su uzajamno povezana s drugom funkcijom, koja upotrebljava zajednički izvor svjetlosti, i konstruirana za trajan rad s dodatnim sustavom za regulaciju jakosti emitirane svjetlosti.

| 4.5.2.6. | Osim ako je riječ o AFS-u i svjetlima za skretanje, ako glavno svjetlo s jednim ili više izvora svjetlosti ili LED modula proizvodi glavni kratki snop ili prednji snop za maglu i ima ukupan ciljani svjetlosni tok veći od 2 000 lumena, napomena o tome unosi se u izjavu iz Priloga 1.
  U slučaju AFS-a s izvorima svjetlosti i/ili LED modulima koji daju osnovni kratki svjetlosni snop i s ukupnim ciljanim svjetlosnim tokom jedinica za osvjetljivanje koji, kako je navedeno u stavci 9.3.2.3. izjave, na svakoj strani prelazi 2 000 lumena, napomena o tome unosi se u izjavu iz Priloga 1.
  Ciljani svjetlosni tok LED modula mjeri se kako je opisano u stavku 5. Priloga 9. |
| --- | --- |

4.5.2.6.

Osim ako je riječ o AFS-u i svjetlima za skretanje, ako glavno svjetlo s jednim ili više izvora svjetlosti ili LED modula proizvodi glavni kratki snop ili prednji snop za maglu i ima ukupan ciljani svjetlosni tok veći od 2 000 lumena, napomena o tome unosi se u izjavu iz Priloga 1.

U slučaju AFS-a s izvorima svjetlosti i/ili LED modulima koji daju osnovni kratki svjetlosni snop i s ukupnim ciljanim svjetlosnim tokom jedinica za osvjetljivanje koji, kako je navedeno u stavci 9.3.2.3. izjave, na svakoj strani prelazi 2 000 lumena, napomena o tome unosi se u izjavu iz Priloga 1.

Ciljani svjetlosni tok LED modula mjeri se kako je opisano u stavku 5. Priloga 9.

| 4.5.2.7. | LED modul:






  (a) | iz svojeg se uređaja može izvaditi jedino alatom, osim ako je u izjavi navedeno da je LED modul nezamjenjiv; i |
| --- | --- | --- |

4.5.2.7.

LED modul:

(a)

iz svojeg se uređaja može izvaditi jedino alatom, osim ako je u izjavi navedeno da je LED modul nezamjenjiv; i

| (b) | konstruiran je tako da bez obzira na upotrebu alata nije mehanički zamjenjiv ni s jednim zamjenjivim homologiranim izvorom svjetlosti. |
| --- | --- |

(b)

konstruiran je tako da bez obzira na upotrebu alata nije mehanički zamjenjiv ni s jednim zamjenjivim homologiranim izvorom svjetlosti.

| 4.5.3. | Posebni zahtjevi za izvore svjetlosti |
| --- | --- |

4.5.3.

Posebni zahtjevi za izvore svjetlosti

| 4.5.3.1. | Ako je riječ o svjetlima za skretanje opremljenima modulima izvora svjetlosti, konstrukcija modula izvora svjetlosti mora biti takva:






  (a) | da se svaki modul izvora svjetlosti može ugraditi samo u određenom i pravilnom položaju te ga je moguće odstraniti samo alatom; |
| --- | --- | --- |

4.5.3.1.

Ako je riječ o svjetlima za skretanje opremljenima modulima izvora svjetlosti, konstrukcija modula izvora svjetlosti mora biti takva:

(a)

da se svaki modul izvora svjetlosti može ugraditi samo u određenom i pravilnom položaju te ga je moguće odstraniti samo alatom;

| (b) | da kada se u kućištu uređaja upotrebljava više modula izvora svjetlosti, module izvora svjetlosti s različitim karakteristikama nije moguće zamijeniti unutar istog kućišta svjetla; |
| --- | --- |

(b)

da kada se u kućištu uređaja upotrebljava više modula izvora svjetlosti, module izvora svjetlosti s različitim karakteristikama nije moguće zamijeniti unutar istog kućišta svjetla;

| (c) | da moduli izvora svjetlosti onemogućuju neovlaštene zahvate; |
| --- | --- |

(c)

da moduli izvora svjetlosti onemogućuju neovlaštene zahvate;

| (d) | da moduli izvora svjetlosti, bez obzira na upotrebu alata, ne budu mehanički zamjenjivi ni s kojim drugim zamjenjivim homologiranim izvorom svjetlosti. |
| --- | --- |

(d)

da moduli izvora svjetlosti, bez obzira na upotrebu alata, ne budu mehanički zamjenjivi ni s kojim drugim zamjenjivim homologiranim izvorom svjetlosti.

| 4.5.3.2. | Za glavna svjetla, AFS i prednje svjetlo za maglu koji su opremljeni LED izvorima svjetlosti i/ili LED modulima: |
| --- | --- |

4.5.3.2.

Za glavna svjetla, AFS i prednje svjetlo za maglu koji su opremljeni LED izvorima svjetlosti i/ili LED modulima:

| 4.5.3.2.1. | elektronički uređaji za upravljanje izvorom svjetlosti povezani s radom LED modula prema potrebi se smatraju dijelom svjetla, a mogu biti i dio LED modula. |
| --- | --- |

4.5.3.2.1.

elektronički uređaji za upravljanje izvorom svjetlosti povezani s radom LED modula prema potrebi se smatraju dijelom svjetla, a mogu biti i dio LED modula.

| 4.5.3.2.2. | Svjetlo i sami LED moduli moraju ispunjavati odgovarajuće zahtjeve iz Priloga 9. ovom Pravilniku. Ispituje se sukladnost sa zahtjevima. |
| --- | --- |

4.5.3.2.2.

Svjetlo i sami LED moduli moraju ispunjavati odgovarajuće zahtjeve iz Priloga 9. ovom Pravilniku. Ispituje se sukladnost sa zahtjevima.

| 4.5.3.2.3. | Ako je riječ o glavnom svjetlu razreda A, B i D te o AFS-u, ukupan ciljani svjetlosni tok svih LED izvora svjetlosti i/ili LED modula koji emitiraju glavni kratki snop, izmjeren kako je opisano u stavku 5. Priloga 9. (samo za LED module), mora iznositi 1 000 lumena ili više. |
| --- | --- |

4.5.3.2.3.

Ako je riječ o glavnom svjetlu razreda A, B i D te o AFS-u, ukupan ciljani svjetlosni tok svih LED izvora svjetlosti i/ili LED modula koji emitiraju glavni kratki snop, izmjeren kako je opisano u stavku 5. Priloga 9. (samo za LED module), mora iznositi 1 000 lumena ili više.

| 4.5.3.2.4. | Ako je riječ o glavnom svjetlu razreda AS, BS, CS i DS, ukupan ciljani svjetlosni tok svih LED izvora svjetlosti i/ili LED modula koji emitiraju glavni kratki snop, izmjeren kako je opisano u stavku 5. Priloga 9. (samo za LED module), mora biti unutar sljedećih ograničenja.

  Tablica 3.


  „Razredi AS, BS, CS i DS – ograničenja najmanje i najveće vrijednosti kratkog svjetlosnog snopa za svjetlosni tok” | Glavna svjetla razreda AS | Glavna svjetla razreda BS | Glavna svjetla razreda CS | Glavna svjetla razreda DS |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Najmanja vrijednost kratkog svjetlosnog snopa | 150 lumena | 350 lumena | 500 lumena | 1 000 lumena |
| Najveća vrijednost kratkog svjetlosnog snopa | 900 lumena | 1 000 lumena | 2 000 lumena | 2 000 lumena |

4.5.3.2.4.

Ako je riječ o glavnom svjetlu razreda AS, BS, CS i DS, ukupan ciljani svjetlosni tok svih LED izvora svjetlosti i/ili LED modula koji emitiraju glavni kratki snop, izmjeren kako je opisano u stavku 5. Priloga 9. (samo za LED module), mora biti unutar sljedećih ograničenja.

Tablica 3.

Tablica 3.

„Razredi AS, BS, CS i DS – ograničenja najmanje i najveće vrijednosti kratkog svjetlosnog snopa za svjetlosni tok”

„Razredi AS, BS, CS i DS – ograničenja najmanje i najveće vrijednosti kratkog svjetlosnog snopa za svjetlosni tok”

Glavna svjetla razreda AS

Glavna svjetla razreda BS

Glavna svjetla razreda CS

Glavna svjetla razreda DS

Najmanja vrijednost kratkog svjetlosnog snopa

150 lumena

350 lumena

500 lumena

1 000 lumena

Najveća vrijednost kratkog svjetlosnog snopa

900 lumena

1 000 lumena

2 000 lumena

2 000 lumena

| 4.5.3.2.5. | Ako je riječ o glavnom svjetlu razreda ES, ukupan ciljani svjetlosni tok svih LED izvora svjetlosti i/ili LED modula koji emitiraju glavni kratki snop, izmjeren kako je opisano u stavku 5. Priloga 9., mora biti unutar sljedećih ograničenja:

  Tablica 4.


  „Razred ES – ograničenje najmanje vrijednosti kratkog svjetlosnog snopa za svjetlosni tok” | Glavna svjetla razreda ES |
| --- | --- | --- |
| Najmanja vrijednost kratkog svjetlosnog snopa | 2 000 lumena |

4.5.3.2.5.

Ako je riječ o glavnom svjetlu razreda ES, ukupan ciljani svjetlosni tok svih LED izvora svjetlosti i/ili LED modula koji emitiraju glavni kratki snop, izmjeren kako je opisano u stavku 5. Priloga 9., mora biti unutar sljedećih ograničenja:

Tablica 4.

Tablica 4.

„Razred ES – ograničenje najmanje vrijednosti kratkog svjetlosnog snopa za svjetlosni tok”

„Razred ES – ograničenje najmanje vrijednosti kratkog svjetlosnog snopa za svjetlosni tok”

Glavna svjetla razreda ES

Najmanja vrijednost kratkog svjetlosnog snopa

2 000 lumena

| 4.5.3.2.6. | Ako je riječ o zamjenjivom LED modulu, tehničkoj službi na prihvatljiv način dokazuje se uklanjanje i zamjena tog LED modula, kako je opisano u stavku 1.4.1. Priloga 9. |
| --- | --- |

4.5.3.2.6.

Ako je riječ o zamjenjivom LED modulu, tehničkoj službi na prihvatljiv način dokazuje se uklanjanje i zamjena tog LED modula, kako je opisano u stavku 1.4.1. Priloga 9.

| 4.5.3.2.7. | Pravilnikom UN-a br. 48 definira se da LED moduli mogu sadržavati držače za druge izvore svjetlosti. |
| --- | --- |

4.5.3.2.7.

Pravilnikom UN-a br. 48 definira se da LED moduli mogu sadržavati držače za druge izvore svjetlosti.

| 4.5.3.3. | Ako je riječ o glavnim svjetlima razreda AS, BS, CS i DS, referentni svjetlosni tok pri 13,2 V svakog izvora svjetlosti sa žarnom niti za glavni kratki snop ne prelazi 900 lm za razrede AS i BS te 2 000 lm za razrede CS i DS. |
| --- | --- |

4.5.3.3.

Ako je riječ o glavnim svjetlima razreda AS, BS, CS i DS, referentni svjetlosni tok pri 13,2 V svakog izvora svjetlosti sa žarnom niti za glavni kratki snop ne prelazi 900 lm za razrede AS i BS te 2 000 lm za razrede CS i DS.

| 4.6. | Ispitivanje svjetla
  Ovisno o upotrijebljenom izvoru svjetlosti primjenjuju se sljedeći uvjeti. |
| --- | --- |

4.6.

Ispitivanje svjetla

Ovisno o upotrijebljenom izvoru svjetlosti primjenjuju se sljedeći uvjeti.

| 4.6.1. | Ako je riječ o zamjenjivim izvorima svjetlosti sa žarnom niti: |
| --- | --- |

4.6.1.

Ako je riječ o zamjenjivim izvorima svjetlosti sa žarnom niti:

| 4.6.1.1. | ako je riječ o izvorima svjetlosti sa žarnom niti pogonjenima izravno naponskim sustavom vozila:
  svjetlo se provjerava s pomoću standardnog (etalon) bezbojnog izvora svjetlosti sa žarnom niti kako je propisano Pravilnikom UN-a br. 37.
  Tijekom ispitivanja svjetla, osim za svjetla za skretanje, izvor napajanja tog izvora svjetlosti sa žarnom niti regulira se tako da se postigne referentni svjetlosni tok pri 13,2 V, kako je navedeno u odgovarajućem tehničkom listu iz Pravilnika UN-a br. 37.
  Tijekom ispitivanja svjetala za skretanje izvor napajanja tog izvora svjetlosti sa žarnom niti regulira se tako da se postigne referentni svjetlosni tok pri 13,2 V ili pri 13,5 V, kako je navedeno u odgovarajućem tehničkom listu iz Pravilnika UN-a br. 37.
  Međutim, ako se za glavni kratki snop upotrebljava izvor svjetlosti sa žarnom niti kategorije H9 ili H9B, podnositelj zahtjeva može izabrati referentni svjetlosni tok pri 12,2 V ili 13,2 V kako je navedeno u odgovarajućem tehničkom listu Pravilnika UN-a br. 37, a napomena o naponu koji je izabran za homologaciju unosi se pod stavkom 9. izjave u Prilogu 1. |
| --- | --- |

4.6.1.1.

ako je riječ o izvorima svjetlosti sa žarnom niti pogonjenima izravno naponskim sustavom vozila:

svjetlo se provjerava s pomoću standardnog (etalon) bezbojnog izvora svjetlosti sa žarnom niti kako je propisano Pravilnikom UN-a br. 37.

Tijekom ispitivanja svjetla, osim za svjetla za skretanje, izvor napajanja tog izvora svjetlosti sa žarnom niti regulira se tako da se postigne referentni svjetlosni tok pri 13,2 V, kako je navedeno u odgovarajućem tehničkom listu iz Pravilnika UN-a br. 37.

Tijekom ispitivanja svjetala za skretanje izvor napajanja tog izvora svjetlosti sa žarnom niti regulira se tako da se postigne referentni svjetlosni tok pri 13,2 V ili pri 13,5 V, kako je navedeno u odgovarajućem tehničkom listu iz Pravilnika UN-a br. 37.

Međutim, ako se za glavni kratki snop upotrebljava izvor svjetlosti sa žarnom niti kategorije H9 ili H9B, podnositelj zahtjeva može izabrati referentni svjetlosni tok pri 12,2 V ili 13,2 V kako je navedeno u odgovarajućem tehničkom listu Pravilnika UN-a br. 37, a napomena o naponu koji je izabran za homologaciju unosi se pod stavkom 9. izjave u Prilogu 1.

| 4.6.1.2. | Radi zaštite standardnog (etalon) izvora svjetlosti sa žarnom niti tijekom fotometrijskog mjerenja dopušteno je obaviti mjerenja pri svjetlosnom toku koji se razlikuje od referentnog svjetlosnog toka pri 13,2 V. Odluči li tehnička služba tako obaviti mjerenja, svjetlosna jakost ispravlja se množenjem izmjerene vrijednosti s pojedinačnim faktorom Fsvjetlo standardnog (etalon) izvora svjetlosti sa žarnom niti radi provjere usklađenosti s fotometrijskim zahtjevima, pri čemu je:
  Fsvjetlo =Φreferentni/Φispitni

  Φreferentni označava referentni svjetlosni tok pri 13,2 V kako je određeno u odgovarajućem tehničkom listu Pravilnika UN-a br. 37.
  Φispitni označava stvarni svjetlosni tok primijenjen za mjerenje.
  Međutim, kada je izabran referentni svjetlosni tok od 12,2 V kako je određen u tehničkom listu za kategoriju H9 ili H9B, taj postupak nije dopušten. |
| --- | --- |

4.6.1.2.

Radi zaštite standardnog (etalon) izvora svjetlosti sa žarnom niti tijekom fotometrijskog mjerenja dopušteno je obaviti mjerenja pri svjetlosnom toku koji se razlikuje od referentnog svjetlosnog toka pri 13,2 V. Odluči li tehnička služba tako obaviti mjerenja, svjetlosna jakost ispravlja se množenjem izmjerene vrijednosti s pojedinačnim faktorom Fsvjetlo

Fsvjetlo =Φreferentni/Φispitni

svjetlo

referentni

ispitni

Φreferentni označava referentni svjetlosni tok pri 13,2 V kako je određeno u odgovarajućem tehničkom listu Pravilnika UN-a br. 37.

referentni

Φispitni označava stvarni svjetlosni tok primijenjen za mjerenje.

ispitni

Međutim, kada je izabran referentni svjetlosni tok od 12,2 V kako je određen u tehničkom listu za kategoriju H9 ili H9B, taj postupak nije dopušten.

| 4.6.2. | Ako je riječ o izvoru svjetlosti s izbojem u plinu:
  upotrebljava se standardni izvor svjetlosti kako je propisano Pravilnikom UN-a br. 99 koji je bio uključen najmanje 15 ciklusa u skladu sa stavkom 4. Priloga 4. Pravilniku UN-a br. 99.
  Tijekom ispitivanja svjetla napon na priključcima predspojne naprave ili na priključcima izvora svjetlosti ako je predspojna naprava dio izvora svjetlosti regulira se tako da se održi 13,2 V za 12-voltni sustav ili pri naponu vozila koji je naveo podnositelj zahtjeva, uz dopušteno odstupanje od ± 0,1 V.
  Ciljani svjetlosni tok tog izvora svjetlosti s izbojem u plinu može se razlikovati od onog navedenog u Pravilniku UN-a br. 99. U tom se slučaju vrijednosti svjetlosne jakosti moraju ispraviti na odgovarajući način. |
| --- | --- |

4.6.2.

Ako je riječ o izvoru svjetlosti s izbojem u plinu:

upotrebljava se standardni izvor svjetlosti kako je propisano Pravilnikom UN-a br. 99 koji je bio uključen najmanje 15 ciklusa u skladu sa stavkom 4. Priloga 4. Pravilniku UN-a br. 99.

Tijekom ispitivanja svjetla napon na priključcima predspojne naprave ili na priključcima izvora svjetlosti ako je predspojna naprava dio izvora svjetlosti regulira se tako da se održi 13,2 V za 12-voltni sustav ili pri naponu vozila koji je naveo podnositelj zahtjeva, uz dopušteno odstupanje od ± 0,1 V.

Ciljani svjetlosni tok tog izvora svjetlosti s izbojem u plinu može se razlikovati od onog navedenog u Pravilniku UN-a br. 99. U tom se slučaju vrijednosti svjetlosne jakosti moraju ispraviti na odgovarajući način.

| 4.6.3. | Ako je riječ o zamjenjivim LED izvorima svjetlosti:
  svjetlo se provjerava s pomoću standardnog izvora svjetlosti kako je propisano Pravilnikom UN-a br. 128.
  Tijekom ispitivanja svjetla napon kojim se opskrbljuju izvori svjetlosti mora se regulirati tako da se održi 13,2 V ili 13,5 V (neobavezno samo za svjetla za skretanje) za 12-voltni sustav ili 28 V za 24-voltni sustav ili pri naponu vozila koji je naveo podnositelj zahtjeva, uz dopušteno odstupanje od ± 0,1 V.
  Dobivene vrijednosti svjetlosne jakosti moraju se ispraviti. Korekcijski faktor omjer je između ciljanog svjetlosnog toka i vrijednosti svjetlosnog toka utvrđene pri priključenom naponu. Ako je riječ o više LED izvora svjetlosti, primjenjuje se srednja vrijednost korekcijskih faktora, dok svaki pojedini korekcijski faktor ne smije odstupati od te srednje vrijednosti za više od 5 %. |
| --- | --- |

4.6.3.

Ako je riječ o zamjenjivim LED izvorima svjetlosti:

svjetlo se provjerava s pomoću standardnog izvora svjetlosti kako je propisano Pravilnikom UN-a br. 128.

Tijekom ispitivanja svjetla napon kojim se opskrbljuju izvori svjetlosti mora se regulirati tako da se održi 13,2 V ili 13,5 V (neobavezno samo za svjetla za skretanje) za 12-voltni sustav ili 28 V za 24-voltni sustav ili pri naponu vozila koji je naveo podnositelj zahtjeva, uz dopušteno odstupanje od ± 0,1 V.

Dobivene vrijednosti svjetlosne jakosti moraju se ispraviti. Korekcijski faktor omjer je između ciljanog svjetlosnog toka i vrijednosti svjetlosnog toka utvrđene pri priključenom naponu. Ako je riječ o više LED izvora svjetlosti, primjenjuje se srednja vrijednost korekcijskih faktora, dok svaki pojedini korekcijski faktor ne smije odstupati od te srednje vrijednosti za više od 5 %.

| 4.6.4. | Ako je riječ o LED modulima:
  sva mjerenja na svjetlima opremljenima LED modulima obavljaju se pri naponima od 6,3 V, 13,2 V odnosno 28,0 V ako ovim Pravilnikom nije određeno drugačije. LED moduli pogonjeni elektroničkim uređajem za upravljanje izvorom svjetlosti mjere se pri ulaznom naponu koji navede podnositelj zahtjeva ili s pomoću uređaja za napajanje i pogon koji zamjenjuje taj upravljački uređaj za fotometrijsko ispitivanje. |
| --- | --- |

4.6.4.

Ako je riječ o LED modulima:

sva mjerenja na svjetlima opremljenima LED modulima obavljaju se pri naponima od 6,3 V, 13,2 V odnosno 28,0 V ako ovim Pravilnikom nije određeno drugačije. LED moduli pogonjeni elektroničkim uređajem za upravljanje izvorom svjetlosti mjere se pri ulaznom naponu koji navede podnositelj zahtjeva ili s pomoću uređaja za napajanje i pogon koji zamjenjuje taj upravljački uređaj za fotometrijsko ispitivanje.

| 4.6.5. | Isključivo u slučaju nezamjenjivih izvora svjetlosti, ako je to dopušteno u skladu sa zahtjevima stavka 4.:
  sva mjerenja na svjetlima opremljenima nezamjenjivim izvorima svjetlosti obavljaju se pri naponima od 6,3 V ili 6,75 V (neobavezno samo za svjetla za skretanje), 13,2 V ili 13,5 V (neobavezno samo za svjetla za skretanje) ili 28,0 V ili pri drugom naponu vozila, kako odredi podnositelj zahtjeva. Ispitni laboratorij može od podnositelja zahtjeva zatražiti poseban izvor napajanja potreban za napajanje izvora svjetlosti. Ispitni naponi dovode se na ulazne priključke svjetla. |
| --- | --- |

4.6.5.

Isključivo u slučaju nezamjenjivih izvora svjetlosti, ako je to dopušteno u skladu sa zahtjevima stavka 4.:

sva mjerenja na svjetlima opremljenima nezamjenjivim izvorima svjetlosti obavljaju se pri naponima od 6,3 V ili 6,75 V (neobavezno samo za svjetla za skretanje), 13,2 V ili 13,5 V (neobavezno samo za svjetla za skretanje) ili 28,0 V ili pri drugom naponu vozila, kako odredi podnositelj zahtjeva. Ispitni laboratorij može od podnositelja zahtjeva zatražiti poseban izvor napajanja potreban za napajanje izvora svjetlosti. Ispitni naponi dovode se na ulazne priključke svjetla.

| 4.6.6. | Ako je riječ o svjetlu koje upotrebljava uređaj za upravljanje izvorom svjetlosti koji je dio svjetla, na ulazne priključke svjetla dovodi se napon koji je deklarirao podnositelj zahtjeva. |
| --- | --- |

4.6.6.

Ako je riječ o svjetlu koje upotrebljava uređaj za upravljanje izvorom svjetlosti koji je dio svjetla, na ulazne priključke svjetla dovodi se napon koji je deklarirao podnositelj zahtjeva.

| 4.6.7. | Ako je riječ o svjetlu koje upotrebljava uređaj za upravljanje izvorom svjetlosti koji nije dio svjetla, na ulazne priključke tog uređaja za upravljanje izvorom svjetlosti dovodi se napon koji je deklarirao podnositelj zahtjeva. Ispitni laboratorij od podnositelja zahtjeva traži poseban uređaj za upravljanje izvorom svjetlosti potreban za napajanje izvora svjetlosti i primjenjivih funkcija. Ako se upotrebljava, identifikacija uređaja za upravljanje izvorom svjetlosti i/ili primijenjen napon, uključujući dopuštena odstupanja, navode se u izjavi iz Priloga 1. |
| --- | --- |

4.6.7.

Ako je riječ o svjetlu koje upotrebljava uređaj za upravljanje izvorom svjetlosti koji nije dio svjetla, na ulazne priključke tog uređaja za upravljanje izvorom svjetlosti dovodi se napon koji je deklarirao podnositelj zahtjeva. Ispitni laboratorij od podnositelja zahtjeva traži poseban uređaj za upravljanje izvorom svjetlosti potreban za napajanje izvora svjetlosti i primjenjivih funkcija. Ako se upotrebljava, identifikacija uređaja za upravljanje izvorom svjetlosti i/ili primijenjen napon, uključujući dopuštena odstupanja, navode se u izjavi iz Priloga 1.

| 4.6.8. | Ako je riječ o glavnim svjetlima ili AFS-u opremljenom različitim vrstama izvora svjetlosti, tako opremljeni dio svjetla:






  (a) | sa zamjenjivim izvorima svjetlosti sa žarnom niti ispituje se u skladu sa stavkom 4.6.1.; |
| --- | --- | --- |

4.6.8.

Ako je riječ o glavnim svjetlima ili AFS-u opremljenom različitim vrstama izvora svjetlosti, tako opremljeni dio svjetla:

(a)

sa zamjenjivim izvorima svjetlosti sa žarnom niti ispituje se u skladu sa stavkom 4.6.1.;

| (b) | s izvorom svjetlosti s izbojem u plinu ispituje se u skladu sa stavkom 4.6.2.; |
| --- | --- |

(b)

s izvorom svjetlosti s izbojem u plinu ispituje se u skladu sa stavkom 4.6.2.;

| (c) | sa zamjenjivim LED izvorima svjetlosti ispituje se u skladu sa stavkom 4.6.3.; |
| --- | --- |

(c)

sa zamjenjivim LED izvorima svjetlosti ispituje se u skladu sa stavkom 4.6.3.;

| (d) | s LED modulima ispituje se u skladu sa stavkom 4.6.4.; |
| --- | --- |

(d)

s LED modulima ispituje se u skladu sa stavkom 4.6.4.;

i zatim se pridodaje prethodno dobivenom rezultatu ispitanog izvora svjetlosti.

| 4.7. | Ispitivanje plastičnih dijelova koji propuštaju svjetlost (osim za svjetla za skretanje i glavna svjetla razreda AS) |
| --- | --- |

4.7.

Ispitivanje plastičnih dijelova koji propuštaju svjetlost (osim za svjetla za skretanje i glavna svjetla razreda AS)

| 4.7.1. | Ako je vanjska leća svjetla od plastičnog materijala, ispitivanja se provode u skladu sa zahtjevima Priloga 8. |
| --- | --- |

4.7.1.

Ako je vanjska leća svjetla od plastičnog materijala, ispitivanja se provode u skladu sa zahtjevima Priloga 8.

| 4.7.2. | Otpornost na UV zračenje dijelova u prednjem svjetlu za maglu koji propuštaju svjetlost izrađenih od plastičnih materijala ispituje se u skladu sa stavkom 3.4. Priloga 8. |
| --- | --- |

4.7.2.

Otpornost na UV zračenje dijelova u prednjem svjetlu za maglu koji propuštaju svjetlost izrađenih od plastičnih materijala ispituje se u skladu sa stavkom 3.4. Priloga 8.

| 4.7.2.1. | Ispitivanje propisano u stavku 4.7.2. nije nužno ako se upotrebljavaju izvori svjetlosti tipa niskog intenziteta UV zračenja kako je navedeno u relevantnom Pravilniku UN-a ili u Prilogu 9. ili ako su poduzete mjere zaštite odgovarajućih dijelova svjetla od UV zračenja, npr. staklenim filtrima. |
| --- | --- |

4.7.2.1.

Ispitivanje propisano u stavku 4.7.2. nije nužno ako se upotrebljavaju izvori svjetlosti tipa niskog intenziteta UV zračenja kako je navedeno u relevantnom Pravilniku UN-a ili u Prilogu 9. ili ako su poduzete mjere zaštite odgovarajućih dijelova svjetla od UV zračenja, npr. staklenim filtrima.

| 4.8. | Oštrina i linearnost granice svjetlo-tama prema potrebi se ispituju u skladu sa zahtjevima Priloga 5. odnosno Priloga 6. |
| --- | --- |

4.8.

Oštrina i linearnost granice svjetlo-tama prema potrebi se ispituju u skladu sa zahtjevima Priloga 5. odnosno Priloga 6.

| 4.9. | Osim ako je riječ o svjetlima za skretanje, dopunska se ispitivanja obavljaju u skladu sa zahtjevima iz Priloga 7. kako bi se osiguralo da tijekom upotrebe nema pretjerane promjene fotometrijskog učinka. |
| --- | --- |

4.9.

Osim ako je riječ o svjetlima za skretanje, dopunska se ispitivanja obavljaju u skladu sa zahtjevima iz Priloga 7. kako bi se osiguralo da tijekom upotrebe nema pretjerane promjene fotometrijskog učinka.

| 4.10. | Svjetla s asimetričnom granicom svjetlo-tama konstruirana tako da ispunjavaju zahtjeve vožnje i desnom stranom i lijevom stranom kolnika mogu se prilagoditi za vožnju određenom stranom kolnika odgovarajućim početnim namještanjem pri ugradnji na vozilo ili tako da ih korisnik naknadno namjesti. Takvo je početno ili naknadno namještanje moguće, na primjer, pričvršćivanjem optičke jedinice pod određenim kutom na vozilu ili izvora svjetlosti za glavni kratki snop pod određenim kutom ili u određenom položaju u odnosu na optičku jedinicu.
  U svim slučajevima moguće su samo dvije različite i jasno odvojene postavke, jedna za vožnju desnom i druga za vožnju lijevom stranom kolnika, pri čemu je konstrukcijski onemogućeno nenamjerno prebacivanje s jedne postavke na drugu, kao i namještanje u međupoložaj.
  Kada su predviđena dva različita položaja namještanja za izvore svjetlosti koji proizvode glavni kratki snop, dijelovi za pričvršćenje tog izvora svjetlosti na reflektor moraju biti konstruirani tako da se u svakom od njegovih dvaju položaja namještanja izvor svjetlosti drži u položaju s preciznošću koja je potrebna za glavna svjetla konstruirana za promet samo jednom stranom kolnika.
  Sukladnost sa zahtjevima iz ovog stavka provjerava se vizualno ili, prema potrebi, pokusnom ugradnjom. |
| --- | --- |

4.10.

Svjetla s asimetričnom granicom svjetlo-tama konstruirana tako da ispunjavaju zahtjeve vožnje i desnom stranom i lijevom stranom kolnika mogu se prilagoditi za vožnju određenom stranom kolnika odgovarajućim početnim namještanjem pri ugradnji na vozilo ili tako da ih korisnik naknadno namjesti. Takvo je početno ili naknadno namještanje moguće, na primjer, pričvršćivanjem optičke jedinice pod određenim kutom na vozilu ili izvora svjetlosti za glavni kratki snop pod određenim kutom ili u određenom položaju u odnosu na optičku jedinicu.

U svim slučajevima moguće su samo dvije različite i jasno odvojene postavke, jedna za vožnju desnom i druga za vožnju lijevom stranom kolnika, pri čemu je konstrukcijski onemogućeno nenamjerno prebacivanje s jedne postavke na drugu, kao i namještanje u međupoložaj.

Kada su predviđena dva različita položaja namještanja za izvore svjetlosti koji proizvode glavni kratki snop, dijelovi za pričvršćenje tog izvora svjetlosti na reflektor moraju biti konstruirani tako da se u svakom od njegovih dvaju položaja namještanja izvor svjetlosti drži u položaju s preciznošću koja je potrebna za glavna svjetla konstruirana za promet samo jednom stranom kolnika.

Sukladnost sa zahtjevima iz ovog stavka provjerava se vizualno ili, prema potrebi, pokusnom ugradnjom.

| 4.11. | Ispitivanje mehaničkih ili elektromehaničkih struktura |
| --- | --- |

4.11.

Ispitivanje mehaničkih ili elektromehaničkih struktura

| 4.11.1. | Na glavnim svjetlima ili sustavu konstruiranom da izmjenično emitira dugi i kratki svjetlosni snop ili kratki svjetlosni snop i/ili dugi svjetlosni snop projektiran da može osvjetljivati zavoj svaka mehanička, elektromehanička ili druga naprava uključena u glavno svjetlo i jedinice za osvjetljivanje s tom namjenom konstruira se tako da: |
| --- | --- |

4.11.1.

Na glavnim svjetlima ili sustavu konstruiranom da izmjenično emitira dugi i kratki svjetlosni snop ili kratki svjetlosni snop i/ili dugi svjetlosni snop projektiran da može osvjetljivati zavoj svaka mehanička, elektromehanička ili druga naprava uključena u glavno svjetlo i jedinice za osvjetljivanje s tom namjenom konstruira se tako da:

| 4.11.1.1. | naprava bude dovoljno otporna da izdrži 50 000 uključivanja u uobičajenim uvjetima upotrebe. Kako bi se provjerila sukladnost s tim zahtjevom, tehnička služba odgovorna za homologacijska ispitivanja može:






  (a) | zatražiti od podnositelja zahtjeva da dostavi opremu potrebnu za obavljanje ispitivanja; |
| --- | --- | --- |

4.11.1.1.

naprava bude dovoljno otporna da izdrži 50 000 uključivanja u uobičajenim uvjetima upotrebe. Kako bi se provjerila sukladnost s tim zahtjevom, tehnička služba odgovorna za homologacijska ispitivanja može:

(a)

zatražiti od podnositelja zahtjeva da dostavi opremu potrebnu za obavljanje ispitivanja;

| (b) | izostaviti ispitivanje ako je glavnom svjetlu koje je dostavio podnositelj zahtjeva priloženo ispitno izvješće, koje je izdala tehnička služba odgovorna za homologacijska ispitivanja glavnih svjetala jednake konstrukcije (sklopa), kojim se potvrđuje sukladnost s tim zahtjevom. |
| --- | --- |

(b)

izostaviti ispitivanje ako je glavnom svjetlu koje je dostavio podnositelj zahtjeva priloženo ispitno izvješće, koje je izdala tehnička služba odgovorna za homologacijska ispitivanja glavnih svjetala jednake konstrukcije (sklopa), kojim se potvrđuje sukladnost s tim zahtjevom.

| 4.11.2. | Glavna svjetla razreda A, B i D: |
| --- | --- |

4.11.2.

Glavna svjetla razreda A, B i D:

| 4.11.2.1. | u slučaju kvara svjetlosna jakost iznad crte H-H ne smije prelaziti vrijednosti kratkog svjetlosnog snopa u skladu sa stavkom 5.2.; usto, za glavna svjetla konstruirana tako da kratki i/ili dugi svjetlosni snop može osvjetljivati zavoj, najmanja svjetlosna jakost od barem 2 500 mora se postići u ispitnoj točki 25 V (crta V-V, 1,72 D). |
| --- | --- |

4.11.2.1.

u slučaju kvara svjetlosna jakost iznad crte H-H ne smije prelaziti vrijednosti kratkog svjetlosnog snopa u skladu sa stavkom 5.2.; usto, za glavna svjetla konstruirana tako da kratki i/ili dugi svjetlosni snop može osvjetljivati zavoj, najmanja svjetlosna jakost od barem 2 500 mora se postići u ispitnoj točki 25 V (crta V-V, 1,72 D).

| 4.11.2.2. | Glavni kratki snop ili dugi svjetlosni snop uvijek se dobiva tako da ne postoji nikakva mogućnost da se mehanizam zaustavi između tih dvaju položaja. |
| --- | --- |

4.11.2.2.

Glavni kratki snop ili dugi svjetlosni snop uvijek se dobiva tako da ne postoji nikakva mogućnost da se mehanizam zaustavi između tih dvaju položaja.

| 4.11.3. | Glavna svjetla razreda AS, BS, CS, DS i ES: |
| --- | --- |

4.11.3.

Glavna svjetla razreda AS, BS, CS, DS i ES:

| 4.11.3.1. | osim ako je riječ o dodatnim izvorima svjetlosti i dodatnim jedinicama za osvjetljivanje koje se upotrebljavaju za osvjetljivanje u zavoju, u slučaju kvara mora postojati mogućnost automatskog namještanja u položaj za kratki svjetlosni snop ili u takav položaj da dobivene fotometrijske vrijednosti nisu ni veće od 1 200 cd u zoni 1. ni manje od 2 400 cd u točki 0,86 D-V, na primjer isključivanjem, zasjenjivanjem, usmjeravanjem prema dolje i/ili funkcionalnom zamjenom; |
| --- | --- |

4.11.3.1.

osim ako je riječ o dodatnim izvorima svjetlosti i dodatnim jedinicama za osvjetljivanje koje se upotrebljavaju za osvjetljivanje u zavoju, u slučaju kvara mora postojati mogućnost automatskog namještanja u položaj za kratki svjetlosni snop ili u takav položaj da dobivene fotometrijske vrijednosti nisu ni veće od 1 200 cd u zoni 1. ni manje od 2 400 cd u točki 0,86 D-V, na primjer isključivanjem, zasjenjivanjem, usmjeravanjem prema dolje i/ili funkcionalnom zamjenom;

| 4.11.3.2. | osim za dodatne izvore svjetlosti i dodatne jedinice za osvjetljivanje koje se upotrebljavaju za osvjetljivanje u zavoju, uvijek je moguće osigurati ili kratki ili dugi svjetlosni snop bez mogućnosti da se mehanizam zaustavi između tih dvaju položaja. |
| --- | --- |

4.11.3.2.

osim za dodatne izvore svjetlosti i dodatne jedinice za osvjetljivanje koje se upotrebljavaju za osvjetljivanje u zavoju, uvijek je moguće osigurati ili kratki ili dugi svjetlosni snop bez mogućnosti da se mehanizam zaustavi između tih dvaju položaja.

| 4.11.4. | AFS: |
| --- | --- |

4.11.4.

AFS:

| 4.11.4.1. | osim u slučaju prilagodbe dugog svjetlosnog snopa, uvijek je moguće osigurati ili kratki ili dugi svjetlosni snop, isključujući mogućnost međupoložaja ili nedefiniranog položaja; ako to nije moguće, u takvom položaju moraju biti ispunjene odredbe iz stavka 4.11.4.2.; |
| --- | --- |

4.11.4.1.

osim u slučaju prilagodbe dugog svjetlosnog snopa, uvijek je moguće osigurati ili kratki ili dugi svjetlosni snop, isključujući mogućnost međupoložaja ili nedefiniranog položaja; ako to nije moguće, u takvom položaju moraju biti ispunjene odredbe iz stavka 4.11.4.2.;

| 4.11.4.2. | u slučaju kvara mora postojati mogućnost automatskog namještanja u položaj za kratki svjetlosni snop ili u takav položaj da dobivene fotometrijske vrijednosti nisu ni veće od 1 300 cd u zoni III.b kako je definirano u stavku 5.3. ni manje od 3 400 cd u točki „segment Imaks”, na primjer isključivanjem, zasjenjivanjem, usmjeravanjem prema dolje i/ili funkcionalnom zamjenom;
  kad provodi ispitivanja radi provjere sukladnosti s tim zahtjevima, tehnička služba odgovorna za homologacijska ispitivanja mora poštovati upute koje dostavi podnositelj zahtjeva. |
| --- | --- |

4.11.4.2.

u slučaju kvara mora postojati mogućnost automatskog namještanja u položaj za kratki svjetlosni snop ili u takav položaj da dobivene fotometrijske vrijednosti nisu ni veće od 1 300 cd u zoni III.b kako je definirano u stavku 5.3. ni manje od 3 400 cd u točki „segment Imaks

kad provodi ispitivanja radi provjere sukladnosti s tim zahtjevima, tehnička služba odgovorna za homologacijska ispitivanja mora poštovati upute koje dostavi podnositelj zahtjeva.

| 4.11.5. | Korisnik ne može uobičajenim alatom niti promijeniti oblik ili položaj pokretnih dijelova niti utjecati na preklopnik. |
| --- | --- |

4.11.5.

Korisnik ne može uobičajenim alatom niti promijeniti oblik ili položaj pokretnih dijelova niti utjecati na preklopnik.

| 4.12. | Konfiguracija osvjetljivanja svjetala s asimetričnom granicom svjetlo-tama samo za različite prometne uvjete |
| --- | --- |

4.12.

Konfiguracija osvjetljivanja svjetala s asimetričnom granicom svjetlo-tama samo za različite prometne uvjete

| 4.12.1. | Ako je riječ o svjetlima konstruiranima da ispunjavaju zahtjeve za promet samo jednom stranom kolnika (desnom ili lijevom), poduzimaju se odgovarajuće mjere kako bi se spriječilo zasljepljivanje sudionika u prometu u zemlji gdje promet teče suprotnom stranom kolnika od one u zemlji za koju je glavno svjetlo konstruirano (8). Takve mjere mogu biti:






  (a) | prekrivanje dijela vanjskog područja leće; |
| --- | --- | --- |

4.12.1.

Ako je riječ o svjetlima konstruiranima da ispunjavaju zahtjeve za promet samo jednom stranom kolnika (desnom ili lijevom), poduzimaju se odgovarajuće mjere kako bi se spriječilo zasljepljivanje sudionika u prometu u zemlji gdje promet teče suprotnom stranom kolnika od one u zemlji za koju je glavno svjetlo konstruirano (8

(a)

prekrivanje dijela vanjskog područja leće;

| (b) | pomicanje snopa prema dolje. Vodoravno je pomicanje dopušteno; |
| --- | --- |

(b)

pomicanje snopa prema dolje. Vodoravno je pomicanje dopušteno;

| (c) | svaka druga mjera za uklanjanje ili smanjivanje asimetričnog dijela snopa. |
| --- | --- |

(c)

svaka druga mjera za uklanjanje ili smanjivanje asimetričnog dijela snopa.

| 4.12.2. | Nakon primjene mjera opisanih u stavku 4.12.1. sljedeći zahtjevi u pogledu svjetlosne jakosti ispunjavaju se bez promjene namještenosti u odnosu na onu za izvorni smjer prometa: |
| --- | --- |

4.12.2.

Nakon primjene mjera opisanih u stavku 4.12.1. sljedeći zahtjevi u pogledu svjetlosne jakosti ispunjavaju se bez promjene namještenosti u odnosu na onu za izvorni smjer prometa:

| 4.12.2.1. | kratko svjetlo konstruirano za vožnju desnom stranom kolnika i prilagođeno za vožnju lijevom stranom kolnika: | na 0,86 D – 1,72 L najmanje 2 500 cd, |
| --- | --- | --- |

4.12.2.1.

kratko svjetlo konstruirano za vožnju desnom stranom kolnika i prilagođeno za vožnju lijevom stranom kolnika:

na 0,86 D – 1,72 L najmanje 2 500 cd,

| | na 0,57 U – 3,43 R ne više od 880 cd; |
| --- | --- |

na 0,57 U – 3,43 R ne više od 880 cd;

| 4.12.2.2. | kratko svjetlo konstruirano za vožnju lijevom stranom kolnika i prilagođeno za vožnju desnom stranom kolnika: | na 0,86 D – 1,72 R najmanje 2 500 cd, |
| --- | --- | --- |

4.12.2.2.

kratko svjetlo konstruirano za vožnju lijevom stranom kolnika i prilagođeno za vožnju desnom stranom kolnika:

na 0,86 D – 1,72 R najmanje 2 500 cd,

| | na 0,57 U – 3,43 L ne više od 880 cd. |
| --- | --- |

na 0,57 U – 3,43 L ne više od 880 cd.

| 4.13. | Svjetlo se prema potrebi izrađuje tako da u slučaju kvara na izvoru svjetlosti i/ili modulu LED daje signal za kvar u skladu s odgovarajućim odredbama Pravilnika UN-a br. 48. |
| --- | --- |

4.13.

Svjetlo se prema potrebi izrađuje tako da u slučaju kvara na izvoru svjetlosti i/ili modulu LED daje signal za kvar u skladu s odgovarajućim odredbama Pravilnika UN-a br. 48.

| 4.14. | Sastavni dio ili dijelovi na koje su pričvršćeni zamjenjivi izvori svjetlosti moraju biti izrađeni tako da se izvor svjetlosti može lako namjestiti čak i u mraku i ne može biti postavljen ni u jedan drugi položaj osim ispravnog položaja. |
| --- | --- |

4.14.

Sastavni dio ili dijelovi na koje su pričvršćeni zamjenjivi izvori svjetlosti moraju biti izrađeni tako da se izvor svjetlosti može lako namjestiti čak i u mraku i ne može biti postavljen ni u jedan drugi položaj osim ispravnog položaja.

| 4.15. | Za fotometrijsko namještanje i mjerne uvjete vidjeti Prilog 4. |
| --- | --- |

4.15.

Za fotometrijsko namještanje i mjerne uvjete vidjeti Prilog 4.

| 4.15.1. | Ako je riječ o svjetlima sa zamjenjivim izvorima svjetlosti, svjetlo se smatra prihvatljivim ako ispunjava zahtjeve iz stavka 5. s najmanje jednim standardnim (etalon) izvorom svjetlosti koji se može dostaviti sa svjetlom. |
| --- | --- |

4.15.1.

Ako je riječ o svjetlima sa zamjenjivim izvorima svjetlosti, svjetlo se smatra prihvatljivim ako ispunjava zahtjeve iz stavka 5. s najmanje jednim standardnim (etalon) izvorom svjetlosti koji se može dostaviti sa svjetlom.

| 4.16. | Boja emitirane svjetlosti:
  boja emitirane svjetlosti mora biti bijela za sva svjetla. Međutim, za prednja svjetla za maglu boja emitirane svjetlosti može biti selektivno žuta ako to zatraži podnositelj zahtjeva.
  Za svjetla za skretanje boja emitirane svjetlosti u polju mreže raspodjele svjetlosti utvrđenom na slici A4-XII. u Prilogu 4. mora biti bijela. Izvan tog polja ne smije se uočavati nikakva oštra varijacija boje. |
| --- | --- |

4.16.

Boja emitirane svjetlosti:

boja emitirane svjetlosti mora biti bijela za sva svjetla. Međutim, za prednja svjetla za maglu boja emitirane svjetlosti može biti selektivno žuta ako to zatraži podnositelj zahtjeva.

Za svjetla za skretanje boja emitirane svjetlosti u polju mreže raspodjele svjetlosti utvrđenom na slici A4-XII. u Prilogu 4. mora biti bijela. Izvan tog polja ne smije se uočavati nikakva oštra varijacija boje.

| 4.16.1. | Kolorimetrijske karakteristike svjetala s ugrađenim LED modulima mjere se u skladu sa stavkom 4.3.2. Priloga 9. |
| --- | --- |

4.16.1.

Kolorimetrijske karakteristike svjetala s ugrađenim LED modulima mjere se u skladu sa stavkom 4.3.2. Priloga 9.

| 4.17. | Kada je riječ o glavnim svjetlima ili AFS-u s reflektorom koji se može namještati, zahtjevi iz stavaka od 5.1. do 5.4. primjenjuju se za svaki ugradbeni položaj naveden u skladu sa stavkom 3.1.3. Za verifikaciju se primjenjuje sljedeći postupak: |
| --- | --- |

4.17.

Kada je riječ o glavnim svjetlima ili AFS-u s reflektorom koji se može namještati, zahtjevi iz stavaka od 5.1. do 5.4. primjenjuju se za svaki ugradbeni položaj naveden u skladu sa stavkom 3.1.3. Za verifikaciju se primjenjuje sljedeći postupak:

| 4.17.1. | svaki primijenjeni položaj određuje se na mjernom goniometru s obzirom na crtu koja spaja središte izvora svjetlosti i točku HV na mjernom zaslonu. Reflektor/sustav koji se može namještati ili njegovi dijelovi potom se postavljaju u takav položaj da osvjetljenje na zaslonu ispunjava određena pravila o usmjeravanju; |
| --- | --- |

4.17.1.

svaki primijenjeni položaj određuje se na mjernom goniometru s obzirom na crtu koja spaja središte izvora svjetlosti i točku HV na mjernom zaslonu. Reflektor/sustav koji se može namještati ili njegovi dijelovi potom se postavljaju u takav položaj da osvjetljenje na zaslonu ispunjava određena pravila o usmjeravanju;

| 4.17.2. | kada su reflektor/sustav ili njegovi dijelovi prvobitno namješteni u skladu sa stavkom 4.17.1., naprava ili njezini dijelovi moraju ispunjavati odgovarajuće fotometrijske zahtjeve iz stavaka od 5.1. do 5.4.; |
| --- | --- |

4.17.2.

kada su reflektor/sustav ili njegovi dijelovi prvobitno namješteni u skladu sa stavkom 4.17.1., naprava ili njezini dijelovi moraju ispunjavati odgovarajuće fotometrijske zahtjeve iz stavaka od 5.1. do 5.4.;

| 4.17.3. | dodatna se ispitivanja provode nakon što se reflektor/sustav ili njegovi dijelovi pomaknu vertikalno za ± 2° ili barem u najviši položaj, ako je manji od 2°, u odnosu na početni položaj napravom za namještanje sustava/glavnih svjetala ili njihovih dijelova. Nakon preusmjeravanja cjelokupnog glavnog svjetla/sustava ili njegovih dijelova (primjerice goniometrom) u odgovarajući suprotni smjer nadzire se izlazno svjetlo u sljedećim smjerovima i ono mora ostati u propisanim granicama:






  kratki svjetlosni snop | za glavno svjetlo to su točke B 50 L i 75 R (odnosno B 50 R i 75 L); |
| --- | --- | --- |
| | za AFS to su točke B 50 L i 75 R ili, prema potrebi, 50 R; |
| | za razrede AS, BS, CS, DS i ES to su točke HV i 0,86 D-V; |
| dugi svjetlosni snop | IM i točka HV (postotak od IM); |

4.17.3.

dodatna se ispitivanja provode nakon što se reflektor/sustav ili njegovi dijelovi pomaknu vertikalno za ± 2° ili barem u najviši položaj, ako je manji od 2°, u odnosu na početni položaj napravom za namještanje sustava/glavnih svjetala ili njihovih dijelova. Nakon preusmjeravanja cjelokupnog glavnog svjetla/sustava ili njegovih dijelova (primjerice goniometrom) u odgovarajući suprotni smjer nadzire se izlazno svjetlo u sljedećim smjerovima i ono mora ostati u propisanim granicama:

kratki svjetlosni snop

za glavno svjetlo to su točke B 50 L i 75 R (odnosno B 50 R i 75 L);

za AFS to su točke B 50 L i 75 R ili, prema potrebi, 50 R;

za razrede AS, BS, CS, DS i ES to su točke HV i 0,86 D-V;

dugi svjetlosni snop

IM i točka HV (postotak od IM);

M

M

| 4.17.4. | ako je podnositelj zahtjeva naveo više ugradbenih položaja, postupak u stavcima od 4.17.1. do 4.17.3. ponavlja se za sve ostale položaje; |
| --- | --- |

4.17.4.

ako je podnositelj zahtjeva naveo više ugradbenih položaja, postupak u stavcima od 4.17.1. do 4.17.3. ponavlja se za sve ostale položaje;

| 4.17.5. | ako podnositelj zahtjeva nije u zahtjevu naveo posebne ugradbene položaje, za mjerenja prema stavcima od 5.1. do 5.4. glavno svjetlo/sustav ili njegovi dijelovi namještaju se u svoj središnji položaj s pomoću odgovarajućih naprava za namještanje. Mora se provesti dodatno ispitivanje iz stavka 4.17.3. nakon što se reflektor/sustav ili njegovi dijelovi s pomoću odgovarajuće naprave za namještanje pomaknu u svoje krajnje položaje (umjesto za ± 2°). |
| --- | --- |

4.17.5.

ako podnositelj zahtjeva nije u zahtjevu naveo posebne ugradbene položaje, za mjerenja prema stavcima od 5.1. do 5.4. glavno svjetlo/sustav ili njegovi dijelovi namještaju se u svoj središnji položaj s pomoću odgovarajućih naprava za namještanje. Mora se provesti dodatno ispitivanje iz stavka 4.17.3. nakon što se reflektor/sustav ili njegovi dijelovi s pomoću odgovarajuće naprave za namještanje pomaknu u svoje krajnje položaje (umjesto za ± 2°).

5.   POSEBNI TEHNIČKI ZAHTJEVI

| 5.1. | Tehnički zahtjevi za dugi svjetlosni snop razreda A, B, D (izvor svjetlosti s izbojem u plinu), BS, CS, DS ili ES (izvor svjetlosti s izbojem u plinu) (simboli „R”, „HR”, „DR”, „XR”, „R-BS”, „WR-CS”, „WR-DS” ili „WR-ES”) |
| --- | --- |

5.1.

Tehnički zahtjevi za dugi svjetlosni snop razreda A, B, D (izvor svjetlosti s izbojem u plinu), BS, CS, DS ili ES (izvor svjetlosti s izbojem u plinu) (simboli „R”, „HR”, „DR”, „XR”, „R-BS”, „WR-CS”, „WR-DS” ili „WR-ES”)

| 5.1.1. | Kada je riječ o uređaju za osvjetljivanje ceste konstruiranom za dugi i kratki svjetlosni snop, namještanje za mjerenja svjetlosne jakosti dugog svjetlosnog snopa jednako je kao za mjerenja prema stavcima od 5.2. do 5.4.
  Ako uređaj za osvjetljivanje ceste proizvodi samo dugi svjetlosni snop, namješta se tako da je središte područja najveće svjetlosne jakosti na sjecištu crta H-H i V-V; takav uređaj mora zadovoljavati samo zahtjeve navedene u stavku 5.1.3.
  Kada je riječ o uređajima na kojima se za dugi svjetlosni snop upotrebljava više od jednog izvora svjetlosti, ti izvori svjetlosti moraju biti istodobno uključeni kako bi se odredila najveća vrijednost svjetlosne jakosti (IM).
  Moguće je i da se dio dugog svjetlosnog snopa koji proizvode ti izvori svjetlosti upotrebljava isključivo za kratkotrajne signale („blicanje”), kako je deklarirao podnositelj zahtjeva. To se prikazuje na odgovarajućem crtežu i navodi se napomena u izjavi. |
| --- | --- |

5.1.1.

Kada je riječ o uređaju za osvjetljivanje ceste konstruiranom za dugi i kratki svjetlosni snop, namještanje za mjerenja svjetlosne jakosti dugog svjetlosnog snopa jednako je kao za mjerenja prema stavcima od 5.2. do 5.4.

Ako uređaj za osvjetljivanje ceste proizvodi samo dugi svjetlosni snop, namješta se tako da je središte područja najveće svjetlosne jakosti na sjecištu crta H-H i V-V; takav uređaj mora zadovoljavati samo zahtjeve navedene u stavku 5.1.3.

Kada je riječ o uređajima na kojima se za dugi svjetlosni snop upotrebljava više od jednog izvora svjetlosti, ti izvori svjetlosti moraju biti istodobno uključeni kako bi se odredila najveća vrijednost svjetlosne jakosti (IM).

M

Moguće je i da se dio dugog svjetlosnog snopa koji proizvode ti izvori svjetlosti upotrebljava isključivo za kratkotrajne signale („blicanje”), kako je deklarirao podnositelj zahtjeva. To se prikazuje na odgovarajućem crtežu i navodi se napomena u izjavi.

| 5.1.2. | Neovisno o tipu izvora svjetlosti koji se upotrebljava za proizvodnju glavnog kratkog snopa, moguće je upotrebljavati više izvora svjetlosti za svaki pojedinačni dugi svjetlosni snop. |
| --- | --- |

5.1.2.

Neovisno o tipu izvora svjetlosti koji se upotrebljava za proizvodnju glavnog kratkog snopa, moguće je upotrebljavati više izvora svjetlosti za svaki pojedinačni dugi svjetlosni snop.

| 5.1.3. | Zahtjevi za raspodjelu svjetlosne jakosti dugih svjetlosnih snopova: |
| --- | --- |

5.1.3.

Zahtjevi za raspodjelu svjetlosne jakosti dugih svjetlosnih snopova:

| 5.1.3.1. | s obzirom na sliku A4-II. raspodjela svjetlosne jakosti dugog svjetlosnog snopa mora biti u skladu sa sljedećim zahtjevima.

  Tablica 5.


  Zahtjevi za svjetlosnu jakost za dugi svjetlosni snop | Glavno svjetlo razreda A | Glavno svjetlo razreda B | Glavno svjetlo razreda D |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Ispitna točka | Kutne koordinate
  stupnjevi | Zahtijevana svjetlosna jakost
  cd | Zahtijevana svjetlosna jakost
  cd | Zahtijevana svjetlosna jakost
  cd |
| | | Min. | Min. | Min. |
| IM | | 27 000 | 40 500 | 43 800 |
| H-5L | 0,0; 5,0 L | 3 400 | 5 100 | 6 250 |
| H-2,5 L | 0,0; 2,5 L | 13 500 | 20 300 | 25 000 |
| H-2,5 R | 0,0; 2,5 R | 13 500 | 20 300 | 25 000 |
| H-5R | 0,0; 5,0 R | 3 400 | 5 100 | 6 250 |

5.1.3.1.

s obzirom na sliku A4-II. raspodjela svjetlosne jakosti dugog svjetlosnog snopa mora biti u skladu sa sljedećim zahtjevima.

Tablica 5.

Tablica 5.

Zahtjevi za svjetlosnu jakost za dugi svjetlosni snop

Zahtjevi za svjetlosnu jakost za dugi svjetlosni snop

Glavno svjetlo razreda A

Glavno svjetlo razreda B

Glavno svjetlo razreda D

Ispitna točka

Kutne koordinate

stupnjevi

Zahtijevana svjetlosna jakost

cd

Zahtijevana svjetlosna jakost

cd

Zahtijevana svjetlosna jakost

cd

Min.

Min.

Min.

IM

M

27 000

40 500

43 800

H-5L

0,0; 5,0 L

3 400

5 100

6 250

H-2,5 L

0,0; 2,5 L

13 500

20 300

25 000

H-2,5 R

0,0; 2,5 R

13 500

20 300

25 000

H-5R

0,0; 5,0 R

3 400

5 100

6 250

| 5.1.3.2. | S obzirom na sliku A4-III. raspodjela svjetlosne jakosti primarnog dugog svjetlosnog snopa mora biti u skladu sa sljedećim zahtjevima.

  Tablica 6.


  Raspodjela svjetlosne jakosti primarnog dugog svjetlosnog snopa













  Broj ispitne točke | Kutne koordinate ispitne točke – stupnjevi (*1) | Zahtijevana svjetlosna jakost [cd] |
| --- | --- | --- | --- |
| Razred BS | Razred CS | Razredi DS i ES |
| MIN. | MAKS. | MIN. | MAKS. | MIN. | MAKS. |
| 1 | H-V | 16 000 | – | 20 000 | – | 30 000 | --- |
| 2 | H-2,5° R i 2,5° L | 9 000 | – | 10 000 | – | 20 000 | --- |
| 3 | H-5° R i 5° L | 2 500 | – | 3 500 | – | 5 000 | --- |
| 4 | H-9° R i 9° L | – | – | 2 000 | – | 3 400 | --- |
| 5 | H-12° R i 12° L | – | – | 600 | – | 1 000 | --- |
| 6 | 2°U-V | – | – | 1 000 | – | 1 700 | --- |
| | MIN. svjetlosna jakost najveće vrijednosti (IM) | 20 000 | – | 25 000 | – | 40 000 | – |
| | MAKS. svjetlosna jakost najveće vrijednosti (IM) | – | 215 000 | – | 215 000 | – | 215 000 |

5.1.3.2.

S obzirom na sliku A4-III. raspodjela svjetlosne jakosti primarnog dugog svjetlosnog snopa mora biti u skladu sa sljedećim zahtjevima.

Tablica 6.

Tablica 6.

Raspodjela svjetlosne jakosti primarnog dugog svjetlosnog snopa

Raspodjela svjetlosne jakosti primarnog dugog svjetlosnog snopa

Broj ispitne točke

Kutne koordinate ispitne točke – stupnjevi (*1)

*1

Zahtijevana svjetlosna jakost [cd]

Razred BS

Razred CS

Razredi DS i ES

MIN.

MAKS.

MIN.

MAKS.

MIN.

MAKS.

1

H-V

16 000

–

20 000

–

30 000

---

2

H-2,5° R i 2,5° L

9 000

–

10 000

–

20 000

---

3

H-5° R i 5° L

2 500

–

3 500

–

5 000

---

4

H-9° R i 9° L

–

–

2 000

–

3 400

---

5

H-12° R i 12° L

–

–

600

–

1 000

---

6

2°U-V

–

–

1 000

–

1 700

---

MIN. svjetlosna jakost najveće vrijednosti (IM)

M

20 000

–

25 000

–

40 000

–

MAKS. svjetlosna jakost najveće vrijednosti (IM)

M

–

215 000

–

215 000

–

215 000

| 5.1.3.3. | S obzirom na sliku A4-IV. raspodjela svjetlosne jakosti sekundarnog dugog svjetlosnog snopa mora biti u skladu sa sljedećim zahtjevima.

  Tablica 7.


  Raspodjela svjetlosne jakosti sekundarnog dugog svjetlosnog snopa













  Broj ispitne točke | Kutne koordinate ispitne točke – stupnjevi (*2) | Zahtijevana svjetlosna jakost [cd] |
| --- | --- | --- | --- |
| Razred BS | Razred CS | Razredi DS i ES |
| MIN. | MAKS. | MIN. | MAKS. | MIN. | MAKS. |
| 1 | H-V | 16 000 | – | 20 000 | – | 30 000 | – |
| 2 | H-2,5° R i 2,5° L | 9 000 | – | 10 000 | – | 20 000 | – |
| 3 | H-5° R i 5° L | 2 500 | – | 3 500 | – | 5 000 | – |
| 6 | 2°U-V | – | – | 1 000 | – | 1 700 | – |
| | MIN. svjetlosna jakost najveće vrijednosti (IM) | 20 000 | – | 25 000 | – | 40 000 | – |
| | MAKS. svjetlosna jakost najveće vrijednosti (IM) | – | 215 000 | – | 215 000 | – | 215 000 |

5.1.3.3.

S obzirom na sliku A4-IV. raspodjela svjetlosne jakosti sekundarnog dugog svjetlosnog snopa mora biti u skladu sa sljedećim zahtjevima.

Tablica 7.

Tablica 7.

Raspodjela svjetlosne jakosti sekundarnog dugog svjetlosnog snopa

Raspodjela svjetlosne jakosti sekundarnog dugog svjetlosnog snopa

Broj ispitne točke

Kutne koordinate ispitne točke – stupnjevi (*2)

*2

Zahtijevana svjetlosna jakost [cd]

Razred BS

Razred CS

Razredi DS i ES

MIN.

MAKS.

MIN.

MAKS.

MIN.

MAKS.

1

H-V

16 000

–

20 000

–

30 000

–

2

H-2,5° R i 2,5° L

9 000

–

10 000

–

20 000

–

3

H-5° R i 5° L

2 500

–

3 500

–

5 000

–

6

2°U-V

–

–

1 000

–

1 700

–

MIN. svjetlosna jakost najveće vrijednosti (IM)

M

20 000

–

25 000

–

40 000

–

MAKS. svjetlosna jakost najveće vrijednosti (IM)

M

–

215 000

–

215 000

–

215 000

| 5.1.3.4. | Osim kada su u pitanju razredi BS, CS, DS i ES, sjecište (HV) crta H-H i V-V nalazi se unutar „izokandele” koja predstavlja 80 % najveće svjetlosne jakosti (Imaks). |
| --- | --- |

5.1.3.4.

Osim kada su u pitanju razredi BS, CS, DS i ES, sjecište (HV) crta H-H i V-V nalazi se unutar „izokandele” koja predstavlja 80 % najveće svjetlosne jakosti (Imaks

| 5.1.3.5. | Najveća vrijednost (IM) ni u kojim okolnostima ne smije biti veća od 215 000 cd. |
| --- | --- |

5.1.3.5.

Najveća vrijednost (IM

| 5.1.3.6. | Referentna oznaka (I’M) najveće svjetlosne jakosti izračunava se prema omjeru:
  I’M = IM/4 300

  Ta se vrijednost zaokružuje na vrijednost 5 – 7,5 – 10 – 12,5 – 17,5 – 20 – 25 – 27,5 – 30 – 37,5 – 40 – 45 – 50. |
| --- | --- |

5.1.3.6.

Referentna oznaka (I’M

I’M = IM/4 300

M

M

Ta se vrijednost zaokružuje na vrijednost 5 – 7,5 – 10 – 12,5 – 17,5 – 20 – 25 – 27,5 – 30 – 37,5 – 40 – 45 – 50.

| 5.1.3.7. | Četiri sekunde nakon uključivanja dugog svjetlosnog snopa razreda D ili ES opremljenog izvorom svjetlosti s izbojem u plinu kod kojeg predspojna naprava nije ugrađena u izvor svjetlosti te koji nije bio uključen na 30 minuta ili dulje, u točki HV mora se postići barem 37 500 cd za glavno svjetlo koje proizvodi samo dugi svjetlosni snop.
  Strujno napajanje mora biti dovoljno da se osigura propisani porast visokostrujnog impulsa. |
| --- | --- |

5.1.3.7.

Četiri sekunde nakon uključivanja dugog svjetlosnog snopa razreda D ili ES opremljenog izvorom svjetlosti s izbojem u plinu kod kojeg predspojna naprava nije ugrađena u izvor svjetlosti te koji nije bio uključen na 30 minuta ili dulje, u točki HV mora se postići barem 37 500 cd za glavno svjetlo koje proizvodi samo dugi svjetlosni snop.

Strujno napajanje mora biti dovoljno da se osigura propisani porast visokostrujnog impulsa.

| 5.2. | Tehnički zahtjevi za glavna svjetla koja proizvode kratki svjetlosni snop razreda A, B i D (izvor svjetlosti s izbojem u plinu) (simboli „C”, „HC” i „DC”) |
| --- | --- |

5.2.

Tehnički zahtjevi za glavna svjetla koja proizvode kratki svjetlosni snop razreda A, B i D (izvor svjetlosti s izbojem u plinu) (simboli „C”, „HC” i „DC”)

| 5.2.1. | Glavno svjetlo mora biti usmjereno u skladu sa stavkom 1.2. Priloga 5.
  Ako se, međutim, vertikalno namještanje u propisani položaj ne može provesti u više navrata unutar dopuštenih odstupanja, za ispitivanje sukladnosti s potrebnom minimalnom kvalitetom granice svjetlo-tama i za provedbu vertikalnog namještanja svjetlosnog snopa primjenjuje se instrumentalna metoda iz stavka 2. Priloga 5. |
| --- | --- |

5.2.1.

Glavno svjetlo mora biti usmjereno u skladu sa stavkom 1.2. Priloga 5.

Ako se, međutim, vertikalno namještanje u propisani položaj ne može provesti u više navrata unutar dopuštenih odstupanja, za ispitivanje sukladnosti s potrebnom minimalnom kvalitetom granice svjetlo-tama i za provedbu vertikalnog namještanja svjetlosnog snopa primjenjuje se instrumentalna metoda iz stavka 2. Priloga 5.

| 5.2.1.1. | Kada je tako usmjereno, glavno svjetlo:






  i. | ako se njegova homologacija traži samo za kratki svjetlosni snop (9), mora ispunjavati zahtjeve utvrđene u stavku 5.2.2.; |
| --- | --- | --- |

5.2.1.1.

Kada je tako usmjereno, glavno svjetlo:

i.

ako se njegova homologacija traži samo za kratki svjetlosni snop (9), mora ispunjavati zahtjeve utvrđene u stavku 5.2.2.;

9

| ii. | ako treba davati i kratki i dugi svjetlosni snop, mora ispunjavati zahtjeve navedene u stavcima 5.2.2. i 5.1. |
| --- | --- |

ii.

ako treba davati i kratki i dugi svjetlosni snop, mora ispunjavati zahtjeve navedene u stavcima 5.2.2. i 5.1.

| 5.2.1.2. | Ako tako usmjereno glavno svjetlo ne ispunjava zahtjeve utvrđene u stavcima 5.2.2. i 5.1., njegovo namještanje može se promijeniti u skladu s odredbama stavka 1.2.3. Priloga 5. |
| --- | --- |

5.2.1.2.

Ako tako usmjereno glavno svjetlo ne ispunjava zahtjeve utvrđene u stavcima 5.2.2. i 5.1., njegovo namještanje može se promijeniti u skladu s odredbama stavka 1.2.3. Priloga 5.

| 5.2.2. | Kratki svjetlosni snop mora odgovarati jakostima svjetlosti u ispitnim točkama navedenima u tablici 8. i na slici A4-V. ili A4-VI.
  Kratka glavna svjetla koja imaju izvore svjetlosti s izbojem u plinu moraju odgovarati tim jakostima svjetlosti tek više od 10 minuta nakon uključivanja. |
| --- | --- |

5.2.2.

Kratki svjetlosni snop mora odgovarati jakostima svjetlosti u ispitnim točkama navedenima u tablici 8. i na slici A4-V. ili A4-VI.

Kratka glavna svjetla koja imaju izvore svjetlosti s izbojem u plinu moraju odgovarati tim jakostima svjetlosti tek više od 10 minuta nakon uključivanja.

| 5.2.2.1. | Četiri sekunde nakon uključivanja kratkog svjetlosnog snopa razreda D opremljenog izvorom svjetlosti s izbojem u plinu kod kojeg predspojna naprava nije ugrađena u izvor svjetlosti te koji nije bio uključen 30 ili više minuta u točki 50 V mora se postići barem 6 250 cd za glavna svjetla koja proizvode samo kratki svjetlosni snop ili proizvode kratki svjetlosni snop i dugi svjetlosni snop.
  Strujno napajanje mora biti dovoljno da se osigura propisani porast visokostrujnog impulsa.

  Tablica 8.


  Jakosti svjetlosti kratkog svjetlosnog snopa (sve su jakosti izražene u cd)

















  Glavna svjetla za vožnju desnom stranom kolnika(***), kratki svjetlosni snop sljedećih razreda: | razred A | razred B | razred D |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | | Vidjeti uzorak snopa u Prilogu 4. | Slika A4-V. | Slika A4-V. | Slika A4-VI. |
| | | | Položaj u stupnjevima | | | |
| | | | Vodoravni | Vertikalni | | | |
| Dio A | Br. | Element | Na/od | Do | Na | Min. | Maks. | Min. | Maks. | Min. | Maks. |
| 1 | B50L | 3,43 L | | 0,57 U | | 350 | | 350 | | 350 |
| 2 | BR | 2,50 R | | 1,00 U | | 1 750 | | 1 750 | | |
| 3 | Zona III. (vidjeti dio C) | | | | | 625 | | 625 | | 625 |
| 4 | 50R | 1,72 R | | 0,86 D | 5 100 | | 10 100 | | 12 500 | |
| 5 | 75R | 1,15 R | | 0,57 D | 5 100 | | 10 100 | | 12 500 | |
| 6 | 50 V | V | | 0,86 D | | | 5 100 | | 7 500 | |
| 7 | 50L | 3,43 L | | 0,86 D | 3 550 | 13 200 (*) | 6 800 | 13 200 * | | 18 480 |
| 8 | 75L | 3,43 L | | 0,57 D | | 10 600 | | 10 600 | | |
| 9 | 25L1 | 3,43 L | | 1,72 D | | | | | | 18 800 |
| 10 | 25L2 | 9,00 L | | 1,72 D | 1 250 | | 1 700 | | 2 500 | |
| 11 | 25R1 | 9,00 R | | 1,72 D | 1 250 | | 1 700 | | 2 500 | |
| 12 | 25L3 | 15,0 L | | 1,72 D | | | | | 1 250 | |
| 13 | 25R2 | 15,0 R | | 1,72 D | | | | | 1 250 | |
| 14 | 15L | 20,0 L | | 2,86 D | | | | | 625 | |
| 15 | 15R | 20,0 R | | 2,86 D | | | | | 625 | |
| | Segment I. od A do B | 5,15 L | 5,15 R | 0,86 D | | | | | 3 750 | |
| | C-D | 2,50 R | | 1,00 U | | | | | | 1 750 |
| | Segment III. i niže | 9,37 L | 8,50 R | 4,29 D | | | | | | 12 500 |
| | Zona IV. | od 5,15 L do 5,15 R – od 0,86 D do 1,72 D | 1 700 | | 2 500 | | | |
| | Zona I. | od 9,00 L do 9,00 R – od 1,72 D do 4,00 D | | 17 600 | | < 2I(**) | | |
| | Imaks R | Vertikalno iznad 1,72D, desno od crte V-V | | | | | | 43 800 |
| | Imaks L | Lijevo od crte V-V | | | | | | 31 300 |

5.2.2.1.

Četiri sekunde nakon uključivanja kratkog svjetlosnog snopa razreda D opremljenog izvorom svjetlosti s izbojem u plinu kod kojeg predspojna naprava nije ugrađena u izvor svjetlosti te koji nije bio uključen 30 ili više minuta u točki 50 V mora se postići barem 6 250 cd za glavna svjetla koja proizvode samo kratki svjetlosni snop ili proizvode kratki svjetlosni snop i dugi svjetlosni snop.

Strujno napajanje mora biti dovoljno da se osigura propisani porast visokostrujnog impulsa.

Tablica 8.

Tablica 8.

Jakosti svjetlosti kratkog svjetlosnog snopa (sve su jakosti izražene u cd)

Jakosti svjetlosti kratkog svjetlosnog snopa (sve su jakosti izražene u cd)

Glavna svjetla za vožnju desnom stranom kolnika(***), kratki svjetlosni snop sljedećih razreda:

razred A

razred B

razred D

Vidjeti uzorak snopa u Prilogu 4.

Slika A4-V.

Slika A4-V.

Slika A4-VI.

Položaj u stupnjevima

Vodoravni

Vertikalni

Dio A

Dio A

Br.

Br.

Element

Na/od

Do

Na

Min.

Maks.

Min.

Maks.

Min.

Maks.

1

B50L

3,43 L

0,57 U

350

350

350

2

BR

2,50 R

1,00 U

1 750

1 750

3

Zona III. (vidjeti dio C)

625

625

625

4

50R

1,72 R

0,86 D

5 100

10 100

12 500

5

75R

1,15 R

0,57 D

5 100

10 100

12 500

6

50 V

V

0,86 D

5 100

7 500

7

50L

3,43 L

0,86 D

3 550

13 200 (*)

6 800

13 200 *

18 480

8

75L

3,43 L

0,57 D

10 600

10 600

9

25L1

3,43 L

1,72 D

18 800

10

25L2

9,00 L

1,72 D

1 250

1 700

2 500

11

25R1

9,00 R

1,72 D

1 250

1 700

2 500

12

25L3

15,0 L

1,72 D

1 250

13

25R2

15,0 R

1,72 D

1 250

14

15L

20,0 L

2,86 D

625

15

15R

20,0 R

2,86 D

625

Segment I. od A do B

5,15 L

5,15 R

0,86 D

3 750

C-D

2,50 R

1,00 U

1 750

Segment III. i niže

9,37 L

8,50 R

4,29 D

12 500

Zona IV.

od 5,15 L do 5,15 R – od 0,86 D do 1,72 D

1 700

2 500

Zona I.

od 9,00 L do 9,00 R – od 1,72 D do 4,00 D

17 600

< 2I(**)

Imaks R

maks

Vertikalno iznad 1,72D, desno od crte V-V

43 800

Imaks L

maks

Lijevo od crte V-V

31 300

| Glavna svjetla za vožnju desnom stranom kolnika(***) |
| --- |
| Dio B | Ispitna točka | Kutne koordinate stupnjevi | Zahtijevana svjetlosna jakost u cd |
| B1 | 4,00 U – 8,00 L | Točke B1 + B2 + B3
  190 min. |
| B2 | 4,00 U – 0 |
| B3 | 4,00 U – 8,00 R |
| B4 | 2,00 U – 4,00 L | Točke B4 + B5 + B6
  375 min. |
| B5 | 2,00 U – 0 |
| B6 | 2,00 U – 4,00 R |
| B7 | 0 – 8,00 L | 65 min. |
| B8 | 0 – 4,00 L | 125 min. |

Glavna svjetla za vožnju desnom stranom kolnika(***)

Dio B

Dio B

Ispitna točka

Kutne koordinate stupnjevi

Zahtijevana svjetlosna jakost u cd

B1

4,00 U – 8,00 L

Točke B1 + B2 + B3

190 min.

B2

4,00 U – 0

B3

4,00 U – 8,00 R

B4

2,00 U – 4,00 L

Točke B4 + B5 + B6

375 min.

B5

2,00 U – 0

B6

2,00 U – 4,00 R

B7

0 – 8,00 L

65 min.

B8

0 – 4,00 L

125 min.

| Zona III. (ograničena sljedećim koordinatama u stupnjevima) |
| --- |
| Dio C | 8,00 L | 8,00 L | 8,00 R | 8,00 R | 6,00 R | 1,50 R | V-V | 4,00 L |
| 1,00 U | 4,00 U | 4,00 U | 2,00 U | 1,50 U | 1,50 U | H-H | H-H |

Zona III. (ograničena sljedećim koordinatama u stupnjevima)

Dio C

Dio C

8,00 L

8,00 L

8,00 R

8,00 R

6,00 R

1,50 R

V-V

4,00 L

1,00 U

4,00 U

4,00 U

2,00 U

1,50 U

1,50 U

H-H

H-H

| Napomene: | u tablici 8. dio A, B i C: | slovo L znači da je točka smještena lijevo od crte V-V, |
| --- | --- | --- |

Napomene:

Napomene:

u tablici 8. dio A, B i C:

slovo L znači da je točka smještena lijevo od crte V-V,

| | slovo R znači da je točka smještena desno od crte V-V, |
| --- | --- |

slovo R znači da je točka smještena desno od crte V-V,

| | slovo U znači da je točka smještena iznad crte H-H, |
| --- | --- |

slovo U znači da je točka smještena iznad crte H-H,

| | slovo D znači da su točka ili segment smješteni ispod crte H-H. |
| --- | --- |

slovo D znači da su točka ili segment smješteni ispod crte H-H.

| (*) | Ako je riječ o glavnom svjetlu u kojem kratki svjetlosni snop proizvode LED moduli zajedno s elektroničkim uređajem za upravljanje izvorom svjetlosti, izmjerena vrijednost ne smije biti veća od 18 500 cd. |
| --- | --- |

(*)

Ako je riječ o glavnom svjetlu u kojem kratki svjetlosni snop proizvode LED moduli zajedno s elektroničkim uređajem za upravljanje izvorom svjetlosti, izmjerena vrijednost ne smije biti veća od 18 500 cd.

| (**) | Stvarna izmjerena vrijednost u točki 50 R odnosno 50 L. |
| --- | --- |

(**)

Stvarna izmjerena vrijednost u točki 50 R odnosno 50 L.

| (***) | Ako je riječ o vožnji lijevom stranom kolnika, slovo R zamjenjuje se slovom L i obratno. |
| --- | --- |

(***)

Ako je riječ o vožnji lijevom stranom kolnika, slovo R zamjenjuje se slovom L i obratno.

| 5.2.3. | Ne smiju postojati bočna odstupanja koja bi štetila dobroj vidljivosti u bilo kojoj od zona I., III. i IV. |
| --- | --- |

5.2.3.

Ne smiju postojati bočna odstupanja koja bi štetila dobroj vidljivosti u bilo kojoj od zona I., III. i IV.

| 5.2.4. | Glavna svjetla koja su konstruirana da ispunjavaju zahtjeve za vožnju i lijevom i desnom stranom kolnika moraju za svaki od obaju položaja namještanja optičke jedinice, izvora svjetlosti ili LED modula za glavni kratki snop ispunjavati prethodno navedene zahtjeve koji se odnose na odgovarajuću stranu vožnje. |
| --- | --- |

5.2.4.

Glavna svjetla koja su konstruirana da ispunjavaju zahtjeve za vožnju i lijevom i desnom stranom kolnika moraju za svaki od obaju položaja namještanja optičke jedinice, izvora svjetlosti ili LED modula za glavni kratki snop ispunjavati prethodno navedene zahtjeve koji se odnose na odgovarajuću stranu vožnje.

| 5.2.5. | Zahtjevi iz stavka 5.2.2. primjenjuju se i na glavna svjetla konstruirana za osvjetljivanje u zavoju i/ili koja obuhvaćaju dodatne izvore svjetlosti ili LED module iz stavka 5.2.6.2. Namještanje glavnog svjetla konstruiranog za osvjetljivanje u zavoju može se mijenjati pod uvjetom da se os svjetlosnog snopa ne pomakne vertikalno za više od 0,2°. |
| --- | --- |

5.2.5.

Zahtjevi iz stavka 5.2.2. primjenjuju se i na glavna svjetla konstruirana za osvjetljivanje u zavoju i/ili koja obuhvaćaju dodatne izvore svjetlosti ili LED module iz stavka 5.2.6.2. Namještanje glavnog svjetla konstruiranog za osvjetljivanje u zavoju može se mijenjati pod uvjetom da se os svjetlosnog snopa ne pomakne vertikalno za više od 0,2°.

| 5.2.5.1. | Ako se osvjetljivanje u zavoju postiže: |
| --- | --- |

5.2.5.1.

Ako se osvjetljivanje u zavoju postiže:

| 5.2.5.1.1. | okretanjem kratkog svjetlosnog snopa ili vodoravnim pomicanjem prijeloma granice svjetlo-tama, mjerenja se obavljaju nakon što se cijeli sklop glavnog svjetla ponovno usmjeri vodoravno, primjerice s pomoću goniometra; |
| --- | --- |

5.2.5.1.1.

okretanjem kratkog svjetlosnog snopa ili vodoravnim pomicanjem prijeloma granice svjetlo-tama, mjerenja se obavljaju nakon što se cijeli sklop glavnog svjetla ponovno usmjeri vodoravno, primjerice s pomoću goniometra;

| 5.2.5.1.2. | pomicanjem jednog ili više optičkih dijelova glavnog svjetla bez vodoravnog pomicanja prijeloma granice svjetlo-tama, mjerenje se obavlja dok su ti dijelovi u krajnjim radnim položajima; |
| --- | --- |

5.2.5.1.2.

pomicanjem jednog ili više optičkih dijelova glavnog svjetla bez vodoravnog pomicanja prijeloma granice svjetlo-tama, mjerenje se obavlja dok su ti dijelovi u krajnjim radnim položajima;

| 5.2.5.1.3. | s pomoću dodatnih izvora svjetlosti ili LED modula bez vodoravnog pomicanja prijeloma granice svjetlo-tama, mjerenja se obavljaju kada su navedeni izvori svjetlosti ili LED moduli aktivirani. |
| --- | --- |

5.2.5.1.3.

s pomoću dodatnih izvora svjetlosti ili LED modula bez vodoravnog pomicanja prijeloma granice svjetlo-tama, mjerenja se obavljaju kada su navedeni izvori svjetlosti ili LED moduli aktivirani.

| 5.2.6. | Za glavni kratki snop dopuštaju se samo jedan izvor svjetlosti sa žarnom niti, jedan izvor svjetlosti s izbojem u plinu, jedan ili više LED izvora svjetlosti ili jedan ili više LED modula. Dodatni izvori svjetlosti ili LED moduli dopušteni su samo pod sljedećim uvjetima: |
| --- | --- |

5.2.6.

Za glavni kratki snop dopuštaju se samo jedan izvor svjetlosti sa žarnom niti, jedan izvor svjetlosti s izbojem u plinu, jedan ili više LED izvora svjetlosti ili jedan ili više LED modula. Dodatni izvori svjetlosti ili LED moduli dopušteni su samo pod sljedećim uvjetima:

| 5.2.6.1. | unutar kratkog glavnog svjetla pri osvjetljivanju zavoja može se upotrebljavati jedan dodatni izvor svjetlosti sa žarnom niti u skladu s Pravilnikom UN-a br. 37, jedan ili više dodatnih LED izvora svjetlosti u skladu s Pravilnikom UN-a br. 128 ili jedan ili više dodatnih LED modula; |
| --- | --- |

5.2.6.1.

unutar kratkog glavnog svjetla pri osvjetljivanju zavoja može se upotrebljavati jedan dodatni izvor svjetlosti sa žarnom niti u skladu s Pravilnikom UN-a br. 37, jedan ili više dodatnih LED izvora svjetlosti u skladu s Pravilnikom UN-a br. 128 ili jedan ili više dodatnih LED modula;

| 5.2.6.2. | za potrebe generiranja infracrvenog zračenja može se upotrebljavati jedan dodatni izvor svjetlosti sa žarnom niti u skladu s Pravilnikom UN-a br. 37, jedan ili više dodatnih LED izvora svjetlosti u skladu s Pravilnikom UN-a br. 128 i/ili jedan ili više LED modula u kratkom glavnom svjetlu. Oni se moraju aktivirati samo istodobno s glavnim izvorom svjetlosti ili LED modulima. Ako glavni izvor svjetlosti ili (jedan od) glavnih LED modula otkaže, taj dodatni izvor svjetlosti i/ili LED moduli automatski se isključuju. |
| --- | --- |

5.2.6.2.

za potrebe generiranja infracrvenog zračenja može se upotrebljavati jedan dodatni izvor svjetlosti sa žarnom niti u skladu s Pravilnikom UN-a br. 37, jedan ili više dodatnih LED izvora svjetlosti u skladu s Pravilnikom UN-a br. 128 i/ili jedan ili više LED modula u kratkom glavnom svjetlu. Oni se moraju aktivirati samo istodobno s glavnim izvorom svjetlosti ili LED modulima. Ako glavni izvor svjetlosti ili (jedan od) glavnih LED modula otkaže, taj dodatni izvor svjetlosti i/ili LED moduli automatski se isključuju.

| 5.2.6.3. | Ako dođe do kvara dodatnog izvora svjetlosti sa žarnom niti, jednog ili više dodatnih LED izvora svjetlosti ili jednog ili više dodatnih LED modula, glavno svjetlo mora i dalje ispunjavati zahtjeve za kratki svjetlosni snop. |
| --- | --- |

5.2.6.3.

Ako dođe do kvara dodatnog izvora svjetlosti sa žarnom niti, jednog ili više dodatnih LED izvora svjetlosti ili jednog ili više dodatnih LED modula, glavno svjetlo mora i dalje ispunjavati zahtjeve za kratki svjetlosni snop.

| 5.3. | Tehnički zahtjevi za sustave prilagodljivog prednjeg osvjetljenja (AFS) (simboli „XC”, „XCE”, „XCV”, „XCW” i „XR”) |
| --- | --- |

5.3.

Tehnički zahtjevi za sustave prilagodljivog prednjeg osvjetljenja (AFS) (simboli „XC”, „XCE”, „XCV”, „XCW” i „XR”)

| 5.3.1. | Opće odredbe |
| --- | --- |

5.3.1.

Opće odredbe

| 5.3.1.1. | Svaki sustav mora proizvoditi kratki svjetlosni snop razreda C u skladu sa stavkom 5.3.2.4. i jedan kratki svjetlosni snop drugog ili drugih razreda ili više njih; može obuhvatiti jedan ili više dodatnih načina rada unutar svakog razreda kratkog svjetlosnog snopa i funkcija prednjeg osvjetljenja u skladu sa stavkom 5.3.3. i/ili 3.1.3.2.l. |
| --- | --- |

5.3.1.1.

Svaki sustav mora proizvoditi kratki svjetlosni snop razreda C u skladu sa stavkom 5.3.2.4. i jedan kratki svjetlosni snop drugog ili drugih razreda ili više njih; može obuhvatiti jedan ili više dodatnih načina rada unutar svakog razreda kratkog svjetlosnog snopa i funkcija prednjeg osvjetljenja u skladu sa stavkom 5.3.3. i/ili 3.1.3.2.l.

| 5.3.1.2. | Sustav mora omogućiti automatske izmjene tako da se postigne dobro osvjetljivanje ceste bez neugode za vozača ili druge sudionike u prometu. |
| --- | --- |

5.3.1.2.

Sustav mora omogućiti automatske izmjene tako da se postigne dobro osvjetljivanje ceste bez neugode za vozača ili druge sudionike u prometu.

| 5.3.1.3. | Sustav se smatra prihvatljivim ako ispunjava odgovarajuće fotometrijske zahtjeve iz stavaka 5.3.2. i 5.3.3. |
| --- | --- |

5.3.1.3.

Sustav se smatra prihvatljivim ako ispunjava odgovarajuće fotometrijske zahtjeve iz stavaka 5.3.2. i 5.3.3.

| 5.3.1.4. | Fotometrijska mjerenja provode se u skladu s opisom podnositelja zahtjeva: |
| --- | --- |

5.3.1.4.

Fotometrijska mjerenja provode se u skladu s opisom podnositelja zahtjeva:

| 5.3.1.4.1. | u neutralnom stanju; |
| --- | --- |

5.3.1.4.1.

u neutralnom stanju;

| 5.3.1.4.2. | pri signalima V, W, E i T, ovisno o tome koji se od njih primjenjuje; |
| --- | --- |

5.3.1.4.2.

pri signalima V, W, E i T, ovisno o tome koji se od njih primjenjuje;

| 5.3.1.4.3. | prema potrebi, pri svakom drugom signalu ili signalima i njihovim kombinacijama u skladu sa specifikacijom podnositelja zahtjeva. |
| --- | --- |

5.3.1.4.3.

prema potrebi, pri svakom drugom signalu ili signalima i njihovim kombinacijama u skladu sa specifikacijom podnositelja zahtjeva.

| 5.3.1.4.4. | U slučaju glavnog svjetla s izvorom svjetlosti s izbojem u plinu, pri čemu predspojna naprava nije ugrađena u izvor svjetlosti, četiri sekunde nakon uključivanja glavnog svjetla koje nije bilo uključeno 30 ili više minuta: |
| --- | --- |

5.3.1.4.4.

U slučaju glavnog svjetla s izvorom svjetlosti s izbojem u plinu, pri čemu predspojna naprava nije ugrađena u izvor svjetlosti, četiri sekunde nakon uključivanja glavnog svjetla koje nije bilo uključeno 30 ili više minuta:

| 5.3.1.4.4.1. | najmanje 37 500 cd mora se postići u točki HV za sustav koji proizvodi samo dugi svjetlosni snop; |
| --- | --- |

5.3.1.4.4.1.

najmanje 37 500 cd mora se postići u točki HV za sustav koji proizvodi samo dugi svjetlosni snop;

| 5.3.1.4.4.2. | najmanje 3 100 cd mora se postići u točki 50 V kada se aktivira kratki svjetlosni snop razreda C u sustavima koji proizvode samo kratki svjetlosni snop ili proizvode kratki svjetlosni snop i dugi svjetlosni snop kako je opisano u stavcima 4.11.1. i 4.11.4. |
| --- | --- |

5.3.1.4.4.2.

najmanje 3 100 cd mora se postići u točki 50 V kada se aktivira kratki svjetlosni snop razreda C u sustavima koji proizvode samo kratki svjetlosni snop ili proizvode kratki svjetlosni snop i dugi svjetlosni snop kako je opisano u stavcima 4.11.1. i 4.11.4.

| 5.3.1.4.4.3. | U svakom slučaju strujno napajanje mora biti dovoljno da se osigura propisani porast visokostrujnog impulsa. |
| --- | --- |

5.3.1.4.4.3.

U svakom slučaju strujno napajanje mora biti dovoljno da se osigura propisani porast visokostrujnog impulsa.

| 5.3.2. | Odredbe koje se odnose na kratke svjetlosne snopove
  Prije svakog novog ispitnog postupka sustav se mora postaviti u neutralno stanje u kojem emitira kratki svjetlosni snop razreda C. |
| --- | --- |

5.3.2.

Odredbe koje se odnose na kratke svjetlosne snopove

Prije svakog novog ispitnog postupka sustav se mora postaviti u neutralno stanje u kojem emitira kratki svjetlosni snop razreda C.

| 5.3.2.1. | Na svakoj strani sustava (vozila) kratki svjetlosni snop u svojem neutralnom stanju mora iz najmanje jedne jedinice za osvjetljivanje proizvesti granicu svjetlo-tama kako je definirano u Prilogu 5. ili |
| --- | --- |

5.3.2.1.

Na svakoj strani sustava (vozila) kratki svjetlosni snop u svojem neutralnom stanju mora iz najmanje jedne jedinice za osvjetljivanje proizvesti granicu svjetlo-tama kako je definirano u Prilogu 5. ili

| 5.3.2.1.1. | sustav mora osigurati druga sredstva, npr. optičke karakteristike ili privremene pomoćne svjetlosne snopove koji omogućuju jasno i pravilno usmjeravanje. |
| --- | --- |

5.3.2.1.1.

sustav mora osigurati druga sredstva, npr. optičke karakteristike ili privremene pomoćne svjetlosne snopove koji omogućuju jasno i pravilno usmjeravanje.

| 5.3.2.1.2. | Prilog 5. ne primjenjuje se na funkciju promjene strane vožnje kako je opisana u stavku 4.12. |
| --- | --- |

5.3.2.1.2.

Prilog 5. ne primjenjuje se na funkciju promjene strane vožnje kako je opisana u stavku 4.12.

| 5.3.2.2. | Sustav ili njegovi dijelovi moraju biti usmjereni u skladu sa zahtjevima iz stavka 1. Priloga 5. tako da položaj granice svjetlo-tama ispunjava zahtjeve navedene u tablici 10.
  Ako se, međutim, vertikalno namještanje u propisani položaj ne može provesti u više navrata unutar dopuštenih odstupanja, za ispitivanje sukladnosti s potrebnom minimalnom kvalitetom granice svjetlo-tama i za provedbu vertikalnog namještanja svjetlosnog snopa primjenjuje se instrumentalna metoda iz stavka 2. Priloga 5. |
| --- | --- |

5.3.2.2.

Sustav ili njegovi dijelovi moraju biti usmjereni u skladu sa zahtjevima iz stavka 1. Priloga 5. tako da položaj granice svjetlo-tama ispunjava zahtjeve navedene u tablici 10.

Ako se, međutim, vertikalno namještanje u propisani položaj ne može provesti u više navrata unutar dopuštenih odstupanja, za ispitivanje sukladnosti s potrebnom minimalnom kvalitetom granice svjetlo-tama i za provedbu vertikalnog namještanja svjetlosnog snopa primjenjuje se instrumentalna metoda iz stavka 2. Priloga 5.

| 5.3.2.3. | Kada je tako usmjeren, sustav ili njegovi dijelovi:






  (a) | ako se njihova homologacija traži samo za kratki svjetlosni snop, moraju ispunjavati zahtjeve iz odgovarajućih stavaka u nastavku; |
| --- | --- | --- |

5.3.2.3.

Kada je tako usmjeren, sustav ili njegovi dijelovi:

(a)

ako se njihova homologacija traži samo za kratki svjetlosni snop, moraju ispunjavati zahtjeve iz odgovarajućih stavaka u nastavku;

| (b) | ako su namijenjeni za funkcije dodatnog osvjetljenja i svjetlosne signalizacije u skladu s područjem primjene ovog Pravilnika, moraju ispunjavati dodatne zahtjeve iz odgovarajućih stavaka u nastavku ako se ne mogu namjestiti odvojeno. |
| --- | --- |

(b)

ako su namijenjeni za funkcije dodatnog osvjetljenja i svjetlosne signalizacije u skladu s područjem primjene ovog Pravilnika, moraju ispunjavati dodatne zahtjeve iz odgovarajućih stavaka u nastavku ako se ne mogu namjestiti odvojeno.

| 5.3.2.4. | U specificiranom načinu rada kratkog svjetlosnog snopa sustav mora ispunjavati zahtjeve iz odgovarajućeg odjeljka (C, V, E, W) dijela A tablice 9. (fotometrijske vrijednosti) i tablice 10. (položaj točke Imaks i granice svjetlo-tama) te stavka 1. (zahtjevi s obzirom na granicu svjetlo-tama) u Prilogu 5. |
| --- | --- |

5.3.2.4.

U specificiranom načinu rada kratkog svjetlosnog snopa sustav mora ispunjavati zahtjeve iz odgovarajućeg odjeljka (C, V, E, W) dijela A tablice 9. (fotometrijske vrijednosti) i tablice 10. (položaj točke Imaks

| 5.3.2.5. | Osvjetljivanje u zavoju može se emitirati pod uvjetom: |
| --- | --- |

5.3.2.5.

Osvjetljivanje u zavoju može se emitirati pod uvjetom:

| 5.3.2.5.1. | da sustav ispunjava određene zahtjeve iz tablice 9. dijela B (fotometrijske vrijednosti) i stavke B iz tablice 10. (odredbe koje se odnose na granicu svjetlo-tama) kada se vrijednosti mjere u skladu s postupkom iz stavka 5.3.4. koji se odnosi na kategoriju (1. ili 2. kategorija) osvjetljivanja u zavoju za koji se traži homologacija; |
| --- | --- |

5.3.2.5.1.

da sustav ispunjava određene zahtjeve iz tablice 9. dijela B (fotometrijske vrijednosti) i stavke B iz tablice 10. (odredbe koje se odnose na granicu svjetlo-tama) kada se vrijednosti mjere u skladu s postupkom iz stavka 5.3.4. koji se odnosi na kategoriju (1. ili 2. kategorija) osvjetljivanja u zavoju za koji se traži homologacija;

| 5.3.2.5.2. | ako signal T odgovara najmanjem polumjeru okreta vozila na lijevo (ili desno), zbroj vrijednosti svjetlosne jakosti iz svih izvora svjetlosti na desnoj ili lijevoj strani sustava mora biti najmanje 2 500 cd u točki ili točkama zone od crte H-H do 2 stupnja ispod nje i od 10 stupnjeva do 45 stupnjeva lijevo (ili desno) od te crte; |
| --- | --- |

5.3.2.5.2.

ako signal T odgovara najmanjem polumjeru okreta vozila na lijevo (ili desno), zbroj vrijednosti svjetlosne jakosti iz svih izvora svjetlosti na desnoj ili lijevoj strani sustava mora biti najmanje 2 500 cd u točki ili točkama zone od crte H-H do 2 stupnja ispod nje i od 10 stupnjeva do 45 stupnjeva lijevo (ili desno) od te crte;

| 5.3.2.5.3. | ako se homologacija traži za osvjetljivanje u zavoju 1. kategorije, upotreba sustava ograničava se na vozila koja su konstruirana tako da je vodoravni položaj prijeloma na granici svjetlo-tama koju daje sustav u skladu s odgovarajućim odredbama stavka 6.22.7.4.5. točke i. Pravilnika UN-a br. 48.; |
| --- | --- |

5.3.2.5.3.

ako se homologacija traži za osvjetljivanje u zavoju 1. kategorije, upotreba sustava ograničava se na vozila koja su konstruirana tako da je vodoravni položaj prijeloma na granici svjetlo-tama koju daje sustav u skladu s odgovarajućim odredbama stavka 6.22.7.4.5. točke i. Pravilnika UN-a br. 48.;

| 5.3.2.5.4. | ako se homologacija traži za osvjetljivanje u zavoju 1. kategorije, sustav je konstruiran tako da u slučaju kvara koji utječe na bočno kretanje ili preinaku osvjetljivanja omogući automatsko dobivanje bilo fotometrijskih uvjeta koji su u skladu sa stavkom 5.3.2.4. bilo položaja koji s obzirom na fotometrijske uvjete daje vrijednosti koje nisu ni veće od 1 300 cd u zoni III.b, kako je definirano u tablici 11., ni manje od 3 400 cd u točki „segmenta Imaks”;
  međutim, to nije potrebno ako se vrijednost od 880 cd ne prelazi ni u jednom od položaja koji su u odnosu na referentnu os sustava do 5 stupnjeva ulijevo, na 0,3 stupnja iznad crte H-H i više od 5 stupnjeva ulijevo, na 0,57 stupnjeva iznad crte H-H. |
| --- | --- |

5.3.2.5.4.

ako se homologacija traži za osvjetljivanje u zavoju 1. kategorije, sustav je konstruiran tako da u slučaju kvara koji utječe na bočno kretanje ili preinaku osvjetljivanja omogući automatsko dobivanje bilo fotometrijskih uvjeta koji su u skladu sa stavkom 5.3.2.4. bilo položaja koji s obzirom na fotometrijske uvjete daje vrijednosti koje nisu ni veće od 1 300 cd u zoni III.b, kako je definirano u tablici 11., ni manje od 3 400 cd u točki „segmenta Imaks

međutim, to nije potrebno ako se vrijednost od 880 cd ne prelazi ni u jednom od položaja koji su u odnosu na referentnu os sustava do 5 stupnjeva ulijevo, na 0,3 stupnja iznad crte H-H i više od 5 stupnjeva ulijevo, na 0,57 stupnjeva iznad crte H-H.

| 5.3.2.6. | Sustav se mora provjeriti na temelju odgovarajućih uputa proizvođača s obzirom na koncept sigurnosti u skladu sa stavkom 3.1.3.3.1. |
| --- | --- |

5.3.2.6.

Sustav se mora provjeriti na temelju odgovarajućih uputa proizvođača s obzirom na koncept sigurnosti u skladu sa stavkom 3.1.3.3.1.

| 5.3.2.7. | Sustav ili njegovi dijelovi, koji su konstruirani za vožnju i desnom i lijevom stranom kolnika, moraju u oba položaja namještanja u skladu sa stavkom 4.10. ispuniti zahtjeve propisane za odgovarajući smjer odvijanja prometa. |
| --- | --- |

5.3.2.7.

Sustav ili njegovi dijelovi, koji su konstruirani za vožnju i desnom i lijevom stranom kolnika, moraju u oba položaja namještanja u skladu sa stavkom 4.10. ispuniti zahtjeve propisane za odgovarajući smjer odvijanja prometa.

| 5.3.2.8. | Sustav mora biti izrađen: |
| --- | --- |

5.3.2.8.

Sustav mora biti izrađen:

| 5.3.2.8.1. | tako da svaki definirani način rada kratkog svjetlosnog snopa proizvodi najmanje 2 500 cd u točki 50 V na svakoj strani sustava.
  Načini rada kratkog svjetlosnog snopa razreda V izuzimaju se iz ovog zahtjeva; |
| --- | --- |

5.3.2.8.1.

tako da svaki definirani način rada kratkog svjetlosnog snopa proizvodi najmanje 2 500 cd u točki 50 V na svakoj strani sustava.

Načini rada kratkog svjetlosnog snopa razreda V izuzimaju se iz ovog zahtjeva;

| 5.3.2.8.2. | ostali načini rada:
  kada se primjenjuju ulazni signali u skladu sa stavkom 5.3.1.4.3., moraju biti ispunjeni zahtjevi stavka 5.3.2. |
| --- | --- |

5.3.2.8.2.

ostali načini rada:

kada se primjenjuju ulazni signali u skladu sa stavkom 5.3.1.4.3., moraju biti ispunjeni zahtjevi stavka 5.3.2.

Tablica 9.

Tablica 9.

Fotometrijski zahtjevi za kratki svjetlosni snop uz sliku A4-VII.

Fotometrijski zahtjevi za kratki svjetlosni snop uz sliku A4-VII.

Dio A

| Zahtjevi izraženi u cd | Položaj/stupnjevi | Kratki svjetlosni snop |
| --- | --- | --- |
| Vodoravno | Vertikalno | Razred C | Razred V | Razred E | Razred W |
| | Br. | Element | Na/od | Do | Na | Min. | Maks. | Min. | Maks. | Min. | Maks. | Min. | Maks. |
| Dio A | 1 | B 50 L | L 3,43 | – | U 0,57 | 504 | 350 | 50 | 350 | 50 | 6257 | 50 | 625 |
| 3 | BR | R 2,50 | – | U 1,00 | 504 | 1 750 | 50 | 880 | 50 | 1 750 | 50 | 2 650 |
| 4 | Segment BRR | R 8,00 | R 20 | U 0,57 | 504 | 3 550 | – | 880 | – | 3 550 | – | 5 300 |
| 5 | Segment BLL | L 8,00 | L 20 | U 0,57 | 504 | 625 | – | 880 | – | 880 | – | 880 |
| 6 | P | L 7,00 | – | H | 63 | – | – | – | – | – | 63 | – |
| 7 | Zona III. | Kako je navedeno u tablici 11. | – | 625 | – | 625 | – | 880 | – | 880 |
| 8a | S 50 + S 50 LL + S 50 RR5 | – | – | U 4,00 | 1906 | – | – | – | 1906 | – | 1906 | – |
| 9a | S 100 + S 100 LL + S 100 RR5 | – | – | U 2,00 | 3756 | – | – | – | 3756 | – | 3756 | – |
| 10 | 50 R | R 1,72 | – | D 0,86 | – | – | 5 100 | – | – | – | – | |
| 11 | 75 R | R 1,15 | – | D 0,57 | 10 100 | – | – | – | 15 200 | – | 20 300 | – |
| 12 | 50 V | V | – | D 0,86 | 5 100 | – | 5 100 | – | 10 100 | – | 10 100 | – |
| 13 | 50 L | L 3,43 | – | D 0,86 | 3 550 | 13 200 8 | 3 550 | 13 200 8 | 6 800 | – | 6 800 | 26 400 8 |
| 14 | 25 LL | L 16,00 | – | D 1,72 | 1 180 | – | 845 | – | 1 180 | – | 3 400 | – |
| 15 | 25 RR | R 11,00 | – | D 1,72 | 1 180 | – | 845 | – | 1 180 | – | 3 400 | – |
| 16 | Segment 20 i niže | L 3,50 | V | D 2,00 | – | – | – | – | – | – | – | 17 600 2 |
| 17 | Segment 10 i niže | L 4,50 | R 2,00 | D 4,00 | – | 12 300 1 | – | 12 300 1 | – | 12 300 1 | – | 7 100 2 |
| 18 | Imaks
  3 | – | – | – | 16 900 | 44 100 | 8 400 | 44 100 | 16 900 | 79 300 7 | 29 530 | 70 500 2 |

Zahtjevi izraženi u cd

Položaj/stupnjevi

Kratki svjetlosni snop

Vodoravno

Vertikalno

Razred C

Razred V

Razred E

Razred W

Br.

Element

Na/od

Do

Na

Min.

Maks.

Min.

Maks.

Min.

Maks.

Min.

Maks.

Dio A

1

B 50 L

L 3,43

–

U 0,57

504

4

350

50

350

50

6257

7

50

625

3

BR

R 2,50

–

U 1,00

504

4

1 750

50

880

50

1 750

50

2 650

4

Segment BRR

R 8,00

R 20

U 0,57

504

4

3 550

–

880

–

3 550

–

5 300

5

Segment BLL

L 8,00

L 20

U 0,57

504

4

625

–

880

–

880

–

880

6

P

L 7,00

–

H

63

–

–

–

–

–

63

–

7

Zona III.

Kako je navedeno u tablici 11.

–

625

–

625

–

880

–

880

8a

S 50 + S 50 LL + S 50 RR5

5

–

–

U 4,00

1906

6

–

–

–

1906

6

–

1906

6

–

9a

S 100 + S 100 LL + S 100 RR5

5

–

–

U 2,00

3756

6

–

–

–

3756

6

–

3756

6

–

10

50 R

R 1,72

–

D 0,86

–

–

5 100

–

–

–

–

11

75 R

R 1,15

–

D 0,57

10 100

–

–

–

15 200

–

20 300

–

12

50 V

V

–

D 0,86

5 100

–

5 100

–

10 100

–

10 100

–

13

50 L

L 3,43

–

D 0,86

3 550

13 200 8

8

3 550

13 200 8

8

6 800

–

6 800

26 400 8

8

14

25 LL

L 16,00

–

D 1,72

1 180

–

845

–

1 180

–

3 400

–

15

25 RR

R 11,00

–

D 1,72

1 180

–

845

–

1 180

–

3 400

–

16

Segment 20 i niže

L 3,50

V

D 2,00

–

–

–

–

–

–

–

17 600 2

2

17

Segment 10 i niže

L 4,50

R 2,00

D 4,00

–

12 300 1

1

–

12 300 1

1

–

12 300 1

1

–

7 100 2

2

18

Imaks
  3

maks

3

–

–

–

16 900

44 100

8 400

44 100

16 900

79 300 7

7

29 530

70 500 2

2

Dio B (osvjetljivanje u zavoju): primjenjuje se tablica 9., osim što se redci br. 1, 7, 13 i 18 zamjenjuju prema donjoj tablici

| Dio B | 1 | B50L | L 3,43 | – | U 0,57 | 504 | 530 | | 530 | | | | 790 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 7 | Zona III. | Kako je navedeno u tablici 11. | – | 880 | – | 880 | – | 880 | – | 880 |
| 13 | 50 L | L 3,43 | – | D 0,86 | 1 700 | – | 3 400 | – | 3 400 | – | 3 400 | – |
| 18 | Imaks | – | – | – | 10 100 | 44 100 | 5 100 | 44 100 | 10 100 | 79 300 7 | 20 300 | 70 500 2 |
| Napomene: | u tablici 9. dio A i B: |

Dio B

Dio B

1

B50L

L 3,43

–

U 0,57

504

4

530

530

790

7

Zona III.

Kako je navedeno u tablici 11.

–

880

–

880

–

880

–

880

13

50 L

L 3,43

–

D 0,86

1 700

–

3 400

–

3 400

–

3 400

–

18

Imaks

maks

–

–

–

10 100

44 100

5 100

44 100

10 100

79 300 7

7

20 300

70 500 2

2

Napomene:

Napomene:

u tablici 9. dio A i B:

| 1 | Najviše 15 900  cd ako je sustav konstruiran tako da daje i kratki svjetlosni snop razreda W. |
| --- | --- |

1

1

Najviše 15 900  cd ako je sustav konstruiran tako da daje i kratki svjetlosni snop razreda W.

| 2 | Primjenjuju se i zahtjevi u skladu s odredbama iz tablice 12. |
| --- | --- |

2

2

Primjenjuju se i zahtjevi u skladu s odredbama iz tablice 12.

| 3 | Zahtjevi povezani s položajem u skladu s odredbama iz tablice 10. („segment Imaks”). |
| --- | --- |

3

3

Zahtjevi povezani s položajem u skladu s odredbama iz tablice 10. („segment Imaks”).

maks

| 4 | Doprinos svake strane sustava (za segment BLL i BRR: najmanje jedna točka) pri mjerenjima u skladu s odredbama Priloga 4. mora biti najmanje 50 cd. |
| --- | --- |

4

4

Doprinos svake strane sustava (za segment BLL i BRR: najmanje jedna točka) pri mjerenjima u skladu s odredbama Priloga 4. mora biti najmanje 50 cd.

| 5 | Zahtjevi povezani s položajem u skladu s odredbama iz tablice 13. |
| --- | --- |

5

5

Zahtjevi povezani s položajem u skladu s odredbama iz tablice 13.

| 6 | Jedan par pozicijskih svjetala povezan sa sustavom ili namijenjen za ugradnju zajedno sa sustavom može se aktivirati prema uputama podnositelja zahtjeva. |
| --- | --- |

6

6

Jedan par pozicijskih svjetala povezan sa sustavom ili namijenjen za ugradnju zajedno sa sustavom može se aktivirati prema uputama podnositelja zahtjeva.

| 7 | Primjenjuju se i zahtjevi u skladu s odredbama iz tablice 14. |
| --- | --- |

7

7

Primjenjuju se i zahtjevi u skladu s odredbama iz tablice 14.

| 8 | Najveća vrijednost može se pomnožiti s 1,4 ako se u specifikacijama proizvođača jamči da se tijekom upotrebe ta vrijednost neće premašiti, bilo primjenom sustava bilo ako je upotreba sustava ograničena na vozila s odgovarajućom stabilizacijom/ograničenjem napajanja sustava, kako je navedeno u izjavi. |
| --- | --- |

8

8

Najveća vrijednost može se pomnožiti s 1,4 ako se u specifikacijama proizvođača jamči da se tijekom upotrebe ta vrijednost neće premašiti, bilo primjenom sustava bilo ako je upotreba sustava ograničena na vozila s odgovarajućom stabilizacijom/ograničenjem napajanja sustava, kako je navedeno u izjavi.

Tablica 10.

Tablica 10.

Kutni položaj/vrijednost u stupnjevima elemenata kratkog svjetlosnog snopa – dodatni zahtjevi

Kutni položaj/vrijednost u stupnjevima elemenata kratkog svjetlosnog snopa – dodatni zahtjevi

| | Oznaka dijela svjetlosnog snopa i zahtjev | Kratki svjetlosni snop razreda C | Kratki svjetlosni snop razreda V | Kratki svjetlosni snop razreda E | Kratki svjetlosni snop razreda W |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vodor. | Vert. | Vodor. | Vert. | Vodor. | Vert. | Vodor. | Vert. |
| A | Kutni položaj/vrijednost u stupnjevima za segment Imaks

  Najveća svjetlosna jakost za „segment Imaks”, kako je navedeno u ovoj tablici, mora biti unutar granica utvrđenih u retku br. 18 tablice 9. | Od 0,5 L Do 3R | Od 0,3 D Do 1,72 D | | Od 0,3 D Do 1,72 D | Od 0,5 L Do 3R | Od 0,1 D Do 1,72 D | Od 0,5 L Do 3R | Od 0,3 D Do 1,72 D |
| B | Granica svjetlo-tama i njezini dijelovi moraju:






  (a) | biti u skladu sa zahtjevima stavka 1. Priloga 5. i |

Oznaka dijela svjetlosnog snopa i zahtjev

Kratki svjetlosni snop razreda C

Kratki svjetlosni snop razreda V

Kratki svjetlosni snop razreda E

Kratki svjetlosni snop razreda W

Vodor.

Vert.

Vodor.

Vert.

Vodor.

Vert.

Vodor.

Vert.

A

Kutni položaj/vrijednost u stupnjevima za segment Imaks

maks

Najveća svjetlosna jakost za „segment Imaks”, kako je navedeno u ovoj tablici, mora biti unutar granica utvrđenih u retku br. 18 tablice 9.

maks

Od 0,5 L Do 3R

Od 0,3 D Do 1,72 D

Od 0,3 D Do 1,72 D

Od 0,5 L Do 3R

Od 0,1 D Do 1,72 D

Od 0,5 L Do 3R

Od 0,3 D Do 1,72 D

B

Granica svjetlo-tama i njezini dijelovi moraju:

(a)

biti u skladu sa zahtjevima stavka 1. Priloga 5. i

| (b) | biti namješteni sa svojim „plosnatim vodoravnim dijelom” |
| --- | --- |

(b)

biti namješteni sa svojim „plosnatim vodoravnim dijelom”

Na V = 0,57 D

Ne iznad 0,57 D i ne ispod 1,3 D

Ne iznad 0,23 D(1)

(1)

Ne ispod 0,57 D

Ne iznad 0,23 D i ne ispod 0,57 D

Napomena uz tablicu 10.:

| (1) | Primjenjuju se i zahtjevi u skladu s odredbama iz tablice 9. |
| --- | --- |

(1)

(1)

Primjenjuju se i zahtjevi u skladu s odredbama iz tablice 9.

Tablica 11.

Tablica 11.

Zona III. kratkog svjetlosnog snopa – utvrđivanje kutnih točaka

Zona III. kratkog svjetlosnog snopa – utvrđivanje kutnih točaka

| Kutni položaj u stupnjevima | Kutna točka br. | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Zona III.a
  za kratki svjetlosni snop razreda C ili V | Vodoravno | 8 L | 8 L | 8 R | 8 R | 6 R | 1,5 R | V-V | 4 L |
| Vertikalno | 1 U | 4 U | 4 U | 2 U | 1,5 U | 1,5 U | H-H | H-H |
| Zona III.b
  za kratki svjetlosni snop razreda W ili E | Vodoravno | 8 L | 8 L | 8 R | 8 R | 6 R | 1,5 R | 0,5 L | 4 L |
| Vertikalno | 1 U | 4 U | 4 U | 2 U | 1,5 U | 1,5 U | 0,34 U | 0,34 U |

Kutni položaj u stupnjevima

Kutna točka br.

1

2

3

4

5

6

7

8

Zona III.a

za kratki svjetlosni snop razreda C ili V

Vodoravno

8 L

8 L

8 R

8 R

6 R

1,5 R

V-V

4 L

Vertikalno

1 U

4 U

4 U

2 U

1,5 U

1,5 U

H-H

H-H

Zona III.b

za kratki svjetlosni snop razreda W ili E

Vodoravno

8 L

8 L

8 R

8 R

6 R

1,5 R

0,5 L

4 L

Vertikalno

1 U

4 U

4 U

2 U

1,5 U

1,5 U

0,34 U

0,34 U

Tablica 12.

Tablica 12.

Dodatne odredbe za kratki svjetlosni snop razreda W izražene u cd

Dodatne odredbe za kratki svjetlosni snop razreda W izražene u cd

| Definicije i zahtjevi za segmente E, F1, F2 i F3 (nisu prikazani u tablici 9. ni na slici A4-VII. Priloga 4.). |
| --- |
| Dopušteno je najviše 175 cd: a) na segmentu E koji leži na 10° U između 20° L i 20° R i b) na tri vertikalna segmenta (F1, F2 i F3) na vodoravnom položaju od 10° L, V i 10° R, sva tri protežu se od 10° U do 60° U. |
| Druga/dodatna skupina zahtjeva za Imaks, segment 20 i segment 10:
  primjenjuje se tablica 9. dio A ili B, osim što se maksimalni zahtjevi iz redaka br. 16, 17 i 18 zamjenjuju niže navedenim zahtjevima. |
| Ako je prema specifikacijama podnositelja zahtjeva, u skladu sa stavkom 3.1.3.2. točkom (e), kratki svjetlosni snop razreda W konstruiran tako da na segmentu 20 i niže ne proizvodi više od 8 800  cd i na segmentu 10 i niže ne proizvodi više od 3 550  cd, nominalna vrijednost Imaks tog svjetlosnog snopa ne smije prijeći 88 100  cd. |

Definicije i zahtjevi za segmente E, F1, F2 i F3 (nisu prikazani u tablici 9. ni na slici A4-VII. Priloga 4.).

Dopušteno je najviše 175 cd: a) na segmentu E koji leži na 10° U između 20° L i 20° R i b) na tri vertikalna segmenta (F1, F2 i F3) na vodoravnom položaju od 10° L, V i 10° R, sva tri protežu se od 10° U do 60° U.

Druga/dodatna skupina zahtjeva za Imaks, segment 20 i segment 10:

maks

primjenjuje se tablica 9. dio A ili B, osim što se maksimalni zahtjevi iz redaka br. 16, 17 i 18 zamjenjuju niže navedenim zahtjevima.

Ako je prema specifikacijama podnositelja zahtjeva, u skladu sa stavkom 3.1.3.2. točkom (e), kratki svjetlosni snop razreda W konstruiran tako da na segmentu 20 i niže ne proizvodi više od 8 800  cd i na segmentu 10 i niže ne proizvodi više od 3 550  cd, nominalna vrijednost Imaks tog svjetlosnog snopa ne smije prijeći 88 100  cd.

maks

Tablica 13.

Tablica 13.

Zahtjevi za gornji dio i kutni položaj mjernih točaka

Zahtjevi za gornji dio i kutni položaj mjernih točaka

| Oznaka točke | S 50 LL | S 50 | S 50 RR | S 100 LL | S 100 | S 100 RR |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kutni položaj u stupnjevima | 4 U/8 L | 4 U/V-V | 4 U/8 R | 2 U/4 L | 2 U/V-V | 2 U/4 R |

Oznaka točke

S 50 LL

S 50

S 50 RR

S 100 LL

S 100

S 100 RR

Kutni položaj u stupnjevima

4 U/8 L

4 U/V-V

4 U/8 R

2 U/4 L

2 U/V-V

2 U/4 R

Tablica 14.

Tablica 14.

Dodatne odredbe za kratki svjetlosni snop razreda E

Dodatne odredbe za kratki svjetlosni snop razreda E

| Primjenjuju se tablica 9. dio A ili B i tablica 10., osim što se redci br. 1 i 18 tablice 9. i stavka B tablice 10. zamjenjuju prema tablici u nastavku |
| --- |
| Oznaka | Redak 1 tablice 9., dio A ili B | Redak 18 tablice 9., dio A ili B | Stavka B tablice 10. |
| Skup podataka | EB 50 L u cd | Imaks u cd | Usmjeren ravni dio granice svjetlo-tama u stupnjevima |
| | Maks. | Maks. | Ne iznad |
| E1 | 530 | 70 500 | 0,34 D |
| E2 | 440 | 61 700 | 0,45 D |
| E3 | 350 | 52 900 | 0,57 D |

Primjenjuju se tablica 9. dio A ili B i tablica 10., osim što se redci br. 1 i 18 tablice 9. i stavka B tablice 10. zamjenjuju prema tablici u nastavku

Oznaka

Redak 1 tablice 9., dio A ili B

Redak 18 tablice 9., dio A ili B

Stavka B tablice 10.

Skup podataka

EB 50 L u cd

Imaks u cd

maks

Usmjeren ravni dio granice svjetlo-tama u stupnjevima

Maks.

Maks.

Ne iznad

E1

530

70 500

0,34 D

E2

440

61 700

0,45 D

E3

350

52 900

0,57 D

Tablica 15.

Tablica 15.

Zahtjevi za prilagodbu dugog svjetlosnog snopa u skladu sa stavkom 5.3.3.7.

Zahtjevi za prilagodbu dugog svjetlosnog snopa u skladu sa stavkom 5.3.3.7.

| Dio A | Ispitna točka | Položaj/stupnjevi | Najveća jakost (*4) |
| --- | --- | --- | --- |
| Vodoravno | Vertikalno | (cd) |
| Crta 1 lijevo
  Vozilo iz suprotnog smjera na 50 m u slučaju vožnje desnom stranom kolnika | 4,8°L do 2°L | 0,57° iznad | 625 |
| Crta 1 desno
  Vozilo iz suprotnog smjera na 50 m u slučaju vožnje lijevom stranom kolnika | 2°R do 4,8°R | 0,57° iznad | 625 |
| Crta 2 lijevo
  Vozilo iz suprotnog smjera na 100 m u slučaju vožnje desnom stranom kolnika | 2,4°L do 1°L | 0,3° iznad | 1 750 |
| Crta 2 desno
  Vozilo iz suprotnog smjera na 100 m u slučaju vožnje lijevom stranom kolnika | 1°R do 2,4°R | 0,3° iznad | 1 750 |
| Crta 3 lijevo
  Vozilo iz suprotnog smjera na 200 m u slučaju vožnje desnom stranom kolnika | 1,2°L do 0,5°L | 0,15° iznad | 5 450 |
| Crta 3 desno
  Vozilo iz suprotnog smjera na 200 m u slučaju vožnje lijevom stranom kolnika | 0,5°R do 1,2°R | 0,15° iznad | 5 450 |
| Crta 4
  Vozilo koje se nalazi 50 m ispred u slučaju vožnje desnom stranom kolnika | 1,7°L do 1,0°R | 0,3° iznad | 1 850 |
| > 1,0°R do 1,7°R | 2 500 |
| Crta 4
  Vozilo koje se nalazi 50 m ispred u slučaju vožnje lijevom stranom kolnika | 1,7°R do 1,0°L | 1 850 |
| > 1,0°L do 1,7°L | 2 500 |
| Crta 5
  Vozilo koje se nalazi 100 m ispred u slučaju vožnje desnom stranom kolnika | 0,9°L do 0,5°R | 0,15° iznad | 5 300 |
| > 0,5°R do 0,9°R | 7 000 |
| Crta 5
  Vozilo koje se nalazi 100 m ispred u slučaju vožnje lijevom stranom kolnika | 0,9°R do 0,5°L | 5 300 |
| > 0,5°L do 0,9°L | 7 000 |
| Crta 6
  Vozilo koje se nalazi 200 m ispred u slučaju vožnje lijevom i desnom stranom kolnika | 0,45°L do 0,45°R | 0,1°iznad | 16 000 |
| Dio B | Ispitna točka | Položaj/stupnjevi (*3) | Najmanja jakost (*4) |
| Vodoravno | Vertikalno | (cd) |
| 50 R | 1,72 R | D 0,86 | 5 100 |
| 50 V | V | D 0,86 | 5 100 |
| 50L | 3,43 L | D 0,86 | 2 550 |
| 25 LL | 16 L | D 1,72 | 1 180 |
| 25 RR | 11 R | D 1,72 | 1 180 |

Dio A

Dio A

Ispitna točka

Položaj/stupnjevi

Najveća jakost (*4)

*4

Vodoravno

Vertikalno

(cd)

Crta 1 lijevo

Vozilo iz suprotnog smjera na 50 m u slučaju vožnje desnom stranom kolnika

4,8°L do 2°L

0,57° iznad

625

Crta 1 desno

Vozilo iz suprotnog smjera na 50 m u slučaju vožnje lijevom stranom kolnika

2°R do 4,8°R

0,57° iznad

625

Crta 2 lijevo

Vozilo iz suprotnog smjera na 100 m u slučaju vožnje desnom stranom kolnika

2,4°L do 1°L

0,3° iznad

1 750

Crta 2 desno

Vozilo iz suprotnog smjera na 100 m u slučaju vožnje lijevom stranom kolnika

1°R do 2,4°R

0,3° iznad

1 750

Crta 3 lijevo

Vozilo iz suprotnog smjera na 200 m u slučaju vožnje desnom stranom kolnika

1,2°L do 0,5°L

0,15° iznad

5 450

Crta 3 desno

Vozilo iz suprotnog smjera na 200 m u slučaju vožnje lijevom stranom kolnika

0,5°R do 1,2°R

0,15° iznad

5 450

Crta 4

Vozilo koje se nalazi 50 m ispred u slučaju vožnje desnom stranom kolnika

1,7°L do 1,0°R

0,3° iznad

1 850

> 1,0°R do 1,7°R

2 500

Crta 4

Vozilo koje se nalazi 50 m ispred u slučaju vožnje lijevom stranom kolnika

1,7°R do 1,0°L

1 850

> 1,0°L do 1,7°L

2 500

Crta 5

Vozilo koje se nalazi 100 m ispred u slučaju vožnje desnom stranom kolnika

0,9°L do 0,5°R

0,15° iznad

5 300

> 0,5°R do 0,9°R

7 000

Crta 5

Vozilo koje se nalazi 100 m ispred u slučaju vožnje lijevom stranom kolnika

0,9°R do 0,5°L

5 300

> 0,5°L do 0,9°L

7 000

Crta 6

Vozilo koje se nalazi 200 m ispred u slučaju vožnje lijevom i desnom stranom kolnika

0,45°L do 0,45°R

0,1°iznad

16 000

Dio B

Ispitna točka

Položaj/stupnjevi (*3)

*3

Najmanja jakost (*4)

*4

Vodoravno

Vertikalno

(cd)

50 R

1,72 R

D 0,86

5 100

50 V

V

D 0,86

5 100

50L

3,43 L

D 0,86

2 550

25 LL

16 L

D 1,72

1 180

25 RR

11 R

D 1,72

1 180

| 5.3.3. | Odredbe koje se odnose na duge svjetlosne snopove
  Prije svakog novog ispitnog postupka sustav se mora postaviti u neutralno stanje. |
| --- | --- |

5.3.3.

Odredbe koje se odnose na duge svjetlosne snopove

Prije svakog novog ispitnog postupka sustav se mora postaviti u neutralno stanje.

| 5.3.3.1. | Jedinice za osvjetljivanje u sustavu moraju, u skladu s uputama proizvođača, biti namještene tako da je područje najveće osvijetljenosti usmjereno u točku (HV) u sjecištu crta H-H i V-V. |
| --- | --- |

5.3.3.1.

Jedinice za osvjetljivanje u sustavu moraju, u skladu s uputama proizvođača, biti namještene tako da je područje najveće osvijetljenosti usmjereno u točku (HV) u sjecištu crta H-H i V-V.

| 5.3.3.1.1. | Sve jedinice za osvjetljivanje koje se ne mogu odvojeno namjestiti ili za koje je usmjeravanje obavljeno s obzirom na mjerenja na temelju stavka 5.3.2. ispituju se u njihovu nepromijenjenom položaju. |
| --- | --- |

5.3.3.1.1.

Sve jedinice za osvjetljivanje koje se ne mogu odvojeno namjestiti ili za koje je usmjeravanje obavljeno s obzirom na mjerenja na temelju stavka 5.3.2. ispituju se u njihovu nepromijenjenom položaju.

| 5.3.3.2. | Kada se mjeri u skladu s odredbama utvrđenima u stavku 5.1., svjetlosna jakost mora ispunjavati zahtjeve razreda B iz tablice 5. i zahtjeve stavka 5.1.3.4. |
| --- | --- |

5.3.3.2.

Kada se mjeri u skladu s odredbama utvrđenima u stavku 5.1., svjetlosna jakost mora ispunjavati zahtjeve razreda B iz tablice 5. i zahtjeve stavka 5.1.3.4.

| 5.3.3.3. | Osvjetljivanje ili njegov dio koji emitira AFS može se automatski pomicati u lijevu ili desnu stranu (ili se može mijenjati kako bi se postigao jednak učinak) pod uvjetom da: |
| --- | --- |

5.3.3.3.

Osvjetljivanje ili njegov dio koji emitira AFS može se automatski pomicati u lijevu ili desnu stranu (ili se može mijenjati kako bi se postigao jednak učinak) pod uvjetom da:

| 5.3.3.3.1. | sustav ispunjava zahtjeve iz prethodnih stavaka 5.1.3.1. za razred B i 5.1.3.4. za svaku jedinicu za osvjetljivanje mjerenu u skladu s odgovarajućim postupkom iz stavka 5.3.4. |
| --- | --- |

5.3.3.3.1.

sustav ispunjava zahtjeve iz prethodnih stavaka 5.1.3.1. za razred B i 5.1.3.4. za svaku jedinicu za osvjetljivanje mjerenu u skladu s odgovarajućim postupkom iz stavka 5.3.4.

| 5.3.3.4. | Sustav mora biti izrađen: |
| --- | --- |

5.3.3.4.

Sustav mora biti izrađen:

| 5.3.3.4.1. | tako da jedinice za osvjetljivanje na desnoj i lijevoj strani daju barem 16 200 cd u točki HV. |
| --- | --- |

5.3.3.4.1.

tako da jedinice za osvjetljivanje na desnoj i lijevoj strani daju barem 16 200 cd u točki HV.

| 5.3.3.5. | Ako nisu ispunjeni navedeni zahtjevi za svjetlosni snop, svjetlosni snop može se preusmjeriti za 0,5 stupnjeva prema gore ili dolje i/ili za 1 stupanj udesno ili ulijevo u odnosu na početno usmjeravanje; u tom novom položaju moraju biti ispunjeni svi fotometrijski zahtjevi. Te se odredbe ne primjenjuju na jedinice za osvjetljivanje kako je određeno u stavku 5.3.3.1.1. |
| --- | --- |

5.3.3.5.

Ako nisu ispunjeni navedeni zahtjevi za svjetlosni snop, svjetlosni snop može se preusmjeriti za 0,5 stupnjeva prema gore ili dolje i/ili za 1 stupanj udesno ili ulijevo u odnosu na početno usmjeravanje; u tom novom položaju moraju biti ispunjeni svi fotometrijski zahtjevi. Te se odredbe ne primjenjuju na jedinice za osvjetljivanje kako je određeno u stavku 5.3.3.1.1.

| 5.3.3.6. | U slučaju prilagodbe funkcije dugog svjetlosnog snopa sustav mora ispunjavati zahtjeve iz prethodnih stavaka samo kad je maksimalno aktiviran. |
| --- | --- |

5.3.3.6.

U slučaju prilagodbe funkcije dugog svjetlosnog snopa sustav mora ispunjavati zahtjeve iz prethodnih stavaka samo kad je maksimalno aktiviran.

| 5.3.3.7. | Funkcija dugog svjetlosnog snopa mora pri prilagodbi ispunjavati zahtjeve za sve slučajeve vožnje lijevom i desnom stranom kolnika navedene u tablici 15. dijelu A. Sukladnost s tim zahtjevima provjerava se tijekom ispitivanja homologacije tipa zajedno s generatorom signala koji dostavlja podnositelj zahtjeva. Taj generator signala mora emitirati signale iz vozila i prouzročiti prilagodbu dugog svjetlosnog snopa te posebice simulirati postavke tako da se može provjeriti fotometrijska sukladnost. |
| --- | --- |

5.3.3.7.

Funkcija dugog svjetlosnog snopa mora pri prilagodbi ispunjavati zahtjeve za sve slučajeve vožnje lijevom i desnom stranom kolnika navedene u tablici 15. dijelu A. Sukladnost s tim zahtjevima provjerava se tijekom ispitivanja homologacije tipa zajedno s generatorom signala koji dostavlja podnositelj zahtjeva. Taj generator signala mora emitirati signale iz vozila i prouzročiti prilagodbu dugog svjetlosnog snopa te posebice simulirati postavke tako da se može provjeriti fotometrijska sukladnost.

| 5.3.3.7.1. | Ako funkcija dugog svjetlosnog snopa ispunjava zahtjeve iz tablice 15. dijela A koji se odnose na crte od 1 do 3 za vozila koja dolaze iz suprotnog smjera ili se nalaze ispred (simetrični svjetlosni snop), relevantne informacije moraju se unijeti u izjavu iz Priloga 1. |
| --- | --- |

5.3.3.7.1.

Ako funkcija dugog svjetlosnog snopa ispunjava zahtjeve iz tablice 15. dijela A koji se odnose na crte od 1 do 3 za vozila koja dolaze iz suprotnog smjera ili se nalaze ispred (simetrični svjetlosni snop), relevantne informacije moraju se unijeti u izjavu iz Priloga 1.

| 5.3.3.7.2. | Ako se zahtjevi iz stavka 5.3.3.7. mogu ispuniti samo za vožnju lijevom ili desnom stranom kolnika, relevantne informacije moraju se unijeti u izjavu iz Priloga 1. |
| --- | --- |

5.3.3.7.2.

Ako se zahtjevi iz stavka 5.3.3.7. mogu ispuniti samo za vožnju lijevom ili desnom stranom kolnika, relevantne informacije moraju se unijeti u izjavu iz Priloga 1.

| 5.3.4. | Uvjeti mjerenja s obzirom na osvjetljivanje u zavoju |
| --- | --- |

5.3.4.

Uvjeti mjerenja s obzirom na osvjetljivanje u zavoju

| 5.3.4.1. | Kada je riječ o sustavu ili njegovim dijelovima koji pružaju mogućnost osvjetljivanja u zavoju, primjenjuju se zahtjevi iz stavaka 5.3.2. (kratki svjetlosni snop) i/ili 5.3.3. (dugi svjetlosni snop) u svim stanjima koja odgovaraju polumjeru okreta vozila. Za verifikaciju sukladnosti sa zahtjevima za kratki i dugi svjetlosni snop upotrebljava se sljedeći postupak: |
| --- | --- |

5.3.4.1.

Kada je riječ o sustavu ili njegovim dijelovima koji pružaju mogućnost osvjetljivanja u zavoju, primjenjuju se zahtjevi iz stavaka 5.3.2. (kratki svjetlosni snop) i/ili 5.3.3. (dugi svjetlosni snop) u svim stanjima koja odgovaraju polumjeru okreta vozila. Za verifikaciju sukladnosti sa zahtjevima za kratki i dugi svjetlosni snop upotrebljava se sljedeći postupak:

| 5.3.4.1.1. | sustav se mora ispitati u neutralnom stanju (upravljač u srednjem položaju/vožnja ravno naprijed) i u stanjima koja odgovaraju najmanjem polumjeru okreta vozila u oba smjera, pri čemu se prema potrebi upotrebljava generator signala. |
| --- | --- |

5.3.4.1.1.

sustav se mora ispitati u neutralnom stanju (upravljač u srednjem položaju/vožnja ravno naprijed) i u stanjima koja odgovaraju najmanjem polumjeru okreta vozila u oba smjera, pri čemu se prema potrebi upotrebljava generator signala.

| 5.3.4.1.1.1. | Sukladnost sa zahtjevima iz stavaka 5.3.2.5.2. i 5.3.2.5.4. mora se provjeriti za osvjetljivanje u zavoju 1. i 2. kategorije bez dodatnog vodoravnog preusmjeravanja. |
| --- | --- |

5.3.4.1.1.1.

Sukladnost sa zahtjevima iz stavaka 5.3.2.5.2. i 5.3.2.5.4. mora se provjeriti za osvjetljivanje u zavoju 1. i 2. kategorije bez dodatnog vodoravnog preusmjeravanja.

| 5.3.4.1.1.2. | Sukladnost sa zahtjevima iz stavaka 5.3.2.5.1. i 5.3.3., ovisno o tome koji se od njih primjenjuje, mora se provjeriti:






  (a) | kada je riječ o osvjetljivanju u zavoju 2. kategorije: bez dodatnog vodoravnog preusmjeravanja; |
| --- | --- | --- |

5.3.4.1.1.2.

Sukladnost sa zahtjevima iz stavaka 5.3.2.5.1. i 5.3.3., ovisno o tome koji se od njih primjenjuje, mora se provjeriti:

(a)

kada je riječ o osvjetljivanju u zavoju 2. kategorije: bez dodatnog vodoravnog preusmjeravanja;

| (b) | kad je riječ o osvjetljivanju u zavoju 1. kategorije ili dugom svjetlosnom snopu s osvjetljivanjem u zavoju: nakon vodoravnog preusmjeravanja odgovarajuće ugradbene jedinice (na primjer, s pomoću goniometra) u odgovarajući suprotan smjer. |
| --- | --- |

(b)

kad je riječ o osvjetljivanju u zavoju 1. kategorije ili dugom svjetlosnom snopu s osvjetljivanjem u zavoju: nakon vodoravnog preusmjeravanja odgovarajuće ugradbene jedinice (na primjer, s pomoću goniometra) u odgovarajući suprotan smjer.

| 5.3.4.1.2. | Pri ispitivanju osvjetljivanja u zavoju 1. ili 2. kategorije za polumjer okreta vozila koji nije određen stavkom 5.3.4.1.1. mora se utvrditi je li osvjetljenje ravnomjerno raspoređeno i da nema pretjeranog zasljepljivanja. Ako se to ne može potvrditi, provjerava se sukladnost sa zahtjevima utvrđenima u tablici 9. |
| --- | --- |

5.3.4.1.2.

Pri ispitivanju osvjetljivanja u zavoju 1. ili 2. kategorije za polumjer okreta vozila koji nije određen stavkom 5.3.4.1.1. mora se utvrditi je li osvjetljenje ravnomjerno raspoređeno i da nema pretjeranog zasljepljivanja. Ako se to ne može potvrditi, provjerava se sukladnost sa zahtjevima utvrđenima u tablici 9.

| 5.3.5. | Ostale odredbe |
| --- | --- |

5.3.5.

Ostale odredbe

| 5.3.5.1. | Na obrascu u skladu s predloškom iz Priloga 1. mora se navesti koje jedinice za osvjetljivanje daju granicu svjetlo-tama kako je utvrđena u Prilogu 5., koja se projicira na zonu od 6 stupnjeva lijevo do 4 stupnja desno i iznad vodoravne crte koja se nalazi na 0,8 stupnjeva dolje. |
| --- | --- |

5.3.5.1.

Na obrascu u skladu s predloškom iz Priloga 1. mora se navesti koje jedinice za osvjetljivanje daju granicu svjetlo-tama kako je utvrđena u Prilogu 5., koja se projicira na zonu od 6 stupnjeva lijevo do 4 stupnja desno i iznad vodoravne crte koja se nalazi na 0,8 stupnjeva dolje.

| 5.3.5.2. | Na obrascu u skladu s predloškom iz Priloga 1. mora se navesti koji načini rada kratkog svjetlosnog snopa razreda E, ako postoje, odgovaraju skupu podataka iz tablice 14. |
| --- | --- |

5.3.5.2.

Na obrascu u skladu s predloškom iz Priloga 1. mora se navesti koji načini rada kratkog svjetlosnog snopa razreda E, ako postoje, odgovaraju skupu podataka iz tablice 14.

| 5.3.6. | Fotometrijski zahtjevi za sukladnost proizvodnje |
| --- | --- |

5.3.6.

Fotometrijski zahtjevi za sukladnost proizvodnje

| 5.3.6.1. | Općenito
  Opći zahtjevi za ispitivanja sukladnosti proizvodnje utvrđeni su u Prilogu 2. i Prilogu 3. Dodatno se primjenjuju posebna ispitivanja opisana u vezi s fotometrijskim zahtjevima za sustave prilagodljivog prednjeg osvjetljenja (AFS) kako je opisano u nastavku.
  Ti se zahtjevi primjenjuju samo za cjelokupan sustav te se primjenjuju na polovinu zbroja odnosnih vrijednosti izmjerenih na svim jedinicama za osvjetljivanje iz sustava koje se upotrebljavaju za tu funkciju ili način rada ili na svim jedinicama za osvjetljivanje kako su navedene u predmetnom zahtjevu.
  Kao alternativa postupku ponovnog namještanja kako je opisan u stavku 1.2.3. Priloga 2., zahtjev za jakost svjetlosti stupca A, B ili C u tablicama od 17. do 32. za određen smjer promatranja ispunjen je ako je zahtijevana jakost postignuta u smjeru koji ne odstupa više od jedne četvrtine stupnja od smjera promatranja. |
| --- | --- |

5.3.6.1.

Općenito

Opći zahtjevi za ispitivanja sukladnosti proizvodnje utvrđeni su u Prilogu 2. i Prilogu 3. Dodatno se primjenjuju posebna ispitivanja opisana u vezi s fotometrijskim zahtjevima za sustave prilagodljivog prednjeg osvjetljenja (AFS) kako je opisano u nastavku.

Ti se zahtjevi primjenjuju samo za cjelokupan sustav te se primjenjuju na polovinu zbroja odnosnih vrijednosti izmjerenih na svim jedinicama za osvjetljivanje iz sustava koje se upotrebljavaju za tu funkciju ili način rada ili na svim jedinicama za osvjetljivanje kako su navedene u predmetnom zahtjevu.

Kao alternativa postupku ponovnog namještanja kako je opisan u stavku 1.2.3. Priloga 2., zahtjev za jakost svjetlosti stupca A, B ili C u tablicama od 17. do 32. za određen smjer promatranja ispunjen je ako je zahtijevana jakost postignuta u smjeru koji ne odstupa više od jedne četvrtine stupnja od smjera promatranja.

| 5.3.6.2. | Fotometrijski zahtjevi za kratki svjetlosni snop

  Tablica 16.


  Tablica odluke | „Više načina rada” – uvjeti
  (*) Ako postoji više od jednog načina rada za primjenjivi razred, samo onaj način koji u kojem se javljaju najnepovoljniji uvjeti treba se ispitati u načinu rada bez osvjetljivanja u zavoju u skladu sa zahtjevima odgovarajuće tablice u nastavku | „Načini rada s osvjetljivanjem u zavoju” – uvjeti
  ako se sustav služi istim funkcionalnim jedinicama za osvjetljivanje u zavoju za više od jednog razreda: |
| --- | --- | --- | --- |
| Da | Ne |
| Razred C | Tablica 17.(*) | |
| Osvjetljivanje u zavoju 1. kategorije | → | (**) Načini rada s osvjetljivanjem u zavoju ispituju se samo u razredu u kojem se javljaju najnepovoljniji uvjeti | Tablica 18. |
| Osvjetljivanje u zavoju 2. kategorije | Osvjetljivanje u zavoju 2. kategorije ispituje se u skladu s tablicom 19. |
| Razred V
  Način rada bez osvjetljivanja u zavoju | Tablica 20.(*) | |
| Razred V
  Osvjetljivanje u zavoju 1. kategorije | → | Vidjeti (**) | Tablica 21. |
| Razred V
  Osvjetljivanje u zavoju 2. kategorije | Tablica 22. |
| Razred W
  Način rada bez osvjetljivanja u zavoju | Tablica 23.(*) | |
| Razred W
  Osvjetljivanje u zavoju 1. kategorije | → | Vidjeti (**) | Tablica 24. |
| Razred W
  Osvjetljivanje u zavoju 2. kategorije | Tablica 25. |
| Razred E | Ako postoji više od jednog načina rada razreda E, samo onaj način rada razreda E koji se odnosi na najviši položaj granice svjetlo-tama mora se ispitati u načinu rada bez osvjetljivanja u zavoju u skladu s odgovarajućom tablicom od 26. do 29. | Nije potrebno nikakvo dodatno ispitivanje 1. i/ili 2. kategorije |

5.3.6.2.

Fotometrijski zahtjevi za kratki svjetlosni snop

Tablica 16.

Tablica 16.

Tablica odluke

Tablica odluke

„Više načina rada” – uvjeti

(*) Ako postoji više od jednog načina rada za primjenjivi razred, samo onaj način koji u kojem se javljaju najnepovoljniji uvjeti treba se ispitati u načinu rada bez osvjetljivanja u zavoju u skladu sa zahtjevima odgovarajuće tablice u nastavku

„Načini rada s osvjetljivanjem u zavoju” – uvjeti

ako se sustav služi istim funkcionalnim jedinicama za osvjetljivanje u zavoju za više od jednog razreda:

Da

Ne

Razred C

Tablica 17.(*)

Osvjetljivanje u zavoju 1. kategorije

→

(**) Načini rada s osvjetljivanjem u zavoju ispituju se samo u razredu u kojem se javljaju najnepovoljniji uvjeti

Tablica 18.

Osvjetljivanje u zavoju 2. kategorije

Osvjetljivanje u zavoju 2. kategorije ispituje se u skladu s tablicom 19.

Razred V

Način rada bez osvjetljivanja u zavoju

Tablica 20.(*)

Razred V

Osvjetljivanje u zavoju 1. kategorije

→

Vidjeti (**)

Tablica 21.

Razred V

Osvjetljivanje u zavoju 2. kategorije

Tablica 22.

Razred W

Način rada bez osvjetljivanja u zavoju

Tablica 23.(*)

Razred W

Osvjetljivanje u zavoju 1. kategorije

→

Vidjeti (**)

Tablica 24.

Razred W

Osvjetljivanje u zavoju 2. kategorije

Tablica 25.

Razred E

Ako postoji više od jednog načina rada razreda E, samo onaj način rada razreda E koji se odnosi na najviši položaj granice svjetlo-tama mora se ispitati u načinu rada bez osvjetljivanja u zavoju u skladu s odgovarajućom tablicom od 26. do 29.

Nije potrebno nikakvo dodatno ispitivanje 1. i/ili 2. kategorije

| 5.3.6.3. | Fotometrijski zahtjevi za dugi svjetlosni snop |
| --- | --- |

5.3.6.3.

Fotometrijski zahtjevi za dugi svjetlosni snop

| 5.3.6.3.1. | Dugi svjetlosni snop – neutralno stanje
  Ako postoji više načina rada za dugi svjetlosni snop, za sukladnost proizvodnje ispituje se samo onaj način rada koji odgovara neutralnom stanju u skladu s tablicom 30. |
| --- | --- |

5.3.6.3.1.

Dugi svjetlosni snop – neutralno stanje

Ako postoji više načina rada za dugi svjetlosni snop, za sukladnost proizvodnje ispituje se samo onaj način rada koji odgovara neutralnom stanju u skladu s tablicom 30.

| 5.3.6.3.1.1. | Dugi svjetlosni snop – osvjetljivanje u zavoju – ako je primjenjivo:
  ako se sustav služi istim funkcionalnim jedinicama za osvjetljivanje u zavoju za više razreda, nije potrebno daljnje ispitivanje osvjetljivanja u zavoju 1. i/ili 2. kategorije.
  Ako to nije slučaj, sustav se ispituje u skladu s tablicom 31. |
| --- | --- |

5.3.6.3.1.1.

Dugi svjetlosni snop – osvjetljivanje u zavoju – ako je primjenjivo:

ako se sustav služi istim funkcionalnim jedinicama za osvjetljivanje u zavoju za više razreda, nije potrebno daljnje ispitivanje osvjetljivanja u zavoju 1. i/ili 2. kategorije.

Ako to nije slučaj, sustav se ispituje u skladu s tablicom 31.

| 5.3.6.3.2. | Prilagodljivi dugi svjetlosni snop – ako je primjenjivo:
  funkcija dugog svjetlosnog snopa mora pri prilagodbi ispunjavati zahtjeve za sve slučajeve vožnje lijevom i/ili desnom stranom kolnika navedene u tablici 32. dijelu A.
  Ako se sustav služi istim funkcionalnim jedinicama za prilagodbu dugog svjetlosnog snopa, moraju se izmjeriti samo crte 1 i 4 u tablici 32.
  Ako se kratki svjetlosni snop koji ispunjava zahtjeve iz stavka 5.3.6.2. neprestano upotrebljava uz prilagođavanje dugog svjetlosnog snopa, ne primjenjuju se fotometrijski zahtjevi iz tablice 32. dijela B.

  Tablica 17.


  Razred C – neutralno stanje – zahtjevi sustava



















  Razred C – način rada bez osvjetljivanja u zavoju | Položaj/stupnjevi | Stupac A | Stupac B | Stupac C |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Zahtjevi izraženi u cd | Vodoravno | Vertikalno | 0 % odstupanja | 20 % odstupanja | 30 % odstupanja |
| Br. | Element | Na/ | Od | Do | | Na | | Min. | Maks. | Min. | Maks. | Min. | Maks. |
| 1 | B50L | L | 3,43 | | | U | 0,57 | 50 | 350 | 25 | 520 | 10 | 605 |
| 3 | BR | R | 2,5 | | | U | 1 | 50 | 1 750 | 25 | 2 100 | 10 | 2 275 |
| 4 | Točka BRR | R | 8 | | | U | 0,57 | 50 | 3 550 | 25 | 4 260 | 10 | 4 615 |
| 5 | Točka BLL | L | 8 | | | U | 0,57 | 50 | 625 | 25 | 880 | 10 | 1 005 |
| 7 | Crta III. | L | 4 | V | V | H | | | 625 | | 880 | | 1 005 |
| 8a | S 50 + S 50 LL + S 50 RR(3) | | | | | U | 4 | 190(2) | 1 875 | 95(2) | 2 250 | 45(2) | 2 440 |
| 9a | S 100 + S 100 LL + S 100 RR(3) | | | | | U | 2 | 375(2) | 1 875 | 185(2) | 2 250 | 90(2) | 2 440 |
| 10 | 50 R | R | 1,72 | | | D | 0,86 | | 44 100 | | 52 920 | | 57 330 |
| 11 | 75 R | R | 1,15 | | | D | 0,57 | 10 100 | 44 100 | 8 080 | 52 920 | 7 070 | 57 330 |
| 12 | 50 V | V | | | | D | 0,86 | 5 100 | 44 100 | 4 080 | 52 920 | 3 570 | 57 330 |
| 13 | 50 L | L | 3,43 | | | D | 0,86 | 3 550 | 13 200 (4) | 2 840 | 15 840 (4) | 2 485 | 17 160 (4) |
| 14 | 25 LL | L | 16 | | | D | 1,72 | 1 180 | 44 100 | 944 | 52 920 | 826 | 57 330 |
| 15 | 25 RR | R | 11 | | | D | 1,72 | 1 180 | 44 100 | 944 | 52 920 | 826 | 57 330 |
| 17 | Crta 10 | L | 4,5 | R | 2,0 | D | 4 | | 12 300 (1) | | 14 760 (1) | | 15 990 (1) |
| Napomene uz tablicu 17.:







  (1) | Množi se s 1,3 ako je sustav konstruiran tako da daje i kratki svjetlosni snop razreda W. |

5.3.6.3.2.

Prilagodljivi dugi svjetlosni snop – ako je primjenjivo:

funkcija dugog svjetlosnog snopa mora pri prilagodbi ispunjavati zahtjeve za sve slučajeve vožnje lijevom i/ili desnom stranom kolnika navedene u tablici 32. dijelu A.

Ako se sustav služi istim funkcionalnim jedinicama za prilagodbu dugog svjetlosnog snopa, moraju se izmjeriti samo crte 1 i 4 u tablici 32.

Ako se kratki svjetlosni snop koji ispunjava zahtjeve iz stavka 5.3.6.2. neprestano upotrebljava uz prilagođavanje dugog svjetlosnog snopa, ne primjenjuju se fotometrijski zahtjevi iz tablice 32. dijela B.

Tablica 17.

Tablica 17.

Razred C – neutralno stanje – zahtjevi sustava

Razred C – neutralno stanje – zahtjevi sustava

Razred C – način rada bez osvjetljivanja u zavoju

Položaj/stupnjevi

Stupac A

Stupac B

Stupac C

Zahtjevi izraženi u cd

Vodoravno

Vertikalno

Image 88

Image 89

Image 90

Br.

Element

Na/

Od

Do

Na

Min.

Maks.

Min.

Maks.

Min.

Maks.

1

B50L

L

3,43

U

0,57

50

350

25

520

10

605

3

BR

R

2,5

U

1

50

1 750

25

2 100

10

2 275

4

Točka BRR

R

8

U

0,57

50

3 550

25

4 260

10

4 615

5

Točka BLL

L

8

U

0,57

50

625

25

880

10

1 005

7

Crta III.

L

4

V

V

H

625

880

1 005

8a

S 50 + S 50 LL + S 50 RR(3)

(3)

U

4

190(2)

(2)

1 875

95(2)

(2)

2 250

45(2)

(2)

2 440

9a

S 100 + S 100 LL + S 100 RR(3)

(3)

U

2

375(2)

(2)

1 875

185(2)

(2)

2 250

90(2)

(2)

2 440

10

50 R

R

1,72

D

0,86

44 100

52 920

57 330

11

75 R

R

1,15

D

0,57

10 100

44 100

8 080

52 920

7 070

57 330

12

50 V

V

D

0,86

5 100

44 100

4 080

52 920

3 570

57 330

13

50 L

L

3,43

D

0,86

3 550

13 200 (4)

(4)

2 840

15 840 (4)

(4)

2 485

17 160 (4)

(4)

14

25 LL

L

16

D

1,72

1 180

44 100

944

52 920

826

57 330

15

25 RR

R

11

D

1,72

1 180

44 100

944

52 920

826

57 330

17

Crta 10

L

4,5

R

2,0

D

4

12 300 (1)

(1)

14 760 (1)

(1)

15 990 (1)

(1)

Napomene uz tablicu 17.:

(1)

(1)

Množi se s 1,3 ako je sustav konstruiran tako da daje i kratki svjetlosni snop razreda W.

| (2) | Jedan par pozicijskih svjetala povezan sa sustavom ili namijenjen za ugradnju zajedno sa sustavom može se aktivirati prema uputama podnositelja zahtjeva. |
| --- | --- |

(2)

(2)

Jedan par pozicijskih svjetala povezan sa sustavom ili namijenjen za ugradnju zajedno sa sustavom može se aktivirati prema uputama podnositelja zahtjeva.

| (3) | Zahtjevi povezani s položajem u skladu s odredbama iz slike A4-VII. |
| --- | --- |

(3)

(3)

Zahtjevi povezani s položajem u skladu s odredbama iz slike A4-VII.

| (4) | Najveća vrijednost može se pomnožiti s 1,4 ako se u specifikacijama proizvođača jamči da se tijekom upotrebe ta vrijednost neće premašiti, bilo primjenom sustava bilo ako je upotreba sustava ograničena na vozila s odgovarajućom stabilizacijom/ograničenjem napajanja sustava, kako je navedeno u izjavi. |
| --- | --- |

(4)

(4)

Najveća vrijednost može se pomnožiti s 1,4 ako se u specifikacijama proizvođača jamči da se tijekom upotrebe ta vrijednost neće premašiti, bilo primjenom sustava bilo ako je upotreba sustava ograničena na vozila s odgovarajućom stabilizacijom/ograničenjem napajanja sustava, kako je navedeno u izjavi.

Tablica 18.

Tablica 18.

Razred C – osvjetljivanje u zavoju – 1. kategorija – zahtjevi sustava

Razred C – osvjetljivanje u zavoju – 1. kategorija – zahtjevi sustava

| Razred C – osvjetljivanje u zavoju 1. kategorije | Položaj/stupnjevi | Stupac A | Stupac B | Stupac C |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Zahtjevi izraženi u cd | Vodoravno | Vertikalno | 0 % odstupanja | 20 % odstupanja | 30 % odstupanja |
| Br. | Element | Na/ | Od | Do | | Na | | Min. | Maks. | Min. | Maks. | Min. | Maks. |
| 1 | B50L | L | 3,43 | | | U | 0,57 | | 530 | | 700 | | 785 |
| 3 | BR | R | 2,5 | | | U | 1 | | 1 750 | | 2 100 | | 2 275 |
| 4 | Točka BRR | R | 8 | | | U | 0,57 | | 3 550 | | 4 260 | | 4 615 |
| 5 | Točka BLL | L | 8 | | | U | 0,57 | | 625 | | 880 | | 1 005 |
| 7 | Crta III. | L | 4 | V | V | H | | | 880 | | 1 135 | | 1 260 |
| 10 | 50 R | R | 1,72 | | | D | 0,86 | | 44 100 | | 52 920 | | 57 330 |
| 11 | 75 R | R | 1,15 | | | D | 0,57 | 10 100 | 44 100 | 8 080 | 52 920 | 7 070 | 57 330 |
| 12 | 50 V | V | | | | D | 0,86 | 5 100 | 44 100 | 4 080 | 52 920 | 3 570 | 57 330 |
| 13 | 50 L | L | 3,43 | | | D | 0,86 | 1 700 | 13 200 (1) | 2 840 | 15 840 (1) | 2 485 | 17 160 (1) |
| Napomena uz tablicu 18.:







  (1) | Najveća vrijednost može se pomnožiti s 1,4 ako se u specifikacijama proizvođača jamči da se tijekom upotrebe ta vrijednost neće premašiti, bilo primjenom sustava bilo ako je upotreba sustava ograničena na vozila s odgovarajućom stabilizacijom/ograničenjem napajanja sustava, kako je navedeno u izjavi. |

Razred C – osvjetljivanje u zavoju 1. kategorije

Položaj/stupnjevi

Stupac A

Stupac B

Stupac C

Zahtjevi izraženi u cd

Vodoravno

Vertikalno

Image 91

Image 92

Image 93

Br.

Element

Na/

Od

Do

Na

Min.

Maks.

Min.

Maks.

Min.

Maks.

1

B50L

L

3,43

U

0,57

530

700

785

3

BR

R

2,5

U

1

1 750

2 100

2 275

4

Točka BRR

R

8

U

0,57

3 550

4 260

4 615

5

Točka BLL

L

8

U

0,57

625

880

1 005

7

Crta III.

L

4

V

V

H

880

1 135

1 260

10

50 R

R

1,72

D

0,86

44 100

52 920

57 330

11

75 R

R

1,15

D

0,57

10 100

44 100

8 080

52 920

7 070

57 330

12

50 V

V

D

0,86

5 100

44 100

4 080

52 920

3 570

57 330

13

50 L

L

3,43

D

0,86

1 700

13 200 (1)

(1)

2 840

15 840 (1)

(1)

2 485

17 160 (1)

(1)

Napomena uz tablicu 18.:

(1)

(1)

Najveća vrijednost može se pomnožiti s 1,4 ako se u specifikacijama proizvođača jamči da se tijekom upotrebe ta vrijednost neće premašiti, bilo primjenom sustava bilo ako je upotreba sustava ograničena na vozila s odgovarajućom stabilizacijom/ograničenjem napajanja sustava, kako je navedeno u izjavi.

Tablica 19.

Tablica 19.

Razred C – osvjetljivanje u zavoju – 2. kategorija – zahtjevi sustava

Razred C – osvjetljivanje u zavoju – 2. kategorija – zahtjevi sustava

| Razred C – osvjetljivanje u zavoju 2. kategorije | Položaj/stupnjevi | Stupac A | Stupac B | Stupac C |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Zahtjevi izraženi u cd | Vodoravno | Vertikalno | 0 % odstupanja | 20 % odstupanja | 30 % odstupanja |
| Br. | Element | Na/ | Od | Do | | Na | | Min. | Maks. | Min. | Maks. | Min. | Maks. |
| 1 | B50L | L | 3,43 | | | U | 0,57 | | 530 | | 700 | | 785 |
| 3 | BR | R | 2,5 | | | U | 1 | | 1 750 | | 2 100 | | 2 275 |
| 4 | Crta BRR | R | 8 | R | 20 | U | 0,57 | | 3 550 | | 4 260 | | 4 615 |
| 5 | Crta BLL. | L | 8 | L | 20 | U | 0,57 | | 625 | | 880 | | 1 005 |
| 7 | Crta III. | L | 4 | V | V | H | | | 880 | | 1 135 | | 1 260 |

Razred C – osvjetljivanje u zavoju 2. kategorije

Položaj/stupnjevi

Stupac A

Stupac B

Stupac C

Zahtjevi izraženi u cd

Vodoravno

Vertikalno

Image 94

Image 95

Image 96

Br.

Element

Na/

Od

Do

Na

Min.

Maks.

Min.

Maks.

Min.

Maks.

1

B50L

L

3,43

U

0,57

530

700

785

3

BR

R

2,5

U

1

1 750

2 100

2 275

4

Crta BRR

R

8

R

20

U

0,57

3 550

4 260

4 615

5

Crta BLL.

L

8

L

20

U

0,57

625

880

1 005

7

Crta III.

L

4

V

V

H

880

1 135

1 260

Tablica 20.

Tablica 20.

Razred V – način rada bez osvjetljivanja u zavoju – zahtjevi sustava

Razred V – način rada bez osvjetljivanja u zavoju – zahtjevi sustava

| Razred V – način rada bez osvjetljivanja u zavoju | Položaj/stupnjevi | Stupac A | Stupac B | Stupac C |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Zahtjevi izraženi u cd | Vodoravno | Vertikalno | 0 % odstupanja | 20 % odstupanja | 30 % odstupanja |
| Br. | Element | Na/ | Od | Do | | Na | | Min. | Maks. | Min. | Maks. | Min. | Maks. |
| 1 | B50L | L | 3,43 | | | U | 0,57 | | 350 | | 520 | | 605 |
| 3 | BR | R | 2,5 | | | U | 1 | | 880 | | 1 135 | | 1 260 |
| 4 | Točka BRR | R | 8 | | | U | 0,57 | | 880 | | 1 135 | | 1 260 |
| 5 | Točka BLL | L | 8 | | | U | 0,57 | | 880 | | 1 135 | | 1 260 |
| 7 | Crta III. | L | 4 | V | V | H | | | 625 | | 880 | | 1 005 |
| 10 | 50 R | R | 1,72 | | | D | 0,86 | 5 100 | 44 100 | 4 080 | 52 920 | 3 570 | 57 330 |
| 13 | 50 L | L | 3,43 | | | D | 0,86 | 3 550 | 13 200 (1) | 2 840 | 15 840 (1) | 2 485 | 17 160 (1) |
| Napomena uz tablicu 20.:







  (1) | Najveća vrijednost može se pomnožiti s 1,4 ako se u specifikacijama proizvođača jamči da se tijekom upotrebe ta vrijednost neće premašiti, bilo primjenom sustava bilo ako je upotreba sustava ograničena na vozila s odgovarajućom stabilizacijom/ograničenjem napajanja sustava, kako je navedeno u izjavi. |

Razred V – način rada bez osvjetljivanja u zavoju

Položaj/stupnjevi

Stupac A

Stupac B

Stupac C

Zahtjevi izraženi u cd

Vodoravno

Vertikalno

Image 97

Image 98

Image 99

Br.

Element

Na/

Od

Do

Na

Min.

Maks.

Min.

Maks.

Min.

Maks.

1

B50L

L

3,43

U

0,57

350

520

605

3

BR

R

2,5

U

1

880

1 135

1 260

4

Točka BRR

R

8

U

0,57

880

1 135

1 260

5

Točka BLL

L

8

U

0,57

880

1 135

1 260

7

Crta III.

L

4

V

V

H

625

880

1 005

10

50 R

R

1,72

D

0,86

5 100

44 100

4 080

52 920

3 570

57 330

13

50 L

L

3,43

D

0,86

3 550

13 200 (1)

(1)

2 840

15 840 (1)

(1)

2 485

17 160 (1)

(1)

Napomena uz tablicu 20.:

(1)

(1)

Najveća vrijednost može se pomnožiti s 1,4 ako se u specifikacijama proizvođača jamči da se tijekom upotrebe ta vrijednost neće premašiti, bilo primjenom sustava bilo ako je upotreba sustava ograničena na vozila s odgovarajućom stabilizacijom/ograničenjem napajanja sustava, kako je navedeno u izjavi.

Tablica 21.

Tablica 21.

Razred V – osvjetljivanje u zavoju – 1. kategorija – zahtjevi sustava

Razred V – osvjetljivanje u zavoju – 1. kategorija – zahtjevi sustava

| Razred V – osvjetljivanje u zavoju 1. kategorije | Položaj/stupnjevi | Stupac A | Stupac B | Stupac C |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Zahtjevi izraženi u cd | Vodoravno | Vertikalno | 0 % odstupanja | 20 % odstupanja | 30 % odstupanja |
| Br. | Element | Na/ | Od | Do | | Na | | Min. | Maks. | Min. | Maks. | Min. | Maks. |
| 1 | B50L | L | 3,43 | | | U | 0,57 | | 530 | | 700 | | 785 |
| 3 | BR | R | 2,5 | | | U | 1 | | 880 | | 1 135 | | 1 260 |
| 4 | Točka BRR | R | 8 | | | U | 0,57 | | 880 | | 1 135 | | 1 260 |
| 5 | Točka BLL | L | 8 | | | U | 0,57 | | 880 | | 1 135 | | 1 260 |
| 7 | Crta III. | L | 4 | V | V | H | | | 880 | | 1 135 | | 1 260 |
| 10 | 50 R | R | 1,72 | | | D | 0,86 | 5 100 | 44 100 | 4 080 | 52 920 | 3 570 | 57 330 |
| 13 | 50 L | L | 3,43 | | | D | 0,86 | 1 700 | 13 200 (1) | 2 840 | 15 840 (1) | 2 485 | 17 160 (1) |
| Napomena uz tablicu 21.:







  (1) | Najveća vrijednost može se pomnožiti s 1,4 ako se u specifikacijama proizvođača jamči da se tijekom upotrebe ta vrijednost neće premašiti, bilo primjenom sustava bilo ako je upotreba sustava ograničena na vozila s odgovarajućom stabilizacijom/ograničenjem napajanja sustava, kako je navedeno u izjavi. |

Razred V – osvjetljivanje u zavoju 1. kategorije

Položaj/stupnjevi

Stupac A

Stupac B

Stupac C

Zahtjevi izraženi u cd

Vodoravno

Vertikalno

Image 100

Image 101

Image 102

Br.

Element

Na/

Od

Do

Na

Min.

Maks.

Min.

Maks.

Min.

Maks.

1

B50L

L

3,43

U

0,57

530

700

785

3

BR

R

2,5

U

1

880

1 135

1 260

4

Točka BRR

R

8

U

0,57

880

1 135

1 260

5

Točka BLL

L

8

U

0,57

880

1 135

1 260

7

Crta III.

L

4

V

V

H

880

1 135

1 260

10

50 R

R

1,72

D

0,86

5 100

44 100

4 080

52 920

3 570

57 330

13

50 L

L

3,43

D

0,86

1 700

13 200 (1)

(1)

2 840

15 840 (1)

(1)

2 485

17 160 (1)

(1)

Napomena uz tablicu 21.:

(1)

(1)

Najveća vrijednost može se pomnožiti s 1,4 ako se u specifikacijama proizvođača jamči da se tijekom upotrebe ta vrijednost neće premašiti, bilo primjenom sustava bilo ako je upotreba sustava ograničena na vozila s odgovarajućom stabilizacijom/ograničenjem napajanja sustava, kako je navedeno u izjavi.

Tablica 22.

Tablica 22.

Razred V – osvjetljivanje u zavoju – 2. kategorija – zahtjevi sustava

Razred V – osvjetljivanje u zavoju – 2. kategorija – zahtjevi sustava

| Razred V – osvjetljivanje u zavoju 2. kategorije | Položaj/stupnjevi | Stupac A | Stupac B | Stupac C |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Zahtjevi izraženi u cd | Vodoravno | Vertikalno | 0 % odstupanja | 20 % odstupanja | 30 % odstupanja |
| Br. | Element | Na/ | Od | Do | | Na | | Min. | Maks. | Min. | Maks. | Min. | Maks. |
| 1 | B50L | L | 3,43 | | | U | 0,57 | | 530 | | 700 | | 785 |
| 3 | BR | R | 2,5 | | | U | 1 | | 880 | | 1 135 | | 1 260 |
| 4 | Crta BRR | R | 8 | R | 20 | U | 0,57 | | 880 | | 1 135 | | 1 260 |
| 5 | Crta BLL. | L | 8 | L | 20 | U | 0,57 | | 880 | | 1 135 | | 1 260 |
| 7 | Crta III. | L | 4 | V | V | H | | | 880 | | 1 135 | | 1 260 |

Razred V – osvjetljivanje u zavoju 2. kategorije

Položaj/stupnjevi

Stupac A

Stupac B

Stupac C

Zahtjevi izraženi u cd

Vodoravno

Vertikalno

Image 103

Image 104

Image 105

Br.

Element

Na/

Od

Do

Na

Min.

Maks.

Min.

Maks.

Min.

Maks.

1

B50L

L

3,43

U

0,57

530

700

785

3

BR

R

2,5

U

1

880

1 135

1 260

4

Crta BRR

R

8

R

20

U

0,57

880

1 135

1 260

5

Crta BLL.

L

8

L

20

U

0,57

880

1 135

1 260

7

Crta III.

L

4

V

V

H

880

1 135

1 260

Tablica 23.

Tablica 23.

Razred W – način rada bez osvjetljivanja u zavoju – zahtjevi sustava

Razred W – način rada bez osvjetljivanja u zavoju – zahtjevi sustava

| Razred W – način rada bez osvjetljivanja u zavoju | Položaj/stupnjevi | Stupac A | Stupac B | Stupac C |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Zahtjevi izraženi u cd | Vodoravno | Vertikalno | 0 % odstupanja | 20 % odstupanja | 30 % odstupanja |
| Br. | Element | Na/ | Od | Do | | Na | | Min. | Maks. | Min. | Maks. | Min. | Maks. |
| 1 | B50L | L | 3,43 | | | U | 0,57 | | 625 | | 880 | | 1 005 |
| 3 | BR | R | 2,5 | | | U | 1 | | 2 650 | | 3 180 | | 3 445 |
| 4 | Točka BRR | R | 8 | | | U | 0,57 | | 5 300 | | 6 360 | | 6 890 |
| 5 | Točka BLL | L | 8 | | | U | 0,57 | | 880 | | 1 135 | | 1 260 |
| 7 | Crta III.b | L | 4 | L | 0,5 | U | 0,34 | | 880 | | 1 135 | | 1 260 |
| 11 | 75 R | R | 1,15 | | | D | 0,57 | 20 300 | 70 500 (1) | 16 240 | 84 600 (1) | 14 210 | 91 650 (1) |
| 13 | 50 L | L | 3,43 | | | D | 0,86 | 6 800 | 26 400 (2) | 5 440 | 31 680 (2) | 4 760 | 34 320 (2) |
| 14 | 25 LL | L | 16 | | | D | 1,72 | 3 400 | 70 500 (1) | 2 720 | 84 600 (1) | 2 380 | 91 650 (1) |
| 15 | 25 RR | R | 11 | | | D | 1,72 | 3 400 | 70 500 (1) | 2 720 | 84 600 (1) | 2 380 | 91 650 (1) |
| 16 | Segment 20 | L | 3,5 | V | | D | 2 | | 17 600 (1) | | 21 120 (1) | | 22 880 (1) |
| 17 | Segment 10 | L | 4,5 | R | 2,0 | D | 4 | | 12 300 (1) | | 14 760 (1) | | 15 990 (1) |
| | Crta E | L | 20 | R | 20 | U | 10 | | 175 | | 260 | | 300 |
| Napomene uz tablicu 23.:







  (1) | Ako je prema specifikacijama podnositelja zahtjeva, u skladu sa stavkom 3.1.3.2. točkom (e) ovog Pravilnika, kratki svjetlosni snop razreda W konstruiran tako da na segmentu 20 i niže ne proizvodi više od 8 800  cd (10 560  cd odgovara odstupanju od 20 %, a 11 440  cd odgovara odstupanju od 30 %) i na segmentu 10 i niže ne proizvodi više od 3 550  cd (4 260  cd odgovara odstupanju od 20 %, a 4 615  cd odgovara odstupanju od 30 %), nominalna vrijednost Imaks tog svjetlosnog snopa ne smije prijeći 88 100  cd (105 720  cd odgovara odstupanju od 20 %, a 114 530  cd odgovara odstupanju od 30 %). |

Razred W – način rada bez osvjetljivanja u zavoju

Položaj/stupnjevi

Stupac A

Stupac B

Stupac C

Zahtjevi izraženi u cd

Vodoravno

Vertikalno

Image 106

Image 107

Image 108

Br.

Element

Na/

Od

Do

Na

Min.

Maks.

Min.

Maks.

Min.

Maks.

1

B50L

L

3,43

U

0,57

625

880

1 005

3

BR

R

2,5

U

1

2 650

3 180

3 445

4

Točka BRR

R

8

U

0,57

5 300

6 360

6 890

5

Točka BLL

L

8

U

0,57

880

1 135

1 260

7

Crta III.b

L

4

L

0,5

U

0,34

880

1 135

1 260

11

75 R

R

1,15

D

0,57

20 300

70 500 (1)

(1)

16 240

84 600 (1)

(1)

14 210

91 650 (1)

(1)

13

50 L

L

3,43

D

0,86

6 800

26 400 (2)

(2)

5 440

31 680 (2)

(2)

4 760

34 320 (2)

(2)

14

25 LL

L

16

D

1,72

3 400

70 500 (1)

(1)

2 720

84 600 (1)

(1)

2 380

91 650 (1)

(1)

15

25 RR

R

11

D

1,72

3 400

70 500 (1)

(1)

2 720

84 600 (1)

(1)

2 380

91 650 (1)

(1)

16

Segment 20

L

3,5

V

D

2

17 600 (1)

(1)

21 120 (1)

(1)

22 880 (1)

(1)

17

Segment 10

L

4,5

R

2,0

D

4

12 300 (1)

(1)

14 760 (1)

(1)

15 990 (1)

(1)

Crta E

L

20

R

20

U

10

175

260

300

Napomene uz tablicu 23.:

(1)

(1)

Ako je prema specifikacijama podnositelja zahtjeva, u skladu sa stavkom 3.1.3.2. točkom (e) ovog Pravilnika, kratki svjetlosni snop razreda W konstruiran tako da na segmentu 20 i niže ne proizvodi više od 8 800  cd (10 560  cd odgovara odstupanju od 20 %, a 11 440  cd odgovara odstupanju od 30 %) i na segmentu 10 i niže ne proizvodi više od 3 550  cd (4 260  cd odgovara odstupanju od 20 %, a 4 615  cd odgovara odstupanju od 30 %), nominalna vrijednost Imaks tog svjetlosnog snopa ne smije prijeći 88 100  cd (105 720  cd odgovara odstupanju od 20 %, a 114 530  cd odgovara odstupanju od 30 %).

maks

| (2) | Najveća vrijednost može se pomnožiti s 1,4 ako se u specifikacijama proizvođača jamči da se tijekom upotrebe ta vrijednost neće premašiti, bilo primjenom sustava bilo ako je upotreba sustava ograničena na vozila s odgovarajućom stabilizacijom/ograničenjem napajanja sustava, kako je navedeno u izjavi. |
| --- | --- |

(2)

(2)

Najveća vrijednost može se pomnožiti s 1,4 ako se u specifikacijama proizvođača jamči da se tijekom upotrebe ta vrijednost neće premašiti, bilo primjenom sustava bilo ako je upotreba sustava ograničena na vozila s odgovarajućom stabilizacijom/ograničenjem napajanja sustava, kako je navedeno u izjavi.

Tablica 24.

Tablica 24.

Razred W – osvjetljivanje u zavoju – 1. kategorija – zahtjevi sustava

Razred W – osvjetljivanje u zavoju – 1. kategorija – zahtjevi sustava

| Razred W – osvjetljivanje u zavoju 1. kategorije | Položaj/stupnjevi | Stupac A | Stupac B | Stupac C |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Zahtjevi izraženi u cd | Vodoravno | Vertikalno | 0 % odstupanja | 20 % odstupanja | 30 % odstupanja |
| Br. | Element | Na/ | Od | Do | | Na | | Min. | Maks. | Min. | Maks. | Min. | Maks. |
| 1 | B50L | L | 3,43 | | | U | 0,57 | | 790 | | 960 | | 1 045 |
| 3 | BR | R | 2,5 | | | U | 1 | | 2 650 | | 3 180 | | 3 445 |
| 4 | Točka BRR | R | 8 | | | U | 0,57 | | 5 300 | | 6 360 | | 6 890 |
| 5 | Točka BLL | L | 8 | | | U | 0,57 | | 880 | | 1 135 | | 1 260 |
| 7 | Crta III.b | L | 4 | L | 0,5 | U | 0,34 | | 880 | | 1 135 | | 1 260 |
| 11 | 75 R | R | 1,15 | | | D | 0,57 | 20 300 | 70 500 (1) | 16 240 | 84 600 (1) | 14 210 | 91 650 (1) |
| 13 | 50 L | L | 3,43 | | | D | 0,86 | 3 400 | 13 200 (2) | 2 720 | 15 840 (2) | 2 380 | 17 160 (2) |
| Napomene uz tablicu 24.:







  (1) | Ako je prema specifikacijama podnositelja zahtjeva, u skladu sa stavkom 3.1.3.2. točkom (e) ovog Pravilnika, kratki svjetlosni snop razreda W konstruiran tako da na segmentu 20 i niže ne proizvodi više od 8 800  cd (10 560  cd odgovara odstupanju od 20 %, a 11 440  cd odgovara odstupanju od 30 %) i na segmentu 10 i niže ne proizvodi više od 3 550  cd (4 260  cd odgovara odstupanju od 20 %, a 4 615  cd odgovara odstupanju od 30 %), nominalna vrijednost Imaks tog svjetlosnog snopa ne smije prijeći 88 100  cd (105 720  cd odgovara odstupanju od 20 %, a 114 530  cd odgovara odstupanju od 30 %). |

Razred W – osvjetljivanje u zavoju 1. kategorije

Položaj/stupnjevi

Stupac A

Stupac B

Stupac C

Zahtjevi izraženi u cd

Vodoravno

Vertikalno

Image 109

Image 110

Image 111

Br.

Element

Na/

Od

Do

Na

Min.

Maks.

Min.

Maks.

Min.

Maks.

1

B50L

L

3,43

U

0,57

790

960

1 045

3

BR

R

2,5

U

1

2 650

3 180

3 445

4

Točka BRR

R

8

U

0,57

5 300

6 360

6 890

5

Točka BLL

L

8

U

0,57

880

1 135

1 260

7

Crta III.b

L

4

L

0,5

U

0,34

880

1 135

1 260

11

75 R

R

1,15

D

0,57

20 300

70 500 (1)

(1)

16 240

84 600 (1)

(1)

14 210

91 650 (1)

(1)

13

50 L

L

3,43

D

0,86

3 400

13 200 (2)

(2)

2 720

15 840 (2)

(2)

2 380

17 160 (2)

(2)

Napomene uz tablicu 24.:

(1)

(1)

Ako je prema specifikacijama podnositelja zahtjeva, u skladu sa stavkom 3.1.3.2. točkom (e) ovog Pravilnika, kratki svjetlosni snop razreda W konstruiran tako da na segmentu 20 i niže ne proizvodi više od 8 800  cd (10 560  cd odgovara odstupanju od 20 %, a 11 440  cd odgovara odstupanju od 30 %) i na segmentu 10 i niže ne proizvodi više od 3 550  cd (4 260  cd odgovara odstupanju od 20 %, a 4 615  cd odgovara odstupanju od 30 %), nominalna vrijednost Imaks tog svjetlosnog snopa ne smije prijeći 88 100  cd (105 720  cd odgovara odstupanju od 20 %, a 114 530  cd odgovara odstupanju od 30 %).

maks

| (2) | Najveća vrijednost može se pomnožiti s 1,4 ako se u specifikacijama proizvođača jamči da se tijekom upotrebe ta vrijednost neće premašiti, bilo primjenom sustava bilo ako je upotreba sustava ograničena na vozila s odgovarajućom stabilizacijom/ograničenjem napajanja sustava, kako je navedeno u izjavi. |
| --- | --- |

(2)

(2)

Najveća vrijednost može se pomnožiti s 1,4 ako se u specifikacijama proizvođača jamči da se tijekom upotrebe ta vrijednost neće premašiti, bilo primjenom sustava bilo ako je upotreba sustava ograničena na vozila s odgovarajućom stabilizacijom/ograničenjem napajanja sustava, kako je navedeno u izjavi.

Tablica 25.

Tablica 25.

Razred W – osvjetljivanje u zavoju – 2. kategorija – zahtjevi sustava

Razred W – osvjetljivanje u zavoju – 2. kategorija – zahtjevi sustava

| Razred W – osvjetljivanje u zavoju 2. kategorije | Položaj/stupnjevi | Stupac A | Stupac B | Stupac C |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Zahtjevi izraženi u cd | Vodoravno | Vertikalno | 0 % odstupanja | 20 % odstupanja | 30 % odstupanja |
| Br. | Element | Na/ | Od | Do | | Na | | Min. | Maks. | Min. | Maks. | Min. | Maks. |
| 1 | B50L | L | 3,43 | | | U | 0,57 | | 790 | | 960 | | 1 045 |
| 3 | BR | R | 2,5 | | | U | 1 | | 2 650 | | 3 180 | | 3 445 |
| 4 | Crta BRR | R | 8 | R | 20 | U | 0,57 | | 5 300 | | 6 360 | | 6 890 |
| 5 | Crta BLL. | L | 8 | L | 20 | U | 0,57 | | 880 | | 1 135 | | 1 260 |
| 7 | Crta III.b | L | 4 | L | 0,5 | U | 0,34 | | 880 | | 1 135 | | 1 260 |

Razred W – osvjetljivanje u zavoju 2. kategorije

Položaj/stupnjevi

Stupac A

Stupac B

Stupac C

Zahtjevi izraženi u cd

Vodoravno

Vertikalno

Image 112

Image 113

Image 114

Br.

Element

Na/

Od

Do

Na

Min.

Maks.

Min.

Maks.

Min.

Maks.

1

B50L

L

3,43

U

0,57

790

960

1 045

3

BR

R

2,5

U

1

2 650

3 180

3 445

4

Crta BRR

R

8

R

20

U

0,57

5 300

6 360

6 890

5

Crta BLL.

L

8

L

20

U

0,57

880

1 135

1 260

7

Crta III.b

L

4

L

0,5

U

0,34

880

1 135

1 260

Tablica 26.

Tablica 26.

Razred E – način rada bez osvjetljivanja u zavoju

Razred E – način rada bez osvjetljivanja u zavoju

| Razred E – način rada bez osvjetljivanja u zavoju | Položaj/stupnjevi | Stupac A | Stupac B | Stupac C |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Zahtjevi izraženi u cd | Vodoravno | Vertikalno | 0 % odstupanja | 20 % odstupanja | 30 % odstupanja |
| Br. | Element | Na/ | Od | Do | | Na | | Min. | Maks. | Min. | Maks. | Min. | Maks. |
| 1 | B50L | L | 3,43 | | | U | 0,57 | | 625 | | 880 | | 1 005 |
| 3 | BR | R | 2,5 | | | U | 1 | | 1 750 | | 2 100 | | 2 275 |
| 4 | Točka BRR | R | 8 | | | U | 0,57 | | 3 550 | | 2 100 | | 2 275 |
| 5 | Točka BLL | L | 8 | | | U | 0,57 | | 880 | | 1 135 | | 1 260 |
| 7 | Crta III.b | L | 4 | L | 0,5 | U | 0,34 | | 880 | | 1 135 | | 1 260 |
| 11 | 75 R | R | 1,15 | | | D | 0,57 | 15 200 | 79 300 | 12 160 | 95 160 | 10 640 | 103 090 |
| 12 | 50 V | V | | | | D | 0,86 | 10 100 | 79 300 | 8 080 | 95 160 | 7 070 | 103 090 |
| 13 | 50 L | L | 3,43 | | | D | 0,86 | 6 800 | 79 300 (1) | 5 440 | 95 160 (1) | 4 760 | 103 090 (1) |
| Napomena uz tablicu 26.:







  (1) | Najveća vrijednost može se pomnožiti s 1,4 ako se u specifikacijama proizvođača jamči da se tijekom upotrebe ta vrijednost neće premašiti, bilo primjenom sustava bilo ako je upotreba sustava ograničena na vozila s odgovarajućom stabilizacijom/ograničenjem napajanja sustava, kako je navedeno u izjavi. |

Razred E – način rada bez osvjetljivanja u zavoju

Položaj/stupnjevi

Stupac A

Stupac B

Stupac C

Zahtjevi izraženi u cd

Vodoravno

Vertikalno

Image 115

Image 116

Image 117

Br.

Element

Na/

Od

Do

Na

Min.

Maks.

Min.

Maks.

Min.

Maks.

1

B50L

L

3,43

U

0,57

625

880

1 005

3

BR

R

2,5

U

1

1 750

2 100

2 275

4

Točka BRR

R

8

U

0,57

3 550

2 100

2 275

5

Točka BLL

L

8

U

0,57

880

1 135

1 260

7

Crta III.b

L

4

L

0,5

U

0,34

880

1 135

1 260

11

75 R

R

1,15

D

0,57

15 200

79 300

12 160

95 160

10 640

103 090

12

50 V

V

D

0,86

10 100

79 300

8 080

95 160

7 070

103 090

13

50 L

L

3,43

D

0,86

6 800

79 300 (1)

(1)

5 440

95 160 (1)

(1)

4 760

103 090 (1)

(1)

Napomena uz tablicu 26.:

(1)

(1)

Najveća vrijednost može se pomnožiti s 1,4 ako se u specifikacijama proizvođača jamči da se tijekom upotrebe ta vrijednost neće premašiti, bilo primjenom sustava bilo ako je upotreba sustava ograničena na vozila s odgovarajućom stabilizacijom/ograničenjem napajanja sustava, kako je navedeno u izjavi.

Tablica 27.

Tablica 27.

Razred E1 – način rada bez osvjetljivanja u zavoju

Razred E1 – način rada bez osvjetljivanja u zavoju

| Razred E1 – način rada bez osvjetljivanja u zavoju | Položaj/stupnjevi | Stupac A | Stupac B | Stupac C |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Zahtjevi izraženi u cd | Vodoravno | Vertikalno | 0 % odstupanja | 20 % odstupanja | 30 % odstupanja |
| Br. | Element | Na/ | Od | Do | | Na | | Min. | Maks. | Min. | Maks. | Min. | Maks. |
| 1 | B50L | L | 3,43 | | | U | 0,57 | | 530 | | 700 | | 785 |
| 3 | BR | R | 2,5 | | | U | 1 | | 1 750 | | 2 100 | | 2 275 |
| 4 | Točka BRR | R | 8 | | | U | 0,57 | | 3 550 | | 2 100 | | 2 275 |
| 5 | Točka BLL | L | 8 | | | U | 0,57 | | 880 | | 1 135 | | 1 260 |
| 7 | Crta III.b | L | 4 | L | 0,5 | U | 0,34 | | 880 | | 1 135 | | 1 260 |
| 11 | 75 R | R | 1,15 | | | D | 0,57 | 15 200 | 70 500 | 12 160 | 84 600 | 10 640 | 91 650 |
| 12 | 50 V | V | | | | D | 0,86 | 10 100 | 70 500 | 8 080 | 84 600 | 7 070 | 91 650 |
| 13 | 50 L | L | 3,43 | | | D | 0,86 | 6 800 | 70 500 (1) | 5 440 | 84 600 (1) | 4 760 | 91 650 (1) |
| Napomena uz tablicu 27.:







  (1) | Najveća vrijednost može se pomnožiti s 1,4 ako se u specifikacijama proizvođača jamči da se tijekom upotrebe ta vrijednost neće premašiti, bilo primjenom sustava bilo ako je upotreba sustava ograničena na vozila s odgovarajućom stabilizacijom/ograničenjem napajanja sustava, kako je navedeno u izjavi. |

Razred E1 – način rada bez osvjetljivanja u zavoju

Položaj/stupnjevi

Stupac A

Stupac B

Stupac C

Zahtjevi izraženi u cd

Vodoravno

Vertikalno

Image 118

Image 119

Image 120

Br.

Element

Na/

Od

Do

Na

Min.

Maks.

Min.

Maks.

Min.

Maks.

1

B50L

L

3,43

U

0,57

530

700

785

3

BR

R

2,5

U

1

1 750

2 100

2 275

4

Točka BRR

R

8

U

0,57

3 550

2 100

2 275

5

Točka BLL

L

8

U

0,57

880

1 135

1 260

7

Crta III.b

L

4

L

0,5

U

0,34

880

1 135

1 260

11

75 R

R

1,15

D

0,57

15 200

70 500

12 160

84 600

10 640

91 650

12

50 V

V

D

0,86

10 100

70 500

8 080

84 600

7 070

91 650

13

50 L

L

3,43

D

0,86

6 800

70 500 (1)

(1)

5 440

84 600 (1)

(1)

4 760

91 650 (1)

(1)

Napomena uz tablicu 27.:

(1)

(1)

Najveća vrijednost može se pomnožiti s 1,4 ako se u specifikacijama proizvođača jamči da se tijekom upotrebe ta vrijednost neće premašiti, bilo primjenom sustava bilo ako je upotreba sustava ograničena na vozila s odgovarajućom stabilizacijom/ograničenjem napajanja sustava, kako je navedeno u izjavi.

Tablica 28.

Tablica 28.

Razred E2 – način rada bez osvjetljivanja u zavoju

Razred E2 – način rada bez osvjetljivanja u zavoju

| Razred E2 – način rada bez osvjetljivanja u zavoju | Položaj/stupnjevi | Stupac A | Stupac B | Stupac C |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Zahtjevi izraženi u cd | Vodoravno | Vertikalno | 0 % odstupanja | 20 % odstupanja | 30 % odstupanja |
| Br. | Element | Na/ | Od | Do | | Na | | Min. | Maks. | Min. | Maks. | Min. | Maks. |
| 1 | B50L | L | 3,43 | | | U | 0,57 | | 440 | | 610 | | 695 |
| 3 | BR | R | 2,5 | | | U | 1 | | 1 750 | | 2 100 | | 2 275 |
| 4 | Točka BRR | R | 8 | | | U | 0,57 | | 3 550 | | 2 100 | | 2 275 |
| 5 | Točka BLL | L | 8 | | | U | 0,57 | | 880 | | 1 135 | | 1 260 |
| 7 | Crta III.b | L | 4 | L | 0,5 | U | 0,34 | | 880 | | 1 135 | | 1 260 |
| 11 | 75 R | R | 1,15 | | | D | 0,57 | 15 200 | 61 700 | 12 160 | 74 040 | 10 640 | 80 210 |
| 12 | 50 V | V | | | | D | 0,86 | 10 100 | 61 700 | 8 080 | 74 040 | 7 070 | 80 210 |
| 13 | 50 L | L | 3,43 | | | D | 0,86 | 6 800 | 61 700 (1) | 5 440 | 74 040 (1) | 4 760 | 80 210 (1) |
| Napomena uz tablicu 28.:







  (1) | Najveća vrijednost može se pomnožiti s 1,4 ako se u specifikacijama proizvođača jamči da se tijekom upotrebe ta vrijednost neće premašiti, bilo primjenom sustava bilo ako je upotreba sustava ograničena na vozila s odgovarajućom stabilizacijom/ograničenjem napajanja sustava, kako je navedeno u izjavi. |

Razred E2 – način rada bez osvjetljivanja u zavoju

Položaj/stupnjevi

Stupac A

Stupac B

Stupac C

Zahtjevi izraženi u cd

Vodoravno

Vertikalno

Image 121

Image 122

Image 123

Br.

Element

Na/

Od

Do

Na

Min.

Maks.

Min.

Maks.

Min.

Maks.

1

B50L

L

3,43

U

0,57

440

610

695

3

BR

R

2,5

U

1

1 750

2 100

2 275

4

Točka BRR

R

8

U

0,57

3 550

2 100

2 275

5

Točka BLL

L

8

U

0,57

880

1 135

1 260

7

Crta III.b

L

4

L

0,5

U

0,34

880

1 135

1 260

11

75 R

R

1,15

D

0,57

15 200

61 700

12 160

74 040

10 640

80 210

12

50 V

V

D

0,86

10 100

61 700

8 080

74 040

7 070

80 210

13

50 L

L

3,43

D

0,86

6 800

61 700 (1)

(1)

5 440

74 040 (1)

(1)

4 760

80 210 (1)

(1)

Napomena uz tablicu 28.:

(1)

(1)

Najveća vrijednost može se pomnožiti s 1,4 ako se u specifikacijama proizvođača jamči da se tijekom upotrebe ta vrijednost neće premašiti, bilo primjenom sustava bilo ako je upotreba sustava ograničena na vozila s odgovarajućom stabilizacijom/ograničenjem napajanja sustava, kako je navedeno u izjavi.

Tablica 29.

Tablica 29.

Razred E3 – način rada bez osvjetljivanja u zavoju

Razred E3 – način rada bez osvjetljivanja u zavoju

| Razred E3 – način rada bez osvjetljivanja u zavoju | Položaj/stupnjevi | Stupac A | Stupac B | Stupac C |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Zahtjevi izraženi u cd | Vodoravno | Vertikalno | 0 % odstupanja | 20 % odstupanja | 30 % odstupanja |
| Br. | Element | Na/ | Od | Do | | Na | | Min. | Maks. | Min. | Maks. | Min. | Maks. |
| 1 | B50L | L | 3,43 | | | U | 0,57 | | 350 | | 520 | | 605 |
| 3 | BR | R | 2,5 | | | U | 1 | | 1 750 | | 2 100 | | 2 275 |
| 4 | Točka BRR | R | 8 | | | U | 0,57 | | 3 550 | | 2 100 | | 2 275 |
| 5 | Točka BLL | L | 8 | | | U | 0,57 | | 880 | | 1 135 | | 1 260 |
| 7 | Crta III.b | L | 4 | L | 0,5 | U | 0,34 | | 880 | | 1 135 | | 1 260 |
| 11 | 75 R | R | 1,15 | | | D | 0,57 | 15 200 | 52 900 | 12 160 | 63 480 | 10 640 | 68 770 |
| 12 | 50 V | V | | | | D | 0,86 | 10 100 | 52 900 | 8 080 | 63 480 | 7 070 | 68 770 |
| 13 | 50 L | L | 3,43 | | | D | 0,86 | 6 800 | 52 900 (1) | 5 440 | 63 480 (1) | 4 760 | 68 770 (1) |
| Napomena uz tablicu 29.:







  (1) | Najveća vrijednost može se pomnožiti s 1,4 ako se u specifikacijama proizvođača jamči da se tijekom upotrebe ta vrijednost neće premašiti, bilo primjenom sustava bilo ako je upotreba sustava ograničena na vozila s odgovarajućom stabilizacijom/ograničenjem napajanja sustava, kako je navedeno u izjavi. |

Razred E3 – način rada bez osvjetljivanja u zavoju

Položaj/stupnjevi

Stupac A

Stupac B

Stupac C

Zahtjevi izraženi u cd

Vodoravno

Vertikalno

Image 124

Image 125

Image 126

Br.

Element

Na/

Od

Do

Na

Min.

Maks.

Min.

Maks.

Min.

Maks.

1

B50L

L

3,43

U

0,57

350

520

605

3

BR

R

2,5

U

1

1 750

2 100

2 275

4

Točka BRR

R

8

U

0,57

3 550

2 100

2 275

5

Točka BLL

L

8

U

0,57

880

1 135

1 260

7

Crta III.b

L

4

L

0,5

U

0,34

880

1 135

1 260

11

75 R

R

1,15

D

0,57

15 200

52 900

12 160

63 480

10 640

68 770

12

50 V

V

D

0,86

10 100

52 900

8 080

63 480

7 070

68 770

13

50 L

L

3,43

D

0,86

6 800

52 900 (1)

(1)

5 440

63 480 (1)

(1)

4 760

68 770 (1)

(1)

Napomena uz tablicu 29.:

(1)

(1)

Najveća vrijednost može se pomnožiti s 1,4 ako se u specifikacijama proizvođača jamči da se tijekom upotrebe ta vrijednost neće premašiti, bilo primjenom sustava bilo ako je upotreba sustava ograničena na vozila s odgovarajućom stabilizacijom/ograničenjem napajanja sustava, kako je navedeno u izjavi.

Tablica 30.

Tablica 30.

Razred R – dugi svjetlosni snop – neutralno stanje – zahtjevi sustava

Razred R – dugi svjetlosni snop – neutralno stanje – zahtjevi sustava

| | | Stupac A | Stupac B | Stupac C |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Ispitna točka dugog svjetlosnog snopa za vožnju ravno | Kutne koordinate (stupnjevi) | Zahtijevana svjetlosna jakost (cd)




  0 % odstupanja | Zahtijevana svjetlosna jakost (cd)




  20 % odstupanja | Zahtijevana svjetlosna jakost (cd)




  30 % odstupanja |
| | | Min. | Maks. | Min. | Maks. | Min. | Maks. |
| HV | H, V | 32 400 | 215 000 | 26 000 | 258 000 | 23 000 | 279 500 |
| H-5L | 0,0; 5,0 L | 5 100 | 215 000 | 4 080 | 258 000 | 3 570 | 279 500 |
| H-2,5 L | 0,0; 2,5 L | 20 300 | 215 000 | 16 240 | 258 000 | 14 210 | 279 500 |
| H-2,5 R | 0,0; 2,5 R | 20 300 | 215 000 | 16 240 | 258 000 | 14 210 | 279 500 |
| H-5R | 0,0; 5,0 R | 5 100 | 215 000 | 4 080 | 258 000 | 3 570 | 279 500 |

Stupac A

Stupac B

Stupac C

Ispitna točka dugog svjetlosnog snopa za vožnju ravno

Kutne koordinate (stupnjevi)

Zahtijevana svjetlosna jakost (cd)

Image 127

Zahtijevana svjetlosna jakost (cd)

Image 128

Zahtijevana svjetlosna jakost (cd)

Image 129

Min.

Maks.

Min.

Maks.

Min.

Maks.

HV

H, V

32 400

215 000

26 000

258 000

23 000

279 500

H-5L

0,0; 5,0 L

5 100

215 000

4 080

258 000

3 570

279 500

H-2,5 L

0,0; 2,5 L

20 300

215 000

16 240

258 000

14 210

279 500

H-2,5 R

0,0; 2,5 R

20 300

215 000

16 240

258 000

14 210

279 500

H-5R

0,0; 5,0 R

5 100

215 000

4 080

258 000

3 570

279 500

Tablica 31.

Tablica 31.

Razred R – osvjetljivanje u zavoju za dugi svjetlosni snop – zahtjevi sustava

Razred R – osvjetljivanje u zavoju za dugi svjetlosni snop – zahtjevi sustava

| | | Stupac A | Stupac B | Stupac C |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Ispitna točka dugog svjetlosnog snopa za osvjetljivanje u zavoju | Kutne koordinate (stupnjevi) | Zahtijevana svjetlosna jakost

  (cd)


  0 % odstupanja | Zahtijevana svjetlosna jakost

  (cd)


  20 % odstupanja | Zahtijevana svjetlosna jakost

  (cd)


  30 % odstupanja |
| | | Min. | Maks. | Min. | Maks. | Min. | Maks. |
| HV | H, V | 32 400 | 215 000 | 26 000 | 258 000 | 23 000 | 279 500 |
| H-5 L | 0,0; 5,0 L | 5 100 | 215 000 | 4 080 | 258 000 | 3 570 | 279 500 |
| H-2,5 L | 0,0; 2,5 L | 20 300 | 215 000 | 16 240 | 258 000 | 14 210 | 279 500 |
| H-2,5 R | 0,0; 2,5 R | 20 300 | 215 000 | 16 240 | 258 000 | 14 210 | 279 500 |
| H-5 R | 0,0; 5,0 R | 5 100 | 215 000 | 4 080 | 258 000 | 3 570 | 279 500 |

Stupac A

Stupac B

Stupac C

Ispitna točka dugog svjetlosnog snopa za osvjetljivanje u zavoju

Kutne koordinate (stupnjevi)

Zahtijevana svjetlosna jakost

(cd)

  Image 130
  0 % odstupanja

(cd)

Zahtijevana svjetlosna jakost

(cd)

  Image 131
  20 % odstupanja

(cd)

Zahtijevana svjetlosna jakost

(cd)

  Image 132
  30 % odstupanja

(cd)

Min.

Maks.

Min.

Maks.

Min.

Maks.

HV

H, V

32 400

215 000

26 000

258 000

23 000

279 500

H-5 L

0,0; 5,0 L

5 100

215 000

4 080

258 000

3 570

279 500

H-2,5 L

0,0; 2,5 L

20 300

215 000

16 240

258 000

14 210

279 500

H-2,5 R

0,0; 2,5 R

20 300

215 000

16 240

258 000

14 210

279 500

H-5 R

0,0; 5,0 R

5 100

215 000

4 080

258 000

3 570

279 500

Tablica 32.

Tablica 32.

Razred R – prilagodljivi dugi svjetlosni snop – vrijednosti sukladnosti proizvodnje

Razred R – prilagodljivi dugi svjetlosni snop – vrijednosti sukladnosti proizvodnje

| Dio A | Ispitna točka | Položaj/stupnjevi | Stupac A
  Najveća jakost(**)

  0 % odstupanja | Stupac B
  Najveća jakost(**)

  20 % odstupanja | Stupac C
  Najveća jakost(**)

  30 % odstupanja |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vodoravno | Vertikalno | (cd) | (cd) | (cd) |
| Crta 1 lijevo
  Vozilo iz suprotnog smjera na 50 m u slučaju vožnje desnom stranom kolnika | 4,8°L do 2°L | 0,57° iznad | 625 | 880 | 1 003 |
| Crta 1 desno
  Vozilo iz suprotnog smjera na 50 m u slučaju vožnje lijevom stranom kolnika | 2°R do 4,8°R | 0,57° iznad | 625 | 880 | 1 003 |
| Crta 2 lijevo
  Vozilo iz suprotnog smjera na 100 m u slučaju vožnje desnom stranom kolnika | 2,4°L do 1°L | 0,3° iznad | 1 750 | 2 100 | 2 275 |
| Crta 2 desno
  Vozilo iz suprotnog smjera na 100 m u slučaju vožnje lijevom stranom kolnika | 1°R do 2,4°R | 0,3°iznad | 1 750 | 2 100 | 2 275 |
| Crta 3 lijevo
  Vozilo iz suprotnog smjera na 200 m u slučaju vožnje desnom stranom kolnika | 1,2°L do 0,5°L | 0,15° iznad | 5 450 | 6 540 | 7 085 |
| Crta 3 desno
  Vozilo iz suprotnog smjera na 200 m u slučaju vožnje lijevom stranom kolnika | 0,5°R do 1,2°R | 0,15° iznad | 5 450 | 6 540 | 7 085 |
| Crta 4
  Vozilo koje se nalazi 50 m ispred u slučaju vožnje desnom stranom kolnika | 1,7°L do 1,0°R | 0,3° iznad | 1 850 | 2 220 | 2 405 |
| > 1,0°R do 1,7°R | 2 500 | 3 000 | 3 250 |
| Crta 4
  Vozilo koje se nalazi 50 m ispred u slučaju vožnje lijevom stranom kolnika | 1,7°R do 1,0°L | 1 850 | 2 220 | 2 405 |
| > 1,0°L do 1,7°L | 2 500 | 3 000 | 3 250 |
| Crta 5
  Vozilo koje se nalazi 100 m ispred u slučaju vožnje desnom stranom kolnika | 0,9°L do 0,5°R | 0,15° iznad | 5 300 | 6 360 | 6 890 |
| > 0,5°R do 0,9°R | 7 000 | 8 400 | 9 100 |
| Crta 5
  Vozilo koje se nalazi 100 m ispred u slučaju vožnje lijevom stranom kolnika | 0,9°R do 0,5°L | 5 300 | 6 360 | 6 890 |
| > 0,5°L do 0,9°L | 7 000 | 8 400 | 9 100 |
| Crta 6
  Vozilo koje se nalazi 200 m ispred u slučaju vožnje lijevom i desnom stranom kolnika | 0,45°L do 0,45°R | 0,1° iznad | 16 000 | 19 200 | 20 800 |

Dio A

Ispitna točka

Položaj/stupnjevi

Stupac A

Najveća jakost(**)
  Image 133
  0 % odstupanja

Stupac B

Najveća jakost(**)
  Image 134
  20 % odstupanja

Stupac C

Najveća jakost(**)
  Image 135
  30 % odstupanja

Vodoravno

Vertikalno

(cd)

(cd)

(cd)

Crta 1 lijevo

Vozilo iz suprotnog smjera na 50 m u slučaju vožnje desnom stranom kolnika

4,8°L do 2°L

0,57° iznad

625

880

1 003

Crta 1 desno

Vozilo iz suprotnog smjera na 50 m u slučaju vožnje lijevom stranom kolnika

2°R do 4,8°R

0,57° iznad

625

880

1 003

Crta 2 lijevo

Vozilo iz suprotnog smjera na 100 m u slučaju vožnje desnom stranom kolnika

2,4°L do 1°L

0,3° iznad

1 750

2 100

2 275

Crta 2 desno

Vozilo iz suprotnog smjera na 100 m u slučaju vožnje lijevom stranom kolnika

1°R do 2,4°R

0,3°iznad

1 750

2 100

2 275

Crta 3 lijevo

Vozilo iz suprotnog smjera na 200 m u slučaju vožnje desnom stranom kolnika

1,2°L do 0,5°L

0,15° iznad

5 450

6 540

7 085

Crta 3 desno

Vozilo iz suprotnog smjera na 200 m u slučaju vožnje lijevom stranom kolnika

0,5°R do 1,2°R

0,15° iznad

5 450

6 540

7 085

Crta 4

Vozilo koje se nalazi 50 m ispred u slučaju vožnje desnom stranom kolnika

1,7°L do 1,0°R

0,3° iznad

1 850

2 220

2 405

> 1,0°R do 1,7°R

2 500

3 000

3 250

Crta 4

Vozilo koje se nalazi 50 m ispred u slučaju vožnje lijevom stranom kolnika

1,7°R do 1,0°L

1 850

2 220

2 405

> 1,0°L do 1,7°L

2 500

3 000

3 250

Crta 5

Vozilo koje se nalazi 100 m ispred u slučaju vožnje desnom stranom kolnika

0,9°L do 0,5°R

0,15° iznad

5 300

6 360

6 890

> 0,5°R do 0,9°R

7 000

8 400

9 100

Crta 5

Vozilo koje se nalazi 100 m ispred u slučaju vožnje lijevom stranom kolnika

0,9°R do 0,5°L

5 300

6 360

6 890

> 0,5°L do 0,9°L

7 000

8 400

9 100

Crta 6

Vozilo koje se nalazi 200 m ispred u slučaju vožnje lijevom i desnom stranom kolnika

0,45°L do 0,45°R

0,1° iznad

16 000

19 200

20 800

| Dio B | Ispitna točka | Položaj/stupnjevi(*) | Stupac A
  Najmanja jakost(**)

  0 % odstupanja | Stupac B
  Najmanja jakost(**)

  20 % odstupanja | Stupac C

  Najmanja jakost(**)


  30 % odstupanja |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vodoravno | Vertikalno | (cd) | (cd) | (cd) |
| 50R | 1,72 R | 0,86 D | 5 100 | 4 080 | 3 570 |
| 50 V | V | 0,86 D | 5 100 | 4 080 | 3 570 |
| 50L | 3,43 L | 0,86 D | 2 550 | 2 040 | 1 785 |
| 25LL | 16 L | 1,72 D | 1 180 | 944 | 826 |
| 25RR | 11 R | 1,72 D | 1 180 | 944 | 826 |
| Napomene uz tablicu 32.:






  (*) | Kutni položaji označeni su za vožnju desnom stranom kolnika. |

Dio B

Dio B

Ispitna točka

Položaj/stupnjevi(*)

Stupac A

Najmanja jakost(**)
  Image 136
  0 % odstupanja

Stupac B

Najmanja jakost(**)
  Image 137
  20 % odstupanja

Stupac C

Najmanja jakost(**)

  Image 138
  30 % odstupanja

Najmanja jakost(**)

Vodoravno

Vertikalno

(cd)

(cd)

(cd)

50R

1,72 R

0,86 D

5 100

4 080

3 570

50 V

V

0,86 D

5 100

4 080

3 570

50L

3,43 L

0,86 D

2 550

2 040

1 785

25LL

16 L

1,72 D

1 180

944

826

25RR

11 R

1,72 D

1 180

944

826

Napomene uz tablicu 32.:

(*)

Kutni položaji označeni su za vožnju desnom stranom kolnika.

| (**) | Fotometrijski zahtjevi za svaku pojedinačnu mjernu točku (kutni položaj) te funkcije osvjetljivanja primjenjuju se na polovinu zbroja odnosnih vrijednosti dobivenih na svim jedinicama za osvjetljivanje sustava koji se upotrebljava za tu funkciju.
  Svaka crta definirana u tablici 32. dijelu A, zajedno s ispitnim točkama propisanima u tablici 32. dijelu B, mjeri se zasebno tako da odgovara signalu koji emitira generator signala.
  Ako se kratki svjetlosni snop koji ispunjava zahtjeve iz stavka 5.3.6.2. neprestano upotrebljava uz prilagođavanje dugog svjetlosnog snopa, ne primjenjuju se fotometrijski zahtjevi iz tablice 32. dijela B. |
| --- | --- |

(**)

Fotometrijski zahtjevi za svaku pojedinačnu mjernu točku (kutni položaj) te funkcije osvjetljivanja primjenjuju se na polovinu zbroja odnosnih vrijednosti dobivenih na svim jedinicama za osvjetljivanje sustava koji se upotrebljava za tu funkciju.

Svaka crta definirana u tablici 32. dijelu A, zajedno s ispitnim točkama propisanima u tablici 32. dijelu B, mjeri se zasebno tako da odgovara signalu koji emitira generator signala.

Ako se kratki svjetlosni snop koji ispunjava zahtjeve iz stavka 5.3.6.2. neprestano upotrebljava uz prilagođavanje dugog svjetlosnog snopa, ne primjenjuju se fotometrijski zahtjevi iz tablice 32. dijela B.

| 5.4. | Tehnički zahtjevi za glavna svjetla koja proizvode kratki svjetlosni snop razreda AS, BS, CS, DS i ES (simboli „C-AS”, „C-BS”, „WC-CS”, „WC-DS” i „WC-ES”) |
| --- | --- |

5.4.

Tehnički zahtjevi za glavna svjetla koja proizvode kratki svjetlosni snop razreda AS, BS, CS, DS i ES (simboli „C-AS”, „C-BS”, „WC-CS”, „WC-DS” i „WC-ES”)

| 5.4.1. | Postupak usmjeravanja |
| --- | --- |

5.4.1.

Postupak usmjeravanja

| 5.4.1.1. | Radi ispravnog usmjeravanja kratki svjetlosni snop mora proizvoditi dovoljno oštru granicu svjetlo-tama kako bi se omogućilo dostatno vizualno namještanje uz pomagalo kako je navedeno u stavku 1. Priloga 6. Usmjeravanje se provodi s pomoću ravnog vertikalnog zaslona postavljenog na udaljenosti od 10 m ili 25 m ispred glavnog svjetla i pod pravim kutovima u odnosu na os H-V. Zaslon treba biti dovoljno širok da omogući provjeru i namještanje granice svjetlo-tama kratkog svjetlosnog snopa u području od najmanje 3° sa svake strane crte V-V. Granica svjetlo-tama mora biti pretežno vodoravna i što ravnija od barem 3° L do 3° R. |
| --- | --- |

5.4.1.1.

Radi ispravnog usmjeravanja kratki svjetlosni snop mora proizvoditi dovoljno oštru granicu svjetlo-tama kako bi se omogućilo dostatno vizualno namještanje uz pomagalo kako je navedeno u stavku 1. Priloga 6. Usmjeravanje se provodi s pomoću ravnog vertikalnog zaslona postavljenog na udaljenosti od 10 m ili 25 m ispred glavnog svjetla i pod pravim kutovima u odnosu na os H-V. Zaslon treba biti dovoljno širok da omogući provjeru i namještanje granice svjetlo-tama kratkog svjetlosnog snopa u području od najmanje 3° sa svake strane crte V-V. Granica svjetlo-tama mora biti pretežno vodoravna i što ravnija od barem 3° L do 3° R.

| 5.4.1.2. | Glavno svjetlo mora biti usmjereno u skladu sa stavkom 3. Priloga 6.
  Ako se, međutim, vertikalno namještanje u propisani položaj ne može provesti u više navrata unutar dopuštenih odstupanja, za ispitivanje sukladnosti s potrebnom minimalnom kvalitetom granice svjetlo-tama i za provedbu vertikalnog namještanja svjetlosnog snopa primjenjuje se instrumentalna metoda iz stavaka 4. i 5. Priloga 6. |
| --- | --- |

5.4.1.2.

Glavno svjetlo mora biti usmjereno u skladu sa stavkom 3. Priloga 6.

Ako se, međutim, vertikalno namještanje u propisani položaj ne može provesti u više navrata unutar dopuštenih odstupanja, za ispitivanje sukladnosti s potrebnom minimalnom kvalitetom granice svjetlo-tama i za provedbu vertikalnog namještanja svjetlosnog snopa primjenjuje se instrumentalna metoda iz stavaka 4. i 5. Priloga 6.

| 5.4.2. | Pri takvom usmjeravanju glavno svjetlo za koje se zahtijeva homologacija samo za kratki svjetlosni snop (10) mora ispunjavati zahtjeve navedene u stavku 5.4.4.; ako je namijenjeno za emitiranje i kratkog i dugog svjetlosnog snopa, glavno svjetlo mora ispunjavati zahtjeve navedene u stavcima 5.4.4. i 5.1. |
| --- | --- |

5.4.2.

Pri takvom usmjeravanju glavno svjetlo za koje se zahtijeva homologacija samo za kratki svjetlosni snop (10

| 5.4.3. | Ako na taj način usmjereno glavno svjetlo ne zadovoljava zahtjeve utvrđene u stavcima 5.4.4. i 5.1., njegovo se namještanje, osim kod glavnih svjetala koja nemaju mehanizam za namještanje vodoravnog smjera, može promijeniti pod uvjetom da se os snopa ne pomakne u stranu za više od 0,5 stupnjeva nadesno ili nalijevo te vertikalno za 0,25 stupnjeva prema gore ili dolje. Radi jednostavnijeg namještanja s pomoću granice svjetlo-tama glavno svjetlo može se djelomično prekriti kako bi se izoštrila granica svjetlo-tama. Međutim, granica svjetlo-tama ne smije se širiti iznad crte H-H. |
| --- | --- |

5.4.3.

Ako na taj način usmjereno glavno svjetlo ne zadovoljava zahtjeve utvrđene u stavcima 5.4.4. i 5.1., njegovo se namještanje, osim kod glavnih svjetala koja nemaju mehanizam za namještanje vodoravnog smjera, može promijeniti pod uvjetom da se os snopa ne pomakne u stranu za više od 0,5 stupnjeva nadesno ili nalijevo te vertikalno za 0,25 stupnjeva prema gore ili dolje. Radi jednostavnijeg namještanja s pomoću granice svjetlo-tama glavno svjetlo može se djelomično prekriti kako bi se izoštrila granica svjetlo-tama. Međutim, granica svjetlo-tama ne smije se širiti iznad crte H-H.

| 5.4.4. | Kratki svjetlosni snop mora ispunjavati zahtjeve kako je prikazano u odgovarajućoj tablici u nastavku i na odgovarajućoj slici iz Priloga 4.

  Napomene:

  za glavna svjetla razreda ES napon doveden na priključcima predspojnih naprava iznosi 13,2 V ± 0,1 V za 12-voltne sustave ili kako je drugačije određeno (vidjeti Prilog 12.). | Slovo „D” znači ispod crte H-H. |
| --- | --- | --- |

5.4.4.

Kratki svjetlosni snop mora ispunjavati zahtjeve kako je prikazano u odgovarajućoj tablici u nastavku i na odgovarajućoj slici iz Priloga 4.

Napomene:

Napomene:

za glavna svjetla razreda ES napon doveden na priključcima predspojnih naprava iznosi 13,2 V ± 0,1 V za 12-voltne sustave ili kako je drugačije određeno (vidjeti Prilog 12.).

Slovo „D” znači ispod crte H-H.

| | Slovo „U” znači iznad crte H-H. |
| --- | --- |

Slovo „U” znači iznad crte H-H.

| | Slovo „R” znači desno od crte V-V. |
| --- | --- |

Slovo „R” znači desno od crte V-V.

| | Slovo „L” znači lijevo od crte V-V. |
| --- | --- |

Slovo „L” znači lijevo od crte V-V.

| 5.4.4.1. | Za glavna svjetla razreda AS (slika A4-VIII. u Prilogu 4.):

  Tablica 33.


  Kratki svjetlosni snop razreda AS









  Ispitna točka/crta/zona | Kutne koordinate – stupnjevi(*) | Zahtijevana svjetlosna jakost u cd |
| --- | --- | --- | --- |
| Sve točke u zoni 1. | 0° do 15°U | 5°L do 5°R | ≤ 320 cd |
| Sve točke na crti od 25 L do 25 R | 1,72°D | 5°L do 5°R | ≥ 1 100  cd |
| Sve točke na crti od 12,5 L do 12,5 R | 3,43°D | 5°L do 5°R | ≥ 550 cd |
| Napomena uz tablicu 33.:






  (*) | Dopušteno odstupanje za svaku fotometrijsku ispitnu točku iznosi 0,25° osim ako je navedeno drugačije. |

5.4.4.1.

Za glavna svjetla razreda AS (slika A4-VIII. u Prilogu 4.):

Tablica 33.

Tablica 33.

Kratki svjetlosni snop razreda AS

Kratki svjetlosni snop razreda AS

Ispitna točka/crta/zona

Kutne koordinate – stupnjevi(*)

Zahtijevana svjetlosna jakost u cd

Sve točke u zoni 1.

0° do 15°U

5°L do 5°R

≤ 320 cd

Sve točke na crti od 25 L do 25 R

1,72°D

5°L do 5°R

≥ 1 100  cd

Sve točke na crti od 12,5 L do 12,5 R

3,43°D

5°L do 5°R

≥ 550 cd

Napomena uz tablicu 33.:

(*)

Dopušteno odstupanje za svaku fotometrijsku ispitnu točku iznosi 0,25° osim ako je navedeno drugačije.

| 5.4.4.2. | Za glavna svjetla razreda BS (slika A4-IX. u Prilogu 4.):

  Tablica 34.


  Kratki svjetlosni snop razreda BS









  Ispitna točka/
  crta/zona | Kutne koordinate – stupnjevi(*) | Zahtijevana svjetlosna jakost u cd |
| --- | --- | --- | --- |
| Sve točke u zoni 1. | 0° do 15°U | 5°L do 5°R | ≤ 700 cd |
| Sve točke na crti od 50 L do 50 R osim 50 V | 0,86°D | 2,5°L do 2,5°R | ≥ 1 100  cd |
| Točka 50 V | 0,86°D | 0 | ≥ 2 200  cd |
| Sve točke na crti od 25 L do 25 R | 1,72°D | 5°L do 5°R | ≥ 2 200  cd |
| Sve točke u zoni 2. | 0,86°D do 1,72°D | 5°L do 5°R | ≥ 1 100  cd |
| Napomena uz tablicu 34.:






  (*) | Dopušteno odstupanje za svaku fotometrijsku ispitnu točku iznosi 0,25° osim ako je navedeno drugačije. |

5.4.4.2.

Za glavna svjetla razreda BS (slika A4-IX. u Prilogu 4.):

Tablica 34.

Tablica 34.

Kratki svjetlosni snop razreda BS

Kratki svjetlosni snop razreda BS

Ispitna točka/

crta/zona

Kutne koordinate – stupnjevi(*)

Kutne koordinate – stupnjevi

Zahtijevana svjetlosna jakost u cd

Sve točke u zoni 1.

0° do 15°U

5°L do 5°R

≤ 700 cd

Sve točke na crti od 50 L do 50 R osim 50 V

0,86°D

2,5°L do 2,5°R

≥ 1 100  cd

Točka 50 V

0,86°D

0

≥ 2 200  cd

Sve točke na crti od 25 L do 25 R

1,72°D

5°L do 5°R

≥ 2 200  cd

Sve točke u zoni 2.

0,86°D do 1,72°D

5°L do 5°R

≥ 1 100  cd

Napomena uz tablicu 34.:

(*)

Dopušteno odstupanje za svaku fotometrijsku ispitnu točku iznosi 0,25° osim ako je navedeno drugačije.

| 5.4.4.3. | Za glavno svjetlo razreda CS, DS ili ES (slika A4-X. u Prilogu 4.):

  Tablica 35.


  Kratki svjetlosni snop razreda CS, DS ili ES












  Ispitna točka/crta/zona | Kutne koordinate ispitne točke – stupnjevi(*) | Zahtijevana svjetlosna jakost u cd |
| --- | --- | --- | --- |
| Najmanje | Najviše |
| Razred CS | Razred DS | Razred ES | Razredi CS, DS i ES |
| 1 | 0,86°D | 3,5°R | 2 000 | 2 000 | 2 500 | 13 750 |
| 2 | 0,86°D | 0 | 2 450 | 4 900 | 4 900 | – |
| 3 | 0,86°D | 3,5°L | 2 000 | 2 000 | 2 500 | 13 750 |
| 4 | 0,50°U | 1,50°L i 1,50°R | – | – | – | 900 |
| 5 | 2,00°D | 15°L i 15°R | 550 | 1 100 | 1 100 | – |
| 6 | 4,00°D | 20°L i 20°R | 150 | 300 | 600 | – |
| 7 | 0 | 0 | – | – | – | 1 700 |
| Crta 1 | 2,00°D | 9°L do 9°R | 1 350 | 1 350 | 1 900 | – |
| 8** | 4,00°U | 8,0°L | (**) | 700 |
| 9(**) | 4,00°U | 0 | 700 |
| 10(**) | 4,00°U | 8,0°R | 700 |
| 11(**) | 2,00°U | 4,0°L | (**) | 900 |
| 12(**) | 2,00°U | 0 | 900 |
| 13(**) | 2,00°U | 4,0°R | 900 |
| 14** | 0 | 8,0°L i 8,0°R | 50 cd(**) | 50 cd(**) | 50 cd(**) | – |
| 15(**) | 0 | 4,0°L i 4,0°R | 100 cd(**) | 100 cd(**) | 100 cd(**) | 900 |
| Zona 1. | 1°U/8°L – 4°U/8°L – 4°U/8°R – 1°U/8°R – 0/4°R – 0/1°R – 0,6°U/0 – 0/1°L – 0/4°L – 1°U/8°L | -- | -- | -- | 900 |
| Zona 2. | > 4 U do < 15 U | 8°L do 8°R | -- | -- | -- | 700 |
| Napomene uz tablicu 35.:






  (*) | Dopušteno odstupanje za svaku fotometrijsku ispitnu točku iznosi 0,25° osim ako je navedeno drugačije. |

5.4.4.3.

Za glavno svjetlo razreda CS, DS ili ES (slika A4-X. u Prilogu 4.):

Tablica 35.

Tablica 35.

Kratki svjetlosni snop razreda CS, DS ili ES

Kratki svjetlosni snop razreda CS, DS ili ES

Ispitna točka/crta/zona

Kutne koordinate ispitne točke – stupnjevi(*)

Zahtijevana svjetlosna jakost u cd

Najmanje

Najviše

Razred CS

Razred DS

Razred ES

Razredi CS, DS i ES

1

0,86°D

3,5°R

2 000

2 000

2 500

13 750

2

0,86°D

0

2 450

4 900

4 900

–

3

0,86°D

3,5°L

2 000

2 000

2 500

13 750

4

0,50°U

1,50°L i 1,50°R

–

–

–

900

5

2,00°D

15°L i 15°R

550

1 100

1 100

–

6

4,00°D

20°L i 20°R

150

300

600

–

7

0

0

–

–

–

1 700

Crta 1

2,00°D

9°L do 9°R

1 350

1 350

1 900

–

8**

**

4,00°U

8,0°L

Image 139

700

9(**)

4,00°U

0

700

10(**)

4,00°U

8,0°R

700

11(**)

2,00°U

4,0°L

Image 140

900

12(**)

2,00°U

0

900

13(**)

2,00°U

4,0°R

900

14**

**

0

8,0°L i 8,0°R

50 cd(**)

50 cd(**)

50 cd(**)

–

15(**)

0

4,0°L i 4,0°R

100 cd(**)

100 cd(**)

100 cd(**)

900

Zona 1.

1°U/8°L – 4°U/8°L – 4°U/8°R – 1°U/8°R – 0/4°R – 0/1°R – 0,6°U/0 – 0/1°L – 0/4°L – 1°U/8°L

--

--

--

900

Zona 2.

> 4 U do < 15 U

8°L do 8°R

--

--

--

700

Napomene uz tablicu 35.:

(*)

Dopušteno odstupanje za svaku fotometrijsku ispitnu točku iznosi 0,25° osim ako je navedeno drugačije.

| (**) | Ako to zatraži podnositelj zahtjeva tijekom mjerenja tih točaka, prednje pozicijsko svjetlo homologirano u skladu s Pravilnikom UN-a br. 50, Pravilnikom UN-a br. 7 ili Pravilnikom UN-a br. 148, ako je spojeno, udruženo ili uzajamno povezano, mora biti uključeno. |
| --- | --- |

(**)

Ako to zatraži podnositelj zahtjeva tijekom mjerenja tih točaka, prednje pozicijsko svjetlo homologirano u skladu s Pravilnikom UN-a br. 50, Pravilnikom UN-a br. 7 ili Pravilnikom UN-a br. 148, ako je spojeno, udruženo ili uzajamno povezano, mora biti uključeno.

| 5.4.4.3.1. | Četiri sekunde nakon uključivanja kratkog svjetlosnog snopa razreda ES koji nije bio uključen na 30 minuta ili dulje, u točki 2 (0,86 D-V) mora se postići barem 3 750 cd za glavna svjetla koja imaju funkcije dugog i kratkog svjetlosnog snopa ili koja imaju samo funkciju kratkog svjetlosnog snopa.
  Strujno napajanje mora biti dovoljno da se osigura propisani porast visokostrujnog impulsa. |
| --- | --- |

5.4.4.3.1.

Četiri sekunde nakon uključivanja kratkog svjetlosnog snopa razreda ES koji nije bio uključen na 30 minuta ili dulje, u točki 2 (0,86 D-V) mora se postići barem 3 750 cd za glavna svjetla koja imaju funkcije dugog i kratkog svjetlosnog snopa ili koja imaju samo funkciju kratkog svjetlosnog snopa.

Strujno napajanje mora biti dovoljno da se osigura propisani porast visokostrujnog impulsa.

| 5.4.4.4. | U zonama 1. i 2. glavnih svjetala razreda CS, DS ili ES svjetlost se raspodjeljuje što je moguće ravnomjernije. |
| --- | --- |

5.4.4.4.

U zonama 1. i 2. glavnih svjetala razreda CS, DS ili ES svjetlost se raspodjeljuje što je moguće ravnomjernije.

| 5.4.4.5. | Za kratki svjetlosni snop dopušta se jedan ili dva izvora svjetlosti sa žarnom niti (razreda AS, BS, CS i DS) ili jedan izvor svjetlosti s izbojem u plinu (razreda ES) ili jedan ili više LED izvora svjetlosti ili LED modula (razreda AS, BS, CS, DS i ES). |
| --- | --- |

5.4.4.5.

Za kratki svjetlosni snop dopušta se jedan ili dva izvora svjetlosti sa žarnom niti (razreda AS, BS, CS i DS) ili jedan izvor svjetlosti s izbojem u plinu (razreda ES) ili jedan ili više LED izvora svjetlosti ili LED modula (razreda AS, BS, CS, DS i ES).

| 5.4.5. | Za vozila kategorije L i T dopuštaju se dodatni izvori svjetlosti i/ili dodatne jedinice za osvjetljivanje koje se upotrebljavaju za osvjetljivanje u zavoju, pod uvjetom: |
| --- | --- |

5.4.5.

Za vozila kategorije L i T dopuštaju se dodatni izvori svjetlosti i/ili dodatne jedinice za osvjetljivanje koje se upotrebljavaju za osvjetljivanje u zavoju, pod uvjetom:

| 5.4.5.1. | da su ispunjeni sljedeći zahtjevi povezani s osvjetljivanjem kada se glavni kratki snopovi i odgovarajući dodatni izvori svjetlosti za osvjetljivanje u zavoju uključuju istodobno:






  (a) | na lijevom bočnom nagibu (kada se motocikl zakrene ulijevo oko svoje uzdužne osi) vrijednosti svjetlosne jakosti ne smiju premašiti 900 cd u zoni koja se proteže od crte H-H do 15 stupnjeva iznad crte H-H te od crte V-V do 10 stupnjeva lijevo; |
| --- | --- | --- |

5.4.5.1.

da su ispunjeni sljedeći zahtjevi povezani s osvjetljivanjem kada se glavni kratki snopovi i odgovarajući dodatni izvori svjetlosti za osvjetljivanje u zavoju uključuju istodobno:

(a)

na lijevom bočnom nagibu (kada se motocikl zakrene ulijevo oko svoje uzdužne osi) vrijednosti svjetlosne jakosti ne smiju premašiti 900 cd u zoni koja se proteže od crte H-H do 15 stupnjeva iznad crte H-H te od crte V-V do 10 stupnjeva lijevo;

| (b) | na desnom bočnom nagibu (kada se motocikl zakrene udesno oko svoje uzdužne osi) vrijednosti svjetlosne jakosti ne smiju premašiti 900 cd u zoni koja se proteže od crte H-H do 15 stupnjeva iznad crte H-H te od crte V-V do 10 stupnjeva desno. |
| --- | --- |

(b)

na desnom bočnom nagibu (kada se motocikl zakrene udesno oko svoje uzdužne osi) vrijednosti svjetlosne jakosti ne smiju premašiti 900 cd u zoni koja se proteže od crte H-H do 15 stupnjeva iznad crte H-H te od crte V-V do 10 stupnjeva desno.

| 5.4.5.2. | To se ispitivanje provodi s najmanjim kutom bočnog nagiba koji je naveo podnositelj zahtjeva te se taj uvjet simulira s pomoću ispitnog uređaja i sličnog. |
| --- | --- |

5.4.5.2.

To se ispitivanje provodi s najmanjim kutom bočnog nagiba koji je naveo podnositelj zahtjeva te se taj uvjet simulira s pomoću ispitnog uređaja i sličnog.

| 5.4.5.3. | Ako to zatraži podnositelj zahtjeva, u svrhu tog mjerenja glavni kratki snop i dodatni izvori svjetlosti za osvjetljivanje u zavoju mogu se izmjeriti zasebno te se fotometrijske vrijednosti mogu kombinirati kako bi se utvrdila sukladnost s propisanim vrijednostima svjetlosne jakosti. |
| --- | --- |

5.4.5.3.

Ako to zatraži podnositelj zahtjeva, u svrhu tog mjerenja glavni kratki snop i dodatni izvori svjetlosti za osvjetljivanje u zavoju mogu se izmjeriti zasebno te se fotometrijske vrijednosti mogu kombinirati kako bi se utvrdila sukladnost s propisanim vrijednostima svjetlosne jakosti.

| 5.5. | Tehnički zahtjevi za prednja svjetla za maglu razreda F3 (simbol „F3”) |
| --- | --- |

5.5.

Tehnički zahtjevi za prednja svjetla za maglu razreda F3 (simbol „F3”)

| 5.5.1. | Fotometrijsko namještanje i mjerni uvjeti |
| --- | --- |

5.5.1.

Fotometrijsko namještanje i mjerni uvjeti

| 5.5.1.1. | Prednje svjetlo za maglu mora biti usmjereno u skladu sa stavkom 3. Priloga 6.
  Ako se, međutim, vertikalno namještanje u propisani položaj ne može provesti u više navrata unutar dopuštenih odstupanja, za ispitivanje sukladnosti s potrebnom minimalnom kvalitetom granice svjetlo-tama i za provedbu vertikalnog namještanja svjetlosnog snopa primjenjuje se instrumentalna metoda iz stavaka 4. i 5. Priloga 6. |
| --- | --- |

5.5.1.1.

Prednje svjetlo za maglu mora biti usmjereno u skladu sa stavkom 3. Priloga 6.

Ako se, međutim, vertikalno namještanje u propisani položaj ne može provesti u više navrata unutar dopuštenih odstupanja, za ispitivanje sukladnosti s potrebnom minimalnom kvalitetom granice svjetlo-tama i za provedbu vertikalnog namještanja svjetlosnog snopa primjenjuje se instrumentalna metoda iz stavaka 4. i 5. Priloga 6.

| 5.5.1.2. | Prednje svjetlo za maglu mora ispunjavati zahtjeve iz tablice 36. i slike A4-XI. u Prilogu 4. |
| --- | --- |

5.5.1.2.

Prednje svjetlo za maglu mora ispunjavati zahtjeve iz tablice 36. i slike A4-XI. u Prilogu 4.

| 5.5.2. | Fotometrijski zahtjevi
  Kada je tako namješteno, prednje svjetlo za maglu mora ispunjavati fotometrijske zahtjeve iz tablice 36. (vidjeti i sliku A4-XI. Priloga 4.):

  Tablica 36.


  Fotometrijski zahtjevi homologacije tipa za prednje svjetlo za maglu










  Označene crte ili zone | Vertikalni položaj(*) iznad H: +; ispod H: – | Vodoravni položaj(*) lijevo od V: –; desno od V: + | Svjetlosna jakost (u cd) | Mora obuhvatiti |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Točke 1 i 2(**) | + 60° | ± 45° | Najviše 85 | Sve točke |
| Točke 3 i 4(**) | + 40° | ± 30° |
| Točke 5 i 6(**) | + 30° | ± 60° |
| Točke 7 i 10(**) | + 20° | ± 40° |
| Točke 8 i 9(**) | + 20° | ± 15° |
| Crta 1(**) | + 8° | – 26° do + 26° | Najviše 130 | Cijelu crtu |
| Crta 2(**) | + 4° | – 26° do + 26° | Najviše 150 | Cijelu crtu |
| Crta 3 | + 2° | – 26° do + 26° | Najviše 245 | Cijelu crtu |
| Crta 4 | + 1° | – 26° do + 26° | Najviše 360 | Cijelu crtu |
| Crta 5 | 0° | – 10° do + 10° | Najviše 485 | Cijelu crtu |
| Crta 6(***) | – 2,5° | – 10° do + 10° | Najmanje 2 700 | Cijelu crtu |
| Crta 7(***) | – 6,0° | – 10° do + 10° | < 50 % najveće vrijednosti na crti 6 | Cijelu crtu |
| Crta 8 L i R(***) | – 1,5° do – 3,5° | – 22° i + 22° | Najmanje 1 100 | Jednu ili više točaka |
| Crta 9 L i R(***) | – 1,5° do – 4,5° | – 35° i + 35° | Najmanje 450 | Jednu ili više točaka |
| Zona D(***) | – 1,5° do – 3,5° | – 10° do + 10° | Najviše 12 000 | Cijelu zonu |
| Napomene uz tablicu 36.:






  (*) | Koordinate su navedene u stupnjevima za kutnu mrežu s vertikalnom polarnom osi. |

5.5.2.

Fotometrijski zahtjevi

Kada je tako namješteno, prednje svjetlo za maglu mora ispunjavati fotometrijske zahtjeve iz tablice 36. (vidjeti i sliku A4-XI. Priloga 4.):

Tablica 36.

Tablica 36.

Fotometrijski zahtjevi homologacije tipa za prednje svjetlo za maglu

Fotometrijski zahtjevi homologacije tipa za prednje svjetlo za maglu

Označene crte ili zone

Vertikalni položaj(*) iznad H: +; ispod H: –

Vodoravni položaj(*) lijevo od V: –; desno od V: +

Svjetlosna jakost (u cd)

Mora obuhvatiti

Točke 1 i 2(**)

+ 60°

± 45°

Najviše 85

Sve točke

Točke 3 i 4(**)

+ 40°

± 30°

Točke 5 i 6(**)

+ 30°

± 60°

Točke 7 i 10(**)

+ 20°

± 40°

Točke 8 i 9(**)

+ 20°

± 15°

Crta 1(**)

+ 8°

– 26° do + 26°

Najviše 130

Cijelu crtu

Crta 2(**)

+ 4°

– 26° do + 26°

Najviše 150

Cijelu crtu

Crta 3

+ 2°

– 26° do + 26°

Najviše 245

Cijelu crtu

Crta 4

+ 1°

– 26° do + 26°

Najviše 360

Cijelu crtu

Crta 5

0°

– 10° do + 10°

Najviše 485

Cijelu crtu

Crta 6(***)

– 2,5°

– 10° do + 10°

Najmanje 2 700

Cijelu crtu

Crta 7(***)

– 6,0°

– 10° do + 10°

< 50 % najveće vrijednosti na crti 6

Cijelu crtu

Crta 8 L i R(***)

– 1,5° do – 3,5°

– 22° i + 22°

Najmanje 1 100

Jednu ili više točaka

Crta 9 L i R(***)

– 1,5° do – 4,5°

– 35° i + 35°

Najmanje 450

Jednu ili više točaka

Zona D(***)

– 1,5° do – 3,5°

– 10° do + 10°

Najviše 12 000

Cijelu zonu

Napomene uz tablicu 36.:

(*)

Koordinate su navedene u stupnjevima za kutnu mrežu s vertikalnom polarnom osi.

| (**) | Vidjeti stavak 5.5.2.4. |
| --- | --- |

(**)

Vidjeti stavak 5.5.2.4.

| (***) | Vidjeti stavak 5.5.2.2. |
| --- | --- |

(***)

Vidjeti stavak 5.5.2.2.

| 5.5.2.1. | Svjetlosna jakost mjeri se uz bijelo ili obojeno svjetlo prema tome što je podnositelj zahtjeva odredio za uobičajenu upotrebu svjetla za maglu. Promjene homogenosti koje štetno utječu na prihvatljivu vidljivost u zoni iznad crte 5 od 10 stupnjeva lijevo do 10 stupnjeva desno nisu dopuštene. |
| --- | --- |

5.5.2.1.

Svjetlosna jakost mjeri se uz bijelo ili obojeno svjetlo prema tome što je podnositelj zahtjeva odredio za uobičajenu upotrebu svjetla za maglu. Promjene homogenosti koje štetno utječu na prihvatljivu vidljivost u zoni iznad crte 5 od 10 stupnjeva lijevo do 10 stupnjeva desno nisu dopuštene.

| 5.5.2.2. | Ako to zatraži podnositelj zahtjeva, dva prednja svjetla za maglu u skladu sa stavkom 3.3.2.4.3. koja tvore odgovarajući par mogu se ispitivati zasebno. U tom slučaju propisani zahtjevi za crte 6, 7, 8 i 9 te zonu D u tablici 36. primjenjuju se na polovicu zbroja očitanja desnog i lijevog prednjeg svjetla za maglu. Međutim, svako od tih prednjih svjetala za maglu mora postići barem 50 % najmanje vrijednosti propisane za crtu 6. Isto tako, svako od dvaju prednjih svjetala za maglu koja tvore odgovarajući par moraju ispunjavati samo zahtjeve crte 6 i crte 7 od 5° prema unutra do 10° prema van. |
| --- | --- |

5.5.2.2.

Ako to zatraži podnositelj zahtjeva, dva prednja svjetla za maglu u skladu sa stavkom 3.3.2.4.3. koja tvore odgovarajući par mogu se ispitivati zasebno. U tom slučaju propisani zahtjevi za crte 6, 7, 8 i 9 te zonu D u tablici 36. primjenjuju se na polovicu zbroja očitanja desnog i lijevog prednjeg svjetla za maglu. Međutim, svako od tih prednjih svjetala za maglu mora postići barem 50 % najmanje vrijednosti propisane za crtu 6. Isto tako, svako od dvaju prednjih svjetala za maglu koja tvore odgovarajući par moraju ispunjavati samo zahtjeve crte 6 i crte 7 od 5° prema unutra do 10° prema van.

| 5.5.2.3. | U području između crta 1 i 5 na slici A4-XI. Priloga 4. uzorak snopa treba biti uglavnom ujednačen. Neujednačenosti jakosti koje štetno utječu na prihvatljivu vidljivost između crta 6, 7, 8 i 9 nisu dopuštene. |
| --- | --- |

5.5.2.3.

U području između crta 1 i 5 na slici A4-XI. Priloga 4. uzorak snopa treba biti uglavnom ujednačen. Neujednačenosti jakosti koje štetno utječu na prihvatljivu vidljivost između crta 6, 7, 8 i 9 nisu dopuštene.

| 5.5.2.4. | U svjetlosnoj raspodjeli kako je navedena u tablici 36. dopuštene su pojedinačne uske mrlje ili pruge u području koje obuhvaća mjerne točke od 1 do 10 i crtu 1 ili unutar područja crte 1 i crte 2 s najviše 175 cd ako se ne protežu preko stožastog kuta otvorenog 2° ili preko širine od 1°. Ako je prisutno više mrlja ili pruga, moraju biti odvojene kutom od najmanje 10°. |
| --- | --- |

5.5.2.4.

U svjetlosnoj raspodjeli kako je navedena u tablici 36. dopuštene su pojedinačne uske mrlje ili pruge u području koje obuhvaća mjerne točke od 1 do 10 i crtu 1 ili unutar područja crte 1 i crte 2 s najviše 175 cd ako se ne protežu preko stožastog kuta otvorenog 2° ili preko širine od 1°. Ako je prisutno više mrlja ili pruga, moraju biti odvojene kutom od najmanje 10°.

| 5.5.2.5. | Ako navedeni zahtjevi za svjetlosnu jakost nisu ispunjeni, dopušteno je ponovno usmjeravanje položaja granice svjetlo-tama unutar ± 0,5° vertikalno i/ili ± 2° vodoravno. U ponovno usmjerenom položaju moraju biti ispunjeni svi fotometrijski zahtjevi. |
| --- | --- |

5.5.2.5.

Ako navedeni zahtjevi za svjetlosnu jakost nisu ispunjeni, dopušteno je ponovno usmjeravanje položaja granice svjetlo-tama unutar ± 0,5° vertikalno i/ili ± 2° vodoravno. U ponovno usmjerenom položaju moraju biti ispunjeni svi fotometrijski zahtjevi.

| 5.5.3. | Drugi fotometrijski zahtjevi |
| --- | --- |

5.5.3.

Drugi fotometrijski zahtjevi

| 5.5.3.1. | Ako je riječ o prednjim svjetlima za maglu opremljenima izvorima svjetlosti s izbojem u plinu s predspojnom napravom koja nije dio izvora svjetlosti, svjetlosna jakost u mjernoj točki na 0° vodoravno i 2° D vertikalno četiri sekunde nakon uključenja svjetla za maglu koje nije bilo uključeno 30 ili više minuta mora biti veća od 1 080 cd. |
| --- | --- |

5.5.3.1.

Ako je riječ o prednjim svjetlima za maglu opremljenima izvorima svjetlosti s izbojem u plinu s predspojnom napravom koja nije dio izvora svjetlosti, svjetlosna jakost u mjernoj točki na 0° vodoravno i 2° D vertikalno četiri sekunde nakon uključenja svjetla za maglu koje nije bilo uključeno 30 ili više minuta mora biti veća od 1 080 cd.

| 5.5.3.2. | Radi prilagodbe na gustu maglu ili slične uvjete smanjene vidljivosti dopuštena je automatska promjena jakosti svjetlosti pod uvjetom:






  (a) | da je u funkcijski sustav prednjeg svjetla za maglu uključen aktivan elektronički uređaj za upravljanje izvorom svjetlosti; |
| --- | --- | --- |

5.5.3.2.

Radi prilagodbe na gustu maglu ili slične uvjete smanjene vidljivosti dopuštena je automatska promjena jakosti svjetlosti pod uvjetom:

(a)

da je u funkcijski sustav prednjeg svjetla za maglu uključen aktivan elektronički uređaj za upravljanje izvorom svjetlosti;

| (b) | da se sve jakosti mijenjaju razmjerno. |
| --- | --- |

(b)

da se sve jakosti mijenjaju razmjerno.

Kada se provjerava sukladnost u skladu s odredbama stavka 4.6.6., sustav se smatra prihvatljivim ako jakosti svjetlosti ostaju između 60 % i 100 % vrijednosti navedenih u tablici 36.

| 5.5.3.2.1. | U izjavu se upisuje napomena (stavka 9. Priloga 1.). |
| --- | --- |

5.5.3.2.1.

U izjavu se upisuje napomena (stavka 9. Priloga 1.).

| 5.5.3.2.2. | Tehnička služba odgovorna za homologacijska ispitivanja provjerava omogućuje li sustav automatske promjene kojima se postiže dobro osvjetljivanje ceste bez smetnji za vozača i druge sudionike u prometu. |
| --- | --- |

5.5.3.2.2.

Tehnička služba odgovorna za homologacijska ispitivanja provjerava omogućuje li sustav automatske promjene kojima se postiže dobro osvjetljivanje ceste bez smetnji za vozača i druge sudionike u prometu.

| 5.5.3.2.3. | Fotometrijska mjerenja provode se u skladu s opisom podnositelja zahtjeva. |
| --- | --- |

5.5.3.2.3.

Fotometrijska mjerenja provode se u skladu s opisom podnositelja zahtjeva.

| 5.5.4. | Zahtjevi za dopuštena odstupanja za postupak za provjeru sukladnosti proizvodnje: |
| --- | --- |

5.5.4.

Zahtjevi za dopuštena odstupanja za postupak za provjeru sukladnosti proizvodnje:

| 5.5.4.1. | pri ispitivanju fotometrijskog učinka bilo kojeg nasumično izabranoga prednjeg svjetla za maglu u skladu sa stavkom 5.5. nijedna izmjerena vrijednost svjetlosne jakosti ne smije odstupati nepovoljno za više od 20 %. |
| --- | --- |

5.5.4.1.

pri ispitivanju fotometrijskog učinka bilo kojeg nasumično izabranoga prednjeg svjetla za maglu u skladu sa stavkom 5.5. nijedna izmjerena vrijednost svjetlosne jakosti ne smije odstupati nepovoljno za više od 20 %.

| 5.5.4.2. | Za izmjerene vrijednosti u tablici 36. odgovarajuća najveća odstupanja mogu biti sljedeća:

  Tablica 37.


  Fotometrijski zahtjevi za prednje svjetlo za maglu radi provjere sukladnosti proizvodnje











  Označene crte ili zone | Vertikalni položaj(*) iznad H: +; ispod H: – | Vodoravni položaj(*) lijevo od V: –; desno od V: + | Svjetlosna jakost (u cd) | Mora obuhvatiti |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Jednako 20 % | Jednako 30 % |
| Točke 1 i 2(**) | + 60° | ± 45° | Najviše 115 | Najviše 130 | Sve točke |
| Točke 3 i 4(**) | + 40° | ± 30° | | |
| Točke 5 i 6(**) | + 30° | ± 60° |
| Točke 7 i 10(**) | + 20° | ± 40° |
| Točke 8 i 9(**) | + 20° | ± 15° |
| Crta 1(**) | + 8° | – 26° do + 26° | Najviše 160 | Najviše 170 | Cijelu crtu |
| Crta 2(**) | + 4° | – 26° do + 26° | Najviše 180 | Najviše 195 | Cijelu crtu |
| Crta 3 | + 2° | – 26° do + 26° | Najviše 295 | Najviše 320 | Cijelu crtu |
| Crta 4 | + 1° | – 26° do + 26° | Najviše 435 | Najviše 470 | Cijelu crtu |
| Crta 5 | 0° | – 10° do + 10° | Najviše 585 | Najviše 630 | Cijelu crtu |
| Crta 6(***) | – 2,5° | Od 5° prema unutra
  Do 10° prema van | Najmanje 2 160 | Najmanje 1 890 | Cijelu crtu |
| Crta 8
  L i R(***) | – 1,5° do – 3,5° | – 22° i + 22° | Najmanje 880 | Najmanje 770 | Jednu ili više točaka |
| Crta 9
  L i R(***) | – 1,5° do – 4,5° | – 35° i + 35° | Najmanje 360 | Najmanje 315 | Jednu ili više točaka |
| Zona D | – 1,5° do – 3,5° | – 10° do + 10° | Najviše 14 400 | Najviše 15 600 | Cijelu zonu |
| Napomena uz tablicu 37.:






  (*) | Koordinate su navedene u stupnjevima za kutnu mrežu s vertikalnom polarnom osi. |

5.5.4.2.

Za izmjerene vrijednosti u tablici 36. odgovarajuća najveća odstupanja mogu biti sljedeća:

Tablica 37.

Tablica 37.

Fotometrijski zahtjevi za prednje svjetlo za maglu radi provjere sukladnosti proizvodnje

Fotometrijski zahtjevi za prednje svjetlo za maglu radi provjere sukladnosti proizvodnje

Označene crte ili zone

Vertikalni položaj(*) iznad H: +; ispod H: –

Vodoravni položaj(*) lijevo od V: –; desno od V: +

Svjetlosna jakost (u cd)

Mora obuhvatiti

Jednako 20 %

Jednako 30 %

Točke 1 i 2(**)

+ 60°

± 45°

Najviše 115

Najviše 130

Sve točke

Točke 3 i 4(**)

+ 40°

± 30°

Točke 5 i 6(**)

+ 30°

± 60°

Točke 7 i 10(**)

+ 20°

± 40°

Točke 8 i 9(**)

+ 20°

± 15°

Crta 1(**)

+ 8°

– 26° do + 26°

Najviše 160

Najviše 170

Cijelu crtu

Crta 2(**)

+ 4°

– 26° do + 26°

Najviše 180

Najviše 195

Cijelu crtu

Crta 3

+ 2°

– 26° do + 26°

Najviše 295

Najviše 320

Cijelu crtu

Crta 4

+ 1°

– 26° do + 26°

Najviše 435

Najviše 470

Cijelu crtu

Crta 5

0°

– 10° do + 10°

Najviše 585

Najviše 630

Cijelu crtu

Crta 6(***)

– 2,5°

Od 5° prema unutra

Do 10° prema van

Najmanje 2 160

Najmanje 1 890

Cijelu crtu

Crta 8

L i R(***)

– 1,5° do – 3,5°

– 22° i + 22°

Najmanje 880

Najmanje 770

Jednu ili više točaka

Crta 9

L i R(***)

– 1,5° do – 4,5°

– 35° i + 35°

Najmanje 360

Najmanje 315

Jednu ili više točaka

Zona D

– 1,5° do – 3,5°

– 10° do + 10°

Najviše 14 400

Najviše 15 600

Cijelu zonu

Napomena uz tablicu 37.:

(*)

Koordinate su navedene u stupnjevima za kutnu mrežu s vertikalnom polarnom osi.

| (**) | Vidjeti stavak 5.5.2.4. |
| --- | --- |

(**)

Vidjeti stavak 5.5.2.4.

| (***) | Vidjeti stavak 5.5.2.2. |
| --- | --- |

(***)

Vidjeti stavak 5.5.2.2.

| 5.6. | Tehnički zahtjevi za svjetla za skretanje (simbol K) |
| --- | --- |

5.6.

Tehnički zahtjevi za svjetla za skretanje (simbol K)

| 5.6.1. | Jakost emitirane svjetlosti |
| --- | --- |

5.6.1.

Jakost emitirane svjetlosti

| 5.6.1.1. | Najmanja jakost svjetlosti uređaja na lijevoj strani u navedenim mjernim točkama iznosi:






  (a) | 2,5 D – 30 L: 240 cd; |
| --- | --- | --- |

5.6.1.1.

Najmanja jakost svjetlosti uređaja na lijevoj strani u navedenim mjernim točkama iznosi:

(a)

2,5 D – 30 L: 240 cd;

| (b) | 2,5 D – 45 L: 400 cd; |
| --- | --- |

(b)

2,5 D – 45 L: 400 cd;

| (c) | 2,5 D – 60 L: 240 cd. |
| --- | --- |

(c)

2,5 D – 60 L: 240 cd.

Iste vrijednosti simetrično vrijede za uređaj na desnoj strani. (Prikazano na slici A4-XII. Priloga 4.)

| 5.6.1.2. | Jakost svjetlosti emitirane u svim pravcima ne prelazi:






  (a) | 300 cd iznad crta 1,0 U, L i R; |
| --- | --- | --- |

5.6.1.2.

Jakost svjetlosti emitirane u svim pravcima ne prelazi:

(a)

300 cd iznad crta 1,0 U, L i R;

| (b) | 600 cd između vodoravne ravnine i crta 1,0 U, L i R; i |
| --- | --- |

(b)

600 cd između vodoravne ravnine i crta 1,0 U, L i R; i

| (c) | 14 000 cd ispod crta 0,57 D, L i R. |
| --- | --- |

(c)

14 000 cd ispod crta 0,57 D, L i R.

| 5.6.1.3. | Ako je riječ o pojedinačnom svjetlu koje ima više od jednog izvora svjetlosti, kada su uključeni svi izvori svjetlosti, ne smiju se prekoračiti najveće jakosti. |
| --- | --- |

5.6.1.3.

Ako je riječ o pojedinačnom svjetlu koje ima više od jednog izvora svjetlosti, kada su uključeni svi izvori svjetlosti, ne smiju se prekoračiti najveće jakosti.

| 5.6.1.4. | Kvar pojedinačnog svjetla koje ima više od jednog izvora svjetlosti: |
| --- | --- |

5.6.1.4.

Kvar pojedinačnog svjetla koje ima više od jednog izvora svjetlosti:

| 5.6.1.4.1. | u pojedinačnom svjetlu koje ima više od jednog izvora svjetlosti, skupina izvora svjetlosti koja je ožičena tako da kvar bilo kojeg od njih dovodi do toga da svi izvori prestanu emitirati svjetlo smatra se jednim izvorom svjetlosti; |
| --- | --- |

5.6.1.4.1.

u pojedinačnom svjetlu koje ima više od jednog izvora svjetlosti, skupina izvora svjetlosti koja je ožičena tako da kvar bilo kojeg od njih dovodi do toga da svi izvori prestanu emitirati svjetlo smatra se jednim izvorom svjetlosti;

| 5.6.1.4.2. | ako dođe do kvara bilo kojeg izvora svjetlosti u pojedinačnom svjetlu s više od jednog izvora svjetlosti, primjenjuje se barem jedna od sljedećih odredbi:






  (a) | jakost svjetlosti u skladu je s najmanjom jakosti propisanom u tablici standardne prostorne raspodjele svjetlosti kako je prikazano na slici L Priloga 4.; ili |
| --- | --- | --- |

5.6.1.4.2.

ako dođe do kvara bilo kojeg izvora svjetlosti u pojedinačnom svjetlu s više od jednog izvora svjetlosti, primjenjuje se barem jedna od sljedećih odredbi:

(a)

jakost svjetlosti u skladu je s najmanjom jakosti propisanom u tablici standardne prostorne raspodjele svjetlosti kako je prikazano na slici L Priloga 4.; ili

| (b) | proizvodi se signal za aktivaciju indikatora kvara, kako je navedeno u stavku 6.20.8. Pravilnika UN-a br. 48, pod uvjetom da svjetlosna jakost na 2,5° D i 45° L za svjetlo za lijevu stranu (za svjetlo za desnu stranu kut L treba zamijeniti kutom R) iznosi barem 50 % najmanje propisane jakosti. U tom se slučaju u napomeni u izjavi navodi da je svjetlo namijenjeno za upotrebu samo u vozilu koje je opremljeno indikatorom kvara. |
| --- | --- |

(b)

proizvodi se signal za aktivaciju indikatora kvara, kako je navedeno u stavku 6.20.8. Pravilnika UN-a br. 48, pod uvjetom da svjetlosna jakost na 2,5° D i 45° L za svjetlo za lijevu stranu (za svjetlo za desnu stranu kut L treba zamijeniti kutom R) iznosi barem 50 % najmanje propisane jakosti. U tom se slučaju u napomeni u izjavi navodi da je svjetlo namijenjeno za upotrebu samo u vozilu koje je opremljeno indikatorom kvara.

| 5.6.2. | Metode mjerenja |
| --- | --- |

5.6.2.

Metode mjerenja

| 5.6.2.1. | Tijekom fotometrijskih mjerenja trebalo bi primjerenim prekrivanjem spriječiti rasipanje svjetlosti. |
| --- | --- |

5.6.2.1.

Tijekom fotometrijskih mjerenja trebalo bi primjerenim prekrivanjem spriječiti rasipanje svjetlosti.

| 5.6.2.2. | Ako su rezultati mjerenja dvojbeni, provode se mjerenja u skladu sa sljedećim zahtjevima: |
| --- | --- |

5.6.2.2.

Ako su rezultati mjerenja dvojbeni, provode se mjerenja u skladu sa sljedećim zahtjevima:

| 5.6.2.2.1. | udaljenost mjerenja određuje se tako da vrijedi zakon obrnute proporcionalnosti kvadratu udaljenosti; |
| --- | --- |

5.6.2.2.1.

udaljenost mjerenja određuje se tako da vrijedi zakon obrnute proporcionalnosti kvadratu udaljenosti;

| 5.6.2.2.2. | mjerna je oprema takva da kut otvora prijamnika, gledan iz referentnog središta svjetla, iznosi između 10’ i 1°; |
| --- | --- |

5.6.2.2.2.

mjerna je oprema takva da kut otvora prijamnika, gledan iz referentnog središta svjetla, iznosi između 10’ i 1°;

| 5.6.2.2.3. | zahtjev za jakost za određeni smjer promatranja smatra se zadovoljenim ako je taj zahtjev ispunjen u smjeru koji ne odstupa više od jedne četvrtine stupnja od smjera promatranja. |
| --- | --- |

5.6.2.2.3.

zahtjev za jakost za određeni smjer promatranja smatra se zadovoljenim ako je taj zahtjev ispunjen u smjeru koji ne odstupa više od jedne četvrtine stupnja od smjera promatranja.

| 5.6.2.3. | Mjerne točke izražene u stupnjevima kuta u odnosu na referentnu os prikazane su na slici A4-XII. Priloga 4.
  Vrijednosti u tablici daju najmanje jakosti u kandelama za različite smjerove mjerenja. |
| --- | --- |

5.6.2.3.

Mjerne točke izražene u stupnjevima kuta u odnosu na referentnu os prikazane su na slici A4-XII. Priloga 4.

Vrijednosti u tablici daju najmanje jakosti u kandelama za različite smjerove mjerenja.

| 5.6.2.4. | Vodoravni i vertikalni kutovi za polje geometrijske vidljivosti prikazani su na slici A4-XIII. Priloga 4. Smjerovi H = 0° i V = 0° odgovaraju referentnoj osi. Na vozilu su vodoravni, usporedni sa središnjom uzdužnom ravninom vozila i usmjereni u zahtijevanom smjeru vidljivosti. Prolaze referentnim središtem. |
| --- | --- |

5.6.2.4.

Vodoravni i vertikalni kutovi za polje geometrijske vidljivosti prikazani su na slici A4-XIII. Priloga 4. Smjerovi H = 0° i V = 0° odgovaraju referentnoj osi. Na vozilu su vodoravni, usporedni sa središnjom uzdužnom ravninom vozila i usmjereni u zahtijevanom smjeru vidljivosti. Prolaze referentnim središtem.

| 5.6.3. | Fotometrijsko mjerenje svjetala s nekoliko izvora svjetlosti. Fotometrijski učinak provjerava se: |
| --- | --- |

5.6.3.

Fotometrijsko mjerenje svjetala s nekoliko izvora svjetlosti. Fotometrijski učinak provjerava se:

| 5.6.3.1. | ako je riječ o nezamjenjivim izvorima svjetlosti, a ti su izvori svjetlosti prisutni u svjetlu, u skladu sa stavkom 4.6.; |
| --- | --- |

5.6.3.1.

ako je riječ o nezamjenjivim izvorima svjetlosti, a ti su izvori svjetlosti prisutni u svjetlu, u skladu sa stavkom 4.6.;

| 5.6.3.2. | ako je riječ o zamjenjivim izvorima svjetlosti, povrh odredbi iz stavka 4.6.
  Dobivene vrijednosti svjetlosne jakosti moraju se ispraviti:






  (a) | za izvore svjetlosti sa žarnom niti korekcijski faktor omjer je između referentnoga svjetlosnog toka i srednje vrijednosti svjetlosnog toka utvrđenoga pod priključenim naponom (13,2 V ili 13,5 V); |
| --- | --- | --- |

5.6.3.2.

ako je riječ o zamjenjivim izvorima svjetlosti, povrh odredbi iz stavka 4.6.

Dobivene vrijednosti svjetlosne jakosti moraju se ispraviti:

(a)

za izvore svjetlosti sa žarnom niti korekcijski faktor omjer je između referentnoga svjetlosnog toka i srednje vrijednosti svjetlosnog toka utvrđenoga pod priključenim naponom (13,2 V ili 13,5 V);

| (b) | za LED izvore svjetlosti korekcijski faktor omjer je između ciljanog svjetlosnog toka i srednje vrijednosti svjetlosnog toka pod priključenim naponom (6,75 V, 13,5 V ili 28,0 V). |
| --- | --- |

(b)

za LED izvore svjetlosti korekcijski faktor omjer je između ciljanog svjetlosnog toka i srednje vrijednosti svjetlosnog toka pod priključenim naponom (6,75 V, 13,5 V ili 28,0 V).

Stvarni svjetlosni tokovi svakog upotrijebljenog izvora svjetlosti ne smiju odstupati za više od ± 5 % od srednje vrijednosti. Kao druga mogućnost, i to samo u slučaju izvora svjetlosti sa žarnom niti, može se upotrebljavati standardni izvor svjetlosti sa žarnom niti u svakom pojedinačnom položaju, pri svojem referentnom toku, pri čemu se pojedinačne vrijednosti izmjerene u svakom položaju zbrajaju.

| 5.6.3.3. | Za svako svjetlo za skretanje, osim onih opremljenih izvorima svjetlosti sa žarnom niti, jakosti svjetlosti izmjerene nakon jedne minute i nakon 10 minuta rada moraju biti u skladu sa zahtijevanim najmanjim i najvećim vrijednostima. Raspodjele svjetlosne jakosti nakon jedne minute i nakon 10 minuta rada izračunavaju se prema raspodjeli svjetlosne jakosti izmjerenoj nakon nastupanja fotometrijske stabilnosti tako da se u svakoj ispitnoj točki upotrijebi omjer svjetlosnih jakosti izmjerenih na 45°L i 2,5°D za svjetlo za lijevu stranu (za svjetlo za desnu stranu kut L treba zamijeniti kutom R):






  (a) | nakon jedne minute; |
| --- | --- | --- |

5.6.3.3.

Za svako svjetlo za skretanje, osim onih opremljenih izvorima svjetlosti sa žarnom niti, jakosti svjetlosti izmjerene nakon jedne minute i nakon 10 minuta rada moraju biti u skladu sa zahtijevanim najmanjim i najvećim vrijednostima. Raspodjele svjetlosne jakosti nakon jedne minute i nakon 10 minuta rada izračunavaju se prema raspodjeli svjetlosne jakosti izmjerenoj nakon nastupanja fotometrijske stabilnosti tako da se u svakoj ispitnoj točki upotrijebi omjer svjetlosnih jakosti izmjerenih na 45°L i 2,5°D za svjetlo za lijevu stranu (za svjetlo za desnu stranu kut L treba zamijeniti kutom R):

(a)

nakon jedne minute;

| (b) | nakon 10 minuta; i |
| --- | --- |

(b)

nakon 10 minuta; i

| (c) | nakon što nastupi fotometrijska stabilnost. |
| --- | --- |

(c)

nakon što nastupi fotometrijska stabilnost.

Nastupanje fotometrijske stabilnosti znači da promjene svjetlosne jakosti za određenu ispitnu točku iznose manje od 3 % u bilo kojem 15-minutnom razdoblju.

6.   PRIJELAZNE ODREDBE

| 6.1. | Općenito |
| --- | --- |

6.1.

Općenito

| 6.1.1. | Ugovorne stranke koje primjenjuju ovaj Pravilnik moraju nastaviti prihvaćati homologacije tipa svjetala (funkcija) prema svim prethodnim nizovima izmjena ovog Pravilnika, na koje ne utječu promjene uvedene najnovijim nizom izmjena.
  Kako bi se to provjerilo, indeks promjena primjenjiv na određeno svjetlo (funkciju) ne smije se razlikovati od njegova indeksa promjena kako je naveden u posljednjem nizu izmjena. |
| --- | --- |

6.1.1.

Ugovorne stranke koje primjenjuju ovaj Pravilnik moraju nastaviti prihvaćati homologacije tipa svjetala (funkcija) prema svim prethodnim nizovima izmjena ovog Pravilnika, na koje ne utječu promjene uvedene najnovijim nizom izmjena.

Kako bi se to provjerilo, indeks promjena primjenjiv na određeno svjetlo (funkciju) ne smije se razlikovati od njegova indeksa promjena kako je naveden u posljednjem nizu izmjena.

| 6.1.2. | Ugovorne stranke koje primjenjuju ovaj Pravilnik ne smiju odbiti proširenje homologacije tipa na temelju bilo kojeg prethodnog niza izmjena ovog Pravilnika. |
| --- | --- |

6.1.2.

Ugovorne stranke koje primjenjuju ovaj Pravilnik ne smiju odbiti proširenje homologacije tipa na temelju bilo kojeg prethodnog niza izmjena ovog Pravilnika.

---

(1)  Sporazum o prihvaćanju usklađenih tehničkih pravilnika Ujedinjenih naroda za vozila na kotačima, opremu i dijelove koji mogu biti ugrađeni i/ili upotrijebljeni na vozilima na kotačima i uvjeta za uzajamno priznavanje homologacija dodijeljenih na temelju tih pravilnika Ujedinjenih naroda (E/ECE/TRANS/505/Rev.3)

1

(2)  Navodi se na obrascu u skladu s predloškom iz Priloga 1.

2

(3)  Navodi se na obrascu u skladu s predloškom iz Priloga 14.

3

(4)  Ako je riječ o jednoj ugradbenoj jedinici, simbol „XC” stavlja se samo jednom.

4

(5)  Ako je riječ o više ugradbenih jedinica od kojih svaka pruža jednu ili više funkcija AFS-a, na svaku se jedinicu stavlja simbol „X”, nakon čega slijede identifikacijski simboli određenih funkcija AFS-a.

5

(6)  Razlikovne brojčane oznake ugovornih stranaka Sporazuma iz 1958. navedene su u Prilogu 3. Konsolidiranoj rezoluciji o konstrukciji vozila (R.E.3), dokument ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.6.

6

(7)  Sukladnost sa zahtjevima za elektromagnetsku kompatibilnost ovisi o tipu vozila.

7

(8)  Upute za ugradnju svjetala s tim mjerama navedene su u Pravilniku UN-a br. 48.

8

(*1)  Dopušteno odstupanje za svaku fotometrijsku ispitnu točku iznosi 0,25° osim ako je navedeno drugačije.

*1

(*2)  Dopušteno odstupanje za svaku fotometrijsku ispitnu točku iznosi 0,25° osim ako je navedeno drugačije.

*2

(9)  Takvo posebno „kratko” glavno svjetlo može sadržavati dugi svjetlosni snop koji ne podliježe zahtjevima.

9

(*3)  Kutni položaji označeni su za vožnju desnom stranom kolnika.

*3

(*4)  Fotometrijski zahtjevi za svaku pojedinačnu mjernu točku (kutni položaj) te funkcije osvjetljivanja primjenjuju se na polovinu zbroja odnosnih vrijednosti dobivenih na svim jedinicama za osvjetljivanje sustava koji se upotrebljava za tu funkciju.

*4

Svaka crta definirana u tablici 15. dijelu A, zajedno s ispitnim točkama propisanima u tablici 15. dijelu B, mjeri se zasebno tako da odgovaraju signalu koji emitira generator signala.

Ako se kratki svjetlosni snop koji ispunjava zahtjeve iz stavka 5.3.2. neprestano upotrebljava uz prilagođavanje dugog svjetlosnog snopa, ne primjenjuju se fotometrijski zahtjevi iz tablice 15. dijela B.

(10)  Takvo posebno „kratko” glavno svjetlo može sadržavati dugi svjetlosni snop koji ne podliježe zahtjevima.

10

---

PRILOG 1.

Izjava

(najveći format: A4 (210 × 297 mm))

| (1) | koju je izdalo: | ime tijela
  ...
  ...
  ... |
| --- | --- | --- |

Image 141

koju je izdalo:

ime tijela

...

...

...

| o (2): | dodjeli homologacije
  proširenju homologacije
  odbijanju homologacije
  povlačenju homologacije
  trajno obustavljenoj proizvodnji |
| --- | --- |

o (2):

dodjeli homologacije

proširenju homologacije

odbijanju homologacije

povlačenju homologacije

trajno obustavljenoj proizvodnji

za tip uređaja ili sustava na temelju Pravilnika br. 149

Razred uređaja: ...Indeks promjena: ...

Homologacijski broj: ...

Jedinstveni identifikator (UI) (ako je primjenjivo): ...

1.

Trgovačko ime ili žig uređaja ili sustava: ...

2.

...

3.

...

4.

...

5.

Datum dostavljanja na homologaciju: ...

6.

Tehnička služba odgovorna za provođenje homologacijskih ispitivanja: ...

7.

Datum izvješća koje je izdala ta služba: ...

8.

Broj izvješća koje je izdala ta služba: ...

9.

Kratak opis:

9.1.

Za glavna svjetla razreda A i B1

9.1.1.

Kategorija prema odgovarajućoj oznaci (3): ...

9.1.2.

Broj, kategorija i vrsta izvora svjetlosti: ...

9.1.3.

Referentni svjetlosni tok za glavni kratki snop (lm): ...

9.1.4.

Glavni kratki snop radi na približno (V): ...

9.1.5.

Mjere u skladu sa stavkom 4.12. ovog Pravilnika: ...

9.1.6.

Broj i posebni identifikacijski kodovi LED modula te za svaki LED modul izjava je li zamjenjiv: da/ne1 ...

9.1.7.

Broj i posebni identifikacijski kodovi elektroničkih uređaja za upravljanje izvorom svjetlosti ...

9.1.8.

Ukupan ciljani svjetlosni tok kako je opisan u stavku 4.5.6. ovog Pravilnika prelazi 2 000 lumena: da/ne/nije primjenjivo1

9.1.9.

Određivanje najmanje oštrine granice svjetlo-tama provedeno je na: 10 m/25 m/nije primjenjivo1

9.2.

Za glavna svjetla razreda D

9.2.1.

Glavno svjetlo/sustav dostavljen za homologaciju kao tip (4): ...

9.2.2.

Izvor svjetlosti kratkog svjetlosnog snopa smije/ne smije1 biti uključen istodobno s izvorom svjetlosti dugog svjetlosnog snopa i/ili drugim uzajamno povezanim glavnim svjetlom.

9.2.3.

Nazivni napon uređaja iznosi: ...

9.2.4.

Broj, kategorija i vrsta izvora svjetlosti: ...

9.2.4.1.

vrijednost ciljanog svjetlosnog toka za glavni kratki snop ... [lm]

9.2.4.2.

vrijednost ciljanog svjetlosnog toka za dugi svjetlosni snop[lm] ...

9.2.5.

Trgovačko ime i identifikacijski broj zasebnih predspojnih naprava ili dijelova predspojnih naprava: ...

9.2.6.

Određivanje najmanje oštrine granice svjetlo-tama provedeno je na 10 m/25 m.1

9.2.7.

Broj i posebni identifikacijski kodovi LED modula: ...

9.2.8.

Sustav s raspodijeljenom rasvjetom s jednim zajedničkim izvorom svjetlosti s izbojem u plinu: da/ne1

9.2.9.

Moguće napomene: ...

9.2.10.

Mjere u skladu sa stavkom 4.12. ovog Pravilnika: ...

9.3.

Za AFS – sustavi

9.3.1.

Kategorija prema odgovarajućoj oznaci (5): ...

9.3.2.

Broj, kategorija i vrsta izvora svjetlosti: ...

9.3.2.1.

...

9.3.2.2.

Broj i posebni identifikacijski kodovi elektroničkih uređaja za upravljanje izvorom svjetlosti, ako postoje ...

9.3.2.3.

Ukupan ciljani svjetlosni tok kako je opisan u stavku 4.5.2.6. ovog Pravilnika prelazi 2 000 lumena: da/ne1

9.3.3.

(a)

| (a) | Informacije u skladu sa stavkom 5.3.5.1. ovog Pravilnika (koje jedinice za osvjetljivanje daju granicu svjetlo-tama kako je utvrđena u Prilogu 5. ovom Pravilniku, koja se projicira na zonu od 6 stupnjeva lijevo do 4 stupnja desno i iznad vodoravne crte koja se nalazi na 0,8 stupnjeva dolje) ... |
| --- | --- |

Informacije u skladu sa stavkom 5.3.5.1. ovog Pravilnika (koje jedinice za osvjetljivanje daju granicu svjetlo-tama kako je utvrđena u Prilogu 5. ovom Pravilniku, koja se projicira na zonu od 6 stupnjeva lijevo do 4 stupnja desno i iznad vodoravne crte koja se nalazi na 0,8 stupnjeva dolje) ...

| (b) | Namještanje granice svjetlo-tama određeno je na 10 m/25 m1 |
| --- | --- |

(b)

Namještanje granice svjetlo-tama određeno je na 10 m/25 m1

| (c) | Određivanje najmanje oštrine granice svjetlo-tama provedeno je na 10 m/25 m1 |
| --- | --- |

(c)

Određivanje najmanje oštrine granice svjetlo-tama provedeno je na 10 m/25 m1

9.3.4.

Vozila za koja je sustav namijenjen kao originalna oprema ...

9.3.5.

Traži li se homologacija za sustav koji nije obuhvaćen homologacijom tipa vozila u skladu s Pravilnikom UN-a br. 48: da/ne1

9.3.5.1.

Ako je odgovor potvrdan: informacije dostatne za utvrđivanje tipa (tipova) vozila za koje je sustav namijenjen ...

9.3.6.

Informacije u skladu sa stavkom 5.3.5.2. ovog Pravilnika (koji načini rada kratkog svjetlosnog snopa razreda E, ako postoje, odgovaraju skupu podataka iz tablice 14. u ovom Pravilniku)...

9.3.7.

Traži li se homologacija za sustav koji je namijenjen isključivo za ugradnju na vozila koja imaju funkciju stabilizacije/ograničavanja napajanja sustava: da/ne1

9.3.8.

Određivanje najmanje oštrine granice svjetlo-tama provedeno je na 10 m/25 m.1

9.3.9.

Sustav je konstruiran tako da proizvodi sljedeći kratki svjetlosni snop: (6)

9.3.9.1.

razred C ☒ razred V ☐ razred E ☐ razred W ☐

9.3.9.2.

| | Način br. C 1 |
| --- | --- |

Način br. C 1

| | Način br. V ... |
| --- | --- |

Način br. V ...

| | Način br. E ... |
| --- | --- |

Način br. E ...

| | Način br. W ... |
| --- | --- |

Način br. W ...

| | Način br. C ... |
| --- | --- |

Način br. C ...

| | Način br. V ... |
| --- | --- |

Način br. V ...

| | Način br. E ... |
| --- | --- |

Način br. E ...

| | Način br. W ... |
| --- | --- |

Način br. W ...

| | Način br. C ... |
| --- | --- |

Način br. C ...

| | Način br. V ... |
| --- | --- |

Način br. V ...

| | Način br. E ... |
| --- | --- |

Način br. E ...

| | Način br. W ... |
| --- | --- |

Način br. W ...

9.3.9.3.

| (a) | Ako nije moguće osvjetljivanje u zavoju: | Lijeva strana |
| --- | --- | --- |

(a)

Ako nije moguće osvjetljivanje u zavoju:

Lijeva strana

| | br. 1 ☐ |
| --- | --- |

br. 1 ☐

| | br. 3 ☐ |
| --- | --- |

br. 3 ☐

| | br. 5 ☐ |
| --- | --- |

br. 5 ☐

| | br. 7 ☐ |
| --- | --- |

br. 7 ☐

| | br. 9 ☐ |
| --- | --- |

br. 9 ☐

| | br. 11 ☐ |
| --- | --- |

br. 11 ☐

| | Desna strana |
| --- | --- |

Desna strana

| | br. 2 ☐ |
| --- | --- |

br. 2 ☐

| | br. 4 ☐ |
| --- | --- |

br. 4 ☐

| | br. 6 ☐ |
| --- | --- |

br. 6 ☐

| | br. 8 ☐ |
| --- | --- |

br. 8 ☐

| | br. 10 ☐ |
| --- | --- |

br. 10 ☐

| | br. 12 ☐ |
| --- | --- |

br. 12 ☐

| (b) | Ako je moguće osvjetljivanje u zavoju 1. kategorije: | Lijeva strana |
| --- | --- | --- |

(b)

Ako je moguće osvjetljivanje u zavoju 1. kategorije:

Lijeva strana

| | br. 1 ☐ |
| --- | --- |

br. 1 ☐

| | br. 3 ☐ |
| --- | --- |

br. 3 ☐

| | br. 5 ☐ |
| --- | --- |

br. 5 ☐

| | br. 7 ☐ |
| --- | --- |

br. 7 ☐

| | br. 9 ☐ |
| --- | --- |

br. 9 ☐

| | br. 11 ☐ |
| --- | --- |

br. 11 ☐

| | Desna strana |
| --- | --- |

Desna strana

| | br. 2 ☐ |
| --- | --- |

br. 2 ☐

| | br. 4 ☐ |
| --- | --- |

br. 4 ☐

| | br. 6 ☐ |
| --- | --- |

br. 6 ☐

| | br. 8 ☐ |
| --- | --- |

br. 8 ☐

| | br. 10 ☐ |
| --- | --- |

br. 10 ☐

| | br. 12 ☐ |
| --- | --- |

br. 12 ☐

| (c) | Ako je moguće osvjetljivanje u zavoju 2. kategorije: | Lijeva strana |
| --- | --- | --- |

(c)

Ako je moguće osvjetljivanje u zavoju 2. kategorije:

Lijeva strana

| | br. 1 ☐ |
| --- | --- |

br. 1 ☐

| | br. 3 ☐ |
| --- | --- |

br. 3 ☐

| | br. 5 ☐ |
| --- | --- |

br. 5 ☐

| | br. 7 ☐ |
| --- | --- |

br. 7 ☐

| | br. 9 ☐ |
| --- | --- |

br. 9 ☐

| | br. 11 ☐ |
| --- | --- |

br. 11 ☐

| | Desna strana |
| --- | --- |

Desna strana

| | br. 2 ☐ |
| --- | --- |

br. 2 ☐

| | br. 4 ☐ |
| --- | --- |

br. 4 ☐

| | br. 6 ☐ |
| --- | --- |

br. 6 ☐

| | br. 8 ☐ |
| --- | --- |

br. 8 ☐

| | br. 10 ☐ |
| --- | --- |

br. 10 ☐

| | br. 12 ☐ |
| --- | --- |

br. 12 ☐

| Napomena: | prethodne informacije u skladu s točkama od (a) do (c) potrebno je navesti za sve postojeće načine rada. |
| --- | --- |

Napomena:

Napomena

prethodne informacije u skladu s točkama od (a) do (c) potrebno je navesti za sve postojeće načine rada.

9.3.9.4.

| | Lijeva strana |
| --- | --- |

Lijeva strana

| | br. 1 ☐ |
| --- | --- |

br. 1 ☐

| | br. 3 ☐ |
| --- | --- |

br. 3 ☐

| | br. 5 ☐ |
| --- | --- |

br. 5 ☐

| | br. 7 ☐ |
| --- | --- |

br. 7 ☐

| | br. 9 ☐ |
| --- | --- |

br. 9 ☐

| | br. 11 ☐ |
| --- | --- |

br. 11 ☐

| | Desna strana |
| --- | --- |

Desna strana

| | br. 2 ☐ |
| --- | --- |

br. 2 ☐

| | br. 4 ☐ |
| --- | --- |

br. 4 ☐

| | br. 6 ☐ |
| --- | --- |

br. 6 ☐

| | br. 8 ☐ |
| --- | --- |

br. 8 ☐

| | br. 10 ☐ |
| --- | --- |

br. 10 ☐

| | br. 12 ☐ |
| --- | --- |

br. 12 ☐

9.3.9.5.

| (a) | Ako nije moguće osvjetljivanje u zavoju: | Lijeva strana |
| --- | --- | --- |

(a)

Ako nije moguće osvjetljivanje u zavoju:

Lijeva strana

| | br. 1 ☐ |
| --- | --- |

br. 1 ☐

| | br. 3 ☐ |
| --- | --- |

br. 3 ☐

| | br. 5 ☐ |
| --- | --- |

br. 5 ☐

| | br. 7 ☐ |
| --- | --- |

br. 7 ☐

| | br. 9 ☐ |
| --- | --- |

br. 9 ☐

| | br. 11 ☐ |
| --- | --- |

br. 11 ☐

| | Desna strana |
| --- | --- |

Desna strana

| | br. 2 ☐ |
| --- | --- |

br. 2 ☐

| | br. 4 ☐ |
| --- | --- |

br. 4 ☐

| | br. 6 ☐ |
| --- | --- |

br. 6 ☐

| | br. 8 ☐ |
| --- | --- |

br. 8 ☐

| | br. 10 ☐ |
| --- | --- |

br. 10 ☐

| | br. 12 ☐ |
| --- | --- |

br. 12 ☐

| (b) | Ako je moguće osvjetljivanje u zavoju 1. kategorije: | Lijeva strana |
| --- | --- | --- |

(b)

Ako je moguće osvjetljivanje u zavoju 1. kategorije:

Lijeva strana

| | br. 1 ☐ |
| --- | --- |

br. 1 ☐

| | br. 3 ☐ |
| --- | --- |

br. 3 ☐

| | br. 5 ☐ |
| --- | --- |

br. 5 ☐

| | br. 7 ☐ |
| --- | --- |

br. 7 ☐

| | br. 9 ☐ |
| --- | --- |

br. 9 ☐

| | br. 11 ☐ |
| --- | --- |

br. 11 ☐

| | Desna strana |
| --- | --- |

Desna strana

| | br. 2 ☐ |
| --- | --- |

br. 2 ☐

| | br. 4 ☐ |
| --- | --- |

br. 4 ☐

| | br. 6 ☐ |
| --- | --- |

br. 6 ☐

| | br. 8 ☐ |
| --- | --- |

br. 8 ☐

| | br. 10 ☐ |
| --- | --- |

br. 10 ☐

| | br. 12 ☐ |
| --- | --- |

br. 12 ☐

| (c) | Ako je moguće osvjetljivanje u zavoju 2. kategorije: | Lijeva strana |
| --- | --- | --- |

(c)

Ako je moguće osvjetljivanje u zavoju 2. kategorije:

Lijeva strana

| | br. 1 ☐ |
| --- | --- |

br. 1 ☐

| | br. 3 ☐ |
| --- | --- |

br. 3 ☐

| | br. 5 ☐ |
| --- | --- |

br. 5 ☐

| | br. 7 ☐ |
| --- | --- |

br. 7 ☐

| | br. 9 ☐ |
| --- | --- |

br. 9 ☐

| | br. 11 ☐ |
| --- | --- |

br. 11 ☐

| | Desna strana |
| --- | --- |

Desna strana

| | br. 2 ☐ |
| --- | --- |

br. 2 ☐

| | br. 4 ☐ |
| --- | --- |

br. 4 ☐

| | br. 6 ☐ |
| --- | --- |

br. 6 ☐

| | br. 8 ☐ |
| --- | --- |

br. 8 ☐

| | br. 10 ☐ |
| --- | --- |

br. 10 ☐

| | br. 12 ☐ |
| --- | --- |

br. 12 ☐

9.3.10.

Sustav je konstruiran tako da proizvodi dugi svjetlosni snop5, 6, 7:

9.3.10.1.

da ☐ ne ☐

9.3.10.2.

| | način rada dugog svjetlosnog snopa br. M 1 |
| --- | --- |

način rada dugog svjetlosnog snopa br. M 1

| | način rada dugog svjetlosnog snopa br. M ... |
| --- | --- |

način rada dugog svjetlosnog snopa br. M ...

| | način rada dugog svjetlosnog snopa br. M ... |
| --- | --- |

način rada dugog svjetlosnog snopa br. M ...

9.3.10.3.

| (a) | Ako nije moguće osvjetljivanje u zavoju: | Lijeva strana |
| --- | --- | --- |

(a)

Ako nije moguće osvjetljivanje u zavoju:

Lijeva strana

| | br. 1 ☐ |
| --- | --- |

br. 1 ☐

| | br. 3 ☐ |
| --- | --- |

br. 3 ☐

| | br. 5 ☐ |
| --- | --- |

br. 5 ☐

| | br. 7 ☐ |
| --- | --- |

br. 7 ☐

| | br. 9 ☐ |
| --- | --- |

br. 9 ☐

| | br. 11 ☐ |
| --- | --- |

br. 11 ☐

| | Desna strana |
| --- | --- |

Desna strana

| | br. 2 ☐ |
| --- | --- |

br. 2 ☐

| | br. 4 ☐ |
| --- | --- |

br. 4 ☐

| | br. 6 ☐ |
| --- | --- |

br. 6 ☐

| | br. 8 ☐ |
| --- | --- |

br. 8 ☐

| | br. 10 ☐ |
| --- | --- |

br. 10 ☐

| | br. 12 ☐ |
| --- | --- |

br. 12 ☐

| (b) | Ako je moguće osvjetljivanje u zavoju: | Lijeva strana |
| --- | --- | --- |

(b)

Ako je moguće osvjetljivanje u zavoju:

Lijeva strana

| | br. 1 ☐ |
| --- | --- |

br. 1 ☐

| | br. 3 ☐ |
| --- | --- |

br. 3 ☐

| | br. 5 ☐ |
| --- | --- |

br. 5 ☐

| | br. 7 ☐ |
| --- | --- |

br. 7 ☐

| | br. 9 ☐ |
| --- | --- |

br. 9 ☐

| | br. 11 ☐ |
| --- | --- |

br. 11 ☐

| | Desna strana |
| --- | --- |

Desna strana

| | br. 2 ☐ |
| --- | --- |

br. 2 ☐

| | br. 4 ☐ |
| --- | --- |

br. 4 ☐

| | br. 6 ☐ |
| --- | --- |

br. 6 ☐

| | br. 8 ☐ |
| --- | --- |

br. 8 ☐

| | br. 10 ☐ |
| --- | --- |

br. 10 ☐

| | br. 12 ☐ |
| --- | --- |

br. 12 ☐

| Napomena: | prethodne informacije u skladu s točkama (a) i (b) potrebno je navesti za sve postojeće načine rada. |
| --- | --- |

Napomena:

9.3.10.4.

| | Lijeva strana |
| --- | --- |

Lijeva strana

| | br. 1 ☐ |
| --- | --- |

br. 1 ☐

| | br. 3 ☐ |
| --- | --- |

br. 3 ☐

| | br. 5 ☐ |
| --- | --- |

br. 5 ☐

| | br. 7 ☐ |
| --- | --- |

br. 7 ☐

| | br. 9 ☐ |
| --- | --- |

br. 9 ☐

| | br. 11 ☐ |
| --- | --- |

br. 11 ☐

| | Desna strana |
| --- | --- |

Desna strana

| | br. 2 ☐ |
| --- | --- |

br. 2 ☐

| | br. 4 ☐ |
| --- | --- |

br. 4 ☐

| | br. 6 ☐ |
| --- | --- |

br. 6 ☐

| | br. 8 ☐ |
| --- | --- |

br. 8 ☐

| | br. 10 ☐ |
| --- | --- |

br. 10 ☐

| | br. 12 ☐ |
| --- | --- |

br. 12 ☐

9.3.10.5.

| | za vožnju lijevom i desnom stranom kolnika: da ☐ ne ☐ |
| --- | --- |

za vožnju lijevom i desnom stranom kolnika: da ☐ ne ☐

| | za vožnju samo desnom stranom kolnika: da ☐ ne ☐ |
| --- | --- |

za vožnju samo desnom stranom kolnika: da ☐ ne ☐

| | za vožnju samo lijevom stranom kolnika: da ☐ ne ☐ |
| --- | --- |

za vožnju samo lijevom stranom kolnika: da ☐ ne ☐

9.4.

Za glavna svjetla razreda AS, BS, CS, DS i ES1

9.4.1.

Kategorija prema odgovarajućoj oznaci (9): ...

9.4.2.

Broj, kategorija i vrsta izvora svjetlosti, ako postoje: ...

9.4.3.

Broj i posebni identifikacijski kodovi LED modula te za svaki LED modul izjava je li zamjenjiv: da/ne1 ...

9.4.4.

Broj i posebni identifikacijski kodovi elektroničkih uređaja za upravljanje izvorom svjetlosti, ako postoje: ...

9.4.5.

Ako je odgovor potvrdan, provedeno je na 10 m/25 m1 ...

9.4.6.

Trgovačko ime i identifikacijski broj zasebnih predspojnih naprava ili dijelova predspojnih naprava: ...

9.4.7.

Izvor svjetlosti kratkog svjetlosnog snopa smije/ne smije1 biti uključen istodobno s izvorom svjetlosti dugog svjetlosnog snopa i/ili drugim uzajamno povezanim glavnim svjetlom.

9.4.8.

Najmanji kutovi bočnog nagiba za ispunjavanje zahtjeva stavka 5.4.5.2., ako postoje...

9.4.9.

Sekundarni dugi svjetlosni snop: da/ne1

Sekundarni dugi svjetlosni snop mora se upotrebljavati isključivo uz kratki svjetlosni snop ili primarni dugi svjetlosni snop.

9.5.

Za prednja svjetla za maglu razreda F3

9.5.1.

(F3, F3/, F3PL, F3/PL) ...

9.5.2.

Broj, kategorija i vrsta izvora svjetlosti: ...

9.5.3.

LED modul: da/ne1 te za svaki LED modul izjava je li zamjenjiv: da/ne1

9.5.4.

Posebni identifikacijski kod LED modula: ...

9.5.5.

| | Napajanje izvora svjetlosti: ... |
| --- | --- |

Napajanje izvora svjetlosti: ...

| | Podaci o elektroničkom uređaju za upravljanje izvorom svjetlosti: ... |
| --- | --- |

Podaci o elektroničkom uređaju za upravljanje izvorom svjetlosti: ...

| | Ulazni napon (11): ... |
| --- | --- |

Ulazni napon (11): ...

| | Ako elektronički uređaj za upravljanje izvorom svjetlosti nije dio svjetla: |
| --- | --- |

Ako elektronički uređaj za upravljanje izvorom svjetlosti nije dio svjetla:

| | Podaci o izlaznom signalu: ... |
| --- | --- |

Podaci o izlaznom signalu: ...

9.5.6.

Boja emitirane svjetlosti: ...bijela/selektivno žuta1

9.5.7.

veći od 2 000 lumena: da/ne1

9.5.8.

Promjenjiva svjetlosna jakost: da/ne (1)

9.5.9.

provedeno je na ... 10 m/25 m (1)

9.6.

Za svjetla za skretanje

9.6.1.

Broj, kategorija i vrsta izvora svjetlosti (12): ...

9.6.2.

Napon i snaga: ...

9.6.3.

Modul izvora svjetlosti: ... da/ne1

9.6.4.

Posebni identifikacijski kod modula izvora svjetlosti: ...

9.6.5.

| (a) | koji je dio svjetla ... da/ne1 |
| --- | --- |

(a)

koji je dio svjetla ... da/ne1

| (b) | koji nije dio svjetla ... da/ne1 |
| --- | --- |

(b)

koji nije dio svjetla ... da/ne1

9.6.6.

Ulazni napon koji dovodi elektronički uređaj za upravljanje izvorom svjetlosti: ...

9.6.7.

Proizvođač elektroničkog uređaja za upravljanje izvorom svjetlosti i identifikacijski broj (kad je uređaj za upravljanje izvorom svjetlosti dio svjetla, no ne nalazi se u kućištu svjetla):

9.6.8.

Geometrijski uvjeti ugradnje i povezane varijacije, ako postoje: ...

10.

Mjesto homologacijske oznake: ...

11.

Razlozi proširenja homologacije (ako je primjenjivo): ...

12.

Homologacija dodijeljena/proširena/odbijena/povučena1

13.

Mjesto: ...

14.

Datum: ...

15.

Potpis: ...

16.

Ovoj je izjavi priložen popis dokumenata pohranjenih kod homologacijskog tijela koje je dodijelilo homologaciju i koji se mogu dobiti na zahtjev.

---

(1)  Razlikovni broj države koja je dodijelila/proširila/odbila/povukla homologaciju (vidjeti odredbe o homologaciji u Pravilniku).

1

(2)  Prekrižiti suvišno.

2

(3)  Odabrati odgovarajuću oznaku prema popisu u nastavku:

3

Image 142

(4)  Odabrati odgovarajuću oznaku prema popisu u nastavku:

4

Image 143

(5)  Za svaku ugradbenu jedinicu ili sklop ugradbenih jedinica navesti odgovarajuću oznaku propisanu ovim Pravilnikom.

5

(6)  Staviti X gdje je potrebno.

6

(7)  Treba proširiti ako ima više načina rada.

7

(8)  Treba proširiti ako ima više jedinica.

8

(9)  Odabrati odgovarajuću oznaku prema popisu u nastavku:

9

Image 144

(10)  Podaci o naponu obuhvaćaju dopuštena odstupanja ili raspon napona prema proizvođačevim specifikacijama i kako je provjereno ovom homologacijom.

10

(11)  Unose se parametri ulaznog napona, koji uključuju radni ciklus, frekvenciju, oblik impulsa i vršni napon.

11

(12)  Za svjetla za skretanje s nezamjenjivim izvorima svjetlosti navesti koliko ih je i ukupnu snagu upotrijebljenih izvora svjetlosti.

12

---

PRILOG 2.

Minimalni zahtjevi za postupke za provjeru sukladnosti proizvodnje

1.   OPĆENITO

| 1.1. | S mehaničkog i geometrijskog gledišta smatra se da su zahtjevi sukladnosti ispunjeni ako odstupanja ne prelaze neizbježna proizvodna odstupanja koja odgovaraju zahtjevima iz ovog Pravilnika. Taj se uvjet odnosi i na boju. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Sukladnost serijski proizvedenih svjetala u pogledu fotometrijskih obilježja ne osporava se ako pri ispitivanju fotometrijskog učinka bilo kojeg nasumično izabranog svjetla opremljenog standardnim (etalon) izvorom svjetlosti i/ili nezamjenjivim izvorima svjetlosti i/ili LED modulima, kako su tvornički ugrađeni: |
| --- | --- |

1.2.

| 1.2.1. | nijedna izmjerena vrijednost ne odstupa u najnepovoljnijem slučaju više od 20 % od vrijednosti propisane u ovom Pravilniku; |
| --- | --- |

1.2.1.

| 1.2.1.1. | ako je riječ o glavnim svjetlima razreda A, B i D koja su u skladu sa stavkom 5.2. ovog Pravilnika, za vrijednosti B 50 L (ili R) i zonu III. najveće odstupanje u najnepovoljnijem slučaju smije biti:






  B 50 L (ili R) | 170 cd, što odgovara 20 %, |
| --- | --- | --- |
| | 255 cd, što odgovara 30 %, |
| zona III. | 255 cd, što odgovara 20 %, |
| | 380 cd, što odgovara 30 %; |

1.2.1.1.

B 50 L (ili R)

170 cd, što odgovara 20 %,

255 cd, što odgovara 30 %,

zona III.

255 cd, što odgovara 20 %,

380 cd, što odgovara 30 %;

| 1.2.1.2. | za AFS koji je u skladu sa stavkom 5.3. ovog Pravilnika, nijedna vrijednost izmjerena i ispravljena u skladu s odredbama iz stavka 4.6. ovog Pravilnika ne odstupa u najnepovoljnijem slučaju od vrijednosti propisane u stupcu B tablica od 17. do 32., ako je primjenjivo; |
| --- | --- |

1.2.1.2.

| 1.2.1.3. | ako je riječ o glavnim svjetlima razreda BS, CS, DS i ES koja su u skladu sa stavkom 5.4. ovog Pravilnika, za vrijednosti u zoni I. najveće odstupanje u najnepovoljnijem slučaju smije biti:






  zona I. | 255 cd, što odgovara 20 %, |
| --- | --- | --- |
| | 380 cd, što odgovara 30 %. |

1.2.1.3.

zona I.

255 cd, što odgovara 20 %,

380 cd, što odgovara 30 %.

| 1.2.1.3.1. | Ako rezultati prethodno opisanih ispitivanja ne ispunjavaju zahtjeve, glavno svjetlo može se namjestiti pod uvjetom da se os svjetlosnog snopa ne pomakne bočno za više od 0,5 stupnjeva udesno ili ulijevo i ne više od 0,2 stupnja prema gore ili dolje. |
| --- | --- |

1.2.1.3.1.

| 1.2.1.4. | Za prednja svjetla za maglu koja su u skladu sa stavkom 5.5. ovog Pravilnika primjenjuje se tablica 37.; |
| --- | --- |

1.2.1.4.

| 1.2.2. | ili, kada je riječ o glavnim svjetlima razreda A, B ili D koja su u skladu sa stavkom 5.2. ovog Pravilnika, ako: |
| --- | --- |

1.2.2.

| 1.2.2.1. | za kratki svjetlosni snop vrijednosti propisane u ovom Pravilniku ispunjene su u jednoj točki unutar kruga od 0,35 stupnjeva oko sljedećih točaka: | za glavna svjetla razreda A ili B, točke B 50 L (ili R) (s dopuštenim odstupanjem od 85 cd), 75 R (ili L), 50 V, 25 R, 25 L te u cijeloj zoni IV. koja nije više od 0,52 stupnjeva iznad crte 25 R i 25 L; |
| --- | --- | --- |

1.2.2.1.

za glavna svjetla razreda A ili B, točke B 50 L (ili R) (s dopuštenim odstupanjem od 85 cd), 75 R (ili L), 50 V, 25 R, 25 L te u cijeloj zoni IV. koja nije više od 0,52 stupnjeva iznad crte 25 R i 25 L;

| | za glavna svjetla razreda D, točke B 50 L (ili R) (s dopuštenim odstupanjem od 85 cd), 75 R (ili L), 50 V, 25 R1, 25 L2 te na segmentu I.; i |
| --- | --- |

za glavna svjetla razreda D, točke B 50 L (ili R) (s dopuštenim odstupanjem od 85 cd), 75 R (ili L), 50 V, 25 R1, 25 L2 te na segmentu I.; i

| 1.2.2.2. | ako se, za dugi svjetlosni snop, točka HV nalazi unutar izokandele 0,75 Imaks, za fotometrijske vrijednosti poštuje se dopušteno odstupanje od + 20 % za najveće vrijednosti i – 20 % za najmanje vrijednosti u bilo kojoj mjernoj točki navedenoj u stavku 5.1. ovog Pravilnika; |
| --- | --- |

1.2.2.2.

| 1.2.3. | ako rezultati prethodno opisanih ispitivanja ne ispunjavaju zahtjeve, glavno svjetlo može se namjestiti pod uvjetom da se os svjetlosnog snopa ne pomakne bočno za više od 0,5 stupnjeva udesno ili ulijevo i ne više od 0,2 stupnja prema gore ili dolje; |
| --- | --- |

1.2.3.

| 1.2.4. | za AFS koji je u skladu sa stavkom 5.3. ovog Pravilnika, ako rezultati prethodno opisanih ispitivanja ne ispunjavaju zahtjeve, sustav se može namjestiti u svakom razredu, pod uvjetom da se os svjetlosnog snopa ne pomakne bočno za više od 0,5 stupnjeva udesno ili ulijevo i ne više od 0,2 stupnja prema gore ili dolje, odvojeno i u odnosu na početno usmjeravanje.
  Te se odredbe ne primjenjuju na jedinice za osvjetljivanje kako je određeno u stavku 5.3.3.1.1. ovog Pravilnika; |
| --- | --- |

1.2.4.

Te se odredbe ne primjenjuju na jedinice za osvjetljivanje kako je određeno u stavku 5.3.3.1.1. ovog Pravilnika;

| 1.2.5. | kada je riječ o svjetlu opremljenom zamjenjivim izvorom svjetlosti, ako rezultati prethodno opisanih ispitivanja nisu u skladu sa zahtjevima, ispitivanja se ponavljaju s drugim standardnim (etalon) izvorom svjetlosti. |
| --- | --- |

1.2.5.

| 1.3. | Za verifikaciju promjene vertikalnog položaja granice svjetlo-tama pod utjecajem topline primjenjuje se sljedeći postupak:
  jedan od uzoraka svjetala ili sustava mora se ispitati u skladu s postupkom opisanim u stavku 3.1. Priloga 7. nakon što je tri puta uzastopno bio izložen ciklusu opisanom u stavku 3.2.2. Priloga 7.
  Glavno svjetlo ili sustav smatra se prihvatljivim ako Δr nije veći od 1,5 mrad prema gore i nije veći od 2,5 mrad prema dolje.
  Ako je ta vrijednost veća od 1,5 mrad, ali ne veća od 2,0 mrad prema gore ili ako je veća od 2,5 mrad, ali ne veća od 3,0 mrad prema dolje, ispituje se drugi uzorak i nakon toga srednja vrijednost apsolutnih vrijednosti utvrđenih na oba uzorka ne smije prekoračiti 1,5 mrad prema gore odnosno 2,5 mrad prema dolje.
  Međutim, ako se ta vrijednost od 1,5 mrad prema gore i 2,5 mrad prema dolje na tim dvama sustavima prekorači, istom postupku podvrgavaju se druga dva sustava i vrijednost Δr ni za jednog od njih ne smije prekoračiti 1,5 mrad prema gore odnosno 2,5 mrad prema dolje.
  Prednje svjetlo za maglu smatra se prihvatljivim ako Δr ne prelazi 3,0 mrad. Ako je ta vrijednost veća od 3,0 mrad, ali nije veća od 4,0 mrad, ispitivanju se podvrgava drugo prednje svjetlo za maglu, nakon čega srednja vrijednost apsolutnih vrijednosti utvrđenih na oba uzorka ne smije prekoračiti 3,0 mrad. |
| --- | --- |

1.3.

jedan od uzoraka svjetala ili sustava mora se ispitati u skladu s postupkom opisanim u stavku 3.1. Priloga 7. nakon što je tri puta uzastopno bio izložen ciklusu opisanom u stavku 3.2.2. Priloga 7.

Glavno svjetlo ili sustav smatra se prihvatljivim ako Δr nije veći od 1,5 mrad prema gore i nije veći od 2,5 mrad prema dolje.

Ako je ta vrijednost veća od 1,5 mrad, ali ne veća od 2,0 mrad prema gore ili ako je veća od 2,5 mrad, ali ne veća od 3,0 mrad prema dolje, ispituje se drugi uzorak i nakon toga srednja vrijednost apsolutnih vrijednosti utvrđenih na oba uzorka ne smije prekoračiti 1,5 mrad prema gore odnosno 2,5 mrad prema dolje.

Međutim, ako se ta vrijednost od 1,5 mrad prema gore i 2,5 mrad prema dolje na tim dvama sustavima prekorači, istom postupku podvrgavaju se druga dva sustava i vrijednost Δr ni za jednog od njih ne smije prekoračiti 1,5 mrad prema gore odnosno 2,5 mrad prema dolje.

Prednje svjetlo za maglu smatra se prihvatljivim ako Δr ne prelazi 3,0 mrad. Ako je ta vrijednost veća od 3,0 mrad, ali nije veća od 4,0 mrad, ispitivanju se podvrgava drugo prednje svjetlo za maglu, nakon čega srednja vrijednost apsolutnih vrijednosti utvrđenih na oba uzorka ne smije prekoračiti 3,0 mrad.

| 1.4. | Ako se, međutim, vertikalno namještanje u zahtijevani položaj ne može ponavljati u granicama dopuštenih odstupanja opisanih u stavku 1.2.3. Priloga 5. odnosno stavku 3.2. Priloga 6., jedan se uzorak ispituje u skladu s postupkom opisanim u stavku 2. Priloga 5. odnosno stavku 4. Priloga 6. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Za svjetla za skretanje |
| --- | --- |

1.5.

| 1.5.1. | S obzirom na fotometrijska obilježja, sukladnost serijski proizvedenih svjetala ne osporava se ako pri ispitivanju fotometrijskih obilježja nasumično izabranih svjetala sa standardnim izvorom svjetlosti ili kada svjetla imaju nezamjenjive izvore svjetlosti (izvore svjetlosti sa žarnom niti ili druge) te kada se sva mjerenja provode pri 6,75 V, 13,5 V ili 28,0 V: |
| --- | --- |

1.5.1.

| 1.5.1.1. | nijedna izmjerena vrijednost ne odstupa u najnepovoljnijem slučaju za više od 20 % od vrijednosti propisanih u ovom Pravilniku. |
| --- | --- |

1.5.1.1.

| 1.5.1.2. | Ako je riječ o svjetlu opremljenom zamjenjivim izvorom svjetlosti i ako rezultati prethodno opisanih ispitivanja nisu u skladu sa zahtjevima, svjetla se ponovno ispituju uz upotrebu drugog standardnog izvora svjetlosti. |
| --- | --- |

1.5.1.2.

| 1.5.2. | Ako je svjetlo opremljeno standardnim izvorom svjetlosti ili za svjetla s nezamjenjivim izvorima svjetlosti (izvorima svjetlosti sa žarnom niti ili drugima), kada su kolorimetrijske karakteristike provjerene dok je izvor svjetlosti prisutan u svjetlu, zadovoljene su kromatske koordinate. |
| --- | --- |

1.5.2.

| 1.5.3. | Ako je riječ o nezamjenjivim izvorima svjetlosti sa žarnom niti ili modulima izvora svjetlosti opremljenima nezamjenjivim izvorima svjetlosti sa žarnom niti, pri svakoj provjeri sukladnosti proizvodnje: |
| --- | --- |

1.5.3.

| 1.5.3.1. | nositelj homologacijske oznake demonstrira njihovu upotrebu u uobičajenoj proizvodnji te pokazuje identifikaciju nezamjenjivih izvora svjetlosti sa žarnom niti kako je navedeno u homologacijskoj dokumentaciji; |
| --- | --- |

1.5.3.1.

| 1.5.3.2. | ako postoji sumnja u pogledu sukladnosti nezamjenjivih izvora svjetlosti sa žarnom niti sa zahtjevima u pogledu životnog vijeka i/ili, ako je riječ o izvorima svjetlosti sa žarnom niti koji imaju premaz u boji, sa zahtjevima u pogledu izdržljivosti boje, kako je određeno u stavku 4.11. 3. izdanja Publikacije IEC 60809, sukladnost se provjerava kako je određeno u stavku 4.11. 3. izdanja Publikacije IEC 60809. |
| --- | --- |

1.5.3.2.

| 1.6. | Potrebno je pridržavati se kromatskih koordinata. |
| --- | --- |

1.6.

2.   MINIMALNI ZAHTJEVI ZA VERIFIKACIJU SUKLADNOSTI KOJU OBAVLJA PROIZVOĐAČ

Za svaki tip svjetla nositelj homologacijske oznake provodi barem sljedeća ispitivanja u odgovarajućim vremenskim razmacima. Ispitivanja se provode u skladu s odredbama ovog Pravilnika.

Ako bilo koji uzorak pokaže nesukladnost s obzirom na tip ispitivanja, uzimaju se i ispituju novi uzorci. Proizvođač poduzima korake za osiguranje sukladnosti predmetne proizvodnje.

| 2.1. | Vrsta ispitivanja
  Ispitivanja sukladnosti u ovom Pravilniku obuhvaćaju fotometrijske i kolorimetrijske karakteristike te verifikaciju promjene vertikalnog položaja granice svjetlo-tama pod utjecajem topline. |
| --- | --- |

2.1.

Ispitivanja sukladnosti u ovom Pravilniku obuhvaćaju fotometrijske i kolorimetrijske karakteristike te verifikaciju promjene vertikalnog položaja granice svjetlo-tama pod utjecajem topline.

| 2.2. | Metode koje se upotrebljavaju u ispitivanjima |
| --- | --- |

2.2.

| 2.2.1. | Ispitivanja se općenito provode u skladu s metodama navedenima u ovom Pravilniku. |
| --- | --- |

2.2.1.

| 2.2.2. | U svakom ispitivanju sukladnosti koje provodi proizvođač smiju se upotrebljavati jednakovrijedne metode uz odobrenje tijela nadležnog za homologacijska ispitivanja. Proizvođač je odgovoran za dokazivanje da su primijenjene metode jednakovrijedne onima utvrđenima u ovom Pravilniku. |
| --- | --- |

2.2.2.

| 2.2.3. | Primjena stavaka 2.2.1. i 2.2.2. zahtijeva redovito umjeravanje ispitnih uređaja i njihovu usklađenost s mjerenjima koja obavlja nadležno tijelo. |
| --- | --- |

2.2.3.

| 2.2.4. | U svim su slučajevima referentne metode one iz ovog Pravilnika, posebno za potrebe administrativne verifikacije i uzorkovanja. |
| --- | --- |

2.2.4.

| 2.3. | Vrsta uzorkovanja
  Uzorci svjetala odabiru se nasumično iz proizvodnje ujednačene serije. Ujednačena serija znači niz svjetala istog tipa, određen u skladu s proizvodnim postupcima proizvođača.
  Procjena u pravilu obuhvaća serijsku proizvodnju iz pojedinih tvornica. Međutim, proizvođač smije objediniti zapisnike koji se odnose na isti tip iz nekoliko tvornica pod uvjetom da se u njima primjenjuju isti sustav kvalitete i isto upravljanje kvalitetom. |
| --- | --- |

2.3.

Uzorci svjetala odabiru se nasumično iz proizvodnje ujednačene serije. Ujednačena serija znači niz svjetala istog tipa, određen u skladu s proizvodnim postupcima proizvođača.

Procjena u pravilu obuhvaća serijsku proizvodnju iz pojedinih tvornica. Međutim, proizvođač smije objediniti zapisnike koji se odnose na isti tip iz nekoliko tvornica pod uvjetom da se u njima primjenjuju isti sustav kvalitete i isto upravljanje kvalitetom.

| 2.4. | Izmjerene i zabilježene fotometrijske karakteristike |
| --- | --- |

2.4.

| 2.4.1. | Uzorci uređaja podvrgavaju se fotometrijskim mjerenjima u točkama propisanima u ovom Pravilniku, pri čemu su očitanja ograničena na sljedeće: |
| --- | --- |

2.4.1.

| 2.4.1.1. | za duga glavna svjetla u skladu sa stavkom 5.1. i/ili kratka glavna svjetla (asimetrična) u skladu sa stavkom 5.2. ovog Pravilnika primjenjuje se sljedeće: |
| --- | --- |

2.4.1.1.

| 2.4.1.1.1. | za razrede A i B (duga i/ili kratka glavna svjetla razreda A i B (asimetrična)) na točke Imaks, HV (1), HL, HR (2) kada je riječ o dugom svjetlosnom snopu te na točke B 50 L (ili R), HV, 50 V, 75 R (ili L) i 25 L (ili R) kada je riječ o kratkom svjetlosnom snopu; |
| --- | --- |

2.4.1.1.1.

| 2.4.1.1.2. | za razred D (duga i/ili kratka glavna svjetla razreda D (asimetrična uz izvor svjetlosti s izbojem u plinu)) na točke Imaks, HV1, HL, HR2 kada je riječ o dugom svjetlosnom snopu te na točke B 50 L (ili R)1, HV, 50 V, 75 R (ili L) i 25 L2 (ili R2) kada je riječ o kratkom svjetlosnom snopu; |
| --- | --- |

2.4.1.1.2.

| 2.4.1.2. | za duga glavna svjetla u skladu sa stavkom 5.1. i/ili kratka glavna svjetla (simetrična) u skladu sa stavkom 5.4. ovog Pravilnika primjenjuje se sljedeće: |
| --- | --- |

2.4.1.2.

| 2.4.1.2.1. | za glavna svjetla razreda AS na točke HV, LH, RH, 12,5 L i 12,5 R; |
| --- | --- |

2.4.1.2.1.

| 2.4.1.2.2. | za glavna svjetla razreda BS na točke Imaks i HV1 kada je riječ o dugom svjetlosnom snopu te na točke HV, 0,86 D/3,5 R, 0,86 D/3,5 L kada je riječ o kratkom svjetlosnom snopu; |
| --- | --- |

2.4.1.2.2.

| 2.4.1.2.3. | za glavna svjetla razreda CS, DS i ES na točke Imaks i HV1 kada je riječ o dugom svjetlosnom snopu te na točke HV, 0,86 D/3,5 R, 0,86 D/3,5 L kada je riječ o kratkom svjetlosnom snopu; |
| --- | --- |

2.4.1.2.3.

| 2.4.1.3. | za AFS u skladu sa stavkom 5.3. ovog Pravilnika na točke Imaks, HV1, HL i HR (3) kada je riječ o dugom svjetlosnom snopu te na točke B 50 L, prema potrebi HV, 50 V, prema potrebi 75 R, i 25 LL kada je riječ o kratkim svjetlosnim snopovima; |
| --- | --- |

2.4.1.3.

| 2.4.1.4. | za prednja svjetla za maglu u skladu sa stavkom 5.5. ovog Pravilnika na točke 8 i 9 te na crte 1, 5, 6, 8 i 9 kako je određeno u tablici 37. |
| --- | --- |

2.4.1.4.

| 2.4.2. | Kada je riječ o svjetlima za skretanje u skladu sa stavkom 5.6. ovog Pravilnika, uzorci se podvrgavaju fotometrijskim mjerenjima za najmanje vrijednosti u točkama naznačenima na slici A4-XII. Priloga 4. i propisanim kromatskim koordinatama. |
| --- | --- |

2.4.2.

| 2.5. | Kriteriji koji određuju prihvatljivost
  Proizvođač je odgovoran za provedbu statističke analize rezultata ispitivanja te za određivanje, u dogovoru s nadležnim tijelom, kriterija koji određuju prihvatljivost njegovih proizvoda kako bi se ispunili zahtjevi za verifikaciju sukladnosti proizvoda iz stavka 3.5.1. ovog Pravilnika.
  Kriteriji koji određuju prihvatljivost takvi su da bi, s pouzdanošću od 95 %, najmanja vjerojatnost prolaska provjere nasumičnih uzoraka u skladu s Prilogom 3. (prvo uzorkovanje) bila 0,95. |
| --- | --- |

2.5.

Proizvođač je odgovoran za provedbu statističke analize rezultata ispitivanja te za određivanje, u dogovoru s nadležnim tijelom, kriterija koji određuju prihvatljivost njegovih proizvoda kako bi se ispunili zahtjevi za verifikaciju sukladnosti proizvoda iz stavka 3.5.1. ovog Pravilnika.

Kriteriji koji određuju prihvatljivost takvi su da bi, s pouzdanošću od 95 %, najmanja vjerojatnost prolaska provjere nasumičnih uzoraka u skladu s Prilogom 3. (prvo uzorkovanje) bila 0,95.

---

(1)  Kada je dugi svjetlosni snop uzajamno povezan s kratkim svjetlosnim snopom, mjerna točka HV za dugi svjetlosni snop ista je kao i za kratki svjetlosni snop.

(2)  HL i HR: točke na crti H-H 2,5 stupnjeva lijevo odnosno desno od točke HV.

(3)  HL i HR: točke na crti H-H 2,6 stupnjeva lijevo odnosno desno od točke HV.

---

PRILOG 3.

Minimalni zahtjevi za inspektorov odabir uzoraka

1.   OPĆENITO

| 1.1. | S mehaničkog i geometrijskog gledišta smatra se da su zahtjevi sukladnosti ispunjeni u skladu sa zahtjevima ovog Pravilnika, ako ih ima, ako razlike ne prelaze neizbježna proizvodna odstupanja. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Sukladnost serijski proizvedenih svjetala u pogledu fotometrijskih obilježja ne osporava se ako pri ispitivanju fotometrijskih obilježja bilo kojeg nasumično izabranog svjetla opremljenog standardnim (etalon) izvorom svjetlosti i/ili nezamjenjivim izvorima svjetlosti i/ili LED modulima, kako su tvornički ugrađeni:






  (a) | nijedna izmjerena vrijednost ne odstupa od vrijednosti propisanih u stavku 1.2. Priloga 2.; |
| --- | --- | --- |

1.2.

(a)

nijedna izmjerena vrijednost ne odstupa od vrijednosti propisanih u stavku 1.2. Priloga 2.;

| (b) | ako je riječ o svjetlu opremljenom zamjenjivim izvorom svjetlosti i ako rezultati prethodno opisanih ispitivanja nisu u skladu sa zahtjevima, svjetla se ponovno ispituju uz upotrebu drugog standardnog izvora svjetlosti. |
| --- | --- |

(b)

ako je riječ o svjetlu opremljenom zamjenjivim izvorom svjetlosti i ako rezultati prethodno opisanih ispitivanja nisu u skladu sa zahtjevima, svjetla se ponovno ispituju uz upotrebu drugog standardnog izvora svjetlosti.

| 1.3. | Svjetla s očitim pogreškama ne uzimaju se u obzir. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Potrebno je pridržavati se kromatskih koordinata. |
| --- | --- |

1.4.

2.   PRVO UZORKOVANJE

Tijekom prvog uzorkovanja nasumično se odabiru četiri svjetla. Prvi uzorak od dvaju svjetala označava se slovom A, a drugi uzorak od dvaju svjetala označava se slovom B.

| 2.1. | Sukladnost serijski proizvedenih svjetala ne osporava se ako odstupanje bilo kojeg primjerka uzoraka A i B (sva četiri svjetla) nije veće od 20 %.
  Ako odstupanje obaju svjetala uzorka A ne iznosi više od 0 %, mjerenje se može završiti. |
| --- | --- |

2.1.

Ako odstupanje obaju svjetala uzorka A ne iznosi više od 0 %, mjerenje se može završiti.

| 2.2. | Sukladnost serijski proizvedenih svjetala osporava se ako je odstupanje barem jednog primjerka uzoraka A ili B veće od 20 %.
  Od proizvođača se traži da uskladi svoju proizvodnju sa zahtjevima (usklađivanje), a u roku od dva mjeseca nakon obavijesti provodi se ponovljeno uzorkovanje u skladu sa stavkom 3. Tehnička služba čuva uzorke A i B sve do završetka cjelokupnog postupka za provjeru sukladnosti proizvodnje. |
| --- | --- |

2.2.

Od proizvođača se traži da uskladi svoju proizvodnju sa zahtjevima (usklađivanje), a u roku od dva mjeseca nakon obavijesti provodi se ponovljeno uzorkovanje u skladu sa stavkom 3. Tehnička služba čuva uzorke A i B sve do završetka cjelokupnog postupka za provjeru sukladnosti proizvodnje.

3.   PRVO PONOVLJENO UZORKOVANJE

Nasumično se odabire uzorak od četiriju svjetala iz zalihe proizvedene nakon usklađivanja.

Prvi uzorak od dvaju svjetala označava se slovom C, a drugi uzorak od dvaju svjetala označava se slovom D.

| 3.1. | Sukladnost serijski proizvedenih svjetala ne osporava se ako odstupanje bilo kojeg primjerka uzoraka C i D (sva četiri svjetla) nije veće od 20 %.
  Ako odstupanje obaju svjetala uzorka C ne iznosi više od 0 %, mjerenje se može završiti. |
| --- | --- |

3.1.

Ako odstupanje obaju svjetala uzorka C ne iznosi više od 0 %, mjerenje se može završiti.

| 3.2. | Sukladnost serijski proizvedenih svjetala osporava se: |
| --- | --- |

3.2.

| 3.2.1. | ako je odstupanje barem jednog primjerka uzoraka C ili D više od 20 %, no odstupanje svih primjeraka tih uzoraka ne iznosi više od 30 %.
  Od proizvođača se ponovno traži da uskladi svoju proizvodnju sa zahtjevima (usklađivanje).
  U roku od dva mjeseca nakon obavijesti provodi se drugo ponovljeno uzorkovanje u skladu sa stavkom 4. Tehnička služba čuva uzorke C i D sve do završetka cjelokupnog postupka za provjeru sukladnosti proizvodnje; |
| --- | --- |

3.2.1.

Od proizvođača se ponovno traži da uskladi svoju proizvodnju sa zahtjevima (usklađivanje).

U roku od dva mjeseca nakon obavijesti provodi se drugo ponovljeno uzorkovanje u skladu sa stavkom 4. Tehnička služba čuva uzorke C i D sve do završetka cjelokupnog postupka za provjeru sukladnosti proizvodnje;

| 3.2.2. | ako je odstupanje barem jednog primjerka uzoraka C ili D više od 30 %.
  U tom se slučaju homologacija povlači i primjenjuje se stavak 5. |
| --- | --- |

3.2.2.

U tom se slučaju homologacija povlači i primjenjuje se stavak 5.

4.   DRUGO PONOVLJENO UZORKOVANJE

Nasumično se odabire uzorak od četiriju svjetala iz zalihe proizvedene nakon usklađivanja.

Prvi uzorak od dvaju svjetala označava se slovom E, a drugi uzorak od dvaju svjetala označava se slovom F.

| 4.1. | Sukladnost serijski proizvedenih svjetala ne osporava se ako odstupanje bilo kojeg primjerka uzoraka E i F (sva četiri svjetla) nije veće od 20 %.
  Ako odstupanje obaju svjetala uzorka E ne iznosi više od 0 %, mjerenje se može završiti. |
| --- | --- |

4.1.

Ako odstupanje obaju svjetala uzorka E ne iznosi više od 0 %, mjerenje se može završiti.

| 4.2. | Sukladnost serijski proizvedenih svjetala osporava se ako je odstupanje barem jednog primjerka uzoraka E ili F veće od 20 %
  U tom se slučaju homologacija povlači i primjenjuje se stavak 5. |
| --- | --- |

4.2.

U tom se slučaju homologacija povlači i primjenjuje se stavak 5.

5.   POVLAČENJE HOMOLOGACIJE

Homologacija se povlači u skladu sa stavkom 3.6. ovog Pravilnika.

6.   PROMJENA VERTIKALNOG POLOŽAJA GRANICE SVJETLO-TAMA ZA KRATKI SVJETLOSNI SNOP

Za verifikaciju promjene vertikalnog položaja granice svjetlo-tama za kratki svjetlosni snop pod utjecajem topline primjenjuje se sljedeći postupak:

jedno od svjetala ili sustav uzorka A ispituje se u skladu s postupkom opisanim u stavku 3. Priloga 7. nakon što je tri puta uzastopno bio izložen ciklusu opisanom u stavku 3.2.2. Priloga 7.

Kratki svjetlosni snop ili sustav smatra se prihvatljivim ako Δr nije veći od 1,5 mrad prema gore i nije veći od 2,5 mrad prema dolje.

Ako je ta vrijednost veća od 1,5 mrad, ali ne veća od 2,0 mrad prema gore ili ako je veća od 2,5 mrad, ali ne veća od 3,0 mrad prema dolje, ispituje se drugi sustav iz uzorka A i nakon toga srednja vrijednost apsolutnih vrijednosti utvrđenih na oba uzorka ne smije prekoračiti 1,5 mrad prema gore odnosno 2,5 mrad prema dolje.

Međutim, ako se ta vrijednost od 1,5 mrad prema gore i 2,5 mrad prema dolje na uzorku A prekorači, istom postupku podvrgavaju se druga dva sustava iz uzorka B i vrijednost Δr ni za jednog od njih ne smije prekoračiti 1,5 mrad prema gore odnosno 2,5 mrad prema dolje.

Kada je riječ o prednjim svjetlima za maglu u skladu sa stavkom 5.5. ovog Pravilnika, svjetlo se smatra prihvatljivim ako vrijednost r nije veća od 3,0 mrad.

Ako ta vrijednost prelazi 3,0 mrad, ali nije veća od 4,0 mrad, ispituje se drugo prednje svjetlo za maglu iz uzorka A, nakon čega srednja vrijednost apsolutnih vrijednosti utvrđenih na oba uzorka ne smije prekoračiti 3,0 mrad.

Međutim, ako uzorak A nije u skladu s tom vrijednošću od 3,0 mrad, istom se postupku podvrgavaju dva prednja svjetla za maglu iz uzorka B te ni za jednog od njih vrijednost r ne smije prekoračiti 3,0 mrad.

---

PRILOG 4.

Sferni koordinatni mjerni sustav i položaji ispitnih točaka

Image 145

  Slika A4-I. Sferni koordinatni mjerni sustav

E25 m = l(h, v)x cos γ/r2

1.   ODREDBE O FOTOMETRIJSKOM MJERENJU

| 1.1. | Uređaj za osvjetljivanje ceste ili njegovi dijelovi moraju biti postavljeni na goniometar s fiksnom vodoravnom osi i pokretnom osi koja je okomita na fiksnu vodoravnu os. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.1.1. | Vrijednosti svjetlosne jakosti moraju se utvrditi fotoprijamnikom kvadratnog oblika sa stranicom od 65 mm koji je, osim za svjetla za skretanje, postavljen najmanje 25 m ispred referentnog središta svakog glavnog svjetla ili jedinice za osvjetljivanje okomito na mjernu os iz ishodišta goniometra. Točka HV središte je koordinatnog sustava s vertikalnom polarnom osi. Crta h horizontala je kroz HV (vidjeti sliku A4-I.). |
| --- | --- |

1.1.1.

| 1.1.2. | Kutne koordinate navedene su u stupnjevima na kugli s vertikalnom polarnom osi prema goniofotometru kako je definirano na slici A4-I. |
| --- | --- |

1.1.2.

| 1.1.3. | Za vrijeme fotometrijskih mjerenja trebalo bi primjerenim prekrivanjem spriječiti rasipanje svjetlosti. |
| --- | --- |

1.1.3.

| 1.2. | Prihvaća se svaka druga istovrijedna fotometrijska metoda ako se poštuje odgovarajuća korelacija. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Upotrebljava se mjerni zaslon koji se može postaviti na kraću udaljenost od one navedene za fotoprijamnik. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Uređaj za osvjetljivanje ceste ili njegovi dijelovi prije početka mjerenja moraju biti usmjereni tako da položaj granice svjetlo-tama ispunjava relevantne zahtjeve za tu specifičnu funkciju iz stavka 5. ovog Pravilnika. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | U slučaju AFS-a: |
| --- | --- |

1.5.

| 1.5.1. | treba izbjegavati svako odstupanje od referentnog središta svake jedinice za osvjetljivanje u odnosu na rotacijske osi goniometra. To se posebno odnosi na vertikalni smjer i jedinice za osvjetljivanje koje proizvode granicu svjetlo-tama. |
| --- | --- |

1.5.1.

| 1.5.2. | Fotometrijski zahtjevi za svaku pojedinačnu mjernu točku (kutni položaj) funkcije osvjetljivanja ili načina rada u skladu s ovim Pravilnikom primjenjuju se na polovinu zbroja odnosnih vrijednosti izmjerenih na svim jedinicama za osvjetljivanje iz sustava koji se upotrebljavaju za tu funkciju ili način rada ili na svim jedinicama za osvjetljivanje kako su navedene u predmetnom zahtjevu. |
| --- | --- |

1.5.2.

| 1.5.2.1. | Međutim, ako se odredba odnosi samo na jednu stranu, ne primjenjuje se dijeljenje s 2. To se odnosi na sljedeće: stavke 5.3.2.5.2., 5.3.2.8.1., 5.1.3.5., 5.1.3.6., 5.3.3.4.1. i 5.3.5.1. ovog Pravilnika te napomenu 4. uz tablicu 9. |
| --- | --- |

1.5.2.1.

| 1.5.3. | Jedinice za osvjetljivanje sustava moraju se mjeriti odvojeno; no moguće je mjerenje provoditi istodobno na najmanje dvjema jedinicama za osvjetljivanje koje su dio iste ugradbene jedinice i koje su opremljene izvorom svjetlosti s jednakim izvorom napajanja (reguliranim ili ne) ako njihove osvjetljavajuće površine, s obzirom na dimenzije i položaj, u cijelosti leže unutar pravokutnika koji nije dulji od 300 mm (vodoravno) i širi od 150 mm (vertikalno) te ako proizvođač odredi zajedničko referentno središte. |
| --- | --- |

1.5.3.

| 1.5.4. | Prije svakog novog ispitnog postupka sustav se mora postaviti u neutralno stanje. |
| --- | --- |

1.5.4.

| 1.5.5. | Sustav ili njegovi dijelovi prije početka mjerenja moraju biti usmjereni tako da položaj granice svjetlo-tama ispunjava zahtjeve iz tablice 10. Dijelovi sustava na kojima se obavljaju pojedinačna mjerenja i koji nemaju granicu svjetlo-tama moraju se postaviti na goniometar u skladu s uvjetima podnositelja zahtjeva (ugradbeni položaj). |
| --- | --- |

1.5.5.

| 1.6. | U slučaju svjetala za skretanje |
| --- | --- |

1.6.

| 1.6.1. | Tijekom fotometrijskih mjerenja trebalo bi primjerenim prekrivanjem spriječiti rasipanje svjetlosti. |
| --- | --- |

1.6.1.

| 1.6.2. | Ako su rezultati mjerenja dvojbeni, provode se mjerenja u skladu sa sljedećim zahtjevima: |
| --- | --- |

1.6.2.

| 1.6.2.1. | udaljenost mjerenja određuje se tako da vrijedi zakon obrnute proporcionalnosti kvadratu udaljenosti; |
| --- | --- |

1.6.2.1.

| 1.6.2.2. | mjerna je oprema takva da kut otvora prijamnika, gledan iz referentnog središta svjetla, iznosi između 10’ i 1°; |
| --- | --- |

1.6.2.2.

| 1.6.2.3. | zahtjev za jakost za određeni smjer promatranja smatra se ispunjenim ako je propisana jakost postignuta u smjeru koji od smjera promatranja ne odstupa više od jedne četvrtine stupnja. |
| --- | --- |

1.6.2.3.

2.   POLOŽAJI ISPITNIH TOČAKA:

Image 146

  Slika A4-II. Ispitne točke dugog svjetlosnog snopa

H-H = vodoravna ravnina, V-V = vertikalna ravnina koja prolazi kroz optičku os glavnog svjetla

Image 147

  Slika A4-III. Primarni dugi svjetlosni snop – položaj ispitnih točaka

Image 148

  Slika A4-IV. Sekundarni dugi svjetlosni snop – položaj ispitnih točaka

Image 149

  Slika A4-V. Kratki svjetlosni snop za vožnju desnom stranom kolnika

Ispitne točke za vožnju lijevom stranom kolnika nalaze se zrcalno u odnosu na crtu V-V.

Image 150

  Slika A4-VI. Kratki svjetlosni snop s izvorima svjetlosti s izbojem u plinu za vožnju desnom stranom kolnika

H-H = vodoravna ravnina, V-V = vertikalna ravnina koja prolazi kroz optičku os glavnog svjetla

Ispitne točke za vožnju lijevom stranom kolnika nalaze se zrcalno u odnosu na crtu V-V.

| (*) Napomena: | postupak mjerenja propisan je u Prilogu 4.
  Za potrebe ovog Priloga: | „iznad” znači isključivo vertikalno iznad, |
| --- | --- | --- |

(*) Napomena:

Za potrebe ovog Priloga:

„iznad” znači isključivo vertikalno iznad,

| | „ispod” znači isključivo vertikalno ispod. |
| --- | --- |

„ispod” znači isključivo vertikalno ispod.

Kutni položaji fotometrijskih zahtjeva za kratki svjetlosni snop naznačeni su za vožnju desnom stranom kolnika i izraženi su u stupnjevima iznad (U) ili ispod (D) crte H-H odnosno desno (R) ili lijevo (L) od crte V-V.

Ispitne točke za vožnju lijevom stranom kolnika nalaze se zrcalno u odnosu na crtu V-V.

Image 152

  Slika A4-VIII. Ispitne točke i zone kratkog svjetlosnog snopa za glavna svjetla razreda AS

| H-H: vodoravna ravnina | prolazi |
| --- | --- |
| V-V: vertikalna ravnina | fokus glavnog svjetla |

H-H: vodoravna ravnina

prolazi

V-V: vertikalna ravnina

fokus glavnog svjetla

Image 153

  Slika A4-IX. Ispitne točke i zone kratkog svjetlosnog snopa za glavna svjetla razreda BS

| H-H: vodoravna ravnina | prolazi |
| --- | --- |
| V-V: vertikalna ravnina | fokus glavnog svjetla |

H-H: vodoravna ravnina

prolazi

V-V: vertikalna ravnina

fokus glavnog svjetla

Image 154

  Slika A4-X. Kratki svjetlosni snop – položaj ispitnih točaka i zona za glavna svjetla razreda CS, DS i ES

Image 155

  Slika A4-XI. Raspodjela svjetlosti prednjeg svjetla za maglu razreda F3

Image 156

  Slika A4-XII. Mjerne točke za svjetla za skretanje (svjetlo za lijevu stranu)

Image 157

  Slika A4-XIII. Vodoravna geometrijska vidljivost za svjetla za skretanje

Image 158

  Slika A4-XIV. Vertikalna geometrijska vidljivost za svjetla za skretanje

---

PRILOG 5.

Postupak usmjeravanja i verifikacija granice svjetlo-tama s pomoću instrumenata za asimetrične kratke svjetlosne snopove

1.   POSTUPAK VIZUALNOG USMJERAVANJA

| 1.1. | Raspodjela svjetlosne jakosti glavnog svjetla za glavni kratki snop ili najmanje jedne jedinice za osvjetljivanje za kratki svjetlosni snop razreda C AFS-a u neutralnom stanju uključuje granicu svjetlo-tama (vidjeti sliku A5-I.), koja omogućuje da se glavno svjetlo ispravno namjesti za fotometrijska mjerenja i za usmjeravanje na vozilu.
  Granica svjetlo-tama daje:






  (a) | kod snopova za vožnju desnom stranom kolnika:






  i. | ravan „vodoravni dio” na lijevoj strani; |
| --- | --- | --- | --- |

1.1.

Granica svjetlo-tama daje:

(a)

kod snopova za vožnju desnom stranom kolnika:

i.

ravan „vodoravni dio” na lijevoj strani;

| ii. | uspon iz prijeloma nadesno; |
| --- | --- |

ii.

uspon iz prijeloma nadesno;

| (b) | kod snopova za vožnju lijevom stranom kolnika:






  i. | ravan „vodoravni dio” na desnoj strani; |
| --- | --- | --- |

(b)

kod snopova za vožnju lijevom stranom kolnika:

i.

ravan „vodoravni dio” na desnoj strani;

| ii. | uspon iz prijeloma nalijevo. |
| --- | --- |

ii.

uspon iz prijeloma nalijevo.

U svakom slučaju uspon iz prijeloma ima oštar rub.

| 1.2. | Glavno svjetlo ili AFS vizualno se usmjerava s pomoću granice svjetlo-tama (vidjeti sliku A5-I.) na sljedeći način. Usmjeravanje se provodi s pomoću ravnog vertikalnog zaslona postavljenog na udaljenosti od 10 m ili 25 m (kako je navedeno u stavci 9. Priloga 1.) ispred glavnog svjetla ili AFS-a i pod pravim kutovima u odnosu na os H-V kako je prikazano u Prilogu 4. Zaslon je dovoljno širok da omogući provjeru i namještanje granice svjetlo-tama kratkog svjetlosnog snopa u području od najmanje 5° sa svake strane crte V-V. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.2.1. | Za vertikalno namještanje: vodoravni dio granice svjetlo-tama pomiče se prema gore od ispod crte B i namješta na nazivni položaj koji se nalazi 1 % (0,57 stupnjeva) ispod crte H-H. |
| --- | --- |

1.2.1.

Image 159

  Slika A5-I. Vizualno usmjeravanje granice svjetlo-tama

| Napomena: | mjerila se razlikuju za vertikalne i vodoravne crte. |
| --- | --- |

Napomena:

| 1.2.2. | Za vodoravno namještanje: dio granice svjetlo-tama koji iz prijeloma raste prema gore pomiče se:
  za vožnju desnom stranom kolnika zdesna nalijevo i nakon pomicanja u vodoravnom je položaju tako da:






  (a) | iznad crte 0,2°D uspon iz prijeloma ne prelazi crtu A nalijevo; |
| --- | --- | --- |

1.2.2.

za vožnju desnom stranom kolnika zdesna nalijevo i nakon pomicanja u vodoravnom je položaju tako da:

(a)

iznad crte 0,2°D uspon iz prijeloma ne prelazi crtu A nalijevo;

| (b) | na crti 0,2°D ili ispod uspona iz prijeloma siječe crtu A; i |
| --- | --- |

(b)

na crti 0,2°D ili ispod uspona iz prijeloma siječe crtu A; i

| (c) | prijelom se uglavnom nalazi unutar +/– 0,5 stupnjeva lijevo ili desno od crte V-V; |
| --- | --- |

(c)

prijelom se uglavnom nalazi unutar +/– 0,5 stupnjeva lijevo ili desno od crte V-V;

ili

za vožnju lijevom stranom kolnika slijeva nadesno i nakon pomicanja u vodoravnom je položaju tako da:

| (a) | iznad crte 0,2°D uspon iz prijeloma ne prelazi crtu A nadesno; |
| --- | --- |

(a)

iznad crte 0,2°D uspon iz prijeloma ne prelazi crtu A nadesno;

| (b) | na crti 0,2°D ili ispod uspona iz prijeloma siječe crtu A; i |
| --- | --- |

(b)

na crti 0,2°D ili ispod uspona iz prijeloma siječe crtu A; i

| (c) | prijelom se uglavnom nalazi na crti V-V. |
| --- | --- |

(c)

prijelom se uglavnom nalazi na crti V-V.

| 1.2.3. | Ako tako usmjereno glavno svjetlo ili AFS ne ispunjava zahtjeve iz stavaka od 5.2. do 5.4 ovog Pravilnika, njegovo namještanje može se promijeniti pod uvjetom da se os snopa ne pomakne:
  vodoravno od crte A za više od:






  (a) | 0,5° nalijevo ili 0,75° nadesno za vožnju desnom stranom kolnika; ili |
| --- | --- | --- |

1.2.3.

vodoravno od crte A za više od:

(a)

0,5° nalijevo ili 0,75° nadesno za vožnju desnom stranom kolnika; ili

| (b) | 0,5° nadesno ili 0,75° nalijevo za vožnju lijevom stranom kolnika; i |
| --- | --- |

(b)

0,5° nadesno ili 0,75° nalijevo za vožnju lijevom stranom kolnika; i

vertikalno ne više od 0,25° gore ili dolje od crte B.

| 1.2.4. | Ako se, međutim, vertikalno namještanje u propisani položaj ne može provesti u više navrata unutar dopuštenih odstupanja opisanih u stavku 1.2.3., za ispitivanje sukladnosti s potrebnom minimalnom kvalitetom granice svjetlo-tama i za provedbu vertikalnog i vodoravnog namještanja svjetlosnog snopa primjenjuje se instrumentalna metoda iz stavka 2. |
| --- | --- |

1.2.4.

| 1.2.5. | Pri takvom usmjeravanju glavno svjetlo za koje se zahtijeva homologacija samo za kratki svjetlosni snop9 mora ispunjavati samo zahtjeve navedene u stavcima od 5.2. do 5.4. ovog Pravilnika; ako treba davati i kratki i dugi svjetlosni snop, glavno svjetlo mora ispunjavati zahtjeve navedene u stavcima od 5.1. do 5.4. ovog Pravilnika. |
| --- | --- |

1.2.5.

2.   VERIFIKACIJA GRANICE SVJETLO-TAMA S POMOĆU INSTRUMENATA ZA ASIMETRIČNE KRATKE SVJETLOSNE SNOPOVE

| 2.1. | Općenito
  Ako se primjenjuje stavak 1.2.4., kvaliteta granice svjetlo-tama ispituje se skladu sa zahtjevima navedenima u stavku 2.2. i provodi se vertikalno i vodoravno namještanje svjetlosnog snopa s pomoću instrumenata u skladu sa zahtjevima navedenima u stavku 2.3.
  Prije mjerenja kvalitete granice svjetlo-tama i postupka usmjeravanja s pomoću instrumenata potrebno je prethodno vizualno usmjeravanje u skladu sa stavcima 1.2.1. i 1.2.2. |
| --- | --- |

2.1.

Ako se primjenjuje stavak 1.2.4., kvaliteta granice svjetlo-tama ispituje se skladu sa zahtjevima navedenima u stavku 2.2. i provodi se vertikalno i vodoravno namještanje svjetlosnog snopa s pomoću instrumenata u skladu sa zahtjevima navedenima u stavku 2.3.

Prije mjerenja kvalitete granice svjetlo-tama i postupka usmjeravanja s pomoću instrumenata potrebno je prethodno vizualno usmjeravanje u skladu sa stavcima 1.2.1. i 1.2.2.

| 2.2. | Mjerenje kvalitete granice svjetlo-tama
  Za određivanje najmanje oštrine mjerenja se provode vertikalnim skeniranjem vodoravnog dijela granice svjetlo-tama u kutnim koracima od 0,05° na mjernoj udaljenosti:






  (a) | od 10 m detektorom promjera približno 10 mm; ili |
| --- | --- | --- |

2.2.

Za određivanje najmanje oštrine mjerenja se provode vertikalnim skeniranjem vodoravnog dijela granice svjetlo-tama u kutnim koracima od 0,05° na mjernoj udaljenosti:

(a)

od 10 m detektorom promjera približno 10 mm; ili

| (b) | od 25 m detektorom promjera približno 30 mm. |
| --- | --- |

(b)

od 25 m detektorom promjera približno 30 mm.

Mjerna udaljenost na kojoj je provedeno ispitivanje bilježi se pod stavkom 9. izjave (vidjeti Prilog 1. ovom Pravilniku).

Za određivanje najveće oštrine mjerenja se provode vertikalnim skeniranjem vodoravnog dijela granice svjetlo-tama u kutnim koracima od 0,05° isključivo na mjernoj udaljenosti od 25 m i detektorom promjera približno 30 mm.

Kvaliteta granice svjetlo-tama smatra se prihvatljivom ako je barem jedan niz mjerenja u skladu sa zahtjevima iz stavaka od 2.2.1. do 2.2.3.

| 2.2.1. | Smije biti vidljiva samo jedna granica svjetlo-tama (1). |
| --- | --- |

2.2.1.

| 2.2.2. | Oštrina granice svjetlo-tama
  Faktor oštrine G određuje se vertikalnim skeniranjem vodoravnog dijela granice svjetlo-tama na 2,5° od crte V-V, prema formuli:
  G = (log Eβ – log E(β + 0,1°)), pri čemu je β = vertikalni položaj u stupnjevima, a E = osvjetljenje na mjernom zaslonu.
  Vrijednost G ne smije biti manja od 0,13 (najmanja oštrina) i ne smije biti veća od 0,40 (najveća oštrina). |
| --- | --- |

2.2.2.

Faktor oštrine G određuje se vertikalnim skeniranjem vodoravnog dijela granice svjetlo-tama na 2,5° od crte V-V, prema formuli:

G = (log Eβ – log E(β + 0,1°)), pri čemu je β = vertikalni položaj u stupnjevima, a E = osvjetljenje na mjernom zaslonu.

Vrijednost G ne smije biti manja od 0,13 (najmanja oštrina) i ne smije biti veća od 0,40 (najveća oštrina).

| 2.2.3. | Linearnost
  Dio vodoravne granice svjetlo-tama koji služi za vertikalno namještanje vodoravan je između 1,5° i 3,5° od crte V-V (vidjeti sliku A5-II.).
  Točke infleksije gradijenta granice svjetlo-tama na vertikalnim crtama pod kutom od 1,5°, 2,5° i 3,5° određuju se jednadžbom:
  Najveća vertikalna udaljenost između određenih točaka infleksije ne prelazi 0,2°. |
| --- | --- |

2.2.3.

Dio vodoravne granice svjetlo-tama koji služi za vertikalno namještanje vodoravan je između 1,5° i 3,5° od crte V-V (vidjeti sliku A5-II.).

Točke infleksije gradijenta granice svjetlo-tama na vertikalnim crtama pod kutom od 1,5°, 2,5° i 3,5° određuju se jednadžbom:

Najveća vertikalna udaljenost između određenih točaka infleksije ne prelazi 0,2°.

(d2 (log E) / dβ2 = 0).

| 2.3. | Vertikalno i vodoravno namještanje
  Ako je granica svjetlo-tama u skladu sa zahtjevima u pogledu kvalitete iz stavka 2.2., namještanje svjetlosnog snopa može se obaviti instrumentima. |
| --- | --- |

2.3.

Ako je granica svjetlo-tama u skladu sa zahtjevima u pogledu kvalitete iz stavka 2.2., namještanje svjetlosnog snopa može se obaviti instrumentima.

Image 160

  Slika A5-II. Mjerenje kvalitete granice svjetlo-tama

| Napomena: | mjerila se razlikuju za vertikalne i vodoravne crte. |
| --- | --- |

Napomena:

| 2.3.1. | Vertikalno namještanje
  Pomicanjem prema gore od ispod crte B (vidjeti sliku A5-III.) vertikalno se skenira vodoravni dio granice svjetlo-tama na 2,5° od crte V-V. Točka infleksije (pri čemu je d2 (log E) / dβ2 = 0) određuje se i postavlja na crtu B koja se nalazi 1 % ispod crte H-H. |
| --- | --- |

2.3.1.

Pomicanjem prema gore od ispod crte B (vidjeti sliku A5-III.) vertikalno se skenira vodoravni dio granice svjetlo-tama na 2,5° od crte V-V. Točka infleksije (pri čemu je d2 (log E) / dβ2 = 0) određuje se i postavlja na crtu B koja se nalazi 1 % ispod crte H-H.

| 2.3.2. | Vodoravno namještanje
  Podnositelj zahtjeva navodi jednu od sljedećih metoda vodoravnog usmjeravanja:






  (a) | Metoda „crte 0,2°D” (vidjeti sliku A5-III.) |
| --- | --- | --- |

2.3.2.

Podnositelj zahtjeva navodi jednu od sljedećih metoda vodoravnog usmjeravanja:

(a)

Metoda „crte 0,2°D” (vidjeti sliku A5-III.)

Jedna vodoravna crta pod kutom 0,2°D skenira se od 5° lijevo do 5° desno odmah nakon vertikalnog usmjeravanja svjetla. Najveći gradijent „G” upotrebom formule G = (log Eβ – log E(β + 0,1°)), pri čemu je β vodoravni položaj u stupnjevima, ne smije biti manji od 0,08.

Točka infleksije na crti 0,2°D postavlja se na crtu A;

Image 161

  Slika A5-III. Vertikalno i vodoravno namještanje instrumentima – metoda skeniranja vodoravne crte

| Napomena: | mjerila se razlikuju za vertikalne i vodoravne crte. |
| --- | --- |

Napomena:

| (b) | Metoda „triju crta” (vidjeti sliku A5-IV.) |
| --- | --- |

(b)

Metoda „triju crta” (vidjeti sliku A5-IV.)

Tri vertikalne crte skeniraju se od 2°D do 2°U pri 1°R, 2°R i 3°R nakon vertikalnog usmjeravanja svjetla. Odnosni najveći gradijenti „G” određeni formulom:

G = (log Eβ – log E(β + 0,1°))

pri čemu je β vertikalni položaj u stupnjevima, ne smiju biti manji od 0,08. Točke infleksije na trima crtama služe za dobivanje ravne crte. Sjecište te crte i crte B, koje se dobije vertikalnim namještanjem, postavlja se na crtu V.

Image 162

  Slika A5-IV. Vertikalno i vodoravno namještanje instrumentima – metoda skeniranja triju crta

| Napomena: | mjerila se razlikuju za vertikalne i vodoravne crte. |
| --- | --- |

Napomena:

---

(1)  Ovaj bi stavak trebalo izmijeniti kad bude dostupna objektivna ispitna metoda.

---

PRILOG 6.

Definicija i oštrina vodoravne granice svjetlo-tama i postupak usmjeravanja s pomoću te granice svjetlo-tama za simetrična kratka glavna svjetla i prednja svjetla za maglu

1.   OPĆENITO

| 1.1. | Raspodjela svjetlosne jakosti simetričnih kratkih glavnih svjetala i prednjeg svjetla za maglu uključuje granicu svjetlo-tama, koja omogućuje da se svjetlo ispravno namjesti za fotometrijska mjerenja i za usmjeravanje na vozilu. Karakteristike granice svjetlo-tama moraju odgovarati zahtjevima iz stavaka od 2. do 4.: |
| --- | --- |

1.1.

2.   OBLIK GRANICE SVJETLO-TAMA

| 2.1. | Radi vizualnog namještanja svjetla granica svjetlo-tama mora proizvoditi: |
| --- | --- |

2.1.

| 2.1.1. | vodoravnu crtu za vertikalno namještanje simetričnog kratkog glavnog svjetla na bilo koju stranu crte V-V (vidjeti sliku A6-I.) kako je navedeno u stavku 5.4.1.1. ovog Pravilnika; |
| --- | --- |

2.1.1.

| 2.1.2. | vodoravnu crtu za vertikalno namještanje prednjeg svjetla za maglu koja se proteže do 4° na obje strane crte V-V (vidjeti sliku A6-II.). |
| --- | --- |

2.1.2.

Image 163

  Slika A6-I. Oblik i položaj granice svjetlo-tama simetričnog kratkog glavnog svjetla

Image 164

  Slika A6-II. Oblik i položaj granice svjetlo-tama prednjeg svjetla za maglu

3.   NAMJEŠTANJE SIMETRIČNOG KRATKOG GLAVNOG SVJETLA I PREDNJEG SVJETLA ZA MAGLU

| 3.1. | Vodoravno namještanje: granica svjetlo-tama mora imati takav položaj da se projicirani uzorak snopa čini približno simetričnim u odnosu na crtu V-V. Kada je prednje svjetlo za maglu konstruirano za upotrebu u parovima ili inače ima asimetričan uzorak snopa, vodoravno ga se namješta prema uputama podnositelja zahtjeva ili na drugi način tako da se granica svjetlo-tama čini simetričnom u odnosu na crtu V-V. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Vertikalno namještanje: nakon vodoravnog namještanja svjetla u skladu sa stavkom 3.1. izvodi se vertikalno namještanje tako da se svjetlosni snop sa svojom granicom svjetlo-tama pomiče prema gore od donjeg položaja dok se granica svjetlo-tama ne nađe u nazivnom vertikalnom položaju. Za nazivno vertikalno namještanje granica svjetlo-tama postavlja se na crtu V-V:






  (a) | na 0,57 stupnjeva (1 %) ispod crte H-H za simetrična glavna svjetla razreda AS, BS, CS, DS i ES; |
| --- | --- | --- |

3.2.

(a)

na 0,57 stupnjeva (1 %) ispod crte H-H za simetrična glavna svjetla razreda AS, BS, CS, DS i ES;

| (b) | na 1 stupanj ispod crte H-H za prednja svjetla za maglu. |
| --- | --- |

(b)

na 1 stupanj ispod crte H-H za prednja svjetla za maglu.

Ako vodoravni dio nije ravan, već je blago zakrivljen ili pod nagibom, granica svjetlo-tama ne smije prelaziti vertikalni raspon koji čine dvije vodoravne crte koje se nalaze od 3° lijevo do 3° desno od crte V-V na:

| (a) | 0,2° za glavna svjetla razreda BS te za prednja svjetla za maglu; |
| --- | --- |

(a)

0,2° za glavna svjetla razreda BS te za prednja svjetla za maglu;

| (b) | 0,3° za glavna svjetla razreda AS, CS, DS i ES; |
| --- | --- |

(b)

0,3° za glavna svjetla razreda AS, CS, DS i ES;

iznad i ispod nazivnog položaja granice svjetlo-tama (vidjeti sliku A6-I. odnosno sliku A6-II.).

| 3.3. | Ako se vertikalni položaji triju pokušaja da se namjesti granica svjetlo-tama razlikuju za više od:






  (a) | 0,2° za glavna svjetla razreda BS te za prednja svjetla za maglu; |
| --- | --- | --- |

3.3.

(a)

0,2° za glavna svjetla razreda BS te za prednja svjetla za maglu;

| (b) | 0,3° za glavna svjetla razreda AS, CS, DS i ES; |
| --- | --- |

(b)

0,3° za glavna svjetla razreda AS, CS, DS i ES;

pretpostavlja se da vodoravni dio granice svjetlo-tama ne omogućava dovoljnu linearnost ni oštrinu za vizualno namještanje. U tom se slučaju sukladnost kvalitete granice svjetlo-tama sa zahtjevima ispituje instrumentima kako slijedi.

4.   Mjerenje kvalitete granice svjetlo-tama

| 4.1. | Mjerenja se provode vertikalnim skeniranjem vodoravnog dijela granice svjetlo-tama u kutnim koracima koji nisu veći od 0,05°:






  (a) | na mjernoj udaljenosti od 10 m detektorom promjera približno 10 mm; ili |
| --- | --- | --- |

4.1.

(a)

na mjernoj udaljenosti od 10 m detektorom promjera približno 10 mm; ili

| (b) | na mjernoj udaljenosti od 25 m detektorom promjera približno 30 mm. |
| --- | --- |

(b)

na mjernoj udaljenosti od 25 m detektorom promjera približno 30 mm.

Kvaliteta granice svjetlo-tama smatra se prihvatljivom ako je najmanje jedno mjerenje na 10 m ili 25 m u skladu sa zahtjevima iz stavaka od 4.1.1. do 4.1.3.

Mjerna udaljenost na kojoj je provedeno ispitivanje bilježi se u izjavi u skladu sa stavkom 9.2.6. Priloga 1.

Skeniranje se provodi od donjeg položaja prema gore kroz granicu svjetlo-tama uz vertikalne crte:

| (a) | od – 3° do – 1,5° i od + 1,5° do + 3° od crte V-V za glavna svjetla; |
| --- | --- |

(a)

od – 3° do – 1,5° i od + 1,5° do + 3° od crte V-V za glavna svjetla;

| (b) | na – 2,5° i + 2,5° od crte V-V za prednja svjetla za maglu. |
| --- | --- |

(b)

na – 2,5° i + 2,5° od crte V-V za prednja svjetla za maglu.

Tako izmjerena kvaliteta granice svjetlo-tama mora biti u skladu sa sljedećim zahtjevima:

| 4.1.1. | vidljiva je samo jedna granica svjetlo-tama (1); |
| --- | --- |

4.1.1.

| 4.1.2. | oštrina granice svjetlo-tama: ako se vertikalno skenira vodoravni dio granice svjetlo-tama uz crte koje se nalaze na ± 2,5 stupnjeva od crte V-V, najveća vrijednost izmjerena za:
  G = (log Eβ – log E(β + 0,1°))
  naziva se faktor oštrine G granice svjetlo-tama. Vrijednost G ne smije biti manja od:






  (a) | 0,13 za glavna svjetla razreda BS; |
| --- | --- | --- |

4.1.2.

G = (log Eβ – log E(β + 0,1°))

naziva se faktor oštrine G granice svjetlo-tama. Vrijednost G ne smije biti manja od:

(a)

0,13 za glavna svjetla razreda BS;

| (b) | 0,08 za glavna svjetla razreda AS, CS, DS i ES te za prednja svjetla za maglu; |
| --- | --- |

(b)

0,08 za glavna svjetla razreda AS, CS, DS i ES te za prednja svjetla za maglu;

| 4.1.3. | linearnost: dio granice svjetlo-tama koji je namijenjen vertikalnom namještanju vodoravan je i doseže od 3° L do 3° R na crti V-V. Taj se zahtjev smatra ispunjenim ako u skladu sa stavkom 3.2. vertikalni položaji točaka infleksije 3° lijevo i desno od crte V-V ne odstupaju više od:






  (a) | 0,2° za glavna svjetla razreda BS te za prednja svjetla za maglu; |
| --- | --- | --- |

4.1.3.

(a)

0,2° za glavna svjetla razreda BS te za prednja svjetla za maglu;

| (b) | 0,3° za glavna svjetla razreda AS, CS, DS i ES; |
| --- | --- |

(b)

0,3° za glavna svjetla razreda AS, CS, DS i ES;

od nazivnog položaja na crti V-V.

5.   Vertikalno namještanje s pomoću instrumenata

Ako je granica svjetlo-tama u skladu s prethodnim zahtjevima za kvalitetu, vertikalno namještanje snopa može se obaviti instrumentima. U tu se svrhu točka infleksije, pri čemu je d2 (log E) / dv2 = 0, smješta na crtu V-V u svojem nazivnom položaju ispod crte H-H. Pomicanje radi mjerenja i namještanja granice svjetlo-tama ide od ispod nazivnog položaja prema gore.

---

(1)  Ovaj bi stavak trebalo izmijeniti kad bude dostupna objektivna ispitna metoda.

---

PRILOG 7.

Ispitivanja stabilnosti fotometrijskog učinka uređajâ za osvjetljivanje ceste u radu (osim svjetala za skretanje)

1.   ISPITIVANJA CJELOVITIH UREĐAJA ZA OSVJETLJIVANJE CESTE (RID)

Nakon mjerenja fotometrijskih vrijednosti u skladu s ovim Pravilnikom:

| (a) | ako je riječ o glavnom svjetlu s asimetričnim uzorkom kratkog svjetlosnog snopa:
  u točki za Imaks za dugi svjetlosni snop i u točkama 25L2, 50 R, B 50 L za kratki svjetlosni snop (ili 25R2, 50 L, B 50 R za glavna svjetla konstruirana za vožnju lijevom stranom kolnika); |
| --- | --- |

(a)

ako je riječ o glavnom svjetlu s asimetričnim uzorkom kratkog svjetlosnog snopa:

u točki za Imaks za dugi svjetlosni snop i u točkama 25L2, 50 R, B 50 L za kratki svjetlosni snop (ili 25R2, 50 L, B 50 R za glavna svjetla konstruirana za vožnju lijevom stranom kolnika);

| (b) | ako je riječ o glavnom svjetlu sa simetričnim uzorkom snopa:
  u točki za Imaks za dugi svjetlosni snop i u točkama 0,50 U/1,5 L i 0,50 U/1,5 R, 50 R, 50 L za kratki svjetlosni snop razreda B i u točkama 0,86 D – 3,5 R, 0,86 D – 3,5 L, 0,50 U – 1,5 L i 0,50 U – 1,5 R za razrede C, D i E za kratki svjetlosni snop; |
| --- | --- |

(b)

ako je riječ o glavnom svjetlu sa simetričnim uzorkom snopa:

u točki za Imaks za dugi svjetlosni snop i u točkama 0,50 U/1,5 L i 0,50 U/1,5 R, 50 R, 50 L za kratki svjetlosni snop razreda B i u točkama 0,86 D – 3,5 R, 0,86 D – 3,5 L, 0,50 U – 1,5 L i 0,50 U – 1,5 R za razrede C, D i E za kratki svjetlosni snop;

| (c) | ako je riječ o prednjim svjetlima za maglu:
  u točki najvećeg osvjetljenja u zoni D (Imaks) i u točki HV; |
| --- | --- |

(c)

ako je riječ o prednjim svjetlima za maglu:

u točki najvećeg osvjetljenja u zoni D (Imaks) i u točki HV;

| (d) | ako je riječ o AFS-u:
  u točki za Imaks za dugi svjetlosni snop i u točkama 25LL, 50V, B 50 L (ili 25RR, 50V, B 50 R za AFS konstruiran za vožnju lijevom stranom kolnika) za kratki svjetlosni snop; |
| --- | --- |

(d)

ako je riječ o AFS-u:

u točki za Imaks za dugi svjetlosni snop i u točkama 25LL, 50V, B 50 L (ili 25RR, 50V, B 50 R za AFS konstruiran za vožnju lijevom stranom kolnika) za kratki svjetlosni snop;

ispituje se stabilnost fotometrijskih obilježja za cjeloviti uzorak u radu.

| 1.1. | Ako je riječ o glavnim svjetlima ili prednjim svjetlima za maglu:

  „cjeloviti uzorak” znači cijelo svjetlo, uključujući predspojne naprave i one okolne dijelove kućišta, izvore svjetlosti ili LED module koji mogu utjecati na širenje topline. |
| --- | --- |

1.1.

„cjeloviti uzorak” znači cijelo svjetlo, uključujući predspojne naprave i one okolne dijelove kućišta, izvore svjetlosti ili LED module koji mogu utjecati na širenje topline.

| 1.2. | Ako je riječ o AFS-u:






  (a) | „cjeloviti uzorak” znači potpuna lijeva i desna strana samog sustava, uključujući elektroničke uređaje za upravljanje izvorom svjetlosti i/ili uređaje za napajanje i pogon te okolne dijelove kućišta i svjetala koji mogu utjecati na širenje topline. Odvojeno se može ispitati svaka ugradbena jedinica sustava i svjetla i/ili LED modul cjelovitog sustava, ako postoje; |
| --- | --- | --- |

1.2.

(a)

„cjeloviti uzorak” znači potpuna lijeva i desna strana samog sustava, uključujući elektroničke uređaje za upravljanje izvorom svjetlosti i/ili uređaje za napajanje i pogon te okolne dijelove kućišta i svjetala koji mogu utjecati na širenje topline. Odvojeno se može ispitati svaka ugradbena jedinica sustava i svjetla i/ili LED modul cjelovitog sustava, ako postoje;

| (b) | „ispitni uzorak” dalje u tekstu označava ili „cjeloviti uzorak” ili ugradbenu jedinicu koja se ispituje; |
| --- | --- |

(b)

„ispitni uzorak” dalje u tekstu označava ili „cjeloviti uzorak” ili ugradbenu jedinicu koja se ispituje;

| (c) | izraz „izvor svjetlosti” tumači se tako da obuhvaća svaku pojedinačnu žarnu nit izvora svjetlosti sa žarnom niti, LED izvor svjetlosti, LED module ili dijelove LED izvora svjetlosti ili LED modula koji emitiraju svjetlost. |
| --- | --- |

(c)

izraz „izvor svjetlosti” tumači se tako da obuhvaća svaku pojedinačnu žarnu nit izvora svjetlosti sa žarnom niti, LED izvor svjetlosti, LED module ili dijelove LED izvora svjetlosti ili LED modula koji emitiraju svjetlost.

| 1.3. | Ispitivanja se provode:






  (a) | u suhoj i mirnoj okolini na temperaturi okoline od 23 °C ± 5 °C, ispitni uzorak postavlja se na nosač koji je postavljen na mjesto koje odgovara ispravnoj ugradnji na vozilo; |
| --- | --- | --- |

1.3.

(a)

u suhoj i mirnoj okolini na temperaturi okoline od 23 °C ± 5 °C, ispitni uzorak postavlja se na nosač koji je postavljen na mjesto koje odgovara ispravnoj ugradnji na vozilo;

| (b) | ako je riječ o zamjenjivim izvorima svjetlosti: uz izvore svjetlosti sa žarnom niti iz serijske proizvodnje koji su bili uključeni najmanje jedan sat ili uz izvore svjetlosti s izbojem u plinu iz serijske proizvodnje koji su bili uključeni najmanje 15 sati ili uz LED izvor svjetlosti i LED module iz serijske proizvodnje koji su bili uključeni najmanje 48 sati i ohladili su se na temperaturu okoline prije početka ispitivanja kako je određeno u ovom Pravilniku. Upotrebljavaju se LED moduli koje dostavi podnositelj zahtjeva; |
| --- | --- |

(b)

ako je riječ o zamjenjivim izvorima svjetlosti: uz izvore svjetlosti sa žarnom niti iz serijske proizvodnje koji su bili uključeni najmanje jedan sat ili uz izvore svjetlosti s izbojem u plinu iz serijske proizvodnje koji su bili uključeni najmanje 15 sati ili uz LED izvor svjetlosti i LED module iz serijske proizvodnje koji su bili uključeni najmanje 48 sati i ohladili su se na temperaturu okoline prije početka ispitivanja kako je određeno u ovom Pravilniku. Upotrebljavaju se LED moduli koje dostavi podnositelj zahtjeva;

| (c) | ako je riječ o AFS-u koji omogućuje prilagodbu dugog svjetlosnog snopa, aktiviran dugi svjetlosni snop mora biti maksimalno aktiviran. |
| --- | --- |

(c)

ako je riječ o AFS-u koji omogućuje prilagodbu dugog svjetlosnog snopa, aktiviran dugi svjetlosni snop mora biti maksimalno aktiviran.

| 1.4. | Mjerna oprema mora biti istovrijedna onoj upotrijebljenoj tijekom homologacijskih ispitivanja. AFS ili njegovi dijelovi moraju prije novih ispitivanja biti postavljeni u neutralan položaj.
  Ispitni se uzorak ne demontira s ispitnog uređaja niti ponovno namješta u odnosu na njega dok radi. Upotrijebljeni izvor svjetlosti mora pripadati kategoriji izvora svjetlosti koja je određena za to glavno svjetlo. |
| --- | --- |

1.4.

Ispitni se uzorak ne demontira s ispitnog uređaja niti ponovno namješta u odnosu na njega dok radi. Upotrijebljeni izvor svjetlosti mora pripadati kategoriji izvora svjetlosti koja je određena za to glavno svjetlo.

2.   ISPITIVANJE STABILNOSTI FOTOMETRIJSKIH OBILJEŽJA

| 2.1. | Čist uređaj
  Uređaj radi 12 sati kako je opisano u stavku 2.1.1., a zatim ga se provjerava kako je propisano u stavku 2.1.2. |
| --- | --- |

2.1.

Uređaj radi 12 sati kako je opisano u stavku 2.1.1., a zatim ga se provjerava kako je propisano u stavku 2.1.2.

| 2.1.1. | Ispitni postupak (1) |
| --- | --- |

2.1.1.

| 2.1.1.1. | Uređaj radi određeno vrijeme tako da:






  (a) | ako je uređaj konstruiran za samo jednu funkciju osvjetljivanja (dugi svjetlosni snop ili kratki svjetlosni snop ili prednje svjetlo za maglu) i samo jedan razred u slučaju kratkog svjetlosnog snopa, odgovarajući se izvori svjetlosti uključuju na vrijeme (2) propisano u stavku 2.1.; |
| --- | --- | --- |

2.1.1.1.

(a)

ako je uređaj konstruiran za samo jednu funkciju osvjetljivanja (dugi svjetlosni snop ili kratki svjetlosni snop ili prednje svjetlo za maglu) i samo jedan razred u slučaju kratkog svjetlosnog snopa, odgovarajući se izvori svjetlosti uključuju na vrijeme (2) propisano u stavku 2.1.;

| (b) | ako je uređaj konstruiran za proizvodnju kratkog svjetlosnog snopa i jednog ili više dugih svjetlosnih snopova ili ako je riječ o glavnom svjetlu s kratkim svjetlosnim snopom i prednjim svjetlom za maglu:






  i. | uređaj se podvrgava sljedećem ciklusu dok se ne postigne propisano vrijeme u skladu sa sljedećim:






  — | 15 minuta s upaljenim glavnim kratkim snopom, |
| --- | --- | --- | --- |

(b)

ako je uređaj konstruiran za proizvodnju kratkog svjetlosnog snopa i jednog ili više dugih svjetlosnih snopova ili ako je riječ o glavnom svjetlu s kratkim svjetlosnim snopom i prednjim svjetlom za maglu:

i.

uređaj se podvrgava sljedećem ciklusu dok se ne postigne propisano vrijeme u skladu sa sljedećim:

—

15 minuta s upaljenim glavnim kratkim snopom,

| — | 5 minuta s upaljenim svim funkcijama, |
| --- | --- |

—

5 minuta s upaljenim svim funkcijama,

| ii. | ako podnositelj zahtjeva izjavi da se glavno svjetlo upotrebljava samo s upaljenim kratkim svjetlosnim snopom ili upaljenim dugim svjetlosnim snopovima (3), ispitivanje se provodi u skladu s navedenim uvjetom uzastopnim uključivanjem1 kratkog svjetlosnog snopa na pola vremena i dugih svjetlosnih snopova (istodobno) na pola vremena određenoga u stavku 2.1.; |
| --- | --- |

ii.

ako podnositelj zahtjeva izjavi da se glavno svjetlo upotrebljava samo s upaljenim kratkim svjetlosnim snopom ili upaljenim dugim svjetlosnim snopovima (3), ispitivanje se provodi u skladu s navedenim uvjetom uzastopnim uključivanjem1 kratkog svjetlosnog snopa na pola vremena i dugih svjetlosnih snopova (istodobno) na pola vremena određenoga u stavku 2.1.;

| iii. | ako isti izvor svjetlosti s izbojem u plinu proizvodi kratki i dugi svjetlosni snop, upotrebljava se sljedeći ciklus:






  — | 15 minuta s upaljenim kratkim svjetlosnim snopom, |
| --- | --- | --- |

iii.

ako isti izvor svjetlosti s izbojem u plinu proizvodi kratki i dugi svjetlosni snop, upotrebljava se sljedeći ciklus:

—

15 minuta s upaljenim kratkim svjetlosnim snopom,

| — | 5 minuta s uključenim svim elementima dugog svjetlosnog snopa; |
| --- | --- |

—

5 minuta s uključenim svim elementima dugog svjetlosnog snopa;

| (c) | ako je riječ o AFS-u:






  i. | ako ispitni uzorak proizvodi više od jedne funkcije ili razreda kratkog svjetlosnog snopa u skladu s ovim Pravilnikom: ako podnositelj zahtjeva izjavi da svaka navedena funkcija i svaki razred kratkog svjetlosnog snopa ispitnog uzorka ima jedan vlastiti izvor svjetlosti ili više njih koji svijetle isključivo pojedinačno2, ispitivanje se provodi u skladu s tim uvjetom uzastopnim uključivanjem1 onog načina rada svake određene funkcije ili razreda kratkog svjetlosnog snopa koji troši najviše energije u trajanju po pola vremena određenoga u stavku 2.1.; |
| --- | --- | --- |

(c)

ako je riječ o AFS-u:

i.

ako ispitni uzorak proizvodi više od jedne funkcije ili razreda kratkog svjetlosnog snopa u skladu s ovim Pravilnikom: ako podnositelj zahtjeva izjavi da svaka navedena funkcija i svaki razred kratkog svjetlosnog snopa ispitnog uzorka ima jedan vlastiti izvor svjetlosti ili više njih koji svijetle isključivo pojedinačno2, ispitivanje se provodi u skladu s tim uvjetom uzastopnim uključivanjem1 onog načina rada svake određene funkcije ili razreda kratkog svjetlosnog snopa koji troši najviše energije u trajanju po pola vremena određenoga u stavku 2.1.;

| ii. | U svim ostalim slučajevima1, 2 ispitni uzorak podvrgava se sljedećem cikličkom ispitivanju za svaki način rada kratkog svjetlosnog snopa razreda C, V, E i W, prema tome koji način rada u cijelosti ili djelomično proizvodi ispitni uzorak, u trajanju po pola vremena određenoga u stavku 2.1.:






  — | najprije 15 minuta svijetli, primjerice, kratki svjetlosni snop razreda C u načinu rada koji troši najviše energije u uvjetima vožnje ravnom cestom, |
| --- | --- | --- |

ii.

U svim ostalim slučajevima1, 2 ispitni uzorak podvrgava se sljedećem cikličkom ispitivanju za svaki način rada kratkog svjetlosnog snopa razreda C, V, E i W, prema tome koji način rada u cijelosti ili djelomično proizvodi ispitni uzorak, u trajanju po pola vremena određenoga u stavku 2.1.:

—

najprije 15 minuta svijetli, primjerice, kratki svjetlosni snop razreda C u načinu rada koji troši najviše energije u uvjetima vožnje ravnom cestom,

| — | 5 minuta svijetli isti kratki svjetlosni snop u istom načinu rada kao ranije te dodatno svi izvori svjetlosti (4) ispitnog uzorka koji se mogu istodobno upaliti u skladu s izjavom podnositelja zahtjeva, |
| --- | --- |

—

5 minuta svijetli isti kratki svjetlosni snop u istom načinu rada kao ranije te dodatno svi izvori svjetlosti (4) ispitnog uzorka koji se mogu istodobno upaliti u skladu s izjavom podnositelja zahtjeva,

nakon što istekne pola vremena određenog u stavku 2.1., prethodni ispitni ciklus mora se provesti s drugim, trećim i četvrtom razredom kratkog svjetlosnog snopa, ako postoje, gore navedenim redom;

| (d) | ako je riječ o glavnom svjetlu s prednjim svjetlom za maglu i jednim ili više dugih svjetlosnih snopova:






  i. | glavno svjetlo podvrgava se sljedećem ciklusu dok se ne postigne propisano vrijeme:






  — | 15 minuta s upaljenim prednjim svjetlom za maglu, |
| --- | --- | --- | --- |

(d)

ako je riječ o glavnom svjetlu s prednjim svjetlom za maglu i jednim ili više dugih svjetlosnih snopova:

i.

glavno svjetlo podvrgava se sljedećem ciklusu dok se ne postigne propisano vrijeme:

—

15 minuta s upaljenim prednjim svjetlom za maglu,

| — | 5 minuta s upaljenim svim funkcijama; |
| --- | --- |

—

5 minuta s upaljenim svim funkcijama;

| ii. | ako podnositelj zahtjeva izjavi da se glavno svjetlo upotrebljava samo s upaljenim prednjim svjetlom za maglu ili upaljenim dugim svjetlosnim snopovima2, ispitivanje se provodi u skladu s navedenim uvjetom uzastopnim uključivanjem1 prednjeg svjetla za maglu na pola vremena i dugih svjetlosnih snopova (istodobno) na pola vremena određenoga u stavku 2.1.; |
| --- | --- |

ii.

ako podnositelj zahtjeva izjavi da se glavno svjetlo upotrebljava samo s upaljenim prednjim svjetlom za maglu ili upaljenim dugim svjetlosnim snopovima2, ispitivanje se provodi u skladu s navedenim uvjetom uzastopnim uključivanjem1 prednjeg svjetla za maglu na pola vremena i dugih svjetlosnih snopova (istodobno) na pola vremena određenoga u stavku 2.1.;

| (e) | ako ispitni uzorak obuhvaća ostale udružene funkcije osvjetljivanja, sve pojedinačne funkcije moraju svijetliti istodobno u trajanju određenom za pojedinačne funkcije osvjetljivanja u točki (a) ili (b), u skladu s proizvođačevim specifikacijama; |
| --- | --- |

(e)

ako ispitni uzorak obuhvaća ostale udružene funkcije osvjetljivanja, sve pojedinačne funkcije moraju svijetliti istodobno u trajanju određenom za pojedinačne funkcije osvjetljivanja u točki (a) ili (b), u skladu s proizvođačevim specifikacijama;

| (f) | ako je riječ o glavnom svjetlu s kratkim svjetlosnim snopom, jednim ili više dugih svjetlosnih snopova i prednjim svjetlom za maglu:






  i. | glavno svjetlo podvrgava se sljedećem ciklusu dok se ne postigne propisano vrijeme:






  — | 15 minuta s upaljenim glavnim kratkim snopom, |
| --- | --- | --- | --- |

(f)

ako je riječ o glavnom svjetlu s kratkim svjetlosnim snopom, jednim ili više dugih svjetlosnih snopova i prednjim svjetlom za maglu:

i.

glavno svjetlo podvrgava se sljedećem ciklusu dok se ne postigne propisano vrijeme:

—

15 minuta s upaljenim glavnim kratkim snopom,

| — | 5 minuta s upaljenim svim funkcijama; |
| --- | --- |

—

5 minuta s upaljenim svim funkcijama;

| ii. | ako podnositelj zahtjeva izjavi da se glavno svjetlo upotrebljava samo s upaljenim kratkim svjetlosnim snopom ili upaljenim dugim svjetlosnim snopovima2, ispitivanje se obavlja u skladu s navedenim uvjetom uzastopnim uključivanjem1 glavnog kratkog snopa na pola vremena i dugih svjetlosnih snopova na pola vremena određenog u stavku 2.1., dok se prednje svjetlo za maglu podvrgava ciklusu od 15 minuta isključeno i 5 minuta uključeno tijekom pola vremena i tijekom rada dugog svjetlosnog snopa; |
| --- | --- |

ii.

ako podnositelj zahtjeva izjavi da se glavno svjetlo upotrebljava samo s upaljenim kratkim svjetlosnim snopom ili upaljenim dugim svjetlosnim snopovima2, ispitivanje se obavlja u skladu s navedenim uvjetom uzastopnim uključivanjem1 glavnog kratkog snopa na pola vremena i dugih svjetlosnih snopova na pola vremena određenog u stavku 2.1., dok se prednje svjetlo za maglu podvrgava ciklusu od 15 minuta isključeno i 5 minuta uključeno tijekom pola vremena i tijekom rada dugog svjetlosnog snopa;

| iii. | ako podnositelj zahtjeva izjavi da se glavno svjetlo upotrebljava samo s upaljenim kratkim svjetlosnim snopom ili prednjim svjetlom za maglu2, ispitivanje se obavlja u skladu s navedenim uvjetom uzastopnim uključivanjem1 glavnog kratkog snopa na pola vremena i prednjeg svjetla za maglu na pola vremena određenog u stavku 2.1., dok se dugi svjetlosni snopovi podvrgavaju ciklusu od 15 minuta isključeno i 5 minuta uključeno tijekom pola vremena i tijekom rada glavnog kratkog snopa; |
| --- | --- |

iii.

ako podnositelj zahtjeva izjavi da se glavno svjetlo upotrebljava samo s upaljenim kratkim svjetlosnim snopom ili prednjim svjetlom za maglu2, ispitivanje se obavlja u skladu s navedenim uvjetom uzastopnim uključivanjem1 glavnog kratkog snopa na pola vremena i prednjeg svjetla za maglu na pola vremena određenog u stavku 2.1., dok se dugi svjetlosni snopovi podvrgavaju ciklusu od 15 minuta isključeno i 5 minuta uključeno tijekom pola vremena i tijekom rada glavnog kratkog snopa;

| iv. | ako podnositelj zahtjeva izjavi da se glavno svjetlo upotrebljava samo s upaljenim kratkim svjetlosnim snopom ili upaljenim dugim svjetlosnim snopovima2 ili prednjim svjetlom za maglu2, ispitivanje se obavlja u skladu s navedenim uvjetom uzastopnim uključivanjem1 glavnog kratkog snopa na trećinu vremena, dugih svjetlosnih snopova na trećinu vremena i prednjeg svjetla za maglu na trećinu vremena određenog u stavku 2.1.; |
| --- | --- |

iv.

ako podnositelj zahtjeva izjavi da se glavno svjetlo upotrebljava samo s upaljenim kratkim svjetlosnim snopom ili upaljenim dugim svjetlosnim snopovima2 ili prednjim svjetlom za maglu2, ispitivanje se obavlja u skladu s navedenim uvjetom uzastopnim uključivanjem1 glavnog kratkog snopa na trećinu vremena, dugih svjetlosnih snopova na trećinu vremena i prednjeg svjetla za maglu na trećinu vremena određenog u stavku 2.1.;

| (g) | ako je riječ o kratkom svjetlosnom snopu konstruiranom za osvjetljivanje u zavoju uz dodatne izvore svjetlosti ili LED module, ti se izvori svjetlosti uključuju na jednu minutu i isključuju na devet minuta samo tijekom aktiviranja kratkog svjetlosnog snopa (vidjeti Dodatak 1. ovom Prilogu).
  Ako glavno svjetlo ima više dodatnih izvora svjetlosti koji se upotrebljavaju za osvjetljivanje u zavoju, ispitivanje se provodi uz kombinaciju izvora svjetlosti koja predstavlja najnepovoljnije uvjete rada; |
| --- | --- |

(g)

ako je riječ o kratkom svjetlosnom snopu konstruiranom za osvjetljivanje u zavoju uz dodatne izvore svjetlosti ili LED module, ti se izvori svjetlosti uključuju na jednu minutu i isključuju na devet minuta samo tijekom aktiviranja kratkog svjetlosnog snopa (vidjeti Dodatak 1. ovom Prilogu).

Ako glavno svjetlo ima više dodatnih izvora svjetlosti koji se upotrebljavaju za osvjetljivanje u zavoju, ispitivanje se provodi uz kombinaciju izvora svjetlosti koja predstavlja najnepovoljnije uvjete rada;

| (h) | ako dugi svjetlosni snop upotrebljava nekoliko izvora svjetlosti i ako podnositelj zahtjeva izjavljuje da će se dio dugog svjetlosnog snopa (jedan od tih dodatnih izvora svjetlosti) upotrebljavati isključivo za kratkotrajne signale („blicanje”), ispitivanje se provodi bez tog dijela dugog svjetlosnog snopa. |
| --- | --- |

(h)

ako dugi svjetlosni snop upotrebljava nekoliko izvora svjetlosti i ako podnositelj zahtjeva izjavljuje da će se dio dugog svjetlosnog snopa (jedan od tih dodatnih izvora svjetlosti) upotrebljavati isključivo za kratkotrajne signale („blicanje”), ispitivanje se provodi bez tog dijela dugog svjetlosnog snopa.

| 2.1.1.2. | Ispitni napon
  Na priključke ispitnog uzorka dovodi se napon kako slijedi:






  (a) | ako je riječ o zamjenjivim izvorima svjetlosti sa žarnom niti pogonjenima izravno u uvjetima naponskog sustava vozila:
  ispitivanje se prema potrebi provodi pri naponu od 6,3 V, 13,2 V odnosno 28,0 V, osim ako podnositelj zahtjeva odredi da se ispitni uzorak može upotrebljavati pri drugačijem naponu. U tom se slučaju ispitivanje obavlja s izvorom svjetlosti sa žarnom niti pogonjenim najvećim naponom koji se može primijeniti; |
| --- | --- | --- |

2.1.1.2.

Na priključke ispitnog uzorka dovodi se napon kako slijedi:

(a)

ako je riječ o zamjenjivim izvorima svjetlosti sa žarnom niti pogonjenima izravno u uvjetima naponskog sustava vozila:

ispitivanje se prema potrebi provodi pri naponu od 6,3 V, 13,2 V odnosno 28,0 V, osim ako podnositelj zahtjeva odredi da se ispitni uzorak može upotrebljavati pri drugačijem naponu. U tom se slučaju ispitivanje obavlja s izvorom svjetlosti sa žarnom niti pogonjenim najvećim naponom koji se može primijeniti;

| (b) | ako je riječ o zamjenjivim izvorima svjetlosti s izbojem u plinu: ispitni napon elektroničkog uređaja za upravljanje izvorom svjetlosti ili izvor svjetlosti ako je predspojna naprava dio izvora svjetlosti iznosi 13,2 ± 0,1 V za 12-voltni naponski sustav vozila ili kako je drugačije navedeno u zahtjevu za homologaciju; |
| --- | --- |

(b)

ako je riječ o zamjenjivim izvorima svjetlosti s izbojem u plinu: ispitni napon elektroničkog uređaja za upravljanje izvorom svjetlosti ili izvor svjetlosti ako je predspojna naprava dio izvora svjetlosti iznosi 13,2 ± 0,1 V za 12-voltni naponski sustav vozila ili kako je drugačije navedeno u zahtjevu za homologaciju;

| (c) | ako je riječ o nezamjenjivom izvoru svjetlosti pogonjenom izravno u uvjetima naponskog sustava vozila: sva mjerenja na jedinicama za osvjetljivanje opremljenima nezamjenjivim izvorima svjetlosti (izvori svjetlosti sa žarnom niti i/ili drugi) provode se pri 6,3 V, 13,2 V odnosno 28,0 V ili pri drugim naponima u skladu s naponskim sustavom vozila koji navede podnositelj zahtjeva za pojedini slučaj; |
| --- | --- |

(c)

ako je riječ o nezamjenjivom izvoru svjetlosti pogonjenom izravno u uvjetima naponskog sustava vozila: sva mjerenja na jedinicama za osvjetljivanje opremljenima nezamjenjivim izvorima svjetlosti (izvori svjetlosti sa žarnom niti i/ili drugi) provode se pri 6,3 V, 13,2 V odnosno 28,0 V ili pri drugim naponima u skladu s naponskim sustavom vozila koji navede podnositelj zahtjeva za pojedini slučaj;

| (d) | ako je riječ o zamjenjivim ili nezamjenjivim izvorima svjetlosti koji rade neovisno o naponskom sustavu vozila i koje u cijelosti regulira sustav ili ako je riječ o izvorima svjetlosti koje napaja uređaj za napajanje i pogon, na ulazne se priključke tog uređaja dovode prethodno navedeni ispitni naponi. Ispitni laboratorij može od proizvođača zatražiti uređaj za napajanje i pogon ili poseban izvor napajanja potreban za napajanje izvora svjetlosti; |
| --- | --- |

(d)

ako je riječ o zamjenjivim ili nezamjenjivim izvorima svjetlosti koji rade neovisno o naponskom sustavu vozila i koje u cijelosti regulira sustav ili ako je riječ o izvorima svjetlosti koje napaja uređaj za napajanje i pogon, na ulazne se priključke tog uređaja dovode prethodno navedeni ispitni naponi. Ispitni laboratorij može od proizvođača zatražiti uređaj za napajanje i pogon ili poseban izvor napajanja potreban za napajanje izvora svjetlosti;

| (e) | LED izvore svjetlosti i LED module mjeri se pri naponima od 6,75 V, 13,2 V odnosno 28,0 V, ako nije drugačije određeno u relevantnom Pravilniku. LED izvore svjetlosti i LED module kojima upravlja elektronički uređaj za upravljanje izvorom svjetlosti mjeri se kako odredi podnositelj zahtjeva; |
| --- | --- |

(e)

LED izvore svjetlosti i LED module mjeri se pri naponima od 6,75 V, 13,2 V odnosno 28,0 V, ako nije drugačije određeno u relevantnom Pravilniku. LED izvore svjetlosti i LED module kojima upravlja elektronički uređaj za upravljanje izvorom svjetlosti mjeri se kako odredi podnositelj zahtjeva;

| (f) | ako su signalna svjetla udružena, spojena ili uzajamno povezana u ispitnom uzorku i rade pri naponima koji nisu nominalni nazivni naponi od 6 V, 12 V odnosno 24 V, napon se prilagođuje prema proizvođačevim specifikacijama za pravilno fotometrijsko djelovanje tog svjetla; |
| --- | --- |

(f)

ako su signalna svjetla udružena, spojena ili uzajamno povezana u ispitnom uzorku i rade pri naponima koji nisu nominalni nazivni naponi od 6 V, 12 V odnosno 24 V, napon se prilagođuje prema proizvođačevim specifikacijama za pravilno fotometrijsko djelovanje tog svjetla;

| (g) | za izvor svjetlosti s izbojem u plinu ispitni napon za predspojnu napravu ili za izvor svjetlosti ako je predspojna naprava dio izvora svjetlosti iznosi 13,2 ± 0,1 V za 12-voltni mrežni sustav ako nije drugačije navedeno u zahtjevu za homologaciju. |
| --- | --- |

(g)

za izvor svjetlosti s izbojem u plinu ispitni napon za predspojnu napravu ili za izvor svjetlosti ako je predspojna naprava dio izvora svjetlosti iznosi 13,2 ± 0,1 V za 12-voltni mrežni sustav ako nije drugačije navedeno u zahtjevu za homologaciju.

| 2.1.2. | Rezultati ispitivanja |
| --- | --- |

2.1.2.

| 2.1.2.1. | Vizualni pregled
  Nakon što se glavno svjetlo ustali na temperaturi okoline, leću glavnog svjetla i vanjsku leću, ako postoji, očisti se čistom, vlažnom pamučnom tkaninom. Zatim se obavlja vizualni pregled: ne smije se zamijetiti nikakvo izobličenje, deformacija, pukotina ili promjena boje ni leće glavnog svjetla ni vanjske leće, ako postoji. |
| --- | --- |

2.1.2.1.

Nakon što se glavno svjetlo ustali na temperaturi okoline, leću glavnog svjetla i vanjsku leću, ako postoji, očisti se čistom, vlažnom pamučnom tkaninom. Zatim se obavlja vizualni pregled: ne smije se zamijetiti nikakvo izobličenje, deformacija, pukotina ili promjena boje ni leće glavnog svjetla ni vanjske leće, ako postoji.

| 2.1.2.2. | Fotometrijsko ispitivanje
  Kako bi se ispunili zahtjevi, fotometrijske vrijednosti provjeravaju se u sljedećim točkama: |
| --- | --- |

2.1.2.2.

Kako bi se ispunili zahtjevi, fotometrijske vrijednosti provjeravaju se u sljedećim točkama:

| 2.1.2.2.1. | ako je riječ o glavnom svjetlu s asimetričnim uzorkom snopa:






  (a) | kratki svjetlosni snop, osim za AFS sustav:






  — | 50 R – B 50 L – 25L2 za glavna svjetla konstruirana za vožnju desnom stranom kolnika, |
| --- | --- | --- | --- |

2.1.2.2.1.

(a)

kratki svjetlosni snop, osim za AFS sustav:

—

50 R – B 50 L – 25L2 za glavna svjetla konstruirana za vožnju desnom stranom kolnika,

| — | 50 L – B 50 R – 25R2 za glavna svjetla konstruirana za vožnju lijevom stranom kolnika; |
| --- | --- |

—

50 L – B 50 R – 25R2 za glavna svjetla konstruirana za vožnju lijevom stranom kolnika;

| (b) | kratki svjetlosni snop, za AFS sustav: | za kratki svjetlosni snop razreda C i svaki drugi navedeni razred kratkog svjetlosnog snopa: |
| --- | --- | --- |

(b)

kratki svjetlosni snop, za AFS sustav:

za kratki svjetlosni snop razreda C i svaki drugi navedeni razred kratkog svjetlosnog snopa:

| | 50V, B50L i 25LL prema potrebi; |
| --- | --- |

50V, B50L i 25LL prema potrebi;

| (c) | dugi svjetlosni snop: točka Imaks.
  Može se obaviti novo usmjeravanje kako bi se u obzir uzelo iskrivljenje nosača glavnog svjetla zbog topline (promjena položaja granice svjetlo-tama obuhvaćena je stavkom 3. ovog Priloga).
  Osim za točku B 50 L, dopušteno je odstupanje od 10 % između fotometrijskih karakteristika i vrijednosti izmjerenih prije ispitivanja, uključujući dopuštena odstupanja fotometrijskog postupka. Vrijednost izmjerena u točki B 50 L ne smije biti veća od fotometrijske vrijednosti izmjerene prije ispitivanja za više od 170 cd; |
| --- | --- |

(c)

dugi svjetlosni snop: točka Imaks.

Može se obaviti novo usmjeravanje kako bi se u obzir uzelo iskrivljenje nosača glavnog svjetla zbog topline (promjena položaja granice svjetlo-tama obuhvaćena je stavkom 3. ovog Priloga).

Osim za točku B 50 L, dopušteno je odstupanje od 10 % između fotometrijskih karakteristika i vrijednosti izmjerenih prije ispitivanja, uključujući dopuštena odstupanja fotometrijskog postupka. Vrijednost izmjerena u točki B 50 L ne smije biti veća od fotometrijske vrijednosti izmjerene prije ispitivanja za više od 170 cd;

| 2.1.2.2.2. | ako je riječ o glavnom svjetlu sa simetričnim uzorkom snopa:






  (a) | glavno svjetlo razreda B:






  — | kratki svjetlosni snop: 50 R – 50 L – 0,50 U/1,5 L i 0,50 U/1,5 R, |
| --- | --- | --- | --- |

2.1.2.2.2.

(a)

glavno svjetlo razreda B:

—

kratki svjetlosni snop: 50 R – 50 L – 0,50 U/1,5 L i 0,50 U/1,5 R,

| — | dugi svjetlosni snop: točka Imaks; |
| --- | --- |

—

dugi svjetlosni snop: točka Imaks;

| (b) | za glavno svjetlo razreda C, D i E:






  — | kratki svjetlosni snop: 0,86 D/3,5 R – 0,86 D/3,5 L – 0,50 U/1,5 L i 1,5 R; |
| --- | --- | --- |

(b)

za glavno svjetlo razreda C, D i E:

—

kratki svjetlosni snop: 0,86 D/3,5 R – 0,86 D/3,5 L – 0,50 U/1,5 L i 1,5 R;

| (c) | dugi svjetlosni snop: točka Imaks.
  Može se obaviti novo usmjeravanje kako bi se u obzir uzelo iskrivljenje nosača glavnog svjetla zbog topline (promjena položaja granice svjetlo-tama obuhvaćena je stavkom 3. ovog Priloga).
  Osim za točke 0,50 U/1,5 L i 0,50 U/1,5 R, dopušteno je odstupanje od 10 % između fotometrijskih karakteristika i vrijednosti izmjerenih prije ispitivanja, uključujući dopuštena odstupanja fotometrijskog postupka. Vrijednost izmjerena u točkama 0,50 U/1,5 L i 0,50 U/1,5 R ne smije biti veća od fotometrijske vrijednosti izmjerene prije ispitivanja za više od 255 cd; |
| --- | --- |

(c)

dugi svjetlosni snop: točka Imaks.

Može se obaviti novo usmjeravanje kako bi se u obzir uzelo iskrivljenje nosača glavnog svjetla zbog topline (promjena položaja granice svjetlo-tama obuhvaćena je stavkom 3. ovog Priloga).

Osim za točke 0,50 U/1,5 L i 0,50 U/1,5 R, dopušteno je odstupanje od 10 % između fotometrijskih karakteristika i vrijednosti izmjerenih prije ispitivanja, uključujući dopuštena odstupanja fotometrijskog postupka. Vrijednost izmjerena u točkama 0,50 U/1,5 L i 0,50 U/1,5 R ne smije biti veća od fotometrijske vrijednosti izmjerene prije ispitivanja za više od 255 cd;

| 2.1.2.2.3. | ako je riječ o prednjim svjetlima za maglu na crti 5 u točki h = 0 i točki Imaks u zoni D:
  može se obaviti novo usmjeravanje kako bi se u obzir uzelo iskrivljenje nosača prednjeg svjetla za maglu zbog topline (promjena položaja granice svjetlo-tama obuhvaćena je stavkom 3. ovog Priloga).
  Dopušteno je odstupanje od 10 % između fotometrijskih karakteristika i vrijednosti izmjerenih prije ispitivanja, uključujući dopuštena odstupanja fotometrijskog postupka. |
| --- | --- |

2.1.2.2.3.

može se obaviti novo usmjeravanje kako bi se u obzir uzelo iskrivljenje nosača prednjeg svjetla za maglu zbog topline (promjena položaja granice svjetlo-tama obuhvaćena je stavkom 3. ovog Priloga).

Dopušteno je odstupanje od 10 % između fotometrijskih karakteristika i vrijednosti izmjerenih prije ispitivanja, uključujući dopuštena odstupanja fotometrijskog postupka.

| 2.2. | Prljavo glavno svjetlo
  Nakon što je ispitano kako je određeno u stavku 2.1. i nakon pripreme kako je opisano u stavku 2.2.1., glavno svjetlo mora raditi jedan sat kako je opisano u stavku 2.1.1. za svaku pojedinu funkciju ili razred kratkog svjetlosnog snopa (5) i zatim se provjerava kako je propisano u stavku 2.1.2., a nakon svakog ispitivanja mora se osigurati dovoljno dugo razdoblje hlađenja. |
| --- | --- |

2.2.

Nakon što je ispitano kako je određeno u stavku 2.1. i nakon pripreme kako je opisano u stavku 2.2.1., glavno svjetlo mora raditi jedan sat kako je opisano u stavku 2.1.1. za svaku pojedinu funkciju ili razred kratkog svjetlosnog snopa (5) i zatim se provjerava kako je propisano u stavku 2.1.2., a nakon svakog ispitivanja mora se osigurati dovoljno dugo razdoblje hlađenja.

| 2.2.1. | Priprema glavnog svjetla |
| --- | --- |

2.2.1.

| 2.2.1.1. | Ispitna mješavina:
  vidjeti Dodatak 2. ovom Prilogu. |
| --- | --- |

2.2.1.1.

vidjeti Dodatak 2. ovom Prilogu.

| 2.2.1.2. | Nanošenje ispitne mješavine na glavno svjetlo
  Ispitna mješavina ravnomjerno se nanosi na cijelu svjetleću površinu glavnog svjetla i zatim se ostavi da se osuši. Taj se postupak ponavlja dok vrijednost osvjetljenja ne padne na 15–20 % vrijednosti izmjerenih za svaku sljedeću točku prema zahtjevima opisanima u nastavku:






  (a) | ako je riječ o glavnom svjetlu s asimetričnim uzorkom snopa:






  (i) | točka Imaks za kratki/dugi svjetlosni snop i samo za dugi svjetlosni snop; |
| --- | --- | --- | --- |

2.2.1.2.

Ispitna mješavina ravnomjerno se nanosi na cijelu svjetleću površinu glavnog svjetla i zatim se ostavi da se osuši. Taj se postupak ponavlja dok vrijednost osvjetljenja ne padne na 15–20 % vrijednosti izmjerenih za svaku sljedeću točku prema zahtjevima opisanima u nastavku:

(a)

ako je riječ o glavnom svjetlu s asimetričnim uzorkom snopa:

(i)

točka Imaks za kratki/dugi svjetlosni snop i samo za dugi svjetlosni snop;

| (ii) | 50 R i 50 V za glavno svjetlo koje proizvodi samo kratki svjetlosni snop, konstruirano za vožnju desnom stranom kolnika; |
| --- | --- |

(ii)

50 R i 50 V za glavno svjetlo koje proizvodi samo kratki svjetlosni snop, konstruirano za vožnju desnom stranom kolnika;

| (iii) | 50 L i 50 V za glavno svjetlo koje proizvodi samo kratki svjetlosni snop, konstruirano za vožnju lijevom stranom kolnika; |
| --- | --- |

(iii)

50 L i 50 V za glavno svjetlo koje proizvodi samo kratki svjetlosni snop, konstruirano za vožnju lijevom stranom kolnika;

| (iv) | 50 V za kratki svjetlosni snop razreda C AFS sustava i za svaki navedeni način rada kratkog svjetlosnog snopa; |
| --- | --- |

(iv)

50 V za kratki svjetlosni snop razreda C AFS sustava i za svaki navedeni način rada kratkog svjetlosnog snopa;

| (b) | ako je riječ o glavnom svjetlu sa simetričnim uzorkom snopa:






  (i) | za glavno svjetlo razreda B:






  — | kratki/dugi svjetlosni snop i isključivo dugi svjetlosni snop:
  točka Imaks, |
| --- | --- | --- | --- |

(b)

ako je riječ o glavnom svjetlu sa simetričnim uzorkom snopa:

(i)

za glavno svjetlo razreda B:

—

kratki/dugi svjetlosni snop i isključivo dugi svjetlosni snop:

točka Imaks,

| — | isključivo kratki svjetlosni snop: B 50 i 50 V; |
| --- | --- |

—

isključivo kratki svjetlosni snop: B 50 i 50 V;

| (ii) | za glavno svjetlo razreda C, D i E:






  — | kratki/dugi svjetlosni snop i isključivo dugi svjetlosni snop: točka Imaks, |
| --- | --- | --- |

(ii)

za glavno svjetlo razreda C, D i E:

—

kratki/dugi svjetlosni snop i isključivo dugi svjetlosni snop: točka Imaks,

| — | isključivo kratki svjetlosni snop: 0,50 U/1,5 L i 1,5 R i 0,86 D/V; |
| --- | --- |

—

isključivo kratki svjetlosni snop: 0,50 U/1,5 L i 1,5 R i 0,86 D/V;

| (c) | ako je riječ o prednjim svjetlima za maglu:






  — | točka Imaks u zoni D. |
| --- | --- | --- |

(c)

ako je riječ o prednjim svjetlima za maglu:

—

točka Imaks u zoni D.

3.   ISPITIVANJE PROMJENE VERTIKALNOG POLOŽAJA GRANICE SVJETLO-TAMA POD UTJECAJEM TOPLINE

To se ispitivanje sastoji od provjere da vertikalni pomak granice svjetlo-tama pod utjecajem topline nije prekoračio određenu vrijednost za glavno svjetlo u radu koje proizvodi kratki svjetlosni snop, za prednja svjetla za maglu ili, ako je riječ o AFS-u, za sustav ili njegove dijelove koji emitiraju (osnovni) kratki svjetlosni snop razreda C ili svaki navedeni način rada kratkog svjetlosnog snopa.

Uređaj ispitan u skladu sa stavkom 2. ispituje se kako je opisano u stavku 3.1. bez skidanja s ispitnog uređaja ili ponovnog namještanja u odnosu na njega.

Ako se AFS sastoji od više od jedne jedinice za osvjetljivanje ili više od jednog sklopa jedinica za osvjetljivanje koje daju granicu svjetlo-tama, svaki od njih shvaća se kao ispitni uzorak za potrebe ovog ispitivanja i ispituje se odvojeno.

Ako AFS ima pomični optički dio, ispituje se jedino položaj koji je najbliži srednjem vertikalnom kutnom pomaku i/ili početni položaj u neutralnom stanju.

Ispitivanje je ograničeno samo na ulazne signale koji odgovaraju uvjetima vožnje ravnom cestom.

| 3.1. | Ispitni postupak |
| --- | --- |

3.1.

| 3.1.1. | Za potrebe ovog ispitivanja napon se namješta kako je određeno u stavku 2.1.1.2.
  Ispitivanje se obavlja u suhoj i mirnoj atmosferi pri temperaturi okoline od 23 °C ± 5 °C.
  Uređaj se niti demontira s ispitnog uređaja niti ponovno namješta u odnosu na njega te radi (za potrebe ovog ispitivanja napon se namješta kako je određeno u stavku 2.1.1.2.):






  (a) | s pomoću serijski proizvedenog izvora svjetlosti sa žarnom niti kako je dostavljen uz uređaj, koji je bio uključen najmanje 1 sat; |
| --- | --- | --- |

3.1.1.

Ispitivanje se obavlja u suhoj i mirnoj atmosferi pri temperaturi okoline od 23 °C ± 5 °C.

Uređaj se niti demontira s ispitnog uređaja niti ponovno namješta u odnosu na njega te radi (za potrebe ovog ispitivanja napon se namješta kako je određeno u stavku 2.1.1.2.):

(a)

s pomoću serijski proizvedenog izvora svjetlosti sa žarnom niti kako je dostavljen uz uređaj, koji je bio uključen najmanje 1 sat;

| (b) | s pomoću serijski proizvedenih LED izvora svjetlosti i/ili LED modula kako su dostavljeni uz uređaj, koji su bili uključeni najmanje 48 sati; |
| --- | --- |

(b)

s pomoću serijski proizvedenih LED izvora svjetlosti i/ili LED modula kako su dostavljeni uz uređaj, koji su bili uključeni najmanje 48 sati;

| (c) | s pomoću serijski proizvedenog izvora svjetlosti s izbojem u plinu koji je bio uključen najmanje 15 sati. |
| --- | --- |

(c)

s pomoću serijski proizvedenog izvora svjetlosti s izbojem u plinu koji je bio uključen najmanje 15 sati.

| 3.1.2. | Ako je riječ o uređaju s asimetričnim uzorkom snopa:
  položaj granice svjetlo-tama u vodoravnom dijelu (između crte V-V i vertikalnih crta koje prolaze točkom B 50 L za vožnju desnom stranom ili B 50 R za vožnju lijevom stranom kolnika) provjerava se nakon 3 minute (r3) odnosno 60 minuta (r60) rada. |
| --- | --- |

3.1.2.

položaj granice svjetlo-tama u vodoravnom dijelu (između crte V-V i vertikalnih crta koje prolaze točkom B 50 L za vožnju desnom stranom ili B 50 R za vožnju lijevom stranom kolnika) provjerava se nakon 3 minute (r3) odnosno 60 minuta (r60) rada.

| 3.1.3. | Ako je riječ o glavnom svjetlu sa simetričnim uzorkom snopa: položaj granice svjetlo-tama u vodoravnom dijelu (između crte V-V i vertikalnih crta koje prolaze kroz točku 50 L i 50 R za glavno svjetlo razreda BS te točke 3,5 L i 3,5 R za glavno svjetlo razreda CS, DS i ES) provjerava se nakon 3 minute (r3) odnosno 60 minuta (r60) rada. |
| --- | --- |

3.1.3.

| 3.1.4. | Ako je riječ o prednjim svjetlima za maglu: položaj granice svjetlo-tama između točke koja se nalazi 3,0 stupnja lijevo i točke koja se nalazi 3,0 stupnja desno od granice svjetlo-tama V-V provjerava se nakon 3 minute (r3) odnosno 60 minuta (r60) rada.
  Mjerenje promjene položaja granice svjetlo-tama, kako je prethodno opisano, obavlja se bilo kojom metodom koja daje prihvatljivu točnost i ponovljive rezultate. |
| --- | --- |

3.1.4.

Mjerenje promjene položaja granice svjetlo-tama, kako je prethodno opisano, obavlja se bilo kojom metodom koja daje prihvatljivu točnost i ponovljive rezultate.

| 3.2. | Rezultati ispitivanja |
| --- | --- |

3.2.

| 3.2.1. | Rezultat izražen u miliradijanima (mrad) smatra se prihvatljivim ako:






  (a) | za glavna svjetla ili AFS apsolutna vrijednost Δ r1 = | r3 – r60 | utvrđena na uređaju nije veća od 1,0 mrad (Δ r1 ≤ 1,0 mrad) prema gore i nije veća od 2,0 mrad (Δ r1 ≤ 2,0 mrad) prema dolje; |
| --- | --- | --- |

3.2.1.

(a)

za glavna svjetla ili AFS apsolutna vrijednost Δ r1 = | r3 – r60 | utvrđena na uređaju nije veća od 1,0 mrad (Δ r1 ≤ 1,0 mrad) prema gore i nije veća od 2,0 mrad (Δ r1 ≤ 2,0 mrad) prema dolje;

| (b) | za prednja svjetla za maglu apsolutna vrijednost Δ r1 = | r3 – r60 | utvrđena na uređaju nije veća od 2,0 mrad (Δ r1 ≤ 2,0 mrad). |
| --- | --- |

(b)

za prednja svjetla za maglu apsolutna vrijednost Δ r1 = | r3 – r60 | utvrđena na uređaju nije veća od 2,0 mrad (Δ r1 ≤ 2,0 mrad).

| 3.2.2. | Međutim, ako rezultat nije u skladu sa zahtjevima iz stavka 3.2.1. i ne prelazi vrijednosti iz tablice A7-1., dodatni uzorak postavljen na ispitni uređaj reprezentativan za ispravnu ugradnju na vozilo ispituje se kako je opisano u stavku 3.1. nakon što je tri puta uzastopno bio izložen ciklusu kako je opisano u nastavku kako bi se stabilizirao položaj mehaničkih dijelova uređaja:






  (a) | jednosatni rad uređaja (napon se namješta kako je određeno u stavku 2.1.1.2.); |
| --- | --- | --- |

3.2.2.

(a)

jednosatni rad uređaja (napon se namješta kako je određeno u stavku 2.1.1.2.);

| (b) | svjetlo isključeno jedan sat. |
| --- | --- |

(b)

svjetlo isključeno jedan sat.

Nakon tih triju ciklusa uređaj se smatra prihvatljivim ako apsolutna vrijednost Δr izmjerena na tom uzorku u skladu sa stavkom 3.2. ispunjava zahtjeve iz stavka 3.2.1.

Tablica A7-1.

Vrijednosti pomaka

| Pomak | Uređaj | Vrijednost |
| --- | --- | --- |
| Prema gore | Glavno svjetlo ili AFS | 1,5  mrad |
| Prednje svjetlo za maglu | 3,0  mrad |
| Prema dolje | Svi | 3,0  mrad |

Pomak

Uređaj

Vrijednost

Prema gore

Glavno svjetlo ili AFS

1,5  mrad

Prednje svjetlo za maglu

3,0  mrad

Prema dolje

Svi

3,0  mrad

Prilog 7. – Dodatak 1.

Pregled radnih razdoblja za ispitivanje stabilnosti fotometrijskih obilježja

| Pokrate: | P: | svjetlo za kratki svjetlosni snop |
| --- | --- | --- |
| D: | svjetlo za dugi svjetlosni snop (D1 + D2 znači dva duga svjetlosna snopa) |
| F: | prednje svjetlo za maglu |
| | označuje ciklus od 15 minuta isključeno i 5 minuta uključeno |
| : | označuje ciklus od 9 minuta isključeno i 1 minute uključeno |

Pokrate:

P:

svjetlo za kratki svjetlosni snop

D:

svjetlo za dugi svjetlosni snop (D1 + D2 znači dva duga svjetlosna snopa)

F:

prednje svjetlo za maglu

Image 165

označuje ciklus od 15 minuta isključeno i 5 minuta uključeno

Image 166

označuje ciklus od 9 minuta isključeno i 1 minute uključeno

Sva sljedeća udružena glavna svjetla i prednja svjetla za maglu, zajedno s dodanim simbolima za označivanje, navedena su kao primjeri koji nisu iscrpni.

| 1. | P ili D ili F






  P, D ili F | |
| --- | --- | --- |
| Dodatni izvori svjetlosti ili LED moduli za osvjetljivanje u zavoju |

1.

P ili D ili F

P, D ili F

Image 167

Dodatni izvori svjetlosti ili LED moduli za osvjetljivanje u zavoju

| 2. | P + F ili P + D ili P + D1 + D2 ili P + D + F ili P + D1 + D2 + F






  Dodatni izvori svjetlosti ili LED moduli za osvjetljivanje u zavoju | |
| --- | --- | --- |
| D ili F ili D1 + D2 ili D + F |
| P |
| |

2.

P + F ili P + D ili P + D1 + D2 ili P + D + F ili P + D1 + D2 + F

Dodatni izvori svjetlosti ili LED moduli za osvjetljivanje u zavoju

Image 168

D ili F ili D1 + D2 ili D + F

P

| 3. | P/F ili P/D ili P/ D1 + D2







  D ili F ili D1 + D2 | |
| --- | --- | --- |
| P |
| Dodatni izvori svjetlosti ili LED moduli za osvjetljivanje u zavoju |
| |

3.

P/F ili P/D ili P/ D1 + D2

D ili F ili D1 + D2

Image 169

P

Dodatni izvori svjetlosti ili LED moduli za osvjetljivanje u zavoju

| 4. | D + F ili D1 + D2 + F






  Dodatni izvori svjetlosti ili LED moduli za osvjetljivanje u zavoju | |
| --- | --- | --- |
| D ili D1 + D2 |
| F |
| |

4.

D + F ili D1 + D2 + F

Dodatni izvori svjetlosti ili LED moduli za osvjetljivanje u zavoju

Image 170

D ili D1 + D2

F

| 5. | D/F ili D1 + D2/F






  D ili D1 + D2 | |
| --- | --- | --- |
| F |
| Dodatni izvori svjetlosti ili LED moduli za osvjetljivanje u zavoju |
| |

5.

D/F ili D1 + D2/F

D ili D1 + D2

Image 171

F

Dodatni izvori svjetlosti ili LED moduli za osvjetljivanje u zavoju

| 6. | P/D + F ili P/D1 + D2 + F






  F | |
| --- | --- | --- |
| D ili D1 + D2 |
| P |
| Dodatni izvori svjetlosti ili LED moduli za osvjetljivanje u zavoju |
| |

6.

P/D + F ili P/D1 + D2 + F

F

Image 172

D ili D1 + D2

P

Dodatni izvori svjetlosti ili LED moduli za osvjetljivanje u zavoju

| 7. | P + D/F ili P + D1 + D2/F






  F | |
| --- | --- | --- |
| D ili D1 + D2 |
| P |
| Dodatni izvori svjetlosti ili LED moduli za osvjetljivanje u zavoju |
| |

7.

P + D/F ili P + D1 + D2/F

F

Image 173

D ili D1 + D2

P

Dodatni izvori svjetlosti ili LED moduli za osvjetljivanje u zavoju

| 8. | P/D/F ili P/D1 + D2/F






  F | |
| --- | --- | --- |
| D ili D1 + D2 |
| P |
| Dodatni izvori svjetlosti ili LED moduli za osvjetljivanje u zavoju |
| |

8.

P/D/F ili P/D1 + D2/F

F

Image 174

D ili D1 + D2

P

Dodatni izvori svjetlosti ili LED moduli za osvjetljivanje u zavoju

Prilog 7. – Dodatak 2.

Ispitna mješavina za ispitivanje prljavog glavnog svjetla

1.   Za uređaje čija je vanjska leća načinjena od stakla:

mješavina vode i onečišćujućeg sredstva koja se stavlja na uređaj sastoji se:

| (a) | od devet težinskih dijelova silikatnog pijeska veličine zrna od 0 do 100 μm; |
| --- | --- |

(a)

od devet težinskih dijelova silikatnog pijeska veličine zrna od 0 do 100 μm;

| (b) | od jednog težinskog dijela biljne ugljene prašine proizvedene od bukovine veličine čestice od 0 do 100 μm; |
| --- | --- |

(b)

od jednog težinskog dijela biljne ugljene prašine proizvedene od bukovine veličine čestice od 0 do 100 μm;

| (c) | od 0,2 težinska dijela NaCMC (6); i |
| --- | --- |

(c)

od 0,2 težinska dijela NaCMC (6); i

| (d) | od pet težinskih dijelova natrijeva klorida (čistoće 99 %); |
| --- | --- |

(d)

od pet težinskih dijelova natrijeva klorida (čistoće 99 %);

| (e) | od primjerene količine destilirane vode vodljivosti ≤ 1 mS/m. |
| --- | --- |

(e)

od primjerene količine destilirane vode vodljivosti ≤ 1 mS/m.

Mješavina ne smije biti starija od 14 dana.

2.   Za uređaje čija je vanjska leća načinjena od plastike:

mješavina vode i onečišćujućeg sredstva koja se stavlja na uređaj sastoji se:

| (a) | od devet težinskih dijelova silikatnog pijeska veličine zrna od 0 do 100 μm; |
| --- | --- |

(a)

od devet težinskih dijelova silikatnog pijeska veličine zrna od 0 do 100 μm;

| (b) | od jednog težinskog dijela biljne ugljene prašine proizvedene od bukovine veličine čestice od 0 do 100 μm; |
| --- | --- |

(b)

od jednog težinskog dijela biljne ugljene prašine proizvedene od bukovine veličine čestice od 0 do 100 μm;

| (c) | od 0,2 težinska dijela NaCMC; (6) i |
| --- | --- |

(c)

od 0,2 težinska dijela NaCMC; (6) i

| (d) | od pet težinskih dijelova natrijeva klorida (čistoće 99 %); |
| --- | --- |

(d)

od pet težinskih dijelova natrijeva klorida (čistoće 99 %);

| (e) | od 13 težinskih dijelova destilirane vode koja ima vodljivost ≤ 1 mS/m; i |
| --- | --- |

(e)

od 13 težinskih dijelova destilirane vode koja ima vodljivost ≤ 1 mS/m; i

| (f) | od 2 ± 1 kapi po težini površinski aktivnih tvari (7). |
| --- | --- |

(f)

od 2 ± 1 kapi po težini površinski aktivnih tvari (7).

Mješavina ne smije biti starija od 14 dana.

---

(1)  Za vremenski raspored ispitivanja vidjeti Dodatak 1. Priloga 7.

1

(2)  Ako ispitivano glavno svjetlo uključuje signalna svjetla, ona svijetle tijekom cijelog trajanja ispitivanja, osim svjetla za dnevnu vožnju. Kada je riječ o pokazivaču smjera, on mora svijetliti u treperećem načinu rada s omjerom uključenosti i isključenosti približno jedan naprema jedan.

2

(3)  Ako dodatni izvori svjetlosti svijetle istodobno s glavnim svjetlom kad se ono upotrebljava kao trepereće svjetlo, to se ne smatra uobičajenom upotrebom obaju izvora svjetlosti.

3

(4)  Svi izvori svjetlosti funkcija osvjetljivanja, čak i ako se ne traži homologacija na temelju ovog Pravilnika, moraju se uzeti u obzir, osim onih obuhvaćenih bilješkom 3.

4

(5)  Ako postoji, kratki svjetlosni snop razreda W ne uzima se u obzir ako je riječ o jedinicama za osvjetljivanje koje u cijelosti ili djelomično daju kratki svjetlosni snop bilo kojeg drugog razreda ili funkciju osvjetljivanja.

5

(6)  NaCMC je natrijeva sol karboksimetilceluloze, koja se uobičajeno naziva CMC. NaCMC za prljavu mješavinu ima stupanj zamjene (DS) od 0,6 do 0,7 i viskoznost od 200 do 300 cP za 2-postotnu otopinu na 20 °C.

6

(7)  Dopušteno odstupanje količine pripisuje se potrebi dobivanja prljavštine koja se pravilno rasprostire po cijeloj plastičnoj leći.

7

---

PRILOG 8.

Zahtjevi za uređaje za osvjetljivanje ceste (osim svjetala za skretanje) koji imaju plastične leće – ispitivanje leća ili uzoraka materijala

1.   OPĆI ADMINISTRATIVNI ZAHTJEVI:

| 1.1. | Na osnovu ovog Priloga priprema se ispitno izvješće koje obuhvaća ispitivanje i rezultate ispitivanja kako je opisano u nastavku u stavcima od 3.1. do 3.5.; ono će se pridodati ispitnom izvješću za uređaj na koji se odnosi homologacijski zahtjev i njegovoj dokumentaciji.
  U ispitnom izvješću navodi se uređaj za osvjetljivanje ceste koji se upotrebljava u ispitivanju. |
| --- | --- |

1.1.

U ispitnom izvješću navodi se uređaj za osvjetljivanje ceste koji se upotrebljava u ispitivanju.

| 1.2. | Svakom se zahtjevu za homologaciju prilažu: |
| --- | --- |

1.2.

| 1.2.1. | za ispitivanje plastike od koje su leće načinjene: četrnaest leća; |
| --- | --- |

1.2.1.

| 1.2.1.1. | deset leća može se zamijeniti s deset uzoraka materijala površine od najmanje 60 x 80 mm koji imaju ravnu ili izbočenu vanjsku površinu i pretežno ravnu plohu u središnjem dijelu (polumjera zakrivljenosti od najmanje 300 mm) površine od najmanje 15 x 15 mm; |
| --- | --- |

1.2.1.1.

| 1.2.1.2. | svaka takva leća ili uzorak materijala mora biti proizveden metodom koja se primjenjuje u serijskoj proizvodnji; |
| --- | --- |

1.2.1.2.

| 1.2.2. | prema potrebi, optički sklop na koji je moguće montirati leće u skladu s uputama proizvođača; |
| --- | --- |

1.2.2.

| 1.2.3. | za ispitivanje otpornosti plastičnih dijelova koji propuštaju svjetlost na UV zračenje LED modula u glavnom svjetlu:
  po jedan uzorak svakog odgovarajućeg materijala koji se upotrebljava u uređaju za osvjetljivanje ceste ili jedan uzorak uređaja za osvjetljivanje ceste koji ih sadržava. Svi uzorci materijala moraju imati isti izgled i površinsku obradu, ako postoji, kako je namijenjeno za upotrebu u glavnom svjetlu za koje je zatražena homologacija.
  Ispitivanje otpornosti unutarnjih materijala na UV zračenje izvora svjetlosti nije potrebno ako se upotrebljavaju samo tipovi LED modula s niskim UV zračenjem kako je određeno u Prilogu 9. ili ako se poduzmu mjere zaštite odgovarajućih dijelova uređaja od UV zračenja, npr. staklenim filtrima. |
| --- | --- |

1.2.3.

po jedan uzorak svakog odgovarajućeg materijala koji se upotrebljava u uređaju za osvjetljivanje ceste ili jedan uzorak uređaja za osvjetljivanje ceste koji ih sadržava. Svi uzorci materijala moraju imati isti izgled i površinsku obradu, ako postoji, kako je namijenjeno za upotrebu u glavnom svjetlu za koje je zatražena homologacija.

Ispitivanje otpornosti unutarnjih materijala na UV zračenje izvora svjetlosti nije potrebno ako se upotrebljavaju samo tipovi LED modula s niskim UV zračenjem kako je određeno u Prilogu 9. ili ako se poduzmu mjere zaštite odgovarajućih dijelova uređaja od UV zračenja, npr. staklenim filtrima.

2.   OPĆI ZAHTJEVI

| 2.1. | Uzorci dostavljeni u skladu sa stavkom 1.2. moraju ispunjavati zahtjeve navedene u stavcima od 3.1. do 3.6. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Dva uzorka cjelovitih uređaja za osvjetljivanje ceste dostavljenih u skladu sa stavkom 3.1.3.4. ovog Pravilnika te s ugrađenim plastičnim lećama moraju zadovoljavati zahtjeve navedene u stavku 3.7. u odnosu na materijal leće. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Na uzorcima (plastičnih leća ili uzorcima materijala) obavljaju se, zajedno s optičkim sklopom na koji je predviđeno njihovo postavljanje (ako je primjenjivo), homologacijska ispitivanja prema vremenskom redoslijedu u tablici A8-1. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Međutim, ako proizvođač svjetla može dokazati da je proizvod već prošao ispitivanja propisana stavcima od 3.1. do 3.5. ili jednakovrijedna ispitivanja u skladu s nekim drugim pravilnikom, takva se ispitivanja ne ponavljaju; obvezna su samo ispitivanja propisana tablicom A8-2. |
| --- | --- |

2.4.

3.   POSEBNI ISPITNI ZAHTJEVI

| 3.1. | Otpornost na promjene temperature |
| --- | --- |

3.1.

| 3.1.1. | Tri nova uzorka (leće) u pet se ciklusa izlažu promjeni temperature i vlažnosti (RH = relativna vlažnost) u skladu sa sljedećim programom:






  (a) | 3 sata na 40 °C ± 2 °C i 85–95 % RH; |
| --- | --- | --- |

3.1.1.

(a)

3 sata na 40 °C ± 2 °C i 85–95 % RH;

| (b) | 1 sat na 23 °C ± 5 °C i 60–75 % RH; |
| --- | --- |

(b)

1 sat na 23 °C ± 5 °C i 60–75 % RH;

| (c) | 15 sati na – 30 °C ± 2 °C; |
| --- | --- |

(c)

15 sati na – 30 °C ± 2 °C;

| (d) | 1 sat na 23 °C ± 5 °C i 60–75 % RH; |
| --- | --- |

(d)

1 sat na 23 °C ± 5 °C i 60–75 % RH;

| (e) | 3 sata na 80 °C ± 2 °C; |
| --- | --- |

(e)

3 sata na 80 °C ± 2 °C;

| (f) | 1 sat na 23 °C ± 5 °C i 60–75 % RH. |
| --- | --- |

(f)

1 sat na 23 °C ± 5 °C i 60–75 % RH.

Prije tog ispitivanja uzorke treba najmanje četiri sata držati na temperaturi 23 °C ± 5 °C i 60–75 % RH.

| Napomena: | razdoblja od jednog sata pri 23 °C ± 5 °C obuhvaćaju razdoblja prijelaza s jedne temperature na drugu koja su potrebna radi izbjegavanja učinaka toplinskog udara. |
| --- | --- |

Napomena:

| 3.1.2. | Fotometrijska mjerenja |
| --- | --- |

3.1.2.

| 3.1.2.1. | Fotometrijska se mjerenja obavljaju na uzorcima prije i poslije ispitivanja. |
| --- | --- |

3.1.2.1.

| 3.1.2.2. | Ta se mjerenja obavljaju s pomoću standardnog (etalon) izvora svjetlosti i/ili LED modula ili prema potrebi s pomoću standardnog izvora svjetlosti s izbojem u plinu, kako su prisutni u uređaju za osvjetljivanje ceste, u sljedećim točkama:






  (a) | ako je riječ o razredima A, B i D:






  — | B 50 L i 50 R za kratki svjetlosni snop (B 50 R i 50 L u slučaju glavnih svjetala za vožnju lijevom stranom kolnika), |
| --- | --- | --- | --- |

3.1.2.2.

(a)

ako je riječ o razredima A, B i D:

—

B 50 L i 50 R za kratki svjetlosni snop (B 50 R i 50 L u slučaju glavnih svjetala za vožnju lijevom stranom kolnika),

| — | Imaks za dugi svjetlosni snop; |
| --- | --- |

—

Imaks za dugi svjetlosni snop;

| (b) | ako je riječ o AFS-u:






  — | B 50 L i 50 V za osvjetljivanje kratkog svjetlosnog snopa razreda C, |
| --- | --- | --- |

(b)

ako je riječ o AFS-u:

—

B 50 L i 50 V za osvjetljivanje kratkog svjetlosnog snopa razreda C,

| — | Imaks za dugi svjetlosni snop sustava; |
| --- | --- |

—

Imaks za dugi svjetlosni snop sustava;

| (c) | ako je riječ o razredima BS, CS, DS i ES:






  — | B 50, 50 L i 50 R za glavno svjetlo razreda BS, 0,86 D/3,5 R, 0,86 D/3,5 L, 0,50 U/1,5 L i 1,5 R za glavna svjetla razreda CS, DS i ES za kratki svjetlosni snop ili za kratko/dugo svjetlo, |
| --- | --- | --- |

(c)

ako je riječ o razredima BS, CS, DS i ES:

—

B 50, 50 L i 50 R za glavno svjetlo razreda BS, 0,86 D/3,5 R, 0,86 D/3,5 L, 0,50 U/1,5 L i 1,5 R za glavna svjetla razreda CS, DS i ES za kratki svjetlosni snop ili za kratko/dugo svjetlo,

| — | Imaks za dugi svjetlosni snop dugog glavnog svjetla ili kratko/dugo svjetlo; |
| --- | --- |

—

Imaks za dugi svjetlosni snop dugog glavnog svjetla ili kratko/dugo svjetlo;

| (d) | ako je riječ o prednjim svjetlima za maglu:






  — | u presjecištu crte V-V i crte 6, i |
| --- | --- | --- |

(d)

ako je riječ o prednjim svjetlima za maglu:

—

u presjecištu crte V-V i crte 6, i

| — | u presjecištu crte V-V i crte 4. |
| --- | --- |

—

u presjecištu crte V-V i crte 4.

| 3.1.2.3. | Rezultati
  Razlike između fotometrijskih vrijednosti izmjerenih na svakom uzorku prije i poslije ispitivanja ne prelaze 10 % uključujući dopuštena odstupanja fotometrijskog postupka. |
| --- | --- |

3.1.2.3.

Razlike između fotometrijskih vrijednosti izmjerenih na svakom uzorku prije i poslije ispitivanja ne prelaze 10 % uključujući dopuštena odstupanja fotometrijskog postupka.

| 3.2. | Otpornost na atmosferske utjecaje i kemijska sredstva |
| --- | --- |

3.2.

| 3.2.1. | Otpornost na atmosferske utjecaje
  Tri nova uzorka (leće ili uzorci materijala) podvrgavaju se zračenju iz izvora koji ima distribuciju spektralne energije sličnu onoj crnog tijela na temperaturi između 5 500 K i 6 000 K. Odgovarajući filtri postavljaju se između izvora i uzoraka kako bi što više smanjili zračenje s valnim duljinama manjima od 295 nm i većima od 2 500 nm. Uzorci se izlažu energetskoj osvijetljenosti od 1 200 W/m2 ± 200 W/m2 u takvom trajanju da je svjetlosna energija koju prime jednaka 4 500 MJ/m2 ± 200 MJ/m2. Temperatura izmjerena unutar naprave na crnoj ploči koja se nalazi na istoj razini s uzorcima iznosi 50 °C ± 5 °C. Kako bi se osigurala ravnomjerna izloženost, uzorci se okreću oko izvora zračenja brzinom između 1 i 5 okretaja u minuti.
  Uzorke se prska destiliranom vodom koja ima vodljivost manju od 1 mS/m pri temperaturi od 23 °C ± 5 °C u skladu sa sljedećim ciklusom:
  prskanje: 5 minuta; sušenje: 25 minuta. |
| --- | --- |

3.2.1.

Tri nova uzorka (leće ili uzorci materijala) podvrgavaju se zračenju iz izvora koji ima distribuciju spektralne energije sličnu onoj crnog tijela na temperaturi između 5 500 K i 6 000 K. Odgovarajući filtri postavljaju se između izvora i uzoraka kako bi što više smanjili zračenje s valnim duljinama manjima od 295 nm i većima od 2 500 nm. Uzorci se izlažu energetskoj osvijetljenosti od 1 200 W/m2 ± 200 W/m2 u takvom trajanju da je svjetlosna energija koju prime jednaka 4 500 MJ/m2 ± 200 MJ/m2. Temperatura izmjerena unutar naprave na crnoj ploči koja se nalazi na istoj razini s uzorcima iznosi 50 °C ± 5 °C. Kako bi se osigurala ravnomjerna izloženost, uzorci se okreću oko izvora zračenja brzinom između 1 i 5 okretaja u minuti.

Uzorke se prska destiliranom vodom koja ima vodljivost manju od 1 mS/m pri temperaturi od 23 °C ± 5 °C u skladu sa sljedećim ciklusom:

prskanje: 5 minuta; sušenje: 25 minuta.

| 3.2.2. | Otpornost na kemijska sredstva
  Nakon ispitivanja opisanog u stavku 3.2.1. i mjerenja opisanog u stavku 3.2.3.1. vanjsku površinu navedenih triju uzoraka premazuje se kako je opisano u stavku 3.2.2.2. mješavinom određenom u stavku 3.2.2.1. |
| --- | --- |

3.2.2.

Nakon ispitivanja opisanog u stavku 3.2.1. i mjerenja opisanog u stavku 3.2.3.1. vanjsku površinu navedenih triju uzoraka premazuje se kako je opisano u stavku 3.2.2.2. mješavinom određenom u stavku 3.2.2.1.

| 3.2.2.1. | Ispitna mješavina
  Ispitna mješavina mora se sastojati od 61,5 % n-heptana, 12,5 % toluena, 7,5 % etil-tetraklorida, 12,5 % trikloretilena i 6 % ksilena (postotak udjela). |
| --- | --- |

3.2.2.1.

Ispitna mješavina mora se sastojati od 61,5 % n-heptana, 12,5 % toluena, 7,5 % etil-tetraklorida, 12,5 % trikloretilena i 6 % ksilena (postotak udjela).

| 3.2.2.2. | Nanošenje ispitne mješavine
  Komad pamučne tkanine (prema ISO 105) do zasićenja se namoči mješavinom određenom u stavku 3.2.2.1. i, u roku od 10 sekundi, stavlja se na vanjsku površinu uzorka i drži 10 minuta s pritiskom od 50 N/cm2, koji odgovara sili od 100 N primijenjenoj na ispitnu površinu veličine 14 x 14 mm.
  Tijekom tog 10-minutnog razdoblja obloga od pamučne tkanine ponovno se namoči mješavinom tako da je sastav nanesene tekućine neprekidno istovjetan onom propisane ispitne mješavine.
  Tijekom nanošenja mješavine dopušteno je izjednačavati pritisak na uzorak radi sprečavanja stvaranja pukotina na njemu. |
| --- | --- |

3.2.2.2.

Komad pamučne tkanine (prema ISO 105) do zasićenja se namoči mješavinom određenom u stavku 3.2.2.1. i, u roku od 10 sekundi, stavlja se na vanjsku površinu uzorka i drži 10 minuta s pritiskom od 50 N/cm2, koji odgovara sili od 100 N primijenjenoj na ispitnu površinu veličine 14 x 14 mm.

Tijekom tog 10-minutnog razdoblja obloga od pamučne tkanine ponovno se namoči mješavinom tako da je sastav nanesene tekućine neprekidno istovjetan onom propisane ispitne mješavine.

Tijekom nanošenja mješavine dopušteno je izjednačavati pritisak na uzorak radi sprečavanja stvaranja pukotina na njemu.

| 3.2.2.3. | Čišćenje
  Nakon nanošenja ispitne mješavine uzorci se suše na zraku, a zatim peru otopinom iz stavka 3.4.1. (Otpornost na deterdžente) pri 23 °C ± 5 °C.
  Nakon toga uzorke treba pažljivo isprati destiliranom vodom koja ne sadržava više od 0,2 % nečistoća pri 23 °C ± 5 °C, a zatim obrisati mekanom tkaninom. |
| --- | --- |

3.2.2.3.

Nakon nanošenja ispitne mješavine uzorci se suše na zraku, a zatim peru otopinom iz stavka 3.4.1. (Otpornost na deterdžente) pri 23 °C ± 5 °C.

Nakon toga uzorke treba pažljivo isprati destiliranom vodom koja ne sadržava više od 0,2 % nečistoća pri 23 °C ± 5 °C, a zatim obrisati mekanom tkaninom.

| 3.2.3. | Rezultati |
| --- | --- |

3.2.3.

| 3.2.3.1. | Nakon ispitivanja otpornosti na atmosferske utjecaje vanjska površina uzoraka ne smije imati pukotine, ogrebotine, krhotine ni izobličenja, a srednja vrijednost promjene propuštanja

  , izmjerena na trima uzorcima u skladu s postupkom opisanim u Dodatku 2. ovom Prilogu, ne smije prekoračiti 0,020 (Δtm < 0,020). |
| --- | --- |

3.2.3.1.

| 3.2.3.2. | Nakon ispitivanja otpornosti na kemijska sredstva uzorci ne smiju imati nikakve tragove kemijskog obojenja koje bi moglo prouzročiti promjene raspršivanja svjetlosnog toka, čija srednja vrijednost promjene

  , izmjerena na trima uzorcima u skladu s postupkom opisanim u Dodatku 2. ovom Prilogu, ne smije prekoračiti 0,020 (Δdm < 0,020). |
| --- | --- |

3.2.3.2.

| 3.3. | Otpornost na zračenja izvora svjetlosti
  Prema potrebi provode se sljedeća ispitivanja:
  ravni uzorci svakog sastavnog plastičnog dijela uređaja za osvjetljivanje ceste koji propuštaju svjetlost izlažu se svjetlosti iz izvora svjetlosti. Parametri tih uzoraka, poput kutova i razmaka, jednaki su kao u uređaju za osvjetljivanje ceste. Ti uzorci moraju biti iste boje i imati istu površinsku obradu, ako postoji, kao dijelovi uređaja za osvjetljivanje ceste.
  Nakon neprekinutog rada od 1 500 sati kolorimetrijski zahtjevi propuštene svjetlosti moraju se postići novim izvorom svjetlosti, a površine uzoraka biti bez pukotina, ogrebotina, ljuštenja i izobličenja.
  Ispitivanje otpornosti unutarnjih materijala na UV zračenje izvora svjetlosti nije potrebno ako se upotrebljavaju izvori svjetlosti u skladu s Pravilnikom UN-a br. 37 i/ili izvori svjetlosti s izbojem u plinu niskog UV zračenja i/ili LED moduli s niskim UV zračenjem ili ako se poduzmu mjere za zaštitu odgovarajućih sastavnih dijelova sustava od UV zračenja, npr. staklenim filtrima. |
| --- | --- |

3.3.

Prema potrebi provode se sljedeća ispitivanja:

ravni uzorci svakog sastavnog plastičnog dijela uređaja za osvjetljivanje ceste koji propuštaju svjetlost izlažu se svjetlosti iz izvora svjetlosti. Parametri tih uzoraka, poput kutova i razmaka, jednaki su kao u uređaju za osvjetljivanje ceste. Ti uzorci moraju biti iste boje i imati istu površinsku obradu, ako postoji, kao dijelovi uređaja za osvjetljivanje ceste.

Nakon neprekinutog rada od 1 500 sati kolorimetrijski zahtjevi propuštene svjetlosti moraju se postići novim izvorom svjetlosti, a površine uzoraka biti bez pukotina, ogrebotina, ljuštenja i izobličenja.

Ispitivanje otpornosti unutarnjih materijala na UV zračenje izvora svjetlosti nije potrebno ako se upotrebljavaju izvori svjetlosti u skladu s Pravilnikom UN-a br. 37 i/ili izvori svjetlosti s izbojem u plinu niskog UV zračenja i/ili LED moduli s niskim UV zračenjem ili ako se poduzmu mjere za zaštitu odgovarajućih sastavnih dijelova sustava od UV zračenja, npr. staklenim filtrima.

| 3.4. | Otpornost na deterdžente i ugljikovodike |
| --- | --- |

3.4.

| 3.4.1. | Otpornost na deterdžente
  Vanjska površina triju uzoraka (leća ili uzoraka materijala) zagrijava se na 50 °C ± 5 °C i zatim na pet minuta uranja u mješavinu čija se temperatura održava na 23 °C ± 5 °C i koja se sastoji od 99 dijelova destilirane vode s najviše 0,02 % nečistoća i jednog dijela alkilaril sulfonata.
  Na kraju ispitivanja uzorci se osuše na temperaturi od 50 °C ± 5 °C. Površina uzoraka očisti se vlažnom tkaninom. |
| --- | --- |

3.4.1.

Vanjska površina triju uzoraka (leća ili uzoraka materijala) zagrijava se na 50 °C ± 5 °C i zatim na pet minuta uranja u mješavinu čija se temperatura održava na 23 °C ± 5 °C i koja se sastoji od 99 dijelova destilirane vode s najviše 0,02 % nečistoća i jednog dijela alkilaril sulfonata.

Na kraju ispitivanja uzorci se osuše na temperaturi od 50 °C ± 5 °C. Površina uzoraka očisti se vlažnom tkaninom.

| 3.4.2. | Otpornost na ugljikovodike
  Vanjska površina tih triju uzoraka potom se jednu minutu lagano trlja pamučnom tkaninom namočenom u mješavinu od 70 % n-heptana i 30 % toluena (postotak udjela) i nakon toga ih se osuši na zraku. |
| --- | --- |

3.4.2.

Vanjska površina tih triju uzoraka potom se jednu minutu lagano trlja pamučnom tkaninom namočenom u mješavinu od 70 % n-heptana i 30 % toluena (postotak udjela) i nakon toga ih se osuši na zraku.

| 3.4.3. | Rezultati
  Nakon što su prethodno navedena dva ispitivanja obavljena jedno za drugim, srednja vrijednost promjene propuštanja

  , izmjerena na trima uzorcima u skladu s postupkom opisanim u Dodatku 2., ne smije prelaziti 0,010 (Δtm < 0,010). |
| --- | --- |

3.4.3.

Nakon što su prethodno navedena dva ispitivanja obavljena jedno za drugim, srednja vrijednost promjene propuštanja
  Image 177
  , izmjerena na trima uzorcima u skladu s postupkom opisanim u Dodatku 2., ne smije prelaziti 0,010 (Δtm < 0,010).

| 3.5. | Otpornost na mehaničko oštećivanje |
| --- | --- |

3.5.

| 3.5.1. | Metoda mehaničkog oštećivanja
  Na vanjskoj površini triju novih uzoraka (leća) obavlja se ispitivanje jednolikog mehaničkog oštećivanja metodom opisanom u Dodatku 3. |
| --- | --- |

3.5.1.

Na vanjskoj površini triju novih uzoraka (leća) obavlja se ispitivanje jednolikog mehaničkog oštećivanja metodom opisanom u Dodatku 3.

| 3.5.2. | Rezultati
  Nakon tog ispitivanja promjene: | propuštanja:

  , |
| --- | --- | --- |

3.5.2.

Nakon tog ispitivanja promjene:

propuštanja:
  Image 178
  ,

| | i raspršivanja:

  , |
| --- | --- |

i raspršivanja:
  Image 179
  ,

mjere se u skladu s postupkom opisanim u Dodatku 2. u području određenom u stavku 1.2.1.1. Srednja vrijednost triju uzoraka takva je da vrijedi:

| | Δtm < 0,100, |
| --- | --- |

Δtm < 0,100,

| | Δdm < 0,050. |
| --- | --- |

Δdm < 0,050.

| 3.6. | Ispitivanje prianjanja premaza, ako postoje |
| --- | --- |

3.6.

| 3.6.1. | Priprema uzorka
  Na površini od 20 mm x 20 mm na premazu leće nožićem za brijanje ili iglom načini se mreža kvadrata veličine približno 2 mm x 2 mm. Pritisak oštrice ili igle mora biti dovoljan da zareže barem premaz. |
| --- | --- |

3.6.1.

Na površini od 20 mm x 20 mm na premazu leće nožićem za brijanje ili iglom načini se mreža kvadrata veličine približno 2 mm x 2 mm. Pritisak oštrice ili igle mora biti dovoljan da zareže barem premaz.

| 3.6.2. | Opis ispitivanja
  Upotrebljava se ljepljiva vrpca sa silom prianjanja od 2 N/(cm širine) ± 20 %, koja je izmjerena u normiranim uvjetima određenima u Dodatku 4. Tu se ljepljivu vrpcu, široku najmanje 25 mm, najmanje pet minuta drži pritisnutom na površinu pripremljenu kako je propisano u stavku 3.6.1.
  Zatim se kraj ljepljive vrpce opterećuje tako da se silu prianjanja na tu površinu izjednači sa silom koja djeluje okomito na tu površinu. U toj fazi vrpcu se strgne konstantnom brzinom od 1,5 m/s ± 0,2 m/s. |
| --- | --- |

3.6.2.

Upotrebljava se ljepljiva vrpca sa silom prianjanja od 2 N/(cm širine) ± 20 %, koja je izmjerena u normiranim uvjetima određenima u Dodatku 4. Tu se ljepljivu vrpcu, široku najmanje 25 mm, najmanje pet minuta drži pritisnutom na površinu pripremljenu kako je propisano u stavku 3.6.1.

Zatim se kraj ljepljive vrpce opterećuje tako da se silu prianjanja na tu površinu izjednači sa silom koja djeluje okomito na tu površinu. U toj fazi vrpcu se strgne konstantnom brzinom od 1,5 m/s ± 0,2 m/s.

| 3.6.3. | Rezultati
  Na području s iscrtanom mrežom ne smije biti znatnijih oštećenja. Oštećenja na sjecištima kvadrata ili na rubovima rezova dopuštena su pod uvjetom da oštećeno područje ne prelazi 15 % površine područja s mrežom. |
| --- | --- |

3.6.3.

Na području s iscrtanom mrežom ne smije biti znatnijih oštećenja. Oštećenja na sjecištima kvadrata ili na rubovima rezova dopuštena su pod uvjetom da oštećeno područje ne prelazi 15 % površine područja s mrežom.

| 3.7. | Ispitivanja cjelovitog uređaja za osvjetljivanje ceste s plastičnom lećom. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.7.1. | Otpornost površine leće na mehaničko oštećivanje. |
| --- | --- |

3.7.1.

| 3.7.1.1. | Ispitivanja
  Leću uzorka br. 1 ispituje se kako je opisano u prethodnom stavku 3.5.1. |
| --- | --- |

3.7.1.1.

Leću uzorka br. 1 ispituje se kako je opisano u prethodnom stavku 3.5.1.

| 3.7.1.2. | Rezultati |
| --- | --- |

3.7.1.2.

| 3.7.1.2.1. | Ako je riječ o razredima A, B i D te AFS-u, nakon obavljenog ispitivanja rezultati fotometrijskih mjerenja obavljenih na glavnom svjetlu u skladu s ovim Pravilnikom:






  (a) | ne smiju prijeći za više od 30 % najveće propisane vrijednosti u točkama B 50 L i HV i ne smiju biti za više od 10 % ispod najmanjih propisanih vrijednosti u točki 75 R (u slučaju glavnih svjetala koja su namijenjena za vožnju lijevom stranom kolnika u obzir se uzimaju točke B 50 R, HV i 75 L); |
| --- | --- | --- |

3.7.1.2.1.

(a)

ne smiju prijeći za više od 30 % najveće propisane vrijednosti u točkama B 50 L i HV i ne smiju biti za više od 10 % ispod najmanjih propisanih vrijednosti u točki 75 R (u slučaju glavnih svjetala koja su namijenjena za vožnju lijevom stranom kolnika u obzir se uzimaju točke B 50 R, HV i 75 L);

ili

| (b) | ne smiju biti za više od 10 % ispod najmanjih vrijednosti propisanih za HV u slučaju glavnog svjetla koje proizvodi samo dugi svjetlosni snop. |
| --- | --- |

(b)

ne smiju biti za više od 10 % ispod najmanjih vrijednosti propisanih za HV u slučaju glavnog svjetla koje proizvodi samo dugi svjetlosni snop.

| 3.7.1.2.2. | Ako je riječ o razredima BS, CS, DS i ES, nakon obavljenog ispitivanja rezultati fotometrijskih mjerenja obavljenih na glavnom svjetlu u skladu s ovim Pravilnikom:






  (a) | ne smiju za više od 30 % prelaziti najveće propisane vrijednosti u točki HV i ne smiju biti za više od 10 % ispod najmanjih propisanih vrijednosti u točkama 50 L i 50 R za glavno svjetlo razreda BS te 0,86 D/3,5 R, 0,86 D/3,5 L za glavno svjetlo razreda CS, DS i ES; |
| --- | --- | --- |

3.7.1.2.2.

(a)

ne smiju za više od 30 % prelaziti najveće propisane vrijednosti u točki HV i ne smiju biti za više od 10 % ispod najmanjih propisanih vrijednosti u točkama 50 L i 50 R za glavno svjetlo razreda BS te 0,86 D/3,5 R, 0,86 D/3,5 L za glavno svjetlo razreda CS, DS i ES;

ili

| (b) | ne smiju biti za više od 10 % ispod najmanjih vrijednosti propisanih za HV u slučaju glavnog svjetla koje proizvodi samo dugi svjetlosni snop. |
| --- | --- |

(b)

ne smiju biti za više od 10 % ispod najmanjih vrijednosti propisanih za HV u slučaju glavnog svjetla koje proizvodi samo dugi svjetlosni snop.

| 3.7.1.2.3. | Ako je riječ o svjetlima za maglu, nakon obavljenog ispitivanja rezultati fotometrijskih mjerenja propisanih za crte 2 i 5 ne smiju prelaziti najviše propisane vrijednosti za više od 30 %. |
| --- | --- |

3.7.1.2.3.

| 3.7.2. | Ispitivanje prianjanja premaza, ako postoje
  Leću uzorka br. 2 ispituje se kako je opisano u stavku 3.6. |
| --- | --- |

3.7.2.

Leću uzorka br. 2 ispituje se kako je opisano u stavku 3.6.

4.   Verifikacija sukladnosti proizvodnje

| 4.1. | S obzirom na materijale od kojih se proizvode leće, smatra se da su uređaji za osvjetljivanje ceste ili ugradbene jedinice jedne serije u skladu s ovim Pravilnikom ako: |
| --- | --- |

4.1.

| 4.1.1. | nakon ispitivanja otpornosti na kemijska sredstva i ispitivanja otpornosti na deterdžente i ugljikovodike, na vanjskoj površini uzoraka nema pukotina, odlomljenih dijelova ni izobličenja vidljivih golim okom (vidjeti stavke 3.2.2., 3.4.1. i 3.4.2.); |
| --- | --- |

4.1.1.

| 4.1.2. | nakon ispitivanja opisanog u stavku 3.7.1.1. fotometrijske vrijednosti na mjernim točkama navedenima u stavku 3.7.1.2. nalaze se unutar granica propisanih za sukladnost proizvodnje ovim Pravilnikom. |
| --- | --- |

4.1.2.

| 4.2. | Ako rezultati ispitivanja nisu u skladu sa zahtjevima, ispitivanja se ponavljaju na drugom nasumično izabranom uzorku uređaja za osvjetljivanje ceste. |
| --- | --- |

4.2.

Prilog 8. – Dodatak 1.

Vremenski redoslijed ispitivanja materijala

A.   Ispitivanja na plastičnim materijalima (leće ili uzorci materijala dostavljeni u skladu sa stavkom 1.2.)

Tablica A8-1.

Vremenski redoslijed ispitivanja materijala

| Uzorci | Leće ili uzorci materijala | Leće |
| --- | --- | --- |
| Ispitivanja | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 | 13 | 14 |
| Ograničena fotometrija | | | | | | | | | | | X | X | X | |
| Promjena temperature | | | | | | | | | | | X | X | X | |
| Ograničena fotometrija | | | | | | | | | | | X | X | X | |
| Mjerenje propuštanja | X | X | X | X | X | X | X | X | X | | | | | |
| Mjerenje raspršivanja | X | X | X | | | | X | X | X | | | | | |
| Atmosferski utjecaji | X | X | X | | | | | | | | | | | |
| Mjerenje propuštanja | X | X | X | | | | | | | | | | | |
| Kemijska sredstva | X | X | X | | | | | | | | | | | |
| Mjerenja raspršivanja | X | X | X | | | | | | | | | | | |
| Deterdženti | | | | X | X | X | | | | | | | | |
| Ugljikovodici | | | | X | X | X | | | | | | | | |
| Mjerenje propuštanja | | | | X | X | X | | | | | | | | |
| Oštećivanje | | | | | | | X | X | X | | | | | |
| Mjerenje propuštanja | | | | | | | X | X | X | | | | | |
| Mjerenje raspršivanja | | | | | | | X | X | X | | | | | |
| Prianjanje | | | | | | | | | | | | | | X |
| Otpornost na zračenja izvora svjetlosti  (*1) | | | | | | | | | | X | | | | |

Uzorci

Leće ili uzorci materijala

Leće

Ispitivanja

1

2

3

4

5

6

7

8

9

10

11

12

13

14

Ograničena fotometrija

X

X

X

Promjena temperature

X

X

X

Ograničena fotometrija

X

X

X

Mjerenje propuštanja

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Mjerenje raspršivanja

X

X

X

X

X

X

Atmosferski utjecaji

X

X

X

Mjerenje propuštanja

X

X

X

Kemijska sredstva

X

X

X

Mjerenja raspršivanja

X

X

X

Deterdženti

X

X

X

Ugljikovodici

X

X

X

Mjerenje propuštanja

X

X

X

Oštećivanje

X

X

X

Mjerenje propuštanja

X

X

X

Mjerenje raspršivanja

X

X

X

Prianjanje

X

Otpornost na zračenja izvora svjetlosti  (*1)

X

Tablica A8-2.

Ispitivanja cjelovitih uređaja, sustava ili njihovih dijelova (dostavljenih u skladu sa stavkom 3.1.3.4. ovog Pravilnika)

| Ispitivanja | Cjeloviti uređaji, sustavi ili njihovi dijelovi |
| --- | --- |
| Uzorak br. |
| 1 | 2 |
| Oštećivanje | X | |
| Fotometrija | X | |
| Prianjanje | | X |

Ispitivanja

Cjeloviti uređaji, sustavi ili njihovi dijelovi

Uzorak br.

1

2

Oštećivanje

X

Fotometrija

X

Prianjanje

X

Prilog 8. – Dodatak 2.

Postupak mjerenja raspršivanja i propuštanja svjetlosti

1.   OPREMA (vidjeti sliku A8-I.)

Svjetlosni snop kolimatora K s polovicom divergencije β/2 = 17,4 x 104 rd ograničava se blendom Dτ s otvorom od 6 mm do koje je smješten nosač uzorka.

Konvergentna akromatična leća L2, korigirana za sfernu aberaciju, spaja blendu Dτ s prijamnikom R; promjer leće L2 treba biti takav da ne zaslanja svjetlo raspršeno od uzorka u stošcu s polovinom vršnoga kuta ß/2 = 14°.

Prstenasta blenda DD s kutovima αo/2 = 1° i αmaks/2 = 12° smještena je u ravnini žarišne slike leće L2.

Neprozirni središnji dio blende potreban je da bi se isključila svjetlost koja dolazi izravno iz izvora svjetlosti. Mora biti moguće ukloniti središnji dio blende iz svjetlosnog snopa tako da se on vraća točno u svoj izvorni položaj.

Udaljenost L2 Dτ i žarišna duljina F2
   (1) leće L2 odabiru se tako da slika Dτ potpuno pokriva prijamnik R.

Ako je početni upadni svjetlosni tok pretpostavljeno 1 000 jedinica, apsolutna preciznost svakog očitanja mora biti bolja od jedne jedinice.

Image 180

2.   MJERENJA

Obavljaju se sljedeća očitanja:

Tablica A8-3.

Očitanja

| Očitanja | S uzorkom | Sa središnjim dijelom DD | Predstavljena veličina |
| --- | --- | --- | --- |
| T1 | Ne | Ne | Upadni svjetlosni tok pri početnom očitanju |
| T2 | Da
  (prije ispitivanja) | Ne | Svjetlosni tok propušten novim materijalom u području od 24° |
| T3 | Da
  (poslije ispitivanja) | Ne | Svjetlosni tok propušten ispitanim materijalom u području od 24° |
| T4 | Da
  (prije ispitivanja) | Da | Svjetlosni tok raspršen novim materijalom |
| T5 | Da
  (poslije ispitivanja) | Da | Svjetlosni tok raspršen ispitanim materijalom |

Očitanja

S uzorkom

Sa središnjim dijelom DD

Predstavljena veličina

T1

Ne

Ne

Upadni svjetlosni tok pri početnom očitanju

T2

Da

(prije ispitivanja)

Ne

Svjetlosni tok propušten novim materijalom u području od 24°

T3

Da

(poslije ispitivanja)

Ne

Svjetlosni tok propušten ispitanim materijalom u području od 24°

T4

Da

(prije ispitivanja)

Da

Svjetlosni tok raspršen novim materijalom

T5

Da

(poslije ispitivanja)

Da

Svjetlosni tok raspršen ispitanim materijalom

Prilog 8. – Dodatak 3.

Metoda ispitivanja prskanjem

1.   OPREMA ZA ISPITIVANJE

| 1.1. | Prskalica
  Upotrijebljena prskalica mora biti opremljena sapnicom promjera 1,3 mm koja dopušta količinu protoka tekućine od 0,24 ± 0,02 l/min. pri radnom tlaku od 6,0 bara – 0/+ 0,5 bara.
  U tim uvjetima rada dobiveni lepezasti mlaz mora biti promjera od 170 mm ± 50 mm na površini izloženoj oštećivanju, koja je na udaljenosti od 380 mm ± 10 mm od sapnice. |
| --- | --- |

1.1.

Upotrijebljena prskalica mora biti opremljena sapnicom promjera 1,3 mm koja dopušta količinu protoka tekućine od 0,24 ± 0,02 l/min. pri radnom tlaku od 6,0 bara – 0/+ 0,5 bara.

U tim uvjetima rada dobiveni lepezasti mlaz mora biti promjera od 170 mm ± 50 mm na površini izloženoj oštećivanju, koja je na udaljenosti od 380 mm ± 10 mm od sapnice.

| 1.2. | Ispitna mješavina
  Ispitna mješavina sastoji se:






  (a) | od silikatnog pijeska tvrdoće 7 na Mohsovoj ljestvici s veličinom zrnca između 0 i 0,2 mm i gotovo normalnom razdiobom, s faktorom zaobljenosti od 1,8 do 2; i |
| --- | --- | --- |

1.2.

Ispitna mješavina sastoji se:

(a)

od silikatnog pijeska tvrdoće 7 na Mohsovoj ljestvici s veličinom zrnca između 0 i 0,2 mm i gotovo normalnom razdiobom, s faktorom zaobljenosti od 1,8 do 2; i

| (b) | od vode tvrdoće koja ne prekoračuje 205 g/m3 za mješavinu koja sadržava 25 g pijeska po litri vode. |
| --- | --- |

(b)

od vode tvrdoće koja ne prekoračuje 205 g/m3 za mješavinu koja sadržava 25 g pijeska po litri vode.

2.   ISPITIVANJE

Vanjsku površinu leća svjetla podvrgava se jednom ili više puta djelovanju mlaza pijeska dobivenog kako je prethodno opisano. Mlaz se prska gotovo okomito na površinu koja se ispituje.

Oštećivanje se provjerava primjenom jednog ili više uzoraka stakla koji se kao referentni uzorci smještaju blizu leća koje se ispituju. Mješavinu treba prskati sve dok promjena u raspršivanju svjetla na uzorku ili uzorcima izmjerena metodom opisanom u Dodatku 2. ne bude takva da je:

Image 181

Da bi se provjerilo je li cijela površina koja se ispituje oštećena jednoliko, može se upotrijebiti više referentnih uzoraka.

Prilog 8. – Dodatak 4.

Ispitivanje prianjanja ljepljive vrpce

1.   SVRHA

Ta metoda omogućuje određivanje linearne sile prianjanja ljepljive vrpce na staklenu ploču u standardnim uvjetima.

2.   NAČELO

Mjerenje sile potrebne za odljepljivanje ljepljive vrpce sa staklene ploče pod kutom od 90°.

3.   UTVRĐENI ATMOSFERSKI UVJETI

Uvjeti okoline jesu temperatura od 23 °C ± 5 °C te relativna vlažnost od 65 ± 15 %.

4.   ISPITNI KOMADI

Prije ispitivanja uzorak svitka ljepljive vrpce drži se 24 sata u utvrđenim atmosferskim uvjetima (vidjeti prethodni stavak 3.).

Iz svakog svitka ispituje se pet ispitnih komada, svaki duljine 400 mm. Ti ispitni komadi uzimaju se iz svitka nakon što se prva tri namotaja odstrane.

5.   POSTUPAK

Ispitivanje se obavlja pod utvrđenim uvjetima okoline navedenim u stavku 3.

Pet ispitnih komada uzima se iz svitka tijekom odmatanja vrpce radijalno brzinom od približno 300 mm/s, a potom ih, unutar 15 sekundi, treba upotrijebiti na sljedeći način:

ljepljiva se vrpca postupno lijepi na staklenu ploču laganim uzdužnim pokretima prsta bez pretjeranog pritiska tako da između vrpce i staklene ploče ne ostane nijedan zračni mjehurić.

Staklenu ploču s postavljenom vrpcom ostaviti 10 minuta u utvrđenim atmosferskim uvjetima.

Približno 25 mm ispitnog komada treba odlijepiti sa staklene ploče u ravnini okomitoj na os ispitnog komada.

Ploču treba učvrstiti, a slobodan kraj vrpce presaviti prema natrag pod kutom od 90°. Silu treba primijeniti tako da je crta odvajanja između vrpce i ploče okomita na tu silu i okomita na ploču.

Traku treba odlijepiti brzinom od 300 mm/s ± 30 mm/s i treba zabilježiti potrebnu silu.

6.   REZULTATI

Pet dobivenih vrijednosti poreda se po redoslijedu, a kao rezultat mjerenja uzima se srednja vrijednost. Ta se vrijednost izražava u njutnima po centimetru širine vrpce.

---

(*1)  To se ispitivanje odnosi na prednja svjetla za maglu opremljena izvorima svjetlosti s izbojem u plinu, glavna svjetla i AFS.

*1

(1)  Za L2 preporučuje se žarišna duljina od oko 80 mm.

1

2

---

PRILOG 9.

Zahtjevi za LED module i uređaje za osvjetljivanje ceste (osim svjetala za skretanje), uključujući LED module i/ili LED izvore svjetlosti

1.   OPĆI ZAHTJEVI ZA LED MODULE

| 1.1. | Ako se ispituje s dostavljenim elektroničkim uređajima za upravljanje izvorom svjetlosti, svaki podneseni uzorak LED modula mora ispunjavati odgovarajuće zahtjeve iz ovog Pravilnika. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | LED moduli moraju biti konstruirani tako da pri uobičajenoj upotrebi ostanu u dobrom radnom stanju. Usto ne smiju imati konstrukcijske i proizvodne nedostatke. Smatra se da je LED modul neispravan ako ne radi bilo koja od njegovih svjetlećih dioda. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | LED moduli moraju onemogućivati neovlaštene zahvate. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Zamjenjivi LED moduli moraju biti konstruirani tako da: |
| --- | --- |

1.4.

| 1.4.1. | kad se LED modul ukloni i zamijeni drugim modulom koji je osigurao podnositelj zahtjeva i koji ima jednak identifikacijski kod modula izvora svjetlosti, budu ispunjeni fotometrijski zahtjevi za glavna svjetla ili sustav AFS-a; |
| --- | --- |

1.4.1.

| 1.4.2. | LED module s različitim identifikacijskim kodom modula izvora svjetlosti unutar istog kućišta svjetla nije moguće međusobno zamijeniti. |
| --- | --- |

1.4.2.

2.   PROIZVODNJA LED MODULA

| 2.1. | Svjetleće diode LED modula moraju biti opremljene odgovarajućim elementima za pričvršćivanje. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Elementi za pričvršćivanje moraju biti otporni i dobro pričvršćeni na svjetleće diode i LED modul. |
| --- | --- |

2.2.

3.   ISPITNI UVJETI

| 3.1. | Primjena |
| --- | --- |

3.1.

| 3.1.1. | Svi se uzorci ispituju kako je navedeno u stavku 4. |
| --- | --- |

3.1.1.

| 3.1.2. | Izvori svjetlosti LED modula su svjetleće diode (LED) kako su određene u stavku 2.7.1. Pravilnika UN-a br. 48, posebno u odnosu na element vidljivog zračenja. Druge vrste izvora svjetlosti nisu dopuštene. |
| --- | --- |

3.1.2.

| 3.2. | Uvjeti rada |
| --- | --- |

3.2.

| 3.2.1. | Uvjeti rada LED modula
  Svi se uzorci ispituju u uvjetima navedenima u stavku 4.6.4. ovog Pravilnika. Ako u ovom Prilogu nije drugačije određeno, LED moduli ispituju se u uređaju koji je dostavio proizvođač. |
| --- | --- |

3.2.1.

Svi se uzorci ispituju u uvjetima navedenima u stavku 4.6.4. ovog Pravilnika. Ako u ovom Prilogu nije drugačije određeno, LED moduli ispituju se u uređaju koji je dostavio proizvođač.

| 3.2.2. | Uvjeti rada LED izvora svjetlosti
  Svi se uzorci ispituju u uvjetima navedenima u stavku 4.6.3. ovog Pravilnika. |
| --- | --- |

3.2.2.

Svi se uzorci ispituju u uvjetima navedenima u stavku 4.6.3. ovog Pravilnika.

| 3.2.3. | Temperatura okoline
  Za mjerenje električkih i fotometrijskih karakteristika uređaj mora raditi u suhoj i mirnoj okolini pri temperaturi okoline od 23 °C ± 5 °C. |
| --- | --- |

3.2.3.

Za mjerenje električkih i fotometrijskih karakteristika uređaj mora raditi u suhoj i mirnoj okolini pri temperaturi okoline od 23 °C ± 5 °C.

| 3.3. | Starenje
  Na zahtjev podnositelja zahtjeva LED modul prije početka ispitivanja navedenih u ovom Pravilniku radi 15 sati i zatim se hladi na temperaturu okoline. |
| --- | --- |

3.3.

Na zahtjev podnositelja zahtjeva LED modul prije početka ispitivanja navedenih u ovom Pravilniku radi 15 sati i zatim se hladi na temperaturu okoline.

4.   POSEBNI ZAHTJEVI I ISPITIVANJA

| 4.1. | Prikazivanje boje |
| --- | --- |

4.1.

| 4.1.1. | Udio crvene boje
  Uz odredbe opisane u stavku 4.16. ovog Pravilnika:
  najmanji udio crvene boje svjetla koje emitira ispitani LED modul ili uređaj koji sadržava LED module (pri naponu od 50 V za glavna svjetla i AFS) utvrđuje se na sljedeći način:





  pri čemu je:






  Ee(λ) | (jedinica: W) spektralna raspodjela ozračenja, |
| --- | --- | --- |
| V(λ) (jedinica: 1) | spektralna svjetlosna učinkovitost, |
| (λ) | (jedinica: nm) valna duljina. |

4.1.1.

Uz odredbe opisane u stavku 4.16. ovog Pravilnika:

najmanji udio crvene boje svjetla koje emitira ispitani LED modul ili uređaj koji sadržava LED module (pri naponu od 50 V za glavna svjetla i AFS) utvrđuje se na sljedeći način:

Image 182

pri čemu je:

Ee(λ)

(jedinica: W) spektralna raspodjela ozračenja,

V(λ) (jedinica: 1)

spektralna svjetlosna učinkovitost,

(λ)

(jedinica: nm) valna duljina.

Ta se vrijednost izračunava primjenom intervala od jednog nanometra.

| 4.2. | UV zračenje
  UV zračenje tipa LED modula s niskim UV zračenjem utvrđuje se na sljedeći način:





  pri čemu je:






  S(λ) (jedinica: 1) | spektralna težinska funkcija, |
| --- | --- | --- |
| km = 683 lm/W | najveća vrijednost svjetlosnog učinka zračenja. |

4.2.

UV zračenje tipa LED modula s niskim UV zračenjem utvrđuje se na sljedeći način:

Image 183

pri čemu je:

S(λ) (jedinica: 1)

spektralna težinska funkcija,

km = 683 lm/W

najveća vrijednost svjetlosnog učinka zračenja.

(Za definicije drugih simbola vidjeti stavak 4.1.1.)

Ta se vrijednost izračunava primjenom intervala od jednog nanometra. UV zračenje ponderira se prema vrijednostima navedenima u tablici A9-1.:

Tablica A9-1.

Tablica vrijednosti UV zračenja u skladu sa „Smjernicama IRPA/INIRC-a o graničnim vrijednostima izlaganja ultraljubičastom zračenju”. Izabrane su valne duljine (u nanometrima) reprezentativne; druge vrijednosti treba umetnuti.

| | S(λ) | | | S(λ) | | | S(λ) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 250 | 0,430 | | 305 | 0,060 | | 355 | 0,00016 |
| 255 | 0,520 | 310 | 0,015 | 360 | 0,00013 |
| 260 | 0,650 | 315 | 0,003 | 365 | 0,00011 |
| 265 | 0,810 | 320 | 0,001 | 370 | 0,00009 |
| 270 | 1,000 | 325 | 0,00050 | 375 | 0,000077 |
| 275 | 0,960 | 330 | 0,00041 | 380 | 0,000064 |
| 280 | 0,880 | 335 | 0,00034 | 385 | 0,000053 |
| 285 | 0,770 | 340 | 0,00028 | 390 | 0,000044 |
| 290 | 0,640 | 345 | 0,00024 | 395 | 0,000036 |
| 295 | 0,540 | 350 | 0,00020 | 400 | 0,000030 |
| 300 | 0,300 | | | | |

S(λ)

S(λ)

S(λ)

250

0,430

305

0,060

355

0,00016

255

0,520

310

0,015

360

0,00013

260

0,650

315

0,003

365

0,00011

265

0,810

320

0,001

370

0,00009

270

1,000

325

0,00050

375

0,000077

275

0,960

330

0,00041

380

0,000064

280

0,880

335

0,00034

385

0,000053

285

0,770

340

0,00028

390

0,000044

290

0,640

345

0,00024

395

0,000036

295

0,540

350

0,00020

400

0,000030

300

0,300

| 4.3. | Stabilnost temperature za uređaj koji uključuje LED izvore svjetlosti i/ili LED module |
| --- | --- |

4.3.

| 4.3.1. | Svjetlosna jakost |
| --- | --- |

4.3.1.

| 4.3.1.1. | Fotometrijsko mjerenje uređaja obavlja se nakon jedne minute rada za određenu funkciju u ispitnoj točki navedenoj u nastavku. Usmjeravanje za ta mjerenja može biti približno, no mora se održavati radi mjerenja omjera prije i poslije.
  Ispitne točke koje se mjere:






  kratki svjetlosni snop | 25 R za glavna svjetla razreda A, B i D, |
| --- | --- | --- |
| | 50 V za glavna svjetla razreda AS, BS, CS, DS i ES, |
| | 25 RR za AFS, |
| dugi svjetlosni snop | H-V, |
| prednja svjetla za maglu | vodoravno 0°, vertikalno 2,5°D. |

4.3.1.1.

Ispitne točke koje se mjere:

kratki svjetlosni snop

25 R za glavna svjetla razreda A, B i D,

50 V za glavna svjetla razreda AS, BS, CS, DS i ES,

25 RR za AFS,

dugi svjetlosni snop

H-V,

prednja svjetla za maglu

vodoravno 0°, vertikalno 2,5°D.

| 4.3.1.2. | Svjetlo radi do nastupanja fotometrijske stabilnosti. Trenutak u kojem je fotometrija stabilna određen je kao vremenska točka u kojoj je promjena fotometrijske vrijednosti manja od 3 % u razdoblju od 15 minuta. Nakon što nastupi fotometrijska stabilnost, obavlja se usmjeravanje za potpunu fotometriju u skladu sa zahtjevima za određeni uređaj. Svjetlo se fotometrira na svim ispitnim točkama propisanima za taj uređaj. |
| --- | --- |

4.3.1.2.

| 4.3.1.3. | Izračunava se omjer između fotometrijske vrijednosti ispitne točke određene u stavku 4.3.1.1. i vrijednosti točke određene u stavku 4.3.1.2. |
| --- | --- |

4.3.1.3.

| 4.3.1.4. | Kada se postigne fotometrijska stabilnost, izračunani se omjer primjenjuje na svaku preostalu ispitnu točku radi izrade nove fotometrijske tablice koja opisuje potpunu fotometriju na temelju jednominutnog rada. |
| --- | --- |

4.3.1.4.

| 4.3.1.5. | Vrijednosti svjetlosne jakosti izmjerene nakon jedne minute i nakon nastupanja fotometrijske stabilnosti moraju biti u skladu sa zahtijevanim najmanjim i najvećim vrijednostima. |
| --- | --- |

4.3.1.5.

| 4.3.2. | Boja
  Boja emitirane svjetlosti utvrđena nakon jednominutnog rada i boja utvrđena nakon postizanja fotometrijske stabilnosti, kako je opisano u stavku 4.3.1.2., moraju se nalaziti unutar propisanih granica za boje. |
| --- | --- |

4.3.2.

Boja emitirane svjetlosti utvrđena nakon jednominutnog rada i boja utvrđena nakon postizanja fotometrijske stabilnosti, kako je opisano u stavku 4.3.1.2., moraju se nalaziti unutar propisanih granica za boje.

5.   MJERENJE CILJANOG SVJETLOSNOG TOKA LED MODULA KOJI EMITIRAJU GLAVNI KRATKI SNOP PROVODI SE KAKO SLIJEDI.

| 5.1. | Konfiguracija LED modula mora biti jednaka onoj opisanoj u tehničkoj specifikaciji kako je određena u stavku 3.1.3. ovog Pravilnika. Na zahtjev podnositelja zahtjeva tehnička služba alatom uklanja optičke elemente (sekundarna optika). Taj postupak i ti uvjeti tijekom mjerenja, kako su opisani u nastavku teksta, opisuju se u ispitnom izvješću. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Podnositelj zahtjeva dostavlja po jedan modul za svaki tip zajedno s elektroničkim uređajem za upravljanje izvorom svjetlosti, ako postoji, i dostatnim uputama.
  Može se dostaviti i primjeren uređaj za regulaciju temperature (npr. uređaj za odvođenje topline) radi simulacije toplinskih uvjeta sličnih onima tijekom upotrebe odgovarajućeg glavnog svjetla ili AFS-a.
  Prije ispitivanja svaki je LED modul uključen najmanje 72 sata u jednakim uvjetima kao i pri upotrebi odgovarajućeg glavnog svjetla.
  Ako se upotrebljava integracijski fotometar, promjer mu je najmanje jedan metar i barem desetostruko veći od najveće dimenzije LED modula, ovisno o tome što je veće. Svjetlosni tok može se mjeriti i integracijom s pomoću goniofotometra. U obzir se uzimaju propisi iz CIE-ove Publikacije 84 – 1989 o sobnoj temperaturi, namještanju položaja itd.
  LED modul svijetli približno jedan sat u zatvorenoj kugli ili goniofotometru.
  Svjetlosni tok mjeri se nakon nastupanja stabilnosti, kako je pojašnjeno u stavku 4.3.1.2. |
| --- | --- |

5.2.

Može se dostaviti i primjeren uređaj za regulaciju temperature (npr. uređaj za odvođenje topline) radi simulacije toplinskih uvjeta sličnih onima tijekom upotrebe odgovarajućeg glavnog svjetla ili AFS-a.

Prije ispitivanja svaki je LED modul uključen najmanje 72 sata u jednakim uvjetima kao i pri upotrebi odgovarajućeg glavnog svjetla.

Ako se upotrebljava integracijski fotometar, promjer mu je najmanje jedan metar i barem desetostruko veći od najveće dimenzije LED modula, ovisno o tome što je veće. Svjetlosni tok može se mjeriti i integracijom s pomoću goniofotometra. U obzir se uzimaju propisi iz CIE-ove Publikacije 84 – 1989 o sobnoj temperaturi, namještanju položaja itd.

LED modul svijetli približno jedan sat u zatvorenoj kugli ili goniofotometru.

Svjetlosni tok mjeri se nakon nastupanja stabilnosti, kako je pojašnjeno u stavku 4.3.1.2.

---

PRILOG 10.

Opći prikaz za glavni kratki snop i elemente snopa te povezane mogućnosti za izvor svjetlosti

Image 184

  Slika A10-I. Opći prikaz

---

Prilog 11.

Referentno središte

Ako je to potrebno:

Image 185

  Slika A11-I. Referentno središte

a = 2 mm (najmanje)

Ta neobvezna oznaka referentnoga središta postavlja se na leći za kratki svjetlosni snop na njezinu sjecištu s referentnom osi, a isto tako i na lećama za dugi svjetlosni snop ako oni nisu udruženi, spojeni ni uzajamno povezani s kratkim svjetlosnim snopom te na leći prednjeg svjetla za maglu.

Slika A11-I. prikazuje oznaku referentnog središta kao projekciju na ravninu koja dodiruje leću približno u sredini kruga. Crte koje tvore ovu oznaku mogu biti pune ili točkaste.

---

PRILOG 12.

Oznake napona

| Slika A12-I. Oznaka napona A




  Ta se oznaka mora nalaziti na kućištu svakoga glavnog svjetla koje ima samo izvore svjetlosti s izbojem u plinu i predspojnu napravu te na svakom vanjskom dijelu predspojne naprave.
  Predspojne naprave konstruirane su za mrežni sustav od nn volti. | Slika A12-II. Oznaka napona B




  Ta se oznaka mora nalaziti na kućištu svakoga glavnog svjetla koje ima barem jedan izvor svjetlosti s izbojem u plinu i predspojnu napravu.
  Predspojne naprave konstruirane su za mrežni sustav od nn volti.
  Nijedan izvor svjetlosti sa žarnom niti koji se nalazi u glavnom svjetlu nije konstruiran za mrežni sustav od 24 volta. |
| --- | --- |

Image 186

  Slika A12-I. Oznaka napona A

Ta se oznaka mora nalaziti na kućištu svakoga glavnog svjetla koje ima samo izvore svjetlosti s izbojem u plinu i predspojnu napravu te na svakom vanjskom dijelu predspojne naprave.

Predspojne naprave konstruirane su za mrežni sustav od nn volti.

Image 187

  Slika A12-II. Oznaka napona B

Ta se oznaka mora nalaziti na kućištu svakoga glavnog svjetla koje ima barem jedan izvor svjetlosti s izbojem u plinu i predspojnu napravu.

Predspojne naprave konstruirane su za mrežni sustav od nn volti.

Nijedan izvor svjetlosti sa žarnom niti koji se nalazi u glavnom svjetlu nije konstruiran za mrežni sustav od 24 volta.

---

PRILOG 13.

Izgled homologacijskih oznaka

Sljedeći izgledi homologacijskih oznaka navedeni su samo kao primjeri te je prihvatljiv svaki izgled koji je u skladu sa stavkom 3.3. ovog Pravilnika.

1.   Homologacijska oznaka jednog uređaja za osvjetljivanje ceste

| Slika A13-I. Primjer oznake 1




  a = vidjeti stavak 3.3.1.2.1. ovog Pravilnika | Uređaj koji nosi homologacijsku oznaku prikazanu na lijevoj strani ugradbena je jedinica AFS-a homologirana u Nizozemskoj (E4) pod homologacijskim brojem 19243 prema ovom Pravilniku.
  Broj nakon 149R ukazuje na to da je homologacija dodijeljena u skladu sa zahtjevima ovog Pravilnika u njegovu izvornom obliku (00).
  Identifikacijski simboli funkcija označavaju da je homologacija dodijeljena za dugi svjetlosni snop (R) te kratki svjetlosni snop razreda C i razreda V. Strelica koja pokazuje u dvama smjerovima označava da je kratki svjetlosni snop prikladan za oba prometna sustava uz upotrebu odgovarajućeg mehanizma za namještanje optičkog elementa ili izvora svjetlosti na vozilu. Kratki svjetlosni snop razreda C, kratki svjetlosni snop razreda V i dugi svjetlosni snop moraju biti u skladu s odredbama koje se odnose na osvjetljivanje u zavoju, na što upućuje slovo „T”. Crtica iznad slova „R” označava da funkciju dugog svjetlosnog snopa proizvodi veći broj ugradbenih jedinica na toj strani sustava.
  Broj 30 označava da je najveća svjetlosna jakost dugog svjetlosnog snopa između 123 625 i 145 125 kandela. |
| --- | --- |
| Slika A13-II. Primjer oznake 2 | Svjetlo koje nosi homologacijsku oznaku prikazanu na lijevoj strani jest kratko glavno svjetlo s izbojem u plinu (DC) namijenjeno za vožnju samo lijevom stranom kolnika (strelica) koje ima plastičnu leću (PL) te koje je homologirano u Francuskoj (E2) prema ovom Pravilniku 149R kako je propisano u izvornom nizu izmjena (00) u kombinaciji s prednjim pozicijskim svjetlom (A) kako je propisano u izvornom nizu izmjena (00) Pravilnika o uređajima za svjetlosnu signalizaciju 148R. Oba svjetla (funkcije) homologirana su pod homologacijskim brojem 3223. |

Image 188

  Slika A13-I. Primjer oznake 1

a = vidjeti stavak 3.3.1.2.1. ovog Pravilnika

Uređaj koji nosi homologacijsku oznaku prikazanu na lijevoj strani ugradbena je jedinica AFS-a homologirana u Nizozemskoj (E4) pod homologacijskim brojem 19243 prema ovom Pravilniku.

Broj nakon 149R ukazuje na to da je homologacija dodijeljena u skladu sa zahtjevima ovog Pravilnika u njegovu izvornom obliku (00).

Identifikacijski simboli funkcija označavaju da je homologacija dodijeljena za dugi svjetlosni snop (R) te kratki svjetlosni snop razreda C i razreda V. Strelica koja pokazuje u dvama smjerovima označava da je kratki svjetlosni snop prikladan za oba prometna sustava uz upotrebu odgovarajućeg mehanizma za namještanje optičkog elementa ili izvora svjetlosti na vozilu. Kratki svjetlosni snop razreda C, kratki svjetlosni snop razreda V i dugi svjetlosni snop moraju biti u skladu s odredbama koje se odnose na osvjetljivanje u zavoju, na što upućuje slovo „T”. Crtica iznad slova „R” označava da funkciju dugog svjetlosnog snopa proizvodi veći broj ugradbenih jedinica na toj strani sustava.

Broj 30 označava da je najveća svjetlosna jakost dugog svjetlosnog snopa između 123 625 i 145 125 kandela.

Image 189

  Slika A13-II. Primjer oznake 2

Svjetlo koje nosi homologacijsku oznaku prikazanu na lijevoj strani jest kratko glavno svjetlo s izbojem u plinu (DC) namijenjeno za vožnju samo lijevom stranom kolnika (strelica) koje ima plastičnu leću (PL) te koje je homologirano u Francuskoj (E2) prema ovom Pravilniku 149R kako je propisano u izvornom nizu izmjena (00) u kombinaciji s prednjim pozicijskim svjetlom (A) kako je propisano u izvornom nizu izmjena (00) Pravilnika o uređajima za svjetlosnu signalizaciju 148R. Oba svjetla (funkcije) homologirana su pod homologacijskim brojem 3223.

2.   Homologacijska oznaka udruženih, spojenih ili uzajamno povezanih svjetala

| Napomena: | vertikalnim i vodoravnim crtama shematski je prikazan oblik svjetla za svjetlosnu signalizaciju. Te crte nisu dio homologacijske oznake. |
| --- | --- |

Napomena:

Image 190

  Slika A13-III. Primjer oznake 3

Image 191

  Slika A13-IV. Primjer oznake 4-a

| Napomena: | primjeri na slikama A13-III. i A13-IV. odgovaraju uređaju za osvjetljivanje s homologacijskom oznakom koji se sastoji od:






  (a) | prednjeg pozicijskog svjetla homologiranog u skladu s nizom izmjena 00 Pravilnika UN-a br. 148. Vodoravna strelica označava stranu na kojoj su vrijednosti fotometrijskih obilježja u skladu sa zahtijevanima do kuta od 80° H; |
| --- | --- | --- |

Napomena:

(a)

prednjeg pozicijskog svjetla homologiranog u skladu s nizom izmjena 00 Pravilnika UN-a br. 148. Vodoravna strelica označava stranu na kojoj su vrijednosti fotometrijskih obilježja u skladu sa zahtijevanima do kuta od 80° H;

| (b) | glavnog svjetla razreda B s kratkim svjetlosnim snopom konstruiranim za vožnju samo desnom stranom kolnika i dugim svjetlosnim snopom najveće jakosti između 123.625 i 145.125 kandela (na što ukazuje broj 30), homologiranog u skladu sa zahtjevima iz ovog Pravilnika kako je izmijenjen nizom izmjena 00 i s ugrađenom plastičnom lećom; |
| --- | --- |

(b)

glavnog svjetla razreda B s kratkim svjetlosnim snopom konstruiranim za vožnju samo desnom stranom kolnika i dugim svjetlosnim snopom najveće jakosti između 123.625 i 145.125 kandela (na što ukazuje broj 30), homologiranog u skladu sa zahtjevima iz ovog Pravilnika kako je izmijenjen nizom izmjena 00 i s ugrađenom plastičnom lećom;

| (c) | prednjeg svjetla za maglu homologiranog u skladu s nizom izmjena 00 ovog Pravilnika i s ugrađenom plastičnom lećom; |
| --- | --- |

(c)

prednjeg svjetla za maglu homologiranog u skladu s nizom izmjena 00 ovog Pravilnika i s ugrađenom plastičnom lećom;

| (d) | prednjeg pokazivača smjera kategorije 1a, homologiranog u skladu s nizom izmjena 00 Pravilnika UN-a br. 148. |
| --- | --- |

(d)

prednjeg pokazivača smjera kategorije 1a, homologiranog u skladu s nizom izmjena 00 Pravilnika UN-a br. 148.

Ovaj primjer pokazuje sustav prilagodljivog prednjeg osvjetljenja koji se sastoji od dviju ugradbenih jedinica za lijevu stanu vozila i jedne ugradbene jedinice za desnu stranu vozila.

Sustav s prethodno prikazanim homologacijskim oznakama ispunjava zahtjeve iz ovog Pravilnika (njegova izvornog oblika) u odnosu na kratki svjetlosni snop za vožnju lijevom stranom kolnika i dugi svjetlosni snop najveće jakosti svjetlosti između 123 625 i 145 125 kandela (na što ukazuje brojka 30), koji su udruženi s prednjim pokazivačem smjera kategorije 1a i prednjim pozicijskim svjetlom homologiranim u skladu s nizom izmjena 00 Pravilnika UN-a br. 148.

Ugradbena jedinica 1 sustava (lijeva strana) konstruirana je tako da djelomično daje kratki svjetlosni snop razreda C i kratki svjetlosni snop razreda E. Crtica iznad slova „C” označava da na toj strani više od jedne ugradbene jedinice daje kratki svjetlosni snop razreda C. Slovo „T” na desnoj stani iza navedenih simbola označava da kratki svjetlosni snop razreda C i kratki svjetlosni snop razreda E daju osvjetljivanje u zavoju.

Ugradbena jedinica 3 sustava (lijeva strana) konstruirana je tako da daje drugi dio kratkog svjetlosnog snopa razreda C na toj strani sustava (na što upućuje crtica iznad slova „C”) i kratki svjetlosni snop razreda W. U slučaju te dodatne jedinice za osvjetljivanje krug oko slova „E” iza kojeg slijedi razlikovni broj države nije potreban.

Ugradbena jedinica 2 sustava (desna strana) konstruirana je tako da djelomično daje kratki svjetlosni snop razreda C i kratki svjetlosni snop razreda E, oba s osvjetljivanjem u zavoju, te kratki svjetlosni snop razreda W.

| Napomena: | u prethodnom primjeru različite ugradbene jedinice sustava moraju imati isti homologacijski broj. |
| --- | --- |

Napomena:

3.   Identifikacijski kod modulâ izvora svjetlosti

Image 193

  Slika A13-VI. Oznaka modula izvora svjetlosti

Modul izvora svjetlosti s identifikacijskim kodom prikazanim na slici A13-VI. homologiran je zajedno sa svjetlom homologiranim u Italiji (E3) pod homologacijskim brojem 17325.

Image 194

  Slika A13-VII. Oznaka jedinice za osvjetljivanje

Dodatna jedinica za osvjetljivanje s identifikacijskim kodom prikazanim na slici A13-VII. homologirana je zajedno s glavnim svjetlom koje je prvobitno homologirano u Japanu (E43) pod homologacijskim brojem 1234.

---

PRILOG 14.

Opisni obrasci

Najveći format: A4 (210 × 297 mm)

Opisni obrazac sustava prilagodljivog prednjeg osvjetljenja br. 1

Upravljački signali AFS-a za funkcije osvjetljivanja i načine rada funkcija sustava

| Upravljački signal AFS-a | Funkcije/načini rada na koje utječe signal
   (1) | Tehničke karakteristike
   (2)

  (upotrijebiti zasebni list ako je potrebno) |
| --- | --- | --- |
| Kratki svjetlosni snop | Dugi svjetlosni snop |
| | Razred C | | Razred V | | Razred E | | Razred W | |
| | | | | | | | | | | | | | |
| Nema/zadano | | X | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | | |
| Signal V | | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | | |
| Signal E | | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | | |
| Signal W | | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | | |
| Signal T | | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | | |
| Drugi signali  (3) | | | | | | | | | | | | | |

Upravljački signal AFS-a

Funkcije/načini rada na koje utječe signal
   (1)

Tehničke karakteristike
   (2)

(upotrijebiti zasebni list ako je potrebno)

Kratki svjetlosni snop

Dugi svjetlosni snop

Razred C

Razred V

Razred E

Razred W

Nema/zadano

X

Signal V

Signal E

Signal W

Signal T

Drugi signali  (3)

Opisni obrazac sustava prilagodljivog prednjeg osvjetljenja br. 2

Status granice svjetlo-tama, naprave za namještanje i postupci namještanja za jedinice za osvjetljivanje

| Broj jedinice za osvjetljivanje (4) | Status granice svjetlo-tama (5) | Naprava za namještanje | Karakteristike i dodatne odredbe (ako postoje) (8) |
| --- | --- | --- | --- |
| Jedinica za osvjetljivanje djelomično ili u cijelosti daje jednu ili više granica svjetlo-tama kratkog svjetlosnog snopa | Vertikalno | Vodoravno |
| Kako je definirano u Prilogu 5. ovog Pravilnika (6) | I primjenjuju se odredbe iz stavka 5.3.5.1. ovog Pravilnika (6) | Pojedinačna („glavna”) (6)
  ,
   (9) | Povezana s „glavnim” uređajem br. (7) | Pojedinačna („glavna”) (6)
  ,
   (9) | Povezana s „glavnim” uređajem br. (7) |
| 1 | Da/ne | Da/ne | Da/ne | . . . . | Da/ne | . . . . | |
| 2 | Da/ne | Da/ne | Da/ne | . . . . | Da/ne | . . . . | |
| 3 | Da/ne | Da/ne | Da/ne | . . . . | Da/ne | . . . . | |
| 4 | Da/ne | Da/ne | Da/ne | . . . . | Da/ne | . . . . | |
| 5 | Da/ne | Da/ne | Da/ne | . . . . | Da/ne | . . . . | |
| 6 | Da/ne | Da/ne | Da/ne | . . . . | Da/ne | . . . . | |
| 7 | Da/ne | Da/ne | Da/ne | . . . . | Da/ne | . . . . | |

Broj jedinice za osvjetljivanje (4)

Status granice svjetlo-tama (5)

Naprava za namještanje

Karakteristike i dodatne odredbe (ako postoje) (8)

Jedinica za osvjetljivanje djelomično ili u cijelosti daje jednu ili više granica svjetlo-tama kratkog svjetlosnog snopa

Vertikalno

Vodoravno

Kako je definirano u Prilogu 5. ovog Pravilnika (6)

I primjenjuju se odredbe iz stavka 5.3.5.1. ovog Pravilnika (6)

Pojedinačna („glavna”) (6)
  ,
   (9)

Povezana s „glavnim” uređajem br. (7)

Pojedinačna („glavna”) (6)
  ,
   (9)

Povezana s „glavnim” uređajem br. (7)

1

Da/ne

Da/ne

Da/ne

. . . .

Da/ne

. . . .

2

Da/ne

Da/ne

Da/ne

. . . .

Da/ne

. . . .

3

Da/ne

Da/ne

Da/ne

. . . .

Da/ne

. . . .

4

Da/ne

Da/ne

Da/ne

. . . .

Da/ne

. . . .

5

Da/ne

Da/ne

Da/ne

. . . .

Da/ne

. . . .

6

Da/ne

Da/ne

Da/ne

. . . .

Da/ne

. . . .

7

Da/ne

Da/ne

Da/ne

. . . .

Da/ne

. . . .

---

(1)  U odgovarajućim okvirima označiti križićem (X) kombinacije koje se primjenjuju.

(2)  Navesti u pogledu:

| (a) | fizikalnog stanja (električna struja/napon, optičko, mehaničko, hidrauličko, pneumatsko...); |
| --- | --- |

(a)

fizikalnog stanja (električna struja/napon, optičko, mehaničko, hidrauličko, pneumatsko...);

| (b) | vrste informacija (kontinuirane/analogne, binarne, digitalno kodirane...); |
| --- | --- |

(b)

vrste informacija (kontinuirane/analogne, binarne, digitalno kodirane...);

| (c) | svojstava ovisnih o vremenu (vremenska konstanta, rezolucija...); |
| --- | --- |

(c)

svojstava ovisnih o vremenu (vremenska konstanta, rezolucija...);

| (d) | statusa signala ako su ispunjeni odgovarajući uvjeti u skladu sa stavkom 6.22.7.4. Pravilnika UN-a br. 48; |
| --- | --- |

(d)

statusa signala ako su ispunjeni odgovarajući uvjeti u skladu sa stavkom 6.22.7.4. Pravilnika UN-a br. 48;

| (e) | statusa signala u slučaju kvara (u odnosu na ulazni signal sustava). |
| --- | --- |

(e)

statusa signala u slučaju kvara (u odnosu na ulazni signal sustava).

(3)  Prema opisu podnositelja zahtjeva; upotrijebiti zasebni list ako je potrebno.

(4)  Oznaka svake pojedinačne jedinice za osvjetljivanje sustava kako je navedeno u Prilogu 1. ovom Pravilniku i prikazano na crtežu u skladu sa stavkom 3.1.2. ovog Pravilnika; upotrijebiti zasebni list ako je potrebno.

(5)  Odnosi se na odredbe stavka 6.22.6.1.2. Pravilnika UN-a br. 48.

(6)  Prekrižiti suvišno.

(7)  Navesti prema potrebi brojeve odgovarajućih jedinica za osvjetljivanje.

(8)  Informacije kao što su redoslijed namještanja jedinica za osvjetljivanje ili sklopova jedinica za osvjetljivanje i sve dodatne odredbe za postupak namještanja.

(9)  Druge jedinice za osvjetljivanje mogu se namjestiti na isti način kao i „glavna” jedinica za osvjetljivanje.

---

| 30.9.2021 | HR | Službeni list Europske unije | L 347/297 |
| --- | --- | --- | --- |

30.9.2021

HR

Službeni list Europske unije

L 347/297

---

Samo izvorni tekstovi UNECE-a imaju pravni učinak prema međunarodnom javnom pravu. Status i datum stupanja na snagu ovog Pravilnika treba provjeriti u najnovijem izdanju dokumenta UNECE-a TRANS/WP.29/343, koji je dostupan na: http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html

Pravilnik UN-a br. 150 – Jedinstvene odredbe o homologaciji retroreflektirajućih naprava i oznaka za motorna vozila i njihove prikolice [2021/1721]

Obuhvaća sav važeći tekst do:

Obuhvaća sav važeći tekst do:

dopune 3. izvorne verzije Pravilnika – datum stupanja na snagu: 30. rujna 2021.

Ovaj je dokument isključivo informativne prirode. Vjerodostojni i pravno obvezujući tekstovi su:

| — | ECE/TRANS/WP.29/2018/159/Rev.1 |
| --- | --- |

—

ECE/TRANS/WP.29/2018/159/Rev.1

| — | ECE/TRANS/WP.29/2019/83 |
| --- | --- |

—

ECE/TRANS/WP.29/2019/83

| — | ECE/TRANS/WP.29/2020/34 i |
| --- | --- |

—

ECE/TRANS/WP.29/2020/34 i

| — | ECE/TRANS/WP.29/2021/47 |
| --- | --- |

—

ECE/TRANS/WP.29/2021/47

SADRŽAJ

PRAVILNIK

| 1. | Područje primjene |
| --- | --- |

1.

| 2. | Definicije |
| --- | --- |

2.

| 3. | Administrativne odredbe |
| --- | --- |

3.

| 4. | Opći zahtjevi |
| --- | --- |

4.

| 5. | Posebni tehnički zahtjevi |
| --- | --- |

5.

| 6. | Prijelazne odredbe |
| --- | --- |

6.

PRILOZI

| 1. | Izjava |
| --- | --- |

1.

| 2. | Minimalni zahtjevi za postupke za provjeru sukladnosti proizvodnje |
| --- | --- |

2.

| 3. | Minimalni zahtjevi za uzorkovanje koje obavlja inspektor |
| --- | --- |

3.

| 4. | Fotometrijska mjerenja retroreflektirajućih naprava i materijala za označivanje |
| --- | --- |

4.

| 5. | Specifikacije oblika i dimenzija |
| --- | --- |

5.

| 6. | Otpornost na toplinu |
| --- | --- |

6.

| 7. | Otpornost na prodor vode za retroreflektirajuće naprave |
| --- | --- |

7.

| 8. | Alternativni ispitni postupci za ispitivanje otpornosti na prodor vode za retroreflektirajuće naprave razreda IB i IIIB |
| --- | --- |

8.

| 9. | Otpornost na goriva |
| --- | --- |

9.

| 10. | Otpornost na uljna maziva |
| --- | --- |

10.

| 11. | Otpornost na koroziju (norma ISO 3768) |
| --- | --- |

11.

| 12. | Otpornost dostupne stražnje strane retroreflektirajućih naprava sa zrcalnom pozadinom |
| --- | --- |

12.

| 13. | Otpornost na atmosferske utjecaje |
| --- | --- |

13.

| 14. | Stabilnost fotometrijskih svojstava |
| --- | --- |

14.

| 15. | Otpornost uzorka retroreflektirajućih naprava za označivanje na čišćenje |
| --- | --- |

15.

| 16. | Čvrstoća prianjanja |
| --- | --- |

16.

| 17. | Savijanje – retroreflektirajuće oznake |
| --- | --- |

17.

| 18. | Otpornost na udar |
| --- | --- |

18.

| 19. | Krutost ploča |
| --- | --- |

19.

| 20. | Dodatni ispitni postupci za sigurnosne trokute tipa 1 i 2 |
| --- | --- |

20.

| 21. | Postojanost boja za retroreflektirajuće naprave razreda IA, IB, IIIA, IIIB i IVA |
| --- | --- |

21.

| 22. | Postojanost boja na umjetno svjetlo – ispitivanje ksenonskom lučnom svjetiljkom |
| --- | --- |

22.

| Dodatak 1 | Definicija sive ljestvice |
| --- | --- |

Dodatak 1

| 23. | Opis geometrije za mjerenje faktora boje i luminancije fluorescentnih retroreflektirajućih materijala |
| --- | --- |

23.

| 24. | Primjeri homologacijskih oznaka |
| --- | --- |

24.

| 25. | Smjernice za montažu stražnjih ploča za označivanje sporih vozila (prema konstrukciji) i njihovih prikolica |
| --- | --- |

25.

UVOD

UVOD

U ovom se pravilniku kombiniraju odredbe pravilnika UN-a br. 3, 27, 69, 70 i 104 u jedinstveni Pravilnik UN-a, koji je izrađen na temelju odluke Svjetskog foruma za usklađivanje pravilnika o vozilima (WP.29) da se pojednostavne pravilnici o svjetlima i svjetlosnoj signalizaciji na temelju prvotnog prijedloga Europske unije i Japana.

Cilj je ovog Pravilnika pojasniti, objediniti i pojednostavniti zahtjeve iz pravilnika UN-a br. 3, 27, 69, 70 i 104 te pripremiti predstojeći prelazak na zahtjeve koji se temelje na učinku tako što će se uredničkom intervencijom smanjiti broj pravilnika UN-a, pri čemu se detaljni tehnički zahtjevi koji su na snazi neće mijenjati do datuma stupanja na snagu ovog Pravilnika.

Iako ovaj Pravilnik odstupa od uobičajene prakse odvojenih pravilnika za svaku vrstu retroreflektirajućih naprava tako što se svi retroreflektori, retroreflektirajuće ploče za označivanje, retroreflektirajuće oznake i sigurnosni trokuti kombiniraju u jednom Pravilniku, ovaj pojednostavljeni Pravilnik UN-a sadržava sve odredbe i funkcionira u skladu s postojećom strukturom nizova izmjena, njihovih prijelaznih odredbi i dodataka. Prijelazne odredbe povezane s novim nizom izmjena ovog Pravilnika odredit će se za svaku napravu prema potrebi, a to također uključuje i popis naprava i pripadajuće indekse promjena koji se na njih primjenjuju s obzirom na niz izmjena.

Očekuje se da će sve ugovorne stranke Sporazuma iz 1958. prihvatiti ovaj Pravilnik i pružiti detaljno obrazloženje ako ne mogu prihvatiti određene retroreflektirajuće naprave. Te će se odluke registrirati u ECE/TRANS/WP.29/343 gdje se bilježi status priloženih pravilnika UN-a i izmjena.

Kad je riječ o zahtjevima za homologacijske oznake, ovaj Pravilnik obuhvaća zahtjeve za upotrebu „jedinstvenog identifikatora”, a uvjet je pristup sigurnoj internetskoj bazi podataka koju je uspostavio UNECE (u skladu s Popisom 5. Sporazuma iz 1958.) u kojoj se čuva sva homologacijska dokumentacija. Ako se koristi „jedinstveni identifikator”, retroreflektirajuće naprave ne moraju imati konvencionalne homologacijske oznake (E-oznake). Ako nije tehnički moguće koristiti „jedinstveni identifikator” (npr. ako se ne može osigurati pristup UN-ovoj internetskoj bazi podataka ili ako UN-ova sigurna internetska baza podataka nije operativna), obvezno je upotrebljavati konvencionalne homologacijske oznake dok se ne omogući upotreba „jedinstvenog identifikatora”.

1.   PODRUČJE PRIMJENE

Ovaj se pravilnik primjenjuje na retroreflektirajuće naprave kao:

| | retroreflektore razreda IA, IB, IIIA, IIIB i IVA |
| --- | --- |

retroreflektore razreda IA, IB, IIIA, IIIB i IVA

| | retroreflektirajuće oznake razreda C, D, E i F |
| --- | --- |

retroreflektirajuće oznake razreda C, D, E i F

| | retroreflektirajuće ploče za označivanje teških i dugih vozila razreda 1, 2, 3, 4 i 5 |
| --- | --- |

retroreflektirajuće ploče za označivanje teških i dugih vozila razreda 1, 2, 3, 4 i 5

| | retroreflektirajuće ploče za označivanje sporih vozila razreda 1 i 2 |
| --- | --- |

retroreflektirajuće ploče za označivanje sporih vozila razreda 1 i 2

| | sigurnosne trokute tipa 1 i 2 |
| --- | --- |

sigurnosne trokute tipa 1 i 2

2.   DEFINICIJE

Za potrebe ovog Pravilnika:

| 2.1. | Primjenjuju se sve definicije iz najnovijeg niza izmjena Pravilnika UN-a br. 48 koji je na snazi u trenutku podnošenja zahtjeva za homologaciju, osim ako je navedeno drukčije u ovom Pravilniku ili u relevantnim pravilnicima UN-a br. 53, 74 i 86 o ugradnji. |
| --- | --- |

2.1.

Primjenjuju se sve definicije iz najnovijeg niza izmjena Pravilnika UN-a br. 48 koji je na snazi u trenutku podnošenja zahtjeva za homologaciju, osim ako je navedeno drukčije u ovom Pravilniku ili u relevantnim pravilnicima UN-a br. 53, 74 i 86 o ugradnji.

| 2.1.1. | „Retroreflektirajuće naprave različitih tipova” znači retroreflektirajuće naprave, kao retroreflektori ili retroreflektirajući materijali ili ploče za označivanje ili sigurnosni trokuti različitih tipova, koji se razlikuju u sljedećim bitnim aspektima:






  (a) | trgovačkom imenu ili marki:






  i. | retroreflektirajuće naprave s istim trgovačkim imenom ili markom koje su proizveli različiti proizvođači smatraju se različitim tipovima; |
| --- | --- | --- | --- |

2.1.1.

„Retroreflektirajuće naprave različitih tipova” znači retroreflektirajuće naprave, kao retroreflektori ili retroreflektirajući materijali ili ploče za označivanje ili sigurnosni trokuti različitih tipova, koji se razlikuju u sljedećim bitnim aspektima:

(a)

trgovačkom imenu ili marki:

i.

retroreflektirajuće naprave s istim trgovačkim imenom ili markom koje su proizveli različiti proizvođači smatraju se različitim tipovima;

| ii. | retroreflektirajuće naprave koje je proizveo isti proizvođač, a koje se razlikuju samo po trgovačkom imenu ili marki smatraju se istim tipom. |
| --- | --- |

ii.

retroreflektirajuće naprave koje je proizveo isti proizvođač, a koje se razlikuju samo po trgovačkom imenu ili marki smatraju se istim tipom.

| (b) | karakteristikama retroreflektirajućeg materijala; |
| --- | --- |

(b)

karakteristikama retroreflektirajućeg materijala;

| (c) | karakteristikama fluorescentnog materijala, ako je primjenjivo; |
| --- | --- |

(c)

karakteristikama fluorescentnog materijala, ako je primjenjivo;

| (d) | dijelovima koji utječu na svojstva retroreflektirajućih materijala i/ili ploča; |
| --- | --- |

(d)

dijelovima koji utječu na svojstva retroreflektirajućih materijala i/ili ploča;

| (e) | osobenim geometrijskim i mehaničkim svojstvima konstrukcije (samo za ploče/naprave u skladu s Prilogom 5.). |
| --- | --- |

(e)

osobenim geometrijskim i mehaničkim svojstvima konstrukcije (samo za ploče/naprave u skladu s Prilogom 5.).

Za materijale i/ili ploče koji su u skladu s Prilogom 5., razlike oblika i dimenzija oznaka ne čine različit tip.

| 2.1.2. | U slučaju tipa „retroreflektirajuće naprave” ili reflektirajućeg materijala za označivanje koji se od već homologiranog tipa razlikuju samo po trgovačkom imenu ili marki dovoljno je dostaviti:






  (a) | izjavu proizvođača retroreflektirajuće naprave ili retroreflektirajućeg materijala da je dostavljeni tip (osim trgovačkim imenom ili markom) jednak već homologiranom tipu i da ga je proizveo isti proizvođač, pri čemu se potonji tip identificira homologacijskim brojem; |
| --- | --- | --- |

2.1.2.

U slučaju tipa „retroreflektirajuće naprave

(a)

izjavu proizvođača retroreflektirajuće naprave ili retroreflektirajućeg materijala da je dostavljeni tip (osim trgovačkim imenom ili markom) jednak već homologiranom tipu i da ga je proizveo isti proizvođač, pri čemu se potonji tip identificira homologacijskim brojem;

| (b) | dva uzorka s novim trgovačkim imenom ili markom ili ekvivalentnu dokumentaciju. |
| --- | --- |

(b)

dva uzorka s novim trgovačkim imenom ili markom ili ekvivalentnu dokumentaciju.

| 2.2. | Tip „retroreflektirajuće naprave” ili retroreflektirajućeg materijala određen je modelima i opisnim materijalom dostavljenima sa zahtjevom za homologaciju. Može se smatrati da retroreflektirajuće naprave pripadaju istom tipu ako se sastoje od jedne ili više „retroreflektirajućih optičkih jedinica” koje su istovjetne onima standardnog modela, ili koje su, ako nisu istovjetne, simetrične i prikladne za ugradnju jedna na lijevu i jedna na desnu stranu vozila i ako se njihovi drugi dijelovi razlikuju od onih standardnog modela samo na način koji ne utječe na svojstva na koja se ovaj Pravilnik primjenjuje. Promjena boje retroreflektirajućih materijala razreda „D” i „E” ne smatra se promjenom tipa. |
| --- | --- |

2.2.

Tip „retroreflektirajuće naprave

| 2.3. | Definicije CIE-goniometrijskog sustava |
| --- | --- |

2.3.

Definicije CIE-goniometrijskog sustava

| 2.3.1. | Geometrijske definicije (vidjeti sliku A4-II) |
| --- | --- |

2.3.1.

Geometrijske definicije (vidjeti sliku A4-II)

| 2.3.1.1. | „Os osvjetljavanja” (simbol I) znači dužina od referentnog središta do izvora svjetlosti. |
| --- | --- |

2.3.1.1.

„Os osvjetljavanja” (simbol I) znači dužina od referentnog središta do izvora svjetlosti.

| 2.3.1.2. | „Os promatranja” (simbol O) znači dužina od referentnog središta do glave fotometra; |
| --- | --- |

2.3.1.2.

„Os promatranja” (simbol O) znači dužina od referentnog središta do glave fotometra;

| 2.3.1.3. | „Kut promatranja” (simbol α) znači kut između osi osvjetljavanja i osi promatranja. Kut promatranja uvijek je pozitivan i, u slučaju retrorefleksije, ograničen na male kutove; |
| --- | --- |

2.3.1.3.

„Kut promatranja” (simbol α) znači kut između osi osvjetljavanja i osi promatranja. Kut promatranja uvijek je pozitivan i, u slučaju retrorefleksije, ograničen na male kutove;

| 2.3.1.4. | „Poluravnina promatranja” znači poluravnina koja počinje na osi osvjetljavanja i koja sadržava os promatranja; |
| --- | --- |

2.3.1.4.

„Poluravnina promatranja” znači poluravnina koja počinje na osi osvjetljavanja i koja sadržava os promatranja;

| 2.3.1.5. | „Referentna os” (simbol R) znači zadana dužina koja počinje od referentnog središta, a upotrebljava se za opisivanje kutnoga položaja retroreflektirajuće naprave; |
| --- | --- |

2.3.1.5.

„Referentna os” (simbol R) znači zadana dužina koja počinje od referentnog središta, a upotrebljava se za opisivanje kutnoga položaja retroreflektirajuće naprave;

| 2.3.1.6. | „Upadni kut” (simbol β) znači kut od osi osvjetljavanja do referentne osi. Upadni kut obično nije veći od 90° ali, radi potpunosti, njegov se puni raspon definira kao 0° < β < 180°. Radi potpunog određivanja njegova smjera taj je kut određen s dvije komponente, β1 i β2; |
| --- | --- |

2.3.1.6.

„Upadni kut” (simbol β) znači kut od osi osvjetljavanja do referentne osi. Upadni kut obično nije veći od 90° ali, radi potpunosti, njegov se puni raspon definira kao 0° < β < 180°. Radi potpunog određivanja njegova smjera taj je kut određen s dvije komponente, β1

2

| 2.3.1.7. | „Kut rotacije” (simbol ε) znači kut koji prikladnim simbolom prikazuje položaj retroreflektirajućeg materijala u odnosu na okretanje oko referentne osi. Ako retroreflektirajući materijali ili naprave imaju oznaku (npr. TOP), ta oznaka određuje početni položaj. Kut rotacije ε leži u rasponu –180° < ε < +180°. |
| --- | --- |

2.3.1.7.

„Kut rotacije” (simbol ε) znači kut koji prikladnim simbolom prikazuje položaj retroreflektirajućeg materijala u odnosu na okretanje oko referentne osi. Ako retroreflektirajući materijali ili naprave imaju oznaku (npr. TOP), ta oznaka određuje početni položaj. Kut rotacije ε leži u rasponu –180° < ε < +180°.

| 2.3.1.8. | „Prva os” (simbol 1) znači os koja prolazi referentnim središtem i okomita je na poluravninu promatranja. |
| --- | --- |

2.3.1.8.

„Prva os” (simbol 1) znači os koja prolazi referentnim središtem i okomita je na poluravninu promatranja.

| 2.3.1.9. | „Prva komponenta upadnog kuta” (simbol β1)” znači kut od osi osvjetljenja do ravnine koja sadrži referentnu os i prvu os;
  raspon: –180° < β1 < 180°. |
| --- | --- |

2.3.1.9.

„Prva komponenta upadnog kuta” (simbol β1

raspon: –180° < β1 < 180°.

1

| 2.3.1.10. | „Druga komponenta upadnog kuta” (simbol β2) znači kut od ravnine koja sadrži poluravninu promatranja do referentne osi;
  raspon –90° < β2 < 90°. |
| --- | --- |

2.3.1.10.

„Druga komponenta upadnog kuta” (simbol β2

raspon –90° < β2 < 90°.

2

| 2.3.1.11. | „Druga os” (simbol 2) znači os koja prolazi referentnim središtem i okomita je i na prvu os i na referentnu os. Pozitivan smjer druge osi leži u poluravnini promatranja ako je –90° < β1 < 90° , kao što je prikazano na slici A4-II. |
| --- | --- |

2.3.1.11.

„Druga os” (simbol 2) znači os koja prolazi referentnim središtem i okomita je i na prvu os i na referentnu os. Pozitivan smjer druge osi leži u poluravnini promatranja ako je –90° < β1

| 2.3.2. | Definicije fotometrijskih pojmova |
| --- | --- |

2.3.2.

Definicije fotometrijskih pojmova

| 2.3.2.1. | „Koeficijent retrorefleksije” (simbol R') znači kvocijent koeficijenta svjetlosne jakosti R ravne retroreflektirajuće površine i površine A. | Koeficijent retrorefleksije R' izražava se u kandelama po m2 po luksu (cd•m-2•lx-1) |
| --- | --- | --- |
| | (luminancija / svjetlosni tok). |

2.3.2.1.

„Koeficijent retrorefleksije” (simbol R') znači kvocijent koeficijenta svjetlosne jakosti R ravne retroreflektirajuće površine i površine A.

Image 195

Koeficijent retrorefleksije R' izražava se u kandelama po m2 po luksu (cd•m-2•lx-1)

2

-2

-1

Image 196

(luminancija / svjetlosni tok).

| 2.3.2.2. | „Kutni promjer retroreflektirajućeg uzorka” (simbol η1) znači kut čiji je vrh bilo u središtu izvora osvjetljavanja bilo u središtu prijemnika (ß1 = ß2 = 0°), a čiji su krakovi određeni najvećom dimenzijom retroreflektirajućeg uzorka. |
| --- | --- |

2.3.2.2.

„Kutni promjer retroreflektirajućeg uzorka” (simbol η1

1

2

| 2.3.2.3. | „Kutni promjer prijemnika” (simbol η2) znači kut čiji su krakovi određeni najvećom dimenzijom retroreflektirajućeg uzorka kad se gleda iz referentnog središta (β1 = β2 = 0°. |
| --- | --- |

2.3.2.3.

„Kutni promjer prijemnika” (simbol η2

1

2

| 2.3.2.4. | „Faktor svjetljivosti (luminancije)” (simbol ß) znači omjer luminancije razmatranoga tijela i luminancije idealnog difuzora svjetlosti pod jednakim uvjetima osvjetljenja i promatranja. |
| --- | --- |

2.3.2.4.

„Faktor svjetljivosti (luminancije)” (simbol ß) znači omjer luminancije razmatranoga tijela i luminancije idealnog difuzora svjetlosti pod jednakim uvjetima osvjetljenja i promatranja.

| 2.3.2.5. | „Boja reflektiranog svjetla naprave” – definicije boje reflektiranog svjetla navedene su u stavku 2.11. Pravilnika UN-a br. 48. |
| --- | --- |

2.3.2.5.

„Boja reflektiranog svjetla naprave” – definicije boje reflektiranog svjetla navedene su u stavku 2.11. Pravilnika UN-a br. 48.

3.   ADMINISTRATIVNE ODREDBE

3.1.   Zahtjev za homologaciju

| 3.1.1. | Zahtjev za homologaciju tipa podnosi vlasnik trgovačkog imena ili marke ili njegov ovlašteni zastupnik. Zahtjevu se prilažu: |
| --- | --- |

3.1.1.

Zahtjev za homologaciju tipa podnosi vlasnik trgovačkog imena ili marke ili njegov ovlašteni zastupnik. Zahtjevu se prilažu:

| 3.1.1.1. | za retroreflektirajuće naprave:






  (a) | po izboru podnositelja, u zahtjevu za homologaciju navodi se može li se naprava ugraditi u vozilo pod različitim nagibom referentne osi u odnosu na referentne ravnine vozila i tlo ili, ako je riječ o retroreflektorima razreda IA, IB i IVA, može li rotirati oko svoje referentne osi; ti se različiti uvjeti ugradnje navode u izjavi; |
| --- | --- | --- |

3.1.1.1.

za retroreflektirajuće naprave:

(a)

po izboru podnositelja, u zahtjevu za homologaciju navodi se može li se naprava ugraditi u vozilo pod različitim nagibom referentne osi u odnosu na referentne ravnine vozila i tlo ili, ako je riječ o retroreflektorima razreda IA, IB i IVA, može li rotirati oko svoje referentne osi; ti se različiti uvjeti ugradnje navode u izjavi;

| (b) | tri primjerka crteža, dovoljno detaljnih da omoguće identifikaciju tipa, s geometrijskim prikazom mjesta na koja se retroreflektirajuća naprava može ugraditi u vozilo i, u slučaju razreda IB ili IIIB retroreflektora, detaljima ugradnje. Crteži moraju pokazivati položaj namijenjen za homologacijski broj i položaj oznake razreda u odnosu na krug za homologacijsku oznaku; |
| --- | --- |

(b)

tri primjerka crteža, dovoljno detaljnih da omoguće identifikaciju tipa, s geometrijskim prikazom mjesta na koja se retroreflektirajuća naprava može ugraditi u vozilo i, u slučaju razreda IB ili IIIB retroreflektora, detaljima ugradnje. Crteži moraju pokazivati položaj namijenjen za homologacijski broj i položaj oznake razreda u odnosu na krug za homologacijsku oznaku;

| (c) | kratak opis tehničkih specifikacija materijala od kojih je izrađena retroreflektirajuća optička jedinica; |
| --- | --- |

(c)

kratak opis tehničkih specifikacija materijala od kojih je izrađena retroreflektirajuća optička jedinica;

| (d) | uzorci retroreflektirajuće naprave u boji određenoj od strane proizvođača i, ako je potrebno, način pričvršćivanja; broj uzoraka koji treba dostaviti određen je u stavcima 5.1. i 5.2.; |
| --- | --- |

(d)

uzorci retroreflektirajuće naprave u boji određenoj od strane proizvođača i, ako je potrebno, način pričvršćivanja; broj uzoraka koji treba dostaviti određen je u stavcima 5.1. i 5.2.;

| (e) | ako je potrebno, dva uzorka u drugoj boji/drugim bojama za istodobno ili naknadno proširenje homologacije za naprave u drugim bojama; |
| --- | --- |

(e)

ako je potrebno, dva uzorka u drugoj boji/drugim bojama za istodobno ili naknadno proširenje homologacije za naprave u drugim bojama;

| (f) | u slučaju naprava razreda IVA: uzorci retroreflektirajuće naprave i, ako je potrebno, način pričvršćivanja; broj uzoraka koji treba podnijeti određen je u stavku 5.3. |
| --- | --- |

(f)

u slučaju naprava razreda IVA: uzorci retroreflektirajuće naprave i, ako je potrebno, način pričvršćivanja; broj uzoraka koji treba podnijeti određen je u stavku 5.3.

| 3.1.1.2. | za sigurnosne trokute:






  (a) | tri primjerka kotiranih crteža, dovoljno detaljnih da omoguće identifikaciju tipa; |
| --- | --- | --- |

3.1.1.2.

za sigurnosne trokute:

(a)

tri primjerka kotiranih crteža, dovoljno detaljnih da omoguće identifikaciju tipa;

| (b) | kratak opis s tehničkim specifikacijama materijala od kojih je napravljen sigurnosni trokut i upute za njegovu upotrebu; |
| --- | --- |

(b)

kratak opis s tehničkim specifikacijama materijala od kojih je napravljen sigurnosni trokut i upute za njegovu upotrebu;

| (c) | primjerak uputa za sastavljanje trokuta; |
| --- | --- |

(c)

primjerak uputa za sastavljanje trokuta;

| (d) | uzorci retroreflektirajućih i fluorescentnih dijelova; broj uzoraka koji treba dostaviti određen je u stavku 5.9. |
| --- | --- |

(d)

uzorci retroreflektirajućih i fluorescentnih dijelova; broj uzoraka koji treba dostaviti određen je u stavku 5.9.

| 3.1.1.3. | za ploče za označivanje:






  (a) | tri primjerka crteža, dovoljno detaljnih da omoguće identifikaciju tipa. Na crtežima mora biti geometrijski prikazano mjesto na stražnjem dijelu vozila na koje se postavlja ploča za označivanje. Isto tako mora bit prikazano mjesto predviđeno za homologacijski broj i identifikacijski simbol u odnosu na kružnicu homologacijske oznake; |
| --- | --- | --- |

3.1.1.3.

za ploče za označivanje:

(a)

tri primjerka crteža, dovoljno detaljnih da omoguće identifikaciju tipa. Na crtežima mora biti geometrijski prikazano mjesto na stražnjem dijelu vozila na koje se postavlja ploča za označivanje. Isto tako mora bit prikazano mjesto predviđeno za homologacijski broj i identifikacijski simbol u odnosu na kružnicu homologacijske oznake;

| (b) | kratak opis koji sadržava tehničku specifikaciju materijala od kojih je retroreflektirajuća površina načinjena. |
| --- | --- |

(b)

kratak opis koji sadržava tehničku specifikaciju materijala od kojih je retroreflektirajuća površina načinjena.

| (c) | kratak opis koji sadržava tehničku specifikaciju materijala od kojih je fluorescentna površina načinjena. |
| --- | --- |

(c)

kratak opis koji sadržava tehničku specifikaciju materijala od kojih je fluorescentna površina načinjena.

| (d) | uzorci retroreflektirajućih i fluorescentnih dijelova; broj uzoraka koji treba dostaviti određen je u stavcima 5.7. i 5.8. |
| --- | --- |

(d)

uzorci retroreflektirajućih i fluorescentnih dijelova; broj uzoraka koji treba dostaviti određen je u stavcima 5.7. i 5.8.

| 3.1.1.3.1. | Prije dodjeljivanja homologacije nadležno tijelo mora provjeriti postoje li zadovoljavajuća rješenja za osiguravanje djelotvorne provjere sukladnosti proizvodnje |
| --- | --- |

3.1.1.3.1.

Prije dodjeljivanja homologacije nadležno tijelo mora provjeriti postoje li zadovoljavajuća rješenja za osiguravanje djelotvorne provjere sukladnosti proizvodnje

| 3.1.1.4. | za retroreflektirajuće materijale za označivanje:






  (a) | tri primjerka crteža, dovoljno detaljnih da omoguće identifikaciju tipa. Na crtežima mora biti geometrijski prikazan položaj u koji treba postaviti materijale za označivanje na vozilo. Isto tako mora bit prikazano mjesto predviđeno za homologacijski broj i identifikacijski simbol u odnosu na kružnicu homologacijske oznake; |
| --- | --- | --- |

3.1.1.4.

za retroreflektirajuće materijale za označivanje:

(a)

tri primjerka crteža, dovoljno detaljnih da omoguće identifikaciju tipa. Na crtežima mora biti geometrijski prikazan položaj u koji treba postaviti materijale za označivanje na vozilo. Isto tako mora bit prikazano mjesto predviđeno za homologacijski broj i identifikacijski simbol u odnosu na kružnicu homologacijske oznake;

| (b) | kratak opis s tehničkim specifikacijama retroreflektirajućih materijala za označivanje; |
| --- | --- |

(b)

kratak opis s tehničkim specifikacijama retroreflektirajućih materijala za označivanje;

| (c) | uzorci retroreflektirajućih materijala za označivanje kako je navedeno u stavcima 5.4. i 5.5.; |
| --- | --- |

(c)

uzorci retroreflektirajućih materijala za označivanje kako je navedeno u stavcima 5.4. i 5.5.;

| (d) | u slučaju tipa reflektirajućeg materijala za označivanje koji se od već homologiranog tipa razlikuje samo po trgovačkom imenu ili marki dovoljno je dostaviti:






  i. | izjavu proizvođača reflektirajućeg materijala za označivanje da je dostavljeni tip (osim trgovačkim imenom ili markom) jednak već homologiranom tipu i da ga je proizveo isti proizvođač, pri čemu se potonji tip identificira homologacijskim brojem; |
| --- | --- | --- |

(d)

u slučaju tipa reflektirajućeg materijala za označivanje koji se od već homologiranog tipa razlikuje samo po trgovačkom imenu ili marki dovoljno je dostaviti:

i.

izjavu proizvođača reflektirajućeg materijala za označivanje da je dostavljeni tip (osim trgovačkim imenom ili markom) jednak već homologiranom tipu i da ga je proizveo isti proizvođač, pri čemu se potonji tip identificira homologacijskim brojem;

| ii. | dva uzorka s novim trgovačkim imenom ili markom ili ekvivalentnu dokumentaciju. |
| --- | --- |

ii.

dva uzorka s novim trgovačkim imenom ili markom ili ekvivalentnu dokumentaciju.

3.2.   Homologacija

| 3.2.1. | Za svaku retroreflektirajuću napravu iz stavka 1. potrebna je posebna homologacija. |
| --- | --- |

3.2.1.

Za svaku retroreflektirajuću napravu iz stavka 1. potrebna je posebna homologacija.

| 3.2.2. | Obavijest o dodjeljivanju, proširenju, odbijanju ili povlačenju homologacije tipa naprave homologirane na temelju ovog Pravilnika dostavlja se ugovornim strankama Sporazuma iz 1958. koje primjenjuju ovaj Pravilnik putem obrasca u skladu s predloškom iz Priloga 1. |
| --- | --- |

3.2.2.

Obavijest o dodjeljivanju, proširenju, odbijanju ili povlačenju homologacije tipa naprave homologirane na temelju ovog Pravilnika dostavlja se ugovornim strankama Sporazuma iz 1958. koje primjenjuju ovaj Pravilnik putem obrasca u skladu s predloškom iz Priloga 1.

| 3.2.3. | Svakom homologiranom tipu dodjeljuje se homologacijski broj i predmetna naprava mora biti označena tim brojem u skladu sa stavkom 3.3. Ista ugovorna stranka ne smije dodijeliti isti broj drugom tipu naprave koja ima istu funkciju, osim u slučaju proširenja homologacije na napravu koja se razlikuje samo po boji. |
| --- | --- |

3.2.3.

Svakom homologiranom tipu dodjeljuje se homologacijski broj i predmetna naprava mora biti označena tim brojem u skladu sa stavkom 3.3. Ista ugovorna stranka ne smije dodijeliti isti broj drugom tipu naprave koja ima istu funkciju, osim u slučaju proširenja homologacije na napravu koja se razlikuje samo po boji.

| 3.2.4. | Ako se homologacija izdana za retroreflektirajuću napravu proširuje na druge takve naprave koje se razlikuju samo po boji, dva uzorka u drugoj boji priložena u skladu sa stavkom 3.1.1.1. točkom (d) ovog Pravilnika moraju ispunjavati samo kolorimetrijske i fotometrijske specifikacije, a druga ispitivanja više nisu potrebna. Ovaj se stavak ne primjenjuje na naprave razreda IVA. |
| --- | --- |

3.2.4.

Ako se homologacija izdana za retroreflektirajuću napravu proširuje na druge takve naprave koje se razlikuju samo po boji, dva uzorka u drugoj boji priložena u skladu sa stavkom 3.1.1.1. točkom (d) ovog Pravilnika moraju ispunjavati samo kolorimetrijske i fotometrijske specifikacije, a druga ispitivanja više nisu potrebna. Ovaj se stavak ne primjenjuje na naprave razreda IVA.

| 3.2.5. | Simboli kojima se identificiraju retroreflektirajuće naprave na koje se upućuje u Prilogu 1. su:

  Tablica 1.


  Popis retroreflektirajućih naprava i njihovih simbola










  Retroreflektirajuće naprave | Simbol | Dodatni simbol: | Minimalni „a” na slici A24-I (vrijednosti u mm) | Stavak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Retroreflektor za motorna vozila (neovisan) | IA | | 4 | 5.1. |
| Retroreflektor za motorna vozila (kombiniran s drugim signalnim svjetlima koja nisu vodonepropusna) | IB | | 4 | 5.1. |
| Retroreflektor za prikolice (neovisan) | IIIA | | 4 | 5.2. |
| Retroreflektor za prikolice (kombiniran s drugim signalnim svjetlima koja nisu vodonepropusna) | IIIB | | 4 | 5.2. |
| Širokokutni retroreflektor | IVA | | 4 | 5.3. |
| Oznaka za uočljivost (materijal za rubno označivanje trakovima) | C | 104R | 12 | 5.4. |
| Oznaka za uočljivost (materijal za razlikovne oznake/crteže na manjem području) | D | 104R | 12 | 5.5. |
| Oznaka za uočljivost (materijal za razlikovne oznake/crteže na većem području) | E | 104R | 12 | 5.5. |
| Oznaka za uočljivost (materijali za razlikovne oznake ili crteže koji služe kao osnova ili pozadina u procesu tiskanja potpuno obojenih logotipa i oznaka razreda „E” u uporabi, koji ispunjavaju zahtjeve za materijale razreda „D”) | D/E | 104R | 12 | 5.5. |
| Retroreflektirajući materijali za oznake krajeva razreda F | F | 104R | 12 | 5.6. |
| Retroreflektirajuće oznake za duga ili teška vozila (retroreflektirajući i fluorescentni materijali)
  Ploča za označivanje razreda 1 ili razreda 2 | RF | | 5 | 5.7. |
| Retroreflektirajuće oznake za duga ili teška vozila (samo retroreflektirajući materijali) – ploča za označivanje razreda 3,4 ili 5. | RR | | 5 | 5.7. za razred 3 ili 4.
  5.6. za razred 5 |
| Oznaka za spora vozila (retroreflektirajući i fluorescentni materijali) – ploča za označivanje razreda 1 | RF | | 5 | 5.8. |
| Oznaka za spora vozila (samo retroreflektirajući materijali) – ploča za označivanje razreda 2 | RR | | 5 | 5.8. |
| Sigurnosni trokut | – | 27R | 8 | 5.9. |

3.2.5.

Simboli kojima se identificiraju retroreflektirajuće naprave na koje se upućuje u Prilogu 1. su:

Tablica 1.

Tablica 1.

Popis retroreflektirajućih naprava i njihovih simbola

Popis retroreflektirajućih naprava i njihovih simbola

Retroreflektirajuće naprave

Simbol

Dodatni simbol:

Minimalni „a” na slici A24-I (vrijednosti u mm)

Stavak

Retroreflektor za motorna vozila (neovisan)

IA

4

5.1.

Retroreflektor za motorna vozila (kombiniran s drugim signalnim svjetlima koja nisu vodonepropusna)

IB

4

5.1.

Retroreflektor za prikolice (neovisan)

IIIA

4

5.2.

Retroreflektor za prikolice (kombiniran s drugim signalnim svjetlima koja nisu vodonepropusna)

IIIB

4

5.2.

Širokokutni retroreflektor

IVA

4

5.3.

Oznaka za uočljivost (materijal za rubno označivanje trakovima)

C

104R

12

5.4.

Oznaka za uočljivost (materijal za razlikovne oznake/crteže na manjem području)

D

104R

12

5.5.

Oznaka za uočljivost (materijal za razlikovne oznake/crteže na većem području)

E

104R

12

5.5.

Oznaka za uočljivost (materijali za razlikovne oznake ili crteže koji služe kao osnova ili pozadina u procesu tiskanja potpuno obojenih logotipa i oznaka razreda „E” u uporabi, koji ispunjavaju zahtjeve za materijale razreda „D”)

D/E

104R

12

5.5.

Retroreflektirajući materijali za oznake krajeva razreda F

F

104R

12

5.6.

Retroreflektirajuće oznake za duga ili teška vozila (retroreflektirajući i fluorescentni materijali)

Ploča za označivanje razreda 1 ili razreda 2

RF

5

5.7.

Retroreflektirajuće oznake za duga ili teška vozila (samo retroreflektirajući materijali) – ploča za označivanje razreda 3,4 ili 5.

RR

5

5.7. za razred 3 ili 4.

5.6. za razred 5

Oznaka za spora vozila (retroreflektirajući i fluorescentni materijali) – ploča za označivanje razreda 1

RF

5

5.8.

Oznaka za spora vozila (samo retroreflektirajući materijali) – ploča za označivanje razreda 2

RR

5

5.8.

Sigurnosni trokut

–

27R

8

5.9.

| 3.2.6. | Primjenjivi indeksi promjena za svaku napravu s obzirom na niz izmjena su (vidjeti i stavak 6.1.1.):

  Tablica 2.


  Niz izmjena i indeks promjena









  Niz izmjena Pravilnika | 00 | | |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Naprava | Indeks promjena za konkretnu napravu |
| Retroreflektor za motorna vozila (neovisan) | 0 | | |
| Retroreflektor za motorna vozila (kombiniran s drugim signalnim svjetlima koja nisu vodonepropusna) | 0 | | |
| Retroreflektor za prikolice (neovisan) | 0 | | |
| Retroreflektor za prikolice (kombiniran s drugim signalnim svjetlima koja nisu vodonepropusna) | 0 | | |
| Širokokutni retroreflektor | 0 | | |
| Oznaka za uočljivost (materijal za rubno označivanje trakovima) | 0 | | |
| Oznaka za uočljivost (materijal za razlikovne oznake/crteže na manjem području) | 0 | | |
| Oznaka za uočljivost (materijal za razlikovne oznake/crteže na većem području) | 0 | | |
| Oznaka za uočljivost (materijali za razlikovne oznake ili crteže koji služe kao osnova ili pozadina u procesu tiskanja potpuno obojenih logotipa i oznaka razreda „E” u uporabi, koji ispunjavaju zahtjeve za materijale razreda „D”) | 0 | | |
| Retroreflektirajući materijali za oznake krajeva razreda F | 0 | | |
| Retroreflektirajuće oznake za duga ili teška vozila (retroreflektirajući i fluorescentni materijali) Ploča za označivanje razreda 1 ili 2. | 0 | | |
| Retroreflektirajuće oznake za duga ili teška vozila (samo retroreflektirajući i materijali) Ploča za označivanje razreda 3, 4 ili 5. | 0 | | |
| Oznaka za spora vozila (retroreflektirajući i fluorescentni materijali) Ploča za označivanje razreda 1 | 0 | | |
| Oznaka za spora vozila (samo retroreflektirajući materijali)
  Ploča za označivanje razreda 2 | 0 | | |
| Sigurnosni trokut | 0 | | |

3.2.6.

Primjenjivi indeksi promjena za svaku napravu s obzirom na niz izmjena su (vidjeti i stavak 6.1.1.):

Tablica 2.

Tablica 2.

Niz izmjena i indeks promjena

Niz izmjena i indeks promjena

Niz izmjena Pravilnika

00

Naprava

Indeks promjena za konkretnu napravu

Retroreflektor za motorna vozila (neovisan)

0

Retroreflektor za motorna vozila (kombiniran s drugim signalnim svjetlima koja nisu vodonepropusna)

0

Retroreflektor za prikolice (neovisan)

0

Retroreflektor za prikolice (kombiniran s drugim signalnim svjetlima koja nisu vodonepropusna)

0

Širokokutni retroreflektor

0

Oznaka za uočljivost (materijal za rubno označivanje trakovima)

0

Oznaka za uočljivost (materijal za razlikovne oznake/crteže na manjem području)

0

Oznaka za uočljivost (materijal za razlikovne oznake/crteže na većem području)

0

Oznaka za uočljivost (materijali za razlikovne oznake ili crteže koji služe kao osnova ili pozadina u procesu tiskanja potpuno obojenih logotipa i oznaka razreda „E” u uporabi, koji ispunjavaju zahtjeve za materijale razreda „D”)

0

Retroreflektirajući materijali za oznake krajeva razreda F

0

Retroreflektirajuće oznake za duga ili teška vozila (retroreflektirajući i fluorescentni materijali) Ploča za označivanje razreda 1 ili 2.

0

Retroreflektirajuće oznake za duga ili teška vozila (samo retroreflektirajući i materijali) Ploča za označivanje razreda 3, 4 ili 5.

0

Oznaka za spora vozila (retroreflektirajući i fluorescentni materijali) Ploča za označivanje razreda 1

0

Oznaka za spora vozila (samo retroreflektirajući materijali)

Ploča za označivanje razreda 2

0

Sigurnosni trokut

0

3.3.   Homologacijska oznaka

| 3.3.1. | Opće odredbe |
| --- | --- |

3.3.1.

Opće odredbe

| 3.3.1.1. | Na svakoj napravi homologiranog tipa mora biti dovoljno mjesta za jedinstveni identifikator (UI) iz Sporazuma iz 1958. i ostale oznake kako su definirane u stavcima od 3.3.4.2. do 3.3.4.6. ili, ako to tehnički nije moguće, za homologacijsku oznaku s dodatnim simbolima i ostalim oznakama iz stavka 3.3.2. |
| --- | --- |

3.3.1.1.

Na svakoj napravi homologiranog tipa mora biti dovoljno mjesta za jedinstveni identifikator (UI) iz Sporazuma iz 1958. i ostale oznake kako su definirane u stavcima od 3.3.4.2. do 3.3.4.6. ili, ako to tehnički nije moguće, za homologacijsku oznaku s dodatnim simbolima i ostalim oznakama iz stavka 3.3.2.

| 3.3.1.2. | Primjeri izgleda oznaka prikazani su u Prilogu 24. |
| --- | --- |

3.3.1.2.

Primjeri izgleda oznaka prikazani su u Prilogu 24.

| 3.3.2. | Homologacijska oznaka sastoji se od: |
| --- | --- |

3.3.2.

Homologacijska oznaka sastoji se od:

| 3.3.2.1. | kružnice oko slova „E” iza kojeg slijedi razlikovni broj države koja je dodijelila homologaciju; |
| --- | --- |

3.3.2.1.

kružnice oko slova „E” iza kojeg slijedi razlikovni broj države koja je dodijelila homologaciju;

| 3.3.2.2. | homologacijskog broja propisanog u stavku 3.2.3.; |
| --- | --- |

3.3.2.2.

homologacijskog broja propisanog u stavku 3.2.3.;

| 3.3.2.3. | simbola kojima se identificira retroreflektirajuća naprava iz stavka 3.2.4.; |
| --- | --- |

3.3.2.3.

simbola kojima se identificira retroreflektirajuća naprava iz stavka 3.2.4.;

| 3.3.2.4. | broja ovog Pravilnika iza kojeg slijede slovo „R” i dvije znamenke koje označavaju niz izmjena na snazi u trenutku izdavanja homologacije. |
| --- | --- |

3.3.2.4.

broja ovog Pravilnika iza kojeg slijede slovo „R” i dvije znamenke koje označavaju niz izmjena na snazi u trenutku izdavanja homologacije.

| 3.3.2.5. | Homologacijski broj postavlja se blizu kružnice iz stavka 3.3.2.1. |
| --- | --- |

3.3.2.5.

Homologacijski broj postavlja se blizu kružnice iz stavka 3.3.2.1.

| 3.3.2.6. | na napravama sa smanjenom raspodjelom svjetlosti u skladu sa stavcima 5.1.4.5., 5.2.3.2. ili 5.3.4.2. ovog Pravilnika, okomite strelice koja počinje kod vodoravnog dijela i okrenuta je prema dolje. |
| --- | --- |

3.3.2.6.

na napravama sa smanjenom raspodjelom svjetlosti u skladu sa stavcima 5.1.4.5., 5.2.3.2. ili 5.3.4.2. ovog Pravilnika, okomite strelice koja počinje kod vodoravnog dijela i okrenuta je prema dolje.

| 3.3.3. | Jedinstveni identifikator mora biti u sljedećem formatu: |
| --- | --- |

3.3.3.

Jedinstveni identifikator mora biti u sljedećem formatu:

Image 197

a ≥ 8 mm

Ovaj identifikator na retroreflektirajućoj napravi označava da je taj tip homologiran i da se relevantnim informacijama o toj homologaciji može pristupiti u sigurnoj UN-ovoj internetskoj bazi podataka na temelju jedinstvenog identifikatora 270650.

| 3.3.4. | Zahtjevi za označivanje
  Retroreflektirajuće naprave za homologaciju moraju: |
| --- | --- |

3.3.4.

Zahtjevi za označivanje

Retroreflektirajuće naprave za homologaciju moraju:

| 3.3.4.1. | imati dovoljno mjesta za homologacijsku oznaku ili jedinstveni identifikator. |
| --- | --- |

3.3.4.1.

imati dovoljno mjesta za homologacijsku oznaku ili jedinstveni identifikator.

| 3.3.4.1.1. | U svakom slučaju homologacijska oznaka ili jedinstveni identifikator moraju biti vidljivi kad je retroreflektirajuća naprava postavljena na vozilo ili kadje otvoren pomični dio, kao što su poklopac motornog prostora, poklopac prtljažnika ili vrata. |
| --- | --- |

3.3.4.1.1.

U svakom slučaju homologacijska oznaka ili jedinstveni identifikator moraju biti vidljivi kad je retroreflektirajuća naprava postavljena na vozilo ili kadje otvoren pomični dio, kao što su poklopac motornog prostora, poklopac prtljažnika ili vrata.

| 3.3.4.1.2. | Homologacijska oznaka se postavlja na unutarnji ili vanjski dio (prozirni ili neprozirni) retroreflektirajuće naprave koji se ne može odvojiti od prozirnog dijela retroreflektirajuće naprave. |
| --- | --- |

3.3.4.1.2.

Homologacijska oznaka se postavlja na unutarnji ili vanjski dio (prozirni ili neprozirni) retroreflektirajuće naprave koji se ne može odvojiti od prozirnog dijela retroreflektirajuće naprave.

| 3.3.4.2. | nositi trgovački naziv ili marku podnositelja; ta oznaka mora biti jasno čitljiva i neizbrisiva. |
| --- | --- |

3.3.4.2.

nositi trgovački naziv ili marku podnositelja; ta oznaka mora biti jasno čitljiva i neizbrisiva.

| 3.3.4.2.1. | Retroreflektirajuće naprave razreda IA, IIIA, IB, IIIB i IVA moraju imati riječ „TOP” zapisanu vodoravno na najvišem dijelu osvjetljavajuće površine ako je takva oznaka potrebna za nedvosmisleno određivanje kutova rotacije koje je odredio proizvođač. |
| --- | --- |

3.3.4.2.1.

Retroreflektirajuće naprave razreda IA, IIIA, IB, IIIB i IVA moraju imati riječ „TOP” zapisanu vodoravno na najvišem dijelu osvjetljavajuće površine ako je takva oznaka potrebna za nedvosmisleno određivanje kutova rotacije koje je odredio proizvođač.

| 3.3.4.2.2. | Za razrede C, D, E i F orijentacijska oznaka „TOP” mora biti na svakom materijalu za označivanje čiji retroreflektirajući sustav nije omnirotacijski, koja mora biti postavljena barem:






  (a) | na svakih 0,5 m na trakama; |
| --- | --- | --- |

3.3.4.2.2.

Za razrede C, D, E i F orijentacijska oznaka „TOP” mora biti na svakom materijalu za označivanje čiji retroreflektirajući sustav nije omnirotacijski, koja mora biti postavljena barem:

(a)

na svakih 0,5 m na trakama;

| (b) | na svakih 100 × 100 mm2 za plohe. |
| --- | --- |

(b)

na svakih 100 × 100 mm2 za plohe.

2

| 3.3.4.2.3. | Za razrede 1, 2, 3, 4 i 5, na pločama čiji retroreflektirajući sustav nije omnirotacijski riječ „TOP” mora biti ispisana vodoravno na dijelu ploče koji je predviđen da bude najviši kad je ploča ugrađena na vozilo. |
| --- | --- |

3.3.4.2.3.

Za razrede 1, 2, 3, 4 i 5, na pločama čiji retroreflektirajući sustav nije omnirotacijski riječ „TOP” mora biti ispisana vodoravno na dijelu ploče koji je predviđen da bude najviši kad je ploča ugrađena na vozilo.

| 3.3.4.3. | imati simbole za identifikaciju retroreflektirajuće naprave, materijala za označivanje ili ploča i dodatne simbole propisane u skladu s Tablicom 1. |
| --- | --- |

3.3.4.3.

imati simbole za identifikaciju retroreflektirajuće naprave, materijala za označivanje ili ploča i dodatne simbole propisane u skladu s Tablicom 1.

| 3.3.4.4. | Homologacijska oznaka mora biti jasno čitljiva i neizbrisiva. |
| --- | --- |

3.3.4.4.

Homologacijska oznaka mora biti jasno čitljiva i neizbrisiva.

| 3.3.4.4.1. | Za razrede C, D, E ili F homologacijska oznaka mora biti vidljiva i jasno čitljiva s vanjske strane materijala za označivanje, neizbrisiva i postavljena barem jednom:






  (a) | na svakih 0,5 m na trakama; |
| --- | --- | --- |

3.3.4.4.1.

Za razrede C, D, E ili F homologacijska oznaka mora biti vidljiva i jasno čitljiva s vanjske strane materijala za označivanje, neizbrisiva i postavljena barem jednom:

(a)

na svakih 0,5 m na trakama;

| (b) | na svakih 100 × 100 mm2 na plohama. |
| --- | --- |

(b)

na svakih 100 × 100 mm2 na plohama.

2

| 3.3.4.5. | Homologacijski broj i dodatni simboli moraju se istaknuti blizu kružnice, iznad, ispod, lijevo ili desno od slova „E”. Znamenke homologacijskog broja moraju se nalaziti s iste strane slova „E” i biti okrenute u istom smjeru. |
| --- | --- |

3.3.4.5.

Homologacijski broj i dodatni simboli moraju se istaknuti blizu kružnice, iznad, ispod, lijevo ili desno od slova „E”. Znamenke homologacijskog broja moraju se nalaziti s iste strane slova „E” i biti okrenute u istom smjeru.

| 3.3.4.6. | Prostor za homologacijsku oznaku prikazan je na crtežima iz stavka 3.1.1. |
| --- | --- |

3.3.4.6.

Prostor za homologacijsku oznaku prikazan je na crtežima iz stavka 3.1.1.

| 3.3.4.7. | Kad su najmanje dva svjetla dio iste jedinice udruženih, kombiniranih ili uzajamno povezanih svjetala (koja sadrže retroreflektor), homologacija se dodjeljuje samo ako svako od tih svjetala ispunjava zahtjeve ovog Pravilnika ili drugih pravilnika. Svjetla koja ne ispunjavaju zahtjeve nijednog od tih pravilnika ne mogu biti dio takve jedinice udruženih, kombiniranih ili uzajamno povezanih svjetala. |
| --- | --- |

3.3.4.7.

Kad su najmanje dva svjetla dio iste jedinice udruženih, kombiniranih ili uzajamno povezanih svjetala (koja sadrže retroreflektor), homologacija se dodjeljuje samo ako svako od tih svjetala ispunjava zahtjeve ovog Pravilnika ili drugih pravilnika. Svjetla koja ne ispunjavaju zahtjeve nijednog od tih pravilnika ne mogu biti dio takve jedinice udruženih, kombiniranih ili uzajamno povezanih svjetala.

| 3.3.4.8. | Kad udružena, spojena ili uzajamno povezana svjetla ispunjavaju zahtjeve nekoliko pravilnika, dodjeljuje se jedinstvena međunarodna homologacijska oznaka, sastavljena od kružnice oko slova „E”, iza kojeg se nalazi razlikovni broj države koja je dodijelila homologaciju, homologacijski broj i, ako je potrebna, propisana strelica. Ova homologacijska oznaka može se staviti bilo gdje na udružena, kombinirana ili uzajamno povezana svjetla pod uvjetom: |
| --- | --- |

3.3.4.8.

Kad udružena, spojena ili uzajamno povezana svjetla ispunjavaju zahtjeve nekoliko pravilnika, dodjeljuje se jedinstvena međunarodna homologacijska oznaka, sastavljena od kružnice oko slova „E”, iza kojeg se nalazi razlikovni broj države koja je dodijelila homologaciju, homologacijski broj i, ako je potrebna, propisana strelica. Ova homologacijska oznaka može se staviti bilo gdje na udružena, kombinirana ili uzajamno povezana svjetla pod uvjetom:

| 3.3.4.8.1. | da je vidljiva nakon ugradnje; |
| --- | --- |

3.3.4.8.1.

da je vidljiva nakon ugradnje;

| 3.3.4.8.2. | da se ni jedan dio udruženih, kombiniranih ili uzajamno povezanih svjetala koji odašilje svjetlost ne može ukloniti bez istovremenog uklanjanja homologacijske oznake. |
| --- | --- |

3.3.4.8.2.

da se ni jedan dio udruženih, kombiniranih ili uzajamno povezanih svjetala koji odašilje svjetlost ne može ukloniti bez istovremenog uklanjanja homologacijske oznake.

| 3.3.4.9. | Identifikacijska oznaka za svako svjetlo za svaki pravilnik na temelju kojeg je izdana homologacija, zajedno s odgovarajućim nizom izmjena koji sadrži najnovije veće tehničke izmjene tog pravilnika u trenutku izdavanja homologacije, označava se: |
| --- | --- |

3.3.4.9.

Identifikacijska oznaka za svako svjetlo za svaki pravilnik na temelju kojeg je izdana homologacija, zajedno s odgovarajućim nizom izmjena koji sadrži najnovije veće tehničke izmjene tog pravilnika u trenutku izdavanja homologacije, označava se:

| 3.3.4.9.1. | na prikladnoj površini koja emitira svjetlost; |
| --- | --- |

3.3.4.9.1.

na prikladnoj površini koja emitira svjetlost;

| 3.3.4.9.2. | ili na grupi, na takav način da svako svjetlo udruženih, kombiniranih ili uzajamno povezanih svjetala može biti jasno identificirano (vidjeti moguće primjere u Prilogu 24.). |
| --- | --- |

3.3.4.9.2.

ili na grupi, na takav način da svako svjetlo udruženih, kombiniranih ili uzajamno povezanih svjetala može biti jasno identificirano (vidjeti moguće primjere u Prilogu 24.).

| 3.3.4.10. | Veličina sastavnih dijelova jedinstvene homologacijske oznake ne smije biti manja od najmanje veličine za najmanju pojedinu oznaku propisanu u Pravilniku na temelju kojeg je homologacija dodijeljena. |
| --- | --- |

3.3.4.10.

Veličina sastavnih dijelova jedinstvene homologacijske oznake ne smije biti manja od najmanje veličine za najmanju pojedinu oznaku propisanu u Pravilniku na temelju kojeg je homologacija dodijeljena.

| 3.3.4.11. | Prostor za homologacijsku oznaku prikazan je na crtežima iz stavka 3.1.2.3. |
| --- | --- |

3.3.4.11.

Prostor za homologacijsku oznaku prikazan je na crtežima iz stavka 3.1.2.3.

3.4.   Preinake tipa retroreflektirajućih naprava za motorna vozila i njihove prikolice i proširenja homologacije

| 3.4.1. | Homologacijsko tijelo koje je homologiralo neki tip retroreflektirajuće naprave mora se obavijestiti o svakoj preinaci tog tipa. To tijelo zatim može: |
| --- | --- |

3.4.1.

Homologacijsko tijelo koje je homologiralo neki tip retroreflektirajuće naprave mora se obavijestiti o svakoj preinaci tog tipa. To tijelo zatim može:

| 3.4.1.1. | smatrati da učinjene preinake vjerojatno neće imati znatan štetan učinak i da retroreflektirajuća naprava u svakom slučaju i dalje ispunjava zahtjeve; ili |
| --- | --- |

3.4.1.1.

smatrati da učinjene preinake vjerojatno neće imati znatan štetan učinak i da retroreflektirajuća naprava u svakom slučaju i dalje ispunjava zahtjeve; ili

| 3.4.1.2. | zahtijevati dodatno ispitno izvješće od tehničke službe odgovorne za provođenje ispitivanja. |
| --- | --- |

3.4.1.2.

zahtijevati dodatno ispitno izvješće od tehničke službe odgovorne za provođenje ispitivanja.

| 3.4.2. | Ugovorne stranke Sporazuma iz 1958. koje primjenjuju ovaj Pravilnik obavješćuju se o potvrđivanju ili odbijanju, uz navođenje preinaka, putem postupka navedenog u stavku 3.2.2. |
| --- | --- |

3.4.2.

Ugovorne stranke Sporazuma iz 1958. koje primjenjuju ovaj Pravilnik obavješćuju se o potvrđivanju ili odbijanju, uz navođenje preinaka, putem postupka navedenog u stavku 3.2.2.

| 3.4.3. | Homologacijsko tijelo koje izda proširenje homologacije dodjeljuje serijski broj tom proširenju te je o tome dužno obavijestiti ostale ugovorne stranke Sporazuma iz 1958. koje primjenjuju Pravilnik UN-a na temelju kojeg je dodijeljena homologacija izjavom u skladu s predloškom iz Priloga 1. |
| --- | --- |

3.4.3.

Homologacijsko tijelo koje izda proširenje homologacije dodjeljuje serijski broj tom proširenju te je o tome dužno obavijestiti ostale ugovorne stranke Sporazuma iz 1958. koje primjenjuju Pravilnik UN-a na temelju kojeg je dodijeljena homologacija izjavom u skladu s predloškom iz Priloga 1.

3.5.   Sukladnost proizvodnje

Postupci za provjeru sukladnosti proizvodnje moraju biti u skladu s onima iz Popisa 1. Sporazuma iz 1958. (E/ECE/TRANS/505/Rev.3) i ispunjavati sljedeće zahtjeve:

| 3.5.1. | retroreflektori homologirani na temelju ovog Pravilnika moraju biti proizvedeni tako da budu sukladni s homologiranim tipom, što se postiže ispunjavanjem zahtjeva iz stavaka 4. i 5.; |
| --- | --- |

3.5.1.

retroreflektori homologirani na temelju ovog Pravilnika moraju biti proizvedeni tako da budu sukladni s homologiranim tipom, što se postiže ispunjavanjem zahtjeva iz stavaka 4. i 5.;

| 3.5.1.1. | moraju biti ispunjeni minimalni zahtjevi za postupke za provjeru sukladnosti proizvodnje iz Priloga 2.; |
| --- | --- |

3.5.1.1.

moraju biti ispunjeni minimalni zahtjevi za postupke za provjeru sukladnosti proizvodnje iz Priloga 2.;

| 3.5.1.2. | moraju biti ispunjeni minimalni zahtjevi za uzorkovanje koje provodi inspektor utvrđeni u Prilogu 3. |
| --- | --- |

3.5.1.2.

moraju biti ispunjeni minimalni zahtjevi za uzorkovanje koje provodi inspektor utvrđeni u Prilogu 3.

| 3.5.2. | Tijelo koje je dodijelilo homologaciju može u bilo kojem trenutku provjeriti metode za provjeru sukladnosti proizvodnje koje se primjenjuju u svakom proizvodnom pogonu. Te se provjere obično provode jednom u dvije godine. |
| --- | --- |

3.5.2.

Tijelo koje je dodijelilo homologaciju može u bilo kojem trenutku provjeriti metode za provjeru sukladnosti proizvodnje koje se primjenjuju u svakom proizvodnom pogonu. Te se provjere obično provode jednom u dvije godine.

| 3.5.3. | Sigurnosni trokuti homologirani na temelju ovog Pravilnika moraju biti proizvedeni tako da budu sukladni s tipom homologiranim na temelju ovog Pravilnika.
  Ispunjenost zahtjeva iz stavaka 4. i 5. provjerava se na sljedeći način. |
| --- | --- |

3.5.3.

Sigurnosni trokuti homologirani na temelju ovog Pravilnika moraju biti proizvedeni tako da budu sukladni s tipom homologiranim na temelju ovog Pravilnika.

Ispunjenost zahtjeva iz stavaka 4. i 5. provjerava se na sljedeći način.

| 3.5.3.1. | Potrebno je provjeriti otpornost na starenje optičkih svojstava i boje retroreflektirajućih optičkih jedinica sigurnosnih trokuta sukladnih s homologiranim tipom. Ako se utvrdi sustavna neispravnost retroreflektirajućih optičkih jedinica sigurnosnih trokuta u uporabi sukladnih s homologiranim tipom, homologacija se može povući. Smatra se da „sustavna neispravnost” postoji ako homologirani tip sigurnosnog trokuta ne ispunjava zahtjeve iz stavka 5. |
| --- | --- |

3.5.3.1.

Potrebno je provjeriti otpornost na starenje optičkih svojstava i boje retroreflektirajućih optičkih jedinica sigurnosnih trokuta sukladnih s homologiranim tipom. Ako se utvrdi sustavna neispravnost retroreflektirajućih optičkih jedinica sigurnosnih trokuta u uporabi sukladnih s homologiranim tipom, homologacija se može povući. Smatra se da „sustavna neispravnost” postoji ako homologirani tip sigurnosnog trokuta ne ispunjava zahtjeve iz stavka 5.

| 3.5.4. | Svaki retroreflektirajući materijal za označivanje homologiran na temelju ovog Pravilnika mora biti proizveden tako da bude sukladan s homologiranim tipom, što se postiže ispunjavanjem zahtjeva iz stavaka 4. i 5. |
| --- | --- |

3.5.4.

Svaki retroreflektirajući materijal za označivanje homologiran na temelju ovog Pravilnika mora biti proizveden tako da bude sukladan s homologiranim tipom, što se postiže ispunjavanjem zahtjeva iz stavaka 4. i 5.

| 3.5.4.1. | Sukladnost proizvodnje ne osporava se ako srednja vrijednost fotometrijskih mjerenja na pet slučajno odabranih uzoraka ne odstupa nepovoljno za više od 20 % od propisanih vrijednosti iz stavaka 4. i 5. |
| --- | --- |

3.5.4.1.

Sukladnost proizvodnje ne osporava se ako srednja vrijednost fotometrijskih mjerenja na pet slučajno odabranih uzoraka ne odstupa nepovoljno za više od 20 % od propisanih vrijednosti iz stavaka 4. i 5.

| 3.5.4.2. | Sukladnost proizvodnje ne osporava se ako srednja vrijednost kolorimetrijskih svojstava na pet slučajno odabranih uzoraka ispunjava specifikacije iz stavaka 4. i 5., što se ocjenjuje vizualnim pregledom. |
| --- | --- |

3.5.4.2.

Sukladnost proizvodnje ne osporava se ako srednja vrijednost kolorimetrijskih svojstava na pet slučajno odabranih uzoraka ispunjava specifikacije iz stavaka 4. i 5., što se ocjenjuje vizualnim pregledom.

| 3.5.4.3. | Tijelo koje je dodijelilo homologaciju može u bilo kojem trenutku provjeriti metode za provjeru sukladnosti proizvodnje koje se primjenjuju u svakom proizvodnom pogonu. Te se provjere obično provode jednom u dvije godine. |
| --- | --- |

3.5.4.3.

Tijelo koje je dodijelilo homologaciju može u bilo kojem trenutku provjeriti metode za provjeru sukladnosti proizvodnje koje se primjenjuju u svakom proizvodnom pogonu. Te se provjere obično provode jednom u dvije godine.

| 3.5.5. | Svaka retroreflektirajući ploča za označivanje homologirana na temelju ovog Pravilnika mora biti proizvedena tako da bude sukladna s homologiranim tipom, što se postiže ispunjavanjem zahtjeva iz stavaka 4. i 5. (za otpornost na vanjske utjecaje primjenjuje se samo stavak 5.7.6.1.). |
| --- | --- |

3.5.5.

Svaka retroreflektirajući ploča za označivanje homologirana na temelju ovog Pravilnika mora biti proizvedena tako da bude sukladna s homologiranim tipom, što se postiže ispunjavanjem zahtjeva iz stavaka 4. i 5. (za otpornost na vanjske utjecaje primjenjuje se samo stavak 5.7.6.1.).

| 3.5.5.1. | Moraju biti ispunjeni minimalni zahtjevi za postupke za provjeru sukladnosti proizvodnje iz Priloga 2. ovom Pravilniku. |
| --- | --- |

3.5.5.1.

Moraju biti ispunjeni minimalni zahtjevi za postupke za provjeru sukladnosti proizvodnje iz Priloga 2. ovom Pravilniku.

| 3.5.5.2. | Moraju biti ispunjeni minimalni zahtjevi za uzorkovanje koje provodi inspektor utvrđeni u Prilogu 3. ovom Pravilniku. |
| --- | --- |

3.5.5.2.

Moraju biti ispunjeni minimalni zahtjevi za uzorkovanje koje provodi inspektor utvrđeni u Prilogu 3. ovom Pravilniku.

| 3.5.5.3. | Tijelo koje je dodijelilo homologaciju može u bilo kojem trenutku provjeriti metode za provjeru sukladnosti proizvodnje koje se primjenjuju u svakom proizvodnom pogonu. Te se provjere obično provode jednom u dvije godine. |
| --- | --- |

3.5.5.3.

Tijelo koje je dodijelilo homologaciju može u bilo kojem trenutku provjeriti metode za provjeru sukladnosti proizvodnje koje se primjenjuju u svakom proizvodnom pogonu. Te se provjere obično provode jednom u dvije godine.

3.6.   Sankcije za nesukladnost proizvodnje

| 3.6.1. | Homologacija se može povući ako nisu ispunjeni zahtjevi iz ovog Pravilnika. |
| --- | --- |

3.6.1.

Homologacija se može povući ako nisu ispunjeni zahtjevi iz ovog Pravilnika.

| 3.6.2. | Ako ugovorna stranka Sporazuma iz 1958. koja primjenjuje ovaj Pravilnik povuče homologaciju koju je prethodno dodijelila, dužna je o tome odmah obavijestiti ostale ugovorne stranke koje primjenjuju ovaj Pravilnik izjavom u skladu s predloškom iz Priloga 1. |
| --- | --- |

3.6.2.

Ako ugovorna stranka Sporazuma iz 1958. koja primjenjuje ovaj Pravilnik povuče homologaciju koju je prethodno dodijelila, dužna je o tome odmah obavijestiti ostale ugovorne stranke koje primjenjuju ovaj Pravilnik izjavom u skladu s predloškom iz Priloga 1.

3.7.   Trajno obustavljena proizvodnja

Ako nositelj homologacije potpuno obustavi proizvodnju retroreflektirajuće naprave homologirane na temelju ovog Pravilnika, dužan je o tome obavijestiti homologacijsko tijelo koje je dodijelilo homologaciju. Nakon što primi odgovarajuću izjavu, to je tijelo dužno o tome obavijestiti ostale ugovorne stranke Sporazuma koje primjenjuju ovaj Pravilnik izjavom u skladu s predloškom iz Priloga 1.

3.8.   Imena i adrese tehničkih službi odgovornih za provedbu homologacijskih ispitivanja te imena i adrese homologacijskih tijela

Ugovorne stranke Sporazuma koje primjenjuju ovaj Pravilnik prijavljuju Tajništvu Ujedinjenih naroda imena i adrese tehničkih službi odgovornih za provođenje homologacijskih ispitivanja te homologacijskih tijela koja dodjeljuju homologacije i kojima treba dostaviti obrasce za potvrdu dodjeljivanja, proširenja, odbijanja ili povlačenja homologacije ili trajno obustavljene proizvodnje koji su izdani u drugim državama.

4.   OPĆI ZAHTJEVI

Zahtjevi iz odjeljka 5. „Opći zahtjevi”, odjeljka 6. „Pojedinačni zahtjevi” i prilogâ na koje se upućuje u tim odjeljcima pravilnikâ UN-a br. 48, 53, 74 odnosno 86 i njihovih nizova izmjena na snazi u trenutku podnošenja zahtjeva za homologaciju retroreflektirajuće naprave primjenjuju se na ovaj Pravilnik.

Zahtjevi koji se odnose na svaku retroreflektirajuću napravu i kategorije vozila za koje je retroreflektirajuća naprava namijenjena primjenjuju se ako je provjera izvediva u trenutku podnošenja zahtjeva za homologaciju retroreflektirajuće naprave.

| 4.1. | Za potrebe ovog Pravilnika retroreflektori, retroreflektirajući materijali, retroreflektirajuće ploče za označivanje i sigurnosni trokuti, u daljnjem tekstu općenito se nazivaju „retroreflektirajuće naprave”. |
| --- | --- |

4.1.

Za potrebe ovog Pravilnika retroreflektori, retroreflektirajući materijali, retroreflektirajuće ploče za označivanje i sigurnosni trokuti, u daljnjem tekstu općenito se nazivaju „retroreflektirajuće naprave”.

| 4.1.1. | Retroreflektirajuće naprave moraju biti izrađene tako da zadovoljavajuće funkcioniraju i zadržavaju svoja svojstva u uobičajenim uvjetima uporabe. Ne smiju imati nikakav nedostatak u konstrukciji ili izradi koji bi bio štetan za njihovo učinkovito funkcioniranje ili održavanje u dobrom stanju. |
| --- | --- |

4.1.1.

Retroreflektirajuće naprave moraju biti izrađene tako da zadovoljavajuće funkcioniraju i zadržavaju svoja svojstva u uobičajenim uvjetima uporabe. Ne smiju imati nikakav nedostatak u konstrukciji ili izradi koji bi bio štetan za njihovo učinkovito funkcioniranje ili održavanje u dobrom stanju.

| 4.1.2. | Sastavni dijelovi retroreflektirajućih naprava i njihovih dijelova ne smiju se moći lako rastavljati. |
| --- | --- |

4.1.2.

Sastavni dijelovi retroreflektirajućih naprava i njihovih dijelova ne smiju se moći lako rastavljati.

| 4.1.3. | Način pričvršćivanja materijala za označivanje mora biti čvrst i trajan. |
| --- | --- |

4.1.3.

Način pričvršćivanja materijala za označivanje mora biti čvrst i trajan.

| 4.1.4. | Vanjsku površinu retroreflektirajuće naprave mora biti jednostavno čistiti. Stoga im površina ne smije biti hrapava, a nijedna njihova potencijalna izbočina ne smije onemogućavati jednostavno čišćenje. |
| --- | --- |

4.1.4.

Vanjsku površinu retroreflektirajuće naprave mora biti jednostavno čistiti. Stoga im površina ne smije biti hrapava, a nijedna njihova potencijalna izbočina ne smije onemogućavati jednostavno čišćenje.

| 4.1.5. | Pristup unutarnjoj površini retroreflektora ne smije biti moguć tijekom uobičajene uporabe. |
| --- | --- |

4.1.5.

Pristup unutarnjoj površini retroreflektora ne smije biti moguć tijekom uobičajene uporabe.

| 4.1.6. | Za retroreflektore |
| --- | --- |

4.1.6.

Za retroreflektore

| 4.1.6.1. | Retroeflektirajuće naprave mogu se sastojati od kombinirane retroreflektirajuće optičke jedinice i filtra, koji moraju biti tako konstruirani i izvedeni da se u uobičajenim uvjetima uporabe ne mogu razdvojiti. |
| --- | --- |

4.1.6.1.

Retroeflektirajuće naprave mogu se sastojati od kombinirane retroreflektirajuće optičke jedinice i filtra, koji moraju biti tako konstruirani i izvedeni da se u uobičajenim uvjetima uporabe ne mogu razdvojiti.

| 4.1.6.2. | Bojenje retroreflektirajućih optičkih jedinica i filtara bojama ili lakovima nije dopušteno. |
| --- | --- |

4.1.6.2.

Bojenje retroreflektirajućih optičkih jedinica i filtara bojama ili lakovima nije dopušteno.

| 4.2. | Kolorimetrijski ispitni uvjeti |
| --- | --- |

4.2.

Kolorimetrijski ispitni uvjeti

| 4.2.1. | Ispitni postupak za boju u noćnim uvjetima |
| --- | --- |

4.2.1.

Ispitni postupak za boju u noćnim uvjetima

| 4.2.1.1. | Ove specifikacije primjenjuju se samo na bijele, crvene i žute retroreflektirajuće naprave. |
| --- | --- |

4.2.1.1.

Ove specifikacije primjenjuju se samo na bijele, crvene i žute retroreflektirajuće naprave.

| 4.2.1.2. | Ispitivanje boje retroreflektirajuće naprave provodi se osvjetljavanjem naprave standardnim izvorom svjetlosti A prema CIE-u s kutom odstupanja od 1/3 stupnja i kutom osvjetljavanja od V = H = 0 stupnjeva ili, ako to daje bezbojnu površinsku refleksiju, s kutom V = ±5 stupnjeva i H = 0 stupnjeva, čime se moraju dobiti trikromatske koordinate reflektiranog svjetlosnog toka unutar graničnih vrijednosti u skladu sa specifikacijama za pojedinu retroreflektirajuću napravu iz stavka 4. |
| --- | --- |

4.2.1.2.

Ispitivanje boje retroreflektirajuće naprave provodi se osvjetljavanjem naprave standardnim izvorom svjetlosti A prema CIE-u s kutom odstupanja od 1/3 stupnja i kutom osvjetljavanja od V = H = 0 stupnjeva ili, ako to daje bezbojnu površinsku refleksiju, s kutom V = ±5 stupnjeva i H = 0 stupnjeva, čime se moraju dobiti trikromatske koordinate reflektiranog svjetlosnog toka unutar graničnih vrijednosti u skladu sa specifikacijama za pojedinu retroreflektirajuću napravu iz stavka 4.

| 4.2.1.3. | Bijele retroreflektirajuće naprave ne smiju proizvoditi selektivnu refleksiju, tj. trikromatske koordinate „x” i „y” standardnog izvora svjetlosti „A” korištenog za osvjetljavanje retroreflektirajuće naprave ne smiju se promijeniti za više od 0,01 nakon refleksije od retroreflektirajuće naprave. |
| --- | --- |

4.2.1.3.

Bijele retroreflektirajuće naprave ne smiju proizvoditi selektivnu refleksiju, tj. trikromatske koordinate „x” i „y” standardnog izvora svjetlosti „A” korištenog za osvjetljavanje retroreflektirajuće naprave ne smiju se promijeniti za više od 0,01 nakon refleksije od retroreflektirajuće naprave.

| 4.2.2. | Ispitni postupak za boju u dnevnim uvjetima |
| --- | --- |

4.2.2.

Ispitni postupak za boju u dnevnim uvjetima

| 4.2.2.1. | Za ispitivanje boje po danu materijal se osvjetljava standardnim izvorom svjetlosti D 65 prema CIE-u, pod kutom od 45° od normale i gledano (mjereno) uzduž normale (geometrija 45/0) sa spektrometrom u skladu s odredbama dokumenta CIE br. 15 (1971).
  Boja materijala kad je nov mora biti unutar graničnih vrijednosti u skladu sa specifikacijama za pojedinačnu retroreflektirajuću napravu iz stavka 5.9.5.2.2. |
| --- | --- |

4.2.2.1.

Za ispitivanje boje po danu materijal se osvjetljava standardnim izvorom svjetlosti D 65 prema CIE-u, pod kutom od 45° od normale i gledano (mjereno) uzduž normale (geometrija 45/0) sa spektrometrom u skladu s odredbama dokumenta CIE br. 15 (1971).

Boja materijala kad je nov mora biti unutar graničnih vrijednosti u skladu sa specifikacijama za pojedinačnu retroreflektirajuću napravu iz stavka 5.9.5.2.2.

| 4.2.3. | Ispitni postupak za fluorescentne boje |
| --- | --- |

4.2.3.

Ispitni postupak za fluorescentne boje

| 4.2.3.1. | Boja fluorescentnog materijala bez retrorefleksije |
| --- | --- |

4.2.3.1.

Boja fluorescentnog materijala bez retrorefleksije

| 4.2.3.1.1. | Ispitivanje boje fluorescentnog materijala provodi se osvjetljavanjem tog materijala standardnim izvorom svjetlosti D65 prema CIE-u (ISO 11664-2:2007(E)/CIE S 014-2/E:2006) i mjerenjem spektrofotometrom u skladu s odredbama publikacije CIE 15:2004 – preporuke za kolorimetriju, drugo izdanje; osvjetljavanje je polikromatsko ili s monokromatorom koji reproducira korak po korak standardni izvor svjetlosti D65 prema CIE-u (ISO 11664-2:2007(E)/CIE S 014-2/E:2006) pod kutom od 45o od normale i gledano uzduž normale (geometrija 45/0). U potonjem slučaju razlučivost između koraka Δλ ne smije biti veća od 10 nm. Alternativno, slična „osvjetljenja” su dopuštena ako je provjereno da kolorimetrijski mjerni postupak pruža jednaku dovoljnu razinu točnosti, što znači da se kvaliteta simulacije D65 ocjenjuje metodom opisanom u ISO 23603:2005(E)/CIE S 012/E:2004. Spektralna raspodjela izvora svjetlosti mora biti kategorije BC (CIELAB) ili bolja.
  Osvjetljava se pod kutom od 45o od normale i gledano uzduž normale (geometrija 45/0). |
| --- | --- |

4.2.3.1.1.

Ispitivanje boje fluorescentnog materijala provodi se osvjetljavanjem tog materijala standardnim izvorom svjetlosti D65 prema CIE-u (ISO 11664-2:2007(E)/CIE S 014-2/E:2006) i mjerenjem spektrofotometrom u skladu s odredbama publikacije CIE 15:2004 – preporuke za kolorimetriju, drugo izdanje; osvjetljavanje je polikromatsko ili s monokromatorom koji reproducira korak po korak standardni izvor svjetlosti D65 prema CIE-u (ISO 11664-2:2007(E)/CIE S 014-2/E:2006) pod kutom od 45o

Osvjetljava se pod kutom od 45o od normale i gledano uzduž normale (geometrija 45/0).

o

| 4.2.3.2. | Boja fluorescentnog materijala s retrorefleksijom |
| --- | --- |

4.2.3.2.

Boja fluorescentnog materijala s retrorefleksijom

| 4.2.3.2.1. | Ispitivanje boje fluorescentnog materijala provodi se osvjetljavanjem tog materijala standardnim izvorom svjetlosti D65 prema CIE-u (ISO 11664-2:2007(E)/CIE S 014-2/E:2006) i mjerenjem spektrofotometrom u skladu s odredbama publikacije CIE 15:2004 – preporuke za kolorimetriju, drugo izdanje; osvjetljavanje je polikromatsko ili s monokromatorom koji reproducira korak po korak standardni izvor svjetlosti D65 prema CIE-u (ISO 11664-2:2007(E)/CIE S 014-2/E:2006). U potonjem slučaju razlučivost između koraka Δλ ne smije biti veća od 10 nm. Alternativno, slična „osvjetljenja” su dopuštena ako je provjereno da kolorimetrijski mjerni postupak pruža jednaku dovoljnu razinu točnosti, što znači da se kvaliteta simulacije D65 ocjenjuje metodom opisanom u ISO 23603:2005(E)/CIE S 012/E:2004. Spektralna raspodjela izvora svjetlosti mora biti kategorije BC (CIELAB) ili bolja. Osvjetljava se kružno pod kutom od 45o od normale i gledano uzduž normale (prstenasta geometrija 45/0) (kružna/normalna geometrija), kako je opisano u Prilogu 23. |
| --- | --- |

4.2.3.2.1.

Ispitivanje boje fluorescentnog materijala provodi se osvjetljavanjem tog materijala standardnim izvorom svjetlosti D65 prema CIE-u (ISO 11664-2:2007(E)/CIE S 014-2/E:2006) i mjerenjem spektrofotometrom u skladu s odredbama publikacije CIE 15:2004 – preporuke za kolorimetriju, drugo izdanje; osvjetljavanje je polikromatsko ili s monokromatorom koji reproducira korak po korak standardni izvor svjetlosti D65 prema CIE-u (ISO 11664-2:2007(E)/CIE S 014-2/E:2006). U potonjem slučaju razlučivost između koraka Δλ ne smije biti veća od 10 nm. Alternativno, slična „osvjetljenja” su dopuštena ako je provjereno da kolorimetrijski mjerni postupak pruža jednaku dovoljnu razinu točnosti, što znači da se kvaliteta simulacije D65 ocjenjuje metodom opisanom u ISO 23603:2005(E)/CIE S 012/E:2004. Spektralna raspodjela izvora svjetlosti mora biti kategorije BC (CIELAB) ili bolja. Osvjetljava se kružno pod kutom od 45o

| 4.3. | Određivanje faktora luminancije |
| --- | --- |

4.3.

Određivanje faktora luminancije

| 4.3.1. | Da bi se odredio faktor luminancije, uzorak se ispituje:






  (a) | za retroreflektirajuće naprave bez fluorescencije (boje u dnevnim uvjetima) i fluorescentni materijal bez retrorefleksije istom metodom kako je opisana u stavku 4.2.3.1.; |
| --- | --- | --- |

4.3.1.

Da bi se odredio faktor luminancije, uzorak se ispituje:

(a)

za retroreflektirajuće naprave bez fluorescencije (boje u dnevnim uvjetima) i fluorescentni materijal bez retrorefleksije istom metodom kako je opisana u stavku 4.2.3.1.;

| (b) | za fluorescentni materijal s retrorefleksijom istom metodom kako je opisana u stavku 4.2.3.2.; |
| --- | --- |

(b)

za fluorescentni materijal s retrorefleksijom istom metodom kako je opisana u stavku 4.2.3.2.;

| 4.3.1.1. | Stavljanjem luminancije L uzorka u odnos s luminancijom Lo idealnog difuzora čiji je faktor luminancije ☐o poznat pod identičnim uvjetima osvjetljenja i promatranja, faktor luminancije ☐☐ uzorka izračunava se formulom: |
| --- | --- |

4.3.1.1.

Stavljanjem luminancije L uzorka u odnos s luminancijom Lo idealnog difuzora čiji je faktor luminancije ☐o poznat pod identičnim uvjetima osvjetljenja i promatranja, faktor luminancije ☐☐ uzorka izračunava se formulom:

Image 198

| 4.3.1.2. | Ako je za boju fluorescentnog materijala kolorimetrijski utvrđeno da je u skladu sa stavkom 4.2.3., iz omjera tristimulusne vrijednosti Y uzorka i tristimulusne vrijednosti idealnog difuzora Yo faktor luminancije izračunava se formulom: |
| --- | --- |

4.3.1.2.

Ako je za boju fluorescentnog materijala kolorimetrijski utvrđeno da je u skladu sa stavkom 4.2.3., iz omjera tristimulusne vrijednosti Y uzorka i tristimulusne vrijednosti idealnog difuzora Yo

Image 199

5.   POSEBNI TEHNIČKI ZAHTJEVI

5.1.   Tehnički zahtjevi za retroreflektore razreda IA i IB (simboli „IA” i „IB”)

| 5.1.1. | Svaki retroreflektor razreda IA i IB u ispitivanju u skladu sa stavkom 5.1.7. mora ispuniti:






  (a) | zahtjeve za dimenzije i oblike iz Priloga 5.; i |
| --- | --- | --- |

5.1.1.

Svaki retroreflektor razreda IA i IB u ispitivanju u skladu sa stavkom 5.1.7. mora ispuniti:

(a)

zahtjeve za dimenzije i oblike iz Priloga 5.; i

| (b) | fotometrijske i kolorimetrijske zahtjeve iz stavaka od 5.1.4. do 5.1.5.; i |
| --- | --- |

(b)

fotometrijske i kolorimetrijske zahtjeve iz stavaka od 5.1.4. do 5.1.5.; i

| (c) | fizičke i mehaničke zahtjeve iz stavka 5.1.7., ovisno o materijalu i konstrukciji retroreflektirajuće naprave. |
| --- | --- |

(c)

fizičke i mehaničke zahtjeve iz stavka 5.1.7., ovisno o materijalu i konstrukciji retroreflektirajuće naprave.

| 5.1.2. | Podnositelj je dužan za homologaciju dostaviti deset uzoraka koji se podvrgavaju ispitivanju kronološkim redom navedenim u stavku 5.1.7. |
| --- | --- |

5.1.2.

Podnositelj je dužan za homologaciju dostaviti deset uzoraka koji se podvrgavaju ispitivanju kronološkim redom navedenim u stavku 5.1.7.

| 5.1.3. | Ispitni postupak |
| --- | --- |

5.1.3.

Ispitni postupak

| 5.1.3.1. | Nakon provjere općih specifikacija (stavak 4.) i specifikacija za oblik i dimenzije (Prilog 5.) tih deset uzoraka podvrgava se ispitivanju otpornosti na toplinu opisanom u Prilogu 6., a najmanje sat vremena nakon toga ispituju se njihove kolorimetrijske karakteristike prema stavku 5.1.5. i CIL prema stavku 5.1.4., za kut odstupanja od 20’ i kut osvjetljavanja V = H = 0° ili, ako je potrebno, u položaju definiranom u u stavcima 1.1. i 1.2. Priloga 4.
  Dvije retroreflektirajuće naprave koje daju najmanje i najveće vrijednosti tada se podvrgavaju kompletnom ispitivanju prikazanom u stavku 5.1.4.
  Ta dva uzorka laboratoriji zadržavaju za eventualne daljnje provjere koje mogu smatrati nužnima.
  Drugih osam uzoraka dijeli se u četiri skupine od po dva uzorka:







  prva skupina | : | dva uzorka u zastopno seispituju na prodor vode (Prilog 7.), nakon čega se, ako su uspješno prošli ispitivanje, ispituju na otpornost na goriva i maziva (Prilog 9. i Prilog 10.); |
| --- | --- | --- | --- |
| druga skupina | : | dva se uzorka, ako je potrebno, ispituju na koroziju (Prilog 11.), a zatim se abrazivno ispituje čvrstoća stražnje strane retroreflektirajuće naprave (Prilog 12.); |
| treća skupina | : | na dva uzorka ispituje se otpornost optičkih svojstava retroreflektirajuće naprave na starenje (Prilog 14.); |
| četvrta skupina | : | na dva uzorka ispituje se trajnost boje (Prilog 21.). |

5.1.3.1.

Nakon provjere općih specifikacija (stavak 4.) i specifikacija za oblik i dimenzije (Prilog 5.) tih deset uzoraka podvrgava se ispitivanju otpornosti na toplinu opisanom u Prilogu 6., a najmanje sat vremena nakon toga ispituju se njihove kolorimetrijske karakteristike prema stavku 5.1.5. i CIL prema stavku 5.1.4., za kut odstupanja od 20’ i kut osvjetljavanja V = H = 0° ili, ako je potrebno, u položaju definiranom u u stavcima 1.1. i 1.2. Priloga 4.

Dvije retroreflektirajuće naprave koje daju najmanje i najveće vrijednosti tada se podvrgavaju kompletnom ispitivanju prikazanom u stavku 5.1.4.

Ta dva uzorka laboratoriji zadržavaju za eventualne daljnje provjere koje mogu smatrati nužnima.

Drugih osam uzoraka dijeli se u četiri skupine od po dva uzorka:

prva skupina

:

dva uzorka u zastopno seispituju na prodor vode (Prilog 7.), nakon čega se, ako su uspješno prošli ispitivanje, ispituju na otpornost na goriva i maziva (Prilog 9. i Prilog 10.);

druga skupina

:

dva se uzorka, ako je potrebno, ispituju na koroziju (Prilog 11.), a zatim se abrazivno ispituje čvrstoća stražnje strane retroreflektirajuće naprave (Prilog 12.);

treća skupina

:

na dva uzorka ispituje se otpornost optičkih svojstava retroreflektirajuće naprave na starenje (Prilog 14.);

četvrta skupina

:

na dva uzorka ispituje se trajnost boje (Prilog 21.).

| 5.1.3.2. | Nakon ispitivanja iz stavka 5.1.3.1. retroreflektirajuće naprave u svakoj skupini moraju imati: |
| --- | --- |

5.1.3.2.

Nakon ispitivanja iz stavka 5.1.3.1. retroreflektirajuće naprave u svakoj skupini moraju imati:

| 5.1.3.2.1. | boju koja ispunjava uvjete utvrđene u stavku 5.1.5.; |
| --- | --- |

5.1.3.2.1.

boju koja ispunjava uvjete utvrđene u stavku 5.1.5.;

| 5.1.3.2.2. | CIL koji ispunjava uvjete utvrđene u stavku 5.1.4. Provjera se obavlja samo za kut odstupanja od 20’ i kut osvjetljavanja V = H = 0° ili, ako je potrebno, u svim položajima definiranima u stavcima 1.1. i 1.2. Priloga 4. |
| --- | --- |

5.1.3.2.2.

CIL koji ispunjava uvjete utvrđene u stavku 5.1.4. Provjera se obavlja samo za kut odstupanja od 20’ i kut osvjetljavanja V = H = 0° ili, ako je potrebno, u svim položajima definiranima u stavcima 1.1. i 1.2. Priloga 4.

| 5.1.4. | Najmanje vrijednosti za CIL retrorefleksije |
| --- | --- |

5.1.4.

Najmanje vrijednosti za CIL retrorefleksije

| 5.1.4.1. | Kad podnosi zahtjev za homologaciju, podnositelj mora navesti jednu ili više ili raspon referentnih osi koji odgovara kutu osvjetljavanja V = H = 0° u tablici koeficijenata svjetlosne jakosti (CIL). |
| --- | --- |

5.1.4.1.

Kad podnosi zahtjev za homologaciju, podnositelj mora navesti jednu ili više ili raspon referentnih osi koji odgovara kutu osvjetljavanja V = H = 0° u tablici koeficijenata svjetlosne jakosti (CIL).

| 5.1.4.2. | Ako je proizvođač naveo više od jedne osi ili raspon različitih referentnih osi, fotometrijska mjerenja se ponavljaju za svaku različitu referentnu os ili vršne referentne osi raspona kojeg je naveo proizvođač. |
| --- | --- |

5.1.4.2.

Ako je proizvođač naveo više od jedne osi ili raspon različitih referentnih osi, fotometrijska mjerenja se ponavljaju za svaku različitu referentnu os ili vršne referentne osi raspona kojeg je naveo proizvođač.

| 5.1.4.3. | Za fotometrijska mjerenja razmatra se samo osvjetljavajuća površina definirana susjednim ravninama najudaljenijih dijelova optičkog sustava retroreflektirajuće naprave kako ju je odredio proizvođač i koja se nalazi unutar kružnice promjera 200 mm za razred IA i IB, a ta osvjetljavajuća površina mora biti ograničena na 100 cm2, iako površine retroreflektirajućih optičkih jedinica ne moraju nužno biti toliko velike. Proizvođač treba navesti vanjski rub područja koje treba koristiti. |
| --- | --- |

5.1.4.3.

Za fotometrijska mjerenja razmatra se samo osvjetljavajuća površina definirana susjednim ravninama najudaljenijih dijelova optičkog sustava retroreflektirajuće naprave kako ju je odredio proizvođač i koja se nalazi unutar kružnice promjera 200 mm za razred IA i IB, a ta osvjetljavajuća površina mora biti ograničena na 100 cm2

| 5.1.4.4. | Razred IA i IB |
| --- | --- |

5.1.4.4.

Razred IA i IB

| 5.1.4.4.1. | Kad se mjere u skladu sa stavkom 3. Priloga 4., vrijednosti CIL-a za crvene retroreflektirajuće naprave ne smiju biti manje od onih u tablici 3., izraženih u milikandelama po luksu, za u toj tablici navedene kutove odstupanja i osvjetljenja.

  Tablica 3.


  Zahtjevi za vrijednosti CIL-a (razredi IA i IB) [mcd.lx-1]











  Razred | Kut odstupanja
  α | Kutovi osvjetljenja (u stupnjevima) |
| --- | --- | --- | --- |
| Vertikalno V | 0° | ±10° | ±5° |
| Horizontalno
  H | 0° | 0° | ±20° |
| IA, IB | 20' | | 300 | 200 | 100 |
| 1°30' | | 5 | 2,8 | 2,5 |

5.1.4.4.1.

Kad se mjere u skladu sa stavkom 3. Priloga 4., vrijednosti CIL-a za crvene retroreflektirajuće naprave ne smiju biti manje od onih u tablici 3., izraženih u milikandelama po luksu, za u toj tablici navedene kutove odstupanja i osvjetljenja.

Tablica 3.

Tablica 3.

Zahtjevi za vrijednosti CIL-a (razredi IA i IB) [mcd.lx-1]

Zahtjevi za vrijednosti CIL-a (razredi IA i IB) [mcd.lx-1

Razred

Kut odstupanja
  α

Kut odstupanja

α

Kutovi osvjetljenja (u stupnjevima)

Vertikalno V

0°

±10°

±5°

Horizontalno
  H

Horizontalno

H

0°

0°

±20°

IA, IB

20'

300

200

100

1°30'

5

2,8

2,5

Vrijednosti CIL-a manje od onih u zadnja dva stupca tablice 3. nisu dopuštene unutar prostornog kuta s istim referentnim središtem kao i njegov vrh i ograničenog ravninama koje se presijecaju duž sljedećih pravaca:

| (V = ±10°, H = 0°) | (V = ±5°, H = ±20°). |
| --- | --- |

(V = ±10°, H = 0°)

(V = ±5°, H = ±20°).

| 5.1.4.4.2. | Vrijednosti CIL-a za žute retroreflektirajuće naprave razreda IA ili IB moraju biti barem jednake onima u tablici 3. pomnoženima s koeficijentom 2,5. |
| --- | --- |

5.1.4.4.2.

Vrijednosti CIL-a za žute retroreflektirajuće naprave razreda IA ili IB moraju biti barem jednake onima u tablici 3. pomnoženima s koeficijentom 2,5.

| 5.1.4.4.3. | Vrijednosti CIL-a za bijele retroreflektirajuće naprave razreda IA ili IB moraju biti barem jednake onima u tablici 3. pomnoženima s koeficijentom 4. |
| --- | --- |

5.1.4.4.3.

Vrijednosti CIL-a za bijele retroreflektirajuće naprave razreda IA ili IB moraju biti barem jednake onima u tablici 3. pomnoženima s koeficijentom 4.

| 5.1.4.5. | Međutim, ako je predviđeno da se retroreflektirajuća naprava razreda IA ili IB ugradi tako da joj je ravnina H manje od 750 mm iznad tla, vrijednosti CIL-a provjeravaju se samo do kuta 5° prema dolje. |
| --- | --- |

5.1.4.5.

Međutim, ako je predviđeno da se retroreflektirajuća naprava razreda IA ili IB ugradi tako da joj je ravnina H manje od 750 mm iznad tla, vrijednosti CIL-a provjeravaju se samo do kuta 5° prema dolje.

| 5.1.5. | Boja reflektiranog svjetla s naprave |
| --- | --- |

5.1.5.

Boja reflektiranog svjetla s naprave

| 5.1.5.1. | Ispitivanje boje retroreflektirajuće naprave (boja po noći) obavlja se metodom iz stavka 4.2.1. |
| --- | --- |

5.1.5.1.

Ispitivanje boje retroreflektirajuće naprave (boja po noći) obavlja se metodom iz stavka 4.2.1.

| 5.1.5.2. | Trikromatske koordinate reflektiranog svjetlosnog toka moraju biti unutar graničnih vrijednosti za noćnu crvenu, žutu odnosno bijelu boju kako je navedeno u Pravilniku UN-a br. 48. |
| --- | --- |

5.1.5.2.

Trikromatske koordinate reflektiranog svjetlosnog toka moraju biti unutar graničnih vrijednosti za noćnu crvenu, žutu odnosno bijelu boju kako je navedeno u Pravilniku UN-a br. 48.

| 5.1.6. | Posebne specifikacije (ispitivanja) / otpornost na vanjske utjecaje
  Ovisno o vrsti materijala od kojeg su izrađene retroreflektirajuće naprave, a prvenstveno njihove optičke jedinice, homologacijska tijela mogu dopustiti laboratorijima da izostave određena nepotrebna ispitivanja, pod uvjetom da se to izuzeće navede u rubrici „Napomene” u izjavi kojom se obavješćuje o homologaciji.
  To je primjenjivo samo za ispitivanja iz priloga 11., 12., 14. i 21. |
| --- | --- |

5.1.6.

Posebne specifikacije (ispitivanja) / otpornost na vanjske utjecaje

Ovisno o vrsti materijala od kojeg su izrađene retroreflektirajuće naprave, a prvenstveno njihove optičke jedinice, homologacijska tijela mogu dopustiti laboratorijima da izostave određena nepotrebna ispitivanja, pod uvjetom da se to izuzeće navede u rubrici „Napomene” u izjavi kojom se obavješćuje o homologaciji.

To je primjenjivo samo za ispitivanja iz priloga 11., 12., 14. i 21.

| 5.1.7. | Kronološki red ispitivanja

  Tablica 4.


  Kronološki red ispitivanja (razredi IA i IB)

















  Broj Priloga | Ispitivanja | Uzorci |
| --- | --- | --- | --- |
| a | b | c | d | e | f | g | h | i | j |
| – | Opće specifikacije: vizualni pregled | x | x | x | x | x | x | x | x | x | x |
| 5. | Oblici i dimenzije: vizualni pregled | x | x | x | x | x | x | x | x | x | x |
| 6. | Toplina: 48 sati na 65 °C ± 2 °C | x | x | x | x | x | x | x | x | x | x |
| Vizualna provjera na iskrivljenja | x | x | x | x | x | x | x | x | x | x |
| 23. | Kolorimetrija: vizualni pregled
  Trikromatske koordinate u slučaju sumnje | x | x
  x | x | x | x | x | x | x | x | x |
| 4. | Fotometrija: ograničena na 20’ i V = H = 0° | x | x | x | x | x | x | x | x | x | x |
| 4. | Kompletna fotometrija | | | x | x | | | | | | |
| 7. | Voda | : | 10 minuta u uobičajenom položaju
  10 minuta u obrnutom položaju
  vizualni pregled |

5.1.7.

Kronološki red ispitivanja

Tablica 4.

Tablica 4.

Kronološki red ispitivanja (razredi IA i IB)

Kronološki red ispitivanja (razredi IA i IB)

Broj Priloga

Ispitivanja

Uzorci

a

b

c

d

e

f

g

h

i

j

–

Opće specifikacije: vizualni pregled

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

5.

Oblici i dimenzije: vizualni pregled

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

6.

Toplina: 48 sati na 65 °C ± 2 °C

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

Vizualna provjera na iskrivljenja

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

23.

Kolorimetrija: vizualni pregled

Trikromatske koordinate u slučaju sumnje

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

4.

Fotometrija: ograničena na 20’ i V = H = 0°

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

4.

Kompletna fotometrija

x

x

7.

Voda

:

10 minuta u uobičajenom položaju

10 minuta u obrnutom položaju

vizualni pregled

x

x

x

x

x

x

23.

Kolorimetrija: vizualni pregled

Trikromatske koordinate u slučaju sumnje

x

x

x

x

4.

Fotometrija: ograničena na 20’ i V = H = 0°

x

x

9.

| Motorna goriva | : | 5 min
  vizualni pregled |
| --- | --- | --- |

Motorna goriva

:

5 min

vizualni pregled

x

x

x

x

10.

| Ulja | : | 5 min
  vizualni pregled |
| --- | --- | --- |

Ulja

:

5 min

vizualni pregled

x

x

x

x

23.

Kolorimetrija: vizualni pregled

Trikromatske koordinate u slučaju sumnje

x

x

4.

Fotometrija: ograničena na 20’ i V = H = 0°

x

x

8.

| Korozija | : | 24 sata
  dvosatni intervali
  24 sata
  vizualni pregled |
| --- | --- | --- |

Korozija

:

24 sata

dvosatni intervali

24 sata

vizualni pregled

x

x

x

x

x

x

x

x

12.

| Stražnja strana | : | 1 min
  vizualni pregled |
| --- | --- | --- |

Stražnja strana

:

1 min

vizualni pregled

x

x

x

x

Kolorimetrija: vizualni pregled

Trikromatske koordinate u slučaju sumnje

x

x

x

x

Fotometrija: ograničena na 20’ i V = H = 0°

x

x

14.

otpornost na starenje

23.

Kolorimetrija: vizualni pregled ili trikromatske koordinate

4.

Fotometrija: ograničena na 20’ i V = H = 0°

13.

Postojanost boje

23.

Kolorimetrija: Vizualni pregled ili

trikromatske koordinate

4.

Fotometrija: ograničena na 20’ i V = H = 0°

Pohrana uzoraka kod nadležnog tijela

x

x

5.2.   Tehnički zahtjevi za retroreflektore razreda IIIA i IIIB (simboli „IIIA” i „IIIB”)

| 5.2.1. | Svaki retroreflektor razreda IIIA i IIIB u ispitivanju u skladu sa stavkom 5.2.6. mora ispuniti:






  (a) | zahtjeve u pogledu dimenzija i oblika iz Priloga 5.; i |
| --- | --- | --- |

5.2.1.

Svaki retroreflektor razreda IIIA i IIIB u ispitivanju u skladu sa stavkom 5.2.6. mora ispuniti:

(a)

zahtjeve u pogledu dimenzija i oblika iz Priloga 5.; i

| (b) | fotometrijske i kolorimetrijske zahtjeve iz stavaka od 5.2.3. do 5.2.4.; i |
| --- | --- |

(b)

fotometrijske i kolorimetrijske zahtjeve iz stavaka od 5.2.3. do 5.2.4.; i

| (c) | fizičke i mehaničke zahtjeve iz stavka 5.2.6., ovisno o materijalu i konstrukciji retroreflektirajuće naprave. |
| --- | --- |

(c)

fizičke i mehaničke zahtjeve iz stavka 5.2.6., ovisno o materijalu i konstrukciji retroreflektirajuće naprave.

| 5.2.2. | Podnositelj je dužan za homologaciju dostaviti deset uzoraka koji se podvrgavaju ispitivanju kronološkim redom navedenim u stavku 5.2.6. |
| --- | --- |

5.2.2.

Podnositelj je dužan za homologaciju dostaviti deset uzoraka koji se podvrgavaju ispitivanju kronološkim redom navedenim u stavku 5.2.6.

| 5.2.2.1. | Nakon provjere općih specifikacija (stavak 4.) i specifikacija oblika i dimenzija (Prilog 5.), tih deset uzoraka podvrgava se ispitivanju otpornosti na toplinu opisanom u Prilogu 6., a najmanje jedan sat nakon tog ispitivanja ispituju se njihove kolorimetrijske karakteristike u skladu sa stavkom 5.2.4. i koeficijent svjetlosne jakosti (CIL) u skladu sa stavkom 5.2.3. za kut odstupanja od 20’ i kut osvjetljavanja V = H = 0° ili, ako je potrebno, u položaju određenom u stavcima 1.1. i 1.2. Priloga 4.
  Dvije retroreflektirajuće naprave koja daju najmanje i najveće vrijednosti tada se podvrgavaju kompletnom ispitivanju navedenom u stavku 5.2.4.
  Ta dva uzorka laboratoriji zadržavaju za bilo kakve daljnje provjere koje mogu smatrati nužnima.
  Drugih osam uzoraka dijeli se u četiri skupine od po dva uzorka:







  prva skupina | : | dva uzorka uzastopno se ispituju na prodor vode (Prilog 7.), nakon čega se, ako su uspješno prošli ispitivanje, ispituju na otpornost na goriva i maziva (Prilog 9. i Prilog 10.); |
| --- | --- | --- | --- |
| druga skupina | : | dva se uzorka, ako je potrebno, ispituju na koroziju (Prilog 11.), a zatim se abrazivno ispituje čvrstoća stražnje strane retroreflektirajuće naprave (Prilog 12.); |
| treća skupina | : | na dva uzorka ispituje se otpornost optičkih svojstava retroreflektirajuće naprave na starenje (Prilog 14.); |
| četvrta skupina | : | na dva uzorka ispituje se trajnost boje (Prilog 21.). |

5.2.2.1.

Nakon provjere općih specifikacija (stavak 4.) i specifikacija oblika i dimenzija (Prilog 5.), tih deset uzoraka podvrgava se ispitivanju otpornosti na toplinu opisanom u Prilogu 6., a najmanje jedan sat nakon tog ispitivanja ispituju se njihove kolorimetrijske karakteristike u skladu sa stavkom 5.2.4. i koeficijent svjetlosne jakosti (CIL) u skladu sa stavkom 5.2.3. za kut odstupanja od 20’ i kut osvjetljavanja V = H = 0° ili, ako je potrebno, u položaju određenom u stavcima 1.1. i 1.2. Priloga 4.

Dvije retroreflektirajuće naprave koja daju najmanje i najveće vrijednosti tada se podvrgavaju kompletnom ispitivanju navedenom u stavku 5.2.4.

Ta dva uzorka laboratoriji zadržavaju za bilo kakve daljnje provjere koje mogu smatrati nužnima.

Drugih osam uzoraka dijeli se u četiri skupine od po dva uzorka:

prva skupina

:

dva uzorka uzastopno se ispituju na prodor vode (Prilog 7.), nakon čega se, ako su uspješno prošli ispitivanje, ispituju na otpornost na goriva i maziva (Prilog 9. i Prilog 10.);

druga skupina

:

dva se uzorka, ako je potrebno, ispituju na koroziju (Prilog 11.), a zatim se abrazivno ispituje čvrstoća stražnje strane retroreflektirajuće naprave (Prilog 12.);

treća skupina

:

na dva uzorka ispituje se otpornost optičkih svojstava retroreflektirajuće naprave na starenje (Prilog 14.);

četvrta skupina

:

na dva uzorka ispituje se trajnost boje (Prilog 21.).

| 5.2.2.2. | Nakon ispitivanja iz stavka 5.2.2.1. retroreflektirajuće naprave u svakoj skupini moraju imati: |
| --- | --- |

5.2.2.2.

Nakon ispitivanja iz stavka 5.2.2.1. retroreflektirajuće naprave u svakoj skupini moraju imati:

| 5.2.2.2.1. | boju koja ispunjava uvjete utvrđene u stavku 5.2.4.; |
| --- | --- |

5.2.2.2.1.

boju koja ispunjava uvjete utvrđene u stavku 5.2.4.;

| 5.2.2.2.2. | CIL koji ispunjava uvjete utvrđene u stavku 5.2.3. Provjera se obavlja samo za kut odstupanja od 20’ i kut osvjetljavanja V = H = 0° ili, ako je potrebno, u svim položajima definiranima u stavcima 1.1. i 1.2. Priloga 4. |
| --- | --- |

5.2.2.2.2.

CIL koji ispunjava uvjete utvrđene u stavku 5.2.3. Provjera se obavlja samo za kut odstupanja od 20’ i kut osvjetljavanja V = H = 0° ili, ako je potrebno, u svim položajima definiranima u stavcima 1.1. i 1.2. Priloga 4.

| 5.2.3. | Najmanje vrijednosti za CIL retrorefleksije |
| --- | --- |

5.2.3.

Najmanje vrijednosti za CIL retrorefleksije

| 5.2.3.1. | Kad se mjere u skladu s postupkom iz Priloga 4., vrijednosti CIL-a za crvene retroreflektirajuće naprave ne smiju biti manje od onih u tablici 5., izraženih u milikandelama po luksu, za u toj tablici navedene kutove odstupanja i osvjetljenja.

  Tablica 5.


  Zahtjevi za vrijednosti CIL-a (razredi IIIA i IIIB) [mcd.lx-1]











  Razred | Kut odstupanja
  α | Kutovi osvjetljenja (u stupnjevima) |
| --- | --- | --- | --- |
| Vertikalno
  V | 0° | ±10° | ±5° |
| Horizontalno
  H | 0° | 0° | ±20° |
| IIIA, IIIB | 20' | | 450 | 200 | 150 |
| 1°30' | | 12 | 8 | 8 |

5.2.3.1.

Kad se mjere u skladu s postupkom iz Priloga 4., vrijednosti CIL-a za crvene retroreflektirajuće naprave ne smiju biti manje od onih u tablici 5., izraženih u milikandelama po luksu, za u toj tablici navedene kutove odstupanja i osvjetljenja.

Tablica 5.

Tablica 5.

Zahtjevi za vrijednosti CIL-a (razredi IIIA i IIIB) [mcd.lx-1]

Zahtjevi za vrijednosti CIL-a (razredi IIIA i IIIB) [mcd.lx-1

Razred

Kut odstupanja
  α

Kut odstupanja

α

Kutovi osvjetljenja (u stupnjevima)

Vertikalno
  V

Vertikalno

V

0°

±10°

±5°

Horizontalno
  H

Horizontalno

H

0°

0°

±20°

IIIA, IIIB

20'

450

200

150

1°30'

12

8

8

Vrijednosti CIL-a manje od onih u zadnja dva stupca tablice 5. nisu dopuštene unutar prostornog kuta s istim referentnim središtem kao i njegov vrh i ograničenog ravninama koje se presijecaju duž sljedećih pravaca:

| (V = ±10°, H = 0°) | (V = ±5°, H = ±20°). |
| --- | --- |

(V = ±10°, H = 0°)

(V = ±5°, H = ±20°).

| 5.2.3.2. | Međutim, ako je predviđeno da se retroreflektirajuća naprava razreda IIIA ili IIIB ugradi tako da joj je ravnina H manje od 750 mm iznad tla, vrijednosti CIL-a provjeravaju se samo do kuta 5° prema dolje. |
| --- | --- |

5.2.3.2.

Međutim, ako je predviđeno da se retroreflektirajuća naprava razreda IIIA ili IIIB ugradi tako da joj je ravnina H manje od 750 mm iznad tla, vrijednosti CIL-a provjeravaju se samo do kuta 5° prema dolje.

| 5.2.4. | Boja reflektiranog svjetla s naprave: |
| --- | --- |

5.2.4.

Boja reflektiranog svjetla s naprave:

| 5.2.4.1. | Ispitivanje boje retroreflektirajuće naprave (boja po noći) obavlja se metodom iz stavka 4.2.1. |
| --- | --- |

5.2.4.1.

Ispitivanje boje retroreflektirajuće naprave (boja po noći) obavlja se metodom iz stavka 4.2.1.

| 5.2.4.2. | Trikromatske koordinate reflektiranog svjetlosnog toka moraju biti unutar graničnih vrijednosti za noćnu crvenu boju kako je navedeno u Pravilniku UN-a br. 48. |
| --- | --- |

5.2.4.2.

Trikromatske koordinate reflektiranog svjetlosnog toka moraju biti unutar graničnih vrijednosti za noćnu crvenu boju kako je navedeno u Pravilniku UN-a br. 48.

| 5.2.5. | Posebne specifikacije (ispitivanja) / otpornost na vanjske utjecaje
  Ovisno o vrsti materijala od kojeg su izrađene retroreflektirajuće naprave, a prvenstveno njihove optičke jedinice, homologacijska tijela mogu dopustiti laboratorijima da izostave određena nepotrebna ispitivanja, pod uvjetom da se takvo izuzeće navede u rubrici „Napomene” u izjavi kojom se obavješćuje o homologaciji.
  To je primjenjivo samo za ispitivanja iz priloga 11., 12., 14. i 21. |
| --- | --- |

5.2.5.

Posebne specifikacije (ispitivanja) / otpornost na vanjske utjecaje

Ovisno o vrsti materijala od kojeg su izrađene retroreflektirajuće naprave, a prvenstveno njihove optičke jedinice, homologacijska tijela mogu dopustiti laboratorijima da izostave određena nepotrebna ispitivanja, pod uvjetom da se takvo izuzeće navede u rubrici „Napomene” u izjavi kojom se obavješćuje o homologaciji.

To je primjenjivo samo za ispitivanja iz priloga 11., 12., 14. i 21.

| 5.2.6. | Kronološki red ispitivanja

  Tablica 6.


  Kronološki red ispitivanja (razredi IIIA i IIIB)

















  Broj Priloga | Ispitivanja | Uzorci |
| --- | --- | --- | --- |
| a | b | c | d | e | f | g | h | i | j |
| – | Opće specifikacije: vizualni pregled | x | x | x | x | x | x | x | x | x | x |
| 5. | Oblici i dimenzije: vizualni pregled | x | x | x | x | x | x | x | x | x | x |
| 6. | Toplina: 48 sati na 65 °C ± 2 °C
  Vizualna provjera na iskrivljenja | x
  x | x
  x | x
  x | x
  x | x
  x | x
  x | x
  x | x
  x | x
  x | x
  x |
| 23. | Kolorimetrija: vizualni pregled
  Trikromatske koordinate u slučaju sumnje | x | x
  x | x | x | x | x | x | x | x | x |
| | Fotometrija: ograničena na 20’ i V = H = 0° | x | x | x | x | x | x | x | x | x | x |
| 4. | Kompletna fotometrija | | | x | x | | | | | | |
| 7. | Voda | : | 10 minuta u uobičajenom položaju
  10 minuta u obrnutom položaju
  vizualni pregled |

5.2.6.

Kronološki red ispitivanja

Tablica 6.

Tablica 6.

Kronološki red ispitivanja (razredi IIIA i IIIB)

Kronološki red ispitivanja (razredi IIIA i IIIB)

Broj Priloga

Ispitivanja

Uzorci

a

b

c

d

e

f

g

h

i

j

–

Opće specifikacije: vizualni pregled

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

5.

Oblici i dimenzije: vizualni pregled

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

6.

Toplina: 48 sati na 65 °C ± 2 °C

Vizualna provjera na iskrivljenja

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

23.

Kolorimetrija: vizualni pregled

Trikromatske koordinate u slučaju sumnje

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

Fotometrija: ograničena na 20’ i V = H = 0°

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

4.

Kompletna fotometrija

x

x

7.

Voda

:

10 minuta u uobičajenom položaju

10 minuta u obrnutom položaju

vizualni pregled

x

x

x

x

x

x

23.

Kolorimetrija: vizualni pregled

Trikromatske koordinate u slučaju sumnje

x

x

x

x

4.

Fotometrija: ograničena na 20’ i V = H = 0°

x

x

9.

| Motorna goriva | : | 5 min
  vizualni pregled |
| --- | --- | --- |

Motorna goriva

:

5 min

vizualni pregled

x

x

x

x

10.

| Ulja | : | 5 min
  vizualni pregled |
| --- | --- | --- |

Ulja

:

5 min

vizualni pregled

x

x

x

x

23.

Kolorimetrija: vizualni pregled

Trikromatske koordinate u slučaju sumnje

x

x

4.

Fotometrija: ograničena na 20’ i V = H = 0°

x

x

8.

| Korozija | : | 24 sata
  dvosatni intervali
  24 sata
  vizualni pregled |
| --- | --- | --- |

Korozija

:

24 sata

dvosatni intervali

24 sata

vizualni pregled

x

x

x

x

x

x

x

x

12.

| Stražnja strana | : | 1 min
  vizualni pregled |
| --- | --- | --- |

Stražnja strana

:

1 min

vizualni pregled

x

x

x

x

23.

Kolorimetrija: vizualni pregled

Trikromatske koordinate u slučaju sumnje

x

x

x

x

4.

Fotometrija: ograničena na 20’ i V = H = 0°

x

x

14.

otpornost na starenje

23.

Kolorimetrija: vizualni pregled ili trikromatske koordinate

4.

Fotometrija: ograničena na 20’ i V = H = 0°

13.

Postojanost boje

23.

Kolorimetrija: Vizualni pregled ili

trikromatske koordinate

4.

Fotometrija: ograničena na 20’ i V = H = 0°

Pohrana uzoraka kod nadležnog tijela

x

x

5.3.   Tehnički zahtjevi za retroreflektore razreda IVA (simboli „IVA”)

| 5.3.1. | Svaki retroreflektor razreda IVA u ispitivanju u skladu sa stavkom 5.3.7. mora ispuniti:






  (a) | zahtjeve u pogledu dimenzija i oblika iz Priloga 5.; i |
| --- | --- | --- |

5.3.1.

Svaki retroreflektor razreda IVA u ispitivanju u skladu sa stavkom 5.3.7. mora ispuniti:

(a)

zahtjeve u pogledu dimenzija i oblika iz Priloga 5.; i

| (b) | fotometrijske i kolorimetrijske zahtjeve iz stavaka od 5.3.4. do 5.3.5.; i |
| --- | --- |

(b)

fotometrijske i kolorimetrijske zahtjeve iz stavaka od 5.3.4. do 5.3.5.; i

| (c) | fizičke i mehaničke zahtjeve iz stavka 5.3.7., ovisno o materijalu i konstrukciji retroreflektirajuće naprave. |
| --- | --- |

(c)

fizičke i mehaničke zahtjeve iz stavka 5.3.7., ovisno o materijalu i konstrukciji retroreflektirajuće naprave.

| 5.3.2. | Podnositelj je dužan za homologaciju dostaviti deset uzoraka koji se podvrgavaju ispitivanju kronološkim redom navedenim u stavku 5.3.7. |
| --- | --- |

5.3.2.

Podnositelj je dužan za homologaciju dostaviti deset uzoraka koji se podvrgavaju ispitivanju kronološkim redom navedenim u stavku 5.3.7.

| 5.3.3. | Ispitni postupak |
| --- | --- |

5.3.3.

Ispitni postupak

| 5.3.3.1. | Nakon provjere specifikacija iz stavka 4. i specifikacija oblika i dimenzija iz Priloga 5., tih deset uzoraka podvrgava se ispitivanju otpornosti na toplinu iz Priloga 6., a najmanje jedan sat nakon tog ispitivanja ispituju se njihove kolorimetrijske karakteristike u skladu sa stavkom 5.3.5. i koeficijent svjetlosne jakosti (CIL) u skladu sa stavkom 5.3.4. za kut odstupanja od 20’ i kut osvjetljavanja V = H = 0° ili, ako je potrebno, u položaju određenom u stavcima 1.1. i 1.2. Priloga 4. Dvije retroreflektirajuće naprave koja daju najmanje i najveće vrijednosti tada se podvrgavaju kompletnom ispitivanju navedenom u stavku 5.3.4. Ta dva uzorka laboratoriji zadržavaju za bilo kakve daljnje provjere koje mogu smatrati nužnima. |
| --- | --- |

5.3.3.1.

Nakon provjere specifikacija iz stavka 4. i specifikacija oblika i dimenzija iz Priloga 5., tih deset uzoraka podvrgava se ispitivanju otpornosti na toplinu iz Priloga 6., a najmanje jedan sat nakon tog ispitivanja ispituju se njihove kolorimetrijske karakteristike u skladu sa stavkom 5.3.5. i koeficijent svjetlosne jakosti (CIL) u skladu sa stavkom 5.3.4. za kut odstupanja od 20’ i kut osvjetljavanja V = H = 0° ili, ako je potrebno, u položaju određenom u stavcima 1.1. i 1.2. Priloga 4. Dvije retroreflektirajuće naprave koja daju najmanje i najveće vrijednosti tada se podvrgavaju kompletnom ispitivanju navedenom u stavku 5.3.4. Ta dva uzorka laboratoriji zadržavaju za bilo kakve daljnje provjere koje mogu smatrati nužnima.

| 5.3.3.2. | Četiri uzorka od preostalih osam uzoraka odabire se nasumično i dijeli u dvije grupe od po dva uzorka.
  Prva skupina: | dva uzorka uzastopno se ispituju na prodor vode (Prilog 7.), nakon čega se, ako su uspješno prošli ispitivanje, ispituju na otpornost na goriva i maziva (Prilog 9. i Prilog 10.). |
| --- | --- | --- |

5.3.3.2.

Četiri uzorka od preostalih osam uzoraka odabire se nasumično i dijeli u dvije grupe od po dva uzorka.

Prva skupina:

dva uzorka uzastopno se ispituju na prodor vode (Prilog 7.), nakon čega se, ako su uspješno prošli ispitivanje, ispituju na otpornost na goriva i maziva (Prilog 9. i Prilog 10.).

Druga skupina:

| | dva se uzorka, ako je potrebno, ispituju na koroziju (Prilog 11.), a zatim se abrazivno ispituje čvrstoća stražnje strane retroreflektirajuće naprave (Prilog 12.); ta dva uzorka također se ispituju udarom (Prilog 18.). |
| --- | --- |

dva se uzorka, ako je potrebno, ispituju na koroziju (Prilog 11.), a zatim se abrazivno ispituje čvrstoća stražnje strane retroreflektirajuće naprave (Prilog 12.); ta dva uzorka također se ispituju udarom (Prilog 18.).

| 5.3.3.3. | Nakon ispitivanja iz prethodnog stavka retroreflektirajuće naprave u svakoj skupini moraju imati: |
| --- | --- |

5.3.3.3.

Nakon ispitivanja iz prethodnog stavka retroreflektirajuće naprave u svakoj skupini moraju imati:

| 5.3.3.3.1. | boju koja ispunjava uvjete utvrđene u stavku 5.3.5. To se provjerava kvalitativnom metodom i, ako nisu dobiveni nedvojbeni rezultati, potvrđuje kvantitativnom metodom; |
| --- | --- |

5.3.3.3.1.

boju koja ispunjava uvjete utvrđene u stavku 5.3.5. To se provjerava kvalitativnom metodom i, ako nisu dobiveni nedvojbeni rezultati, potvrđuje kvantitativnom metodom;

| 5.3.3.3.2. | CIL koji ispunjava uvjete utvrđene u stavku 5.3.4.
  Provjera se obavlja samo za kut odstupanja od 20’ i kut osvjetljavanja V = H = 0° ili, ako je potrebno, u svim položajima definiranima u stavcima 1.1. i 1.2. Priloga 4. |
| --- | --- |

5.3.3.3.2.

CIL koji ispunjava uvjete utvrđene u stavku 5.3.4.

Provjera se obavlja samo za kut odstupanja od 20’ i kut osvjetljavanja V = H = 0° ili, ako je potrebno, u svim položajima definiranima u stavcima 1.1. i 1.2. Priloga 4.

| 5.3.3.4. | Preostala četiri uzorka mogu se upotrijebiti, ako je potrebno, za bilo koju drugu svrhu. |
| --- | --- |

5.3.3.4.

Preostala četiri uzorka mogu se upotrijebiti, ako je potrebno, za bilo koju drugu svrhu.

| 5.3.4. | Najmanje vrijednosti za CIL retrorefleksije |
| --- | --- |

5.3.4.

Najmanje vrijednosti za CIL retrorefleksije

| 5.3.4.1. | Kad se mjere u skladu sa stavkom 3. Priloga 4., vrijednosti CIL-a za naprave razreda IVA ne smiju biti manje od onih u tablici 7., izraženih u milikandelama po luksu, za u toj tablici navedene kutove odstupanja i osvjetljenja.

  Tablica 7.


  Zahtjevi za vrijednosti CIL (razred IVA) [mcd.lx-1]














  Boja | Kut odstupanja α | Kutovi osvjetljenja (u stupnjevima) |
| --- | --- | --- | --- |
| Vertikalno V | 0 | ±10 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Horizontalno H | 0 | 0 | ±20 | ±30 | ±40 | ±50 |
| bijela | 20' | | 1 800 | 1 200 | 610 | 540 | 470 | 400 |
| 1°30' | | 34 | 24 | 15 | 15 | 15 | 15 |
| žuta | 20' | | 1 125 | 750 | 380 | 335 | 290 | 250 |
| 1°30' | | 21 | 15 | 10 | 10 | 10 | 10 |
| crvena | 20' | | 450 | 300 | 150 | 135 | 115 | 100 |
| 1°30' | | 9 | 6 | 4 | 4 | 4 | 4 |

5.3.4.1.

Kad se mjere u skladu sa stavkom 3. Priloga 4., vrijednosti CIL-a za naprave razreda IVA ne smiju biti manje od onih u tablici 7., izraženih u milikandelama po luksu, za u toj tablici navedene kutove odstupanja i osvjetljenja.

Tablica 7.

Tablica 7.

Zahtjevi za vrijednosti CIL (razred IVA) [mcd.lx-1]

Zahtjevi za vrijednosti CIL (razred IVA) [mcd.lx-1

Boja

Kut odstupanja α

Kut odstupanja

Kutovi osvjetljenja (u stupnjevima)

Vertikalno V

0

±10

0

0

0

0

Horizontalno H

0

0

±20

±30

±40

±50

bijela

20'

1 800

1 200

610

540

470

400

1°30'

34

24

15

15

15

15

žuta

20'

1 125

750

380

335

290

250

1°30'

21

15

10

10

10

10

crvena

20'

450

300

150

135

115

100

1°30'

9

6

4

4

4

4

| 5.3.4.2. | Međutim, ako je predviđeno da se retroreflektirajuća naprava razreda IVA ugradi tako da joj je ravnina H manje od 750 mm iznad tla, vrijednosti CIL-a provjeravaju se samo do kuta 5° prema dolje. |
| --- | --- |

5.3.4.2.

Međutim, ako je predviđeno da se retroreflektirajuća naprava razreda IVA ugradi tako da joj je ravnina H manje od 750 mm iznad tla, vrijednosti CIL-a provjeravaju se samo do kuta 5° prema dolje.

| 5.3.5. | Boja reflektiranog svjetla s naprave |
| --- | --- |

5.3.5.

Boja reflektiranog svjetla s naprave

| 5.3.5.1. | Ispitivanje boje retroreflektirajuće naprave (boja po noći) obavlja se metodom iz stavka 4.2.1. |
| --- | --- |

5.3.5.1.

Ispitivanje boje retroreflektirajuće naprave (boja po noći) obavlja se metodom iz stavka 4.2.1.

| 5.3.5.2. | Trikromatske koordinate reflektiranog svjetlosnog toka moraju biti unutar graničnih vrijednosti za noćnu crvenu, žutu odnosno bijelu boju kako je navedeno u Pravilniku UN-a br. 48. |
| --- | --- |

5.3.5.2.

Trikromatske koordinate reflektiranog svjetlosnog toka moraju biti unutar graničnih vrijednosti za noćnu crvenu, žutu odnosno bijelu boju kako je navedeno u Pravilniku UN-a br. 48.

| 5.3.6. | Posebne specifikacije (ispitivanja) / otpornost na vanjske utjecaje
  Ovisno o vrsti materijala od kojeg su izrađene retroreflektirajuće naprave, a prvenstveno njihove optičke jedinice, homologacijska tijela mogu dopustiti laboratorijima da izostave određena nepotrebna ispitivanja, pod uvjetom da se takvo izuzeće navede u rubrici „Napomene” u izjavi kojom se obavješćuje o homologaciji.
  To je primjenjivo samo za ispitivanja iz priloga 11., 12., 14. i 21. |
| --- | --- |

5.3.6.

Posebne specifikacije (ispitivanja) / otpornost na vanjske utjecaje

Ovisno o vrsti materijala od kojeg su izrađene retroreflektirajuće naprave, a prvenstveno njihove optičke jedinice, homologacijska tijela mogu dopustiti laboratorijima da izostave određena nepotrebna ispitivanja, pod uvjetom da se takvo izuzeće navede u rubrici „Napomene” u izjavi kojom se obavješćuje o homologaciji.

To je primjenjivo samo za ispitivanja iz priloga 11., 12., 14. i 21.

| 5.3.7. | Kronološki red ispitivanja za razred IVA

  Tablica 8.


  Kronološki red ispitivanja (razred IVA)

















  Broj Priloga | Ispitivanja | Uzorci |
| --- | --- | --- | --- |
| a | b | c | d | e | f | g | h | i | j |
| – | Opće specifikacije: vizualni pregled | x | x | x | x | x | x | x | x | x | x |
| 5. | Oblik i dimenzije: vizualni pregled | x | x | x | x | x | x | x | x | x | x |
| 6. | Toplina: 48 sati na 65 °C ± 2 °C
  Vizualna provjera na iskrivljenja | x
  x | x
  x | x
  x | x
  x | x
  x | x
  x | x
  x | x
  x | x
  x | x
  x |
| 23. | Kolorimetrija: vizualni pregled
  Trikromatske koordinate u slučaju sumnje | x | x
  x | x | x | x | x | x | x | x | x |
| 4. | Fotometrija: ograničena na 20’ i V = H = 0° | x | x | x | x | x | x | x | x | x | x |
| 4. | Kompletna fotometrija | x | x | | | | | | | | |
| 7. | Voda | : | 10 minuta u uobičajenom položaju
  10 minuta u obrnutom položaju
  vizualni pregled |

5.3.7.

Kronološki red ispitivanja za razred IVA

Tablica 8.

Tablica 8.

Kronološki red ispitivanja (razred IVA)

Kronološki red ispitivanja (razred IVA)

Broj Priloga

Ispitivanja

Uzorci

a

b

c

d

e

f

g

h

i

j

–

Opće specifikacije: vizualni pregled

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

5.

Oblik i dimenzije: vizualni pregled

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

6.

Toplina: 48 sati na 65 °C ± 2 °C

Vizualna provjera na iskrivljenja

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

23.

Kolorimetrija: vizualni pregled

Trikromatske koordinate u slučaju sumnje

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

4.

Fotometrija: ograničena na 20’ i V = H = 0°

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

4.

Kompletna fotometrija

x

x

7.

Voda

:

10 minuta u uobičajenom položaju

10 minuta u obrnutom položaju

vizualni pregled

x

x

x

x

x

x

9.

| Motorna goriva | : | 5 min
  vizualni pregled |
| --- | --- | --- |

Motorna goriva

:

5 min

vizualni pregled

x

x

x

x

10.

| Ulja | : | 5 min
  vizualni pregled |
| --- | --- | --- |

Ulja

:

5 min

vizualni pregled

x

x

x

x

23.

Kolorimetrija: vizualni pregled

Trikromatske koordinate u slučaju sumnje

x

x

x

x

4.

Fotometrija: ograničena na 20’ i V = H = 0°

x

x

8.

| Korozija | : | 24 sata
  dvosatni intervali
  24 sata
  vizualni pregled |
| --- | --- | --- |

Korozija

:

24 sata

dvosatni intervali

24 sata

vizualni pregled

x

x

x

x

x

x

x

x

12.

| Stražnja strana | : | 1 min
  vizualni pregled |
| --- | --- | --- |

Stražnja strana

:

1 min

vizualni pregled

x

x

x

x

18.

Udar

vizualni pregled

x

x

x

x

23.

Kolorimetrija: vizualni pregled

Trikromatske koordinate u slučaju sumnje

x

x

x

x

4.

Fotometrija: ograničena na 20’ i V = H = 0°

x

x

Pohrana uzoraka kod nadležnog tijelu

x

x

5.4.   Tehnički zahtjevi za retroreflektirajuće oznake kategorije C (simbol „C”)

| 5.4.1. | Svaka retroreflektirajuća oznaka razreda C u ispitivanju u skladu sa stavkom 5.4.3. mora ispuniti:






  (a) | zahtjeve u pogledu dimenzija i oblika iz Priloga 5.; i |
| --- | --- | --- |

5.4.1.

Svaka retroreflektirajuća oznaka razreda C u ispitivanju u skladu sa stavkom 5.4.3. mora ispuniti:

(a)

zahtjeve u pogledu dimenzija i oblika iz Priloga 5.; i

| (b) | fotometrijske i kolorimetrijske zahtjeve iz stavaka od 5.4.4. do 5.4.5.; i |
| --- | --- |

(b)

fotometrijske i kolorimetrijske zahtjeve iz stavaka od 5.4.4. do 5.4.5.; i

| (c) | fizičke i mehaničke zahtjeve iz stavka 5.4.6. |
| --- | --- |

(c)

fizičke i mehaničke zahtjeve iz stavka 5.4.6.

| 5.4.2. | Podnositelj zahtjeva za homologaciju dužan je dostaviti: |
| --- | --- |

5.4.2.

Podnositelj zahtjeva za homologaciju dužan je dostaviti:

| 5.4.2.1. | ispitnom laboratoriju pet uzoraka za ispitivanje koji predstavljaju trake retroreflektirajućih materijala za označivanje. Ako je riječ o trakama, mora se dostaviti najmanje 3 metra traka. |
| --- | --- |

5.4.2.1.

ispitnom laboratoriju pet uzoraka za ispitivanje koji predstavljaju trake retroreflektirajućih materijala za označivanje. Ako je riječ o trakama, mora se dostaviti najmanje 3 metra traka.

| 5.4.2.2. | Uzorci za ispitivanje moraju predstavljati aktualnu proizvodnju te biti proizvedeni u skladu s preporukama proizvođača retroreflektirajućih materijala za označivanje (1). |
| --- | --- |

5.4.2.2.

Uzorci za ispitivanje moraju predstavljati aktualnu proizvodnju te biti proizvedeni u skladu s preporukama proizvođača retroreflektirajućih materijala za označivanje (1

| 5.4.2.3. | Uzorci se podvrgavaju ispitivanju kronološkim redom navedenim u stavku 5.4.7. |
| --- | --- |

5.4.2.3.

Uzorci se podvrgavaju ispitivanju kronološkim redom navedenim u stavku 5.4.7.

| 5.4.3. | Ispitni postupak |
| --- | --- |

5.4.3.

Ispitni postupak

| 5.4.3.1. | Nakon provjere općih specifikacija (stavak 4.) i specifikacija za oblik i dimenzije (Prilog 5.) ti se uzorci podvrgavaju ispitivanju otpornosti na toplinu opisanom u Prilogu 6. prije ispitivanja opisanih u stavcima 5.4.4. i 5.4.5. |
| --- | --- |

5.4.3.1.

Nakon provjere općih specifikacija (stavak 4.) i specifikacija za oblik i dimenzije (Prilog 5.) ti se uzorci podvrgavaju ispitivanju otpornosti na toplinu opisanom u Prilogu 6. prije ispitivanja opisanih u stavcima 5.4.4. i 5.4.5.

| 5.4.3.2. | Fotometrijska i kolorimetrijska mjerenja mogu se provoditi na pet uzoraka. Uzimaju se srednje vrijednosti. |
| --- | --- |

5.4.3.2.

Fotometrijska i kolorimetrijska mjerenja mogu se provoditi na pet uzoraka. Uzimaju se srednje vrijednosti.

| 5.4.3.3. | Za druga ispitivanja treba upotrijebiti uzorke koji nisu korišteni ni u jednom ispitivanju. |
| --- | --- |

5.4.3.3.

Za druga ispitivanja treba upotrijebiti uzorke koji nisu korišteni ni u jednom ispitivanju.

| 5.4.4. | Minimalne vrijednosti koeficijenta retrorefleksije
  Fotometrijske specifikacije za retroreflektirajuće oznake razreda C |
| --- | --- |

5.4.4.

Minimalne vrijednosti koeficijenta retrorefleksije

Fotometrijske specifikacije za retroreflektirajuće oznake razreda C

| 5.4.4.1. | Koeficijent retrorefleksije R' u kandelama po m2 po luksu (cd/m2/lux) retroreflektirajućih područja, kad su nova, izmjeren u skladu s Prilogom 4., ne smije biti manji od onog u tablici 9. za bijeli, žuti i crveni materijal.

  Tablica 9.


  Minimalne vrijednosti koeficijenta retrorefleksije R’ [cd•m-2•lx-1]












  Kut promatranja α [o] | Upadni kut β [o] |
| --- | --- | --- |
| α=0,33(20’) | β1 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| | β2 | 5 | 20 | 30 | 40 | 60 |
| Boja | | | | | | |
| Žuta | | 300 | — | 130 | 75 | 10 |
| Bijela | | 450 | — | 200 | 95 | 16 |
| Crvena | | 120 | 60 | 30 | 10 | — |

5.4.4.1.

Koeficijent retrorefleksije R' u kandelama po m2

2

Tablica 9.

Tablica 9.

Minimalne vrijednosti koeficijenta retrorefleksije R’ [cd•m-2•lx-1]

Minimalne vrijednosti koeficijenta retrorefleksije R’ [cd•m-2

-1

Kut promatranja α [o]

o

Upadni kut β [o]

o

α=0,33(20’)

α=0,33(20’)

β1

β1

0

0

0

0

0

β2

β2

5

20

30

40

60

Boja

Boja

Žuta

300

—

130

75

10

Bijela

450

—

200

95

16

Crvena

120

60

30

10

—

| 5.4.5. | Boja reflektiranog svjetla s naprave |
| --- | --- |

5.4.5.

Boja reflektiranog svjetla s naprave

| 5.4.5.1. | Ispitivanje boje retroreflektirajuće naprave (boja po noći) obavlja se metodom iz stavka 4.2.1. |
| --- | --- |

5.4.5.1.

Ispitivanje boje retroreflektirajuće naprave (boja po noći) obavlja se metodom iz stavka 4.2.1.

| 5.4.5.2. | Trikromatske koordinate reflektiranog svjetlosnog toka moraju biti unutar graničnih vrijednosti za noćnu crvenu, žutu odnosno bijelu boju kako je navedeno u Pravilniku UN-a br. 48. |
| --- | --- |

5.4.5.2.

Trikromatske koordinate reflektiranog svjetlosnog toka moraju biti unutar graničnih vrijednosti za noćnu crvenu, žutu odnosno bijelu boju kako je navedeno u Pravilniku UN-a br. 48.

| 5.4.6. | Posebne specifikacije (ispitivanja) / otpornost na vanjske utjecaje |
| --- | --- |

5.4.6.

Posebne specifikacije (ispitivanja) / otpornost na vanjske utjecaje

| 5.4.6.1. | Otpornost na atmosferske utjecaje
  Primjerak se podvrgava ispitivanju iz Priloga 13. |
| --- | --- |

5.4.6.1.

Otpornost na atmosferske utjecaje

Primjerak se podvrgava ispitivanju iz Priloga 13.

| 5.4.6.2. | Otpornost na koroziju
  Primjerak iz uzorka podvrgava se ispitivanju iz Priloga 11. |
| --- | --- |

5.4.6.2.

Otpornost na koroziju

Primjerak iz uzorka podvrgava se ispitivanju iz Priloga 11.

| 5.4.6.3. | Otpornost na goriva
  Primjerak iz uzorka podvrgava se ispitivanju iz Priloga 9. |
| --- | --- |

5.4.6.3.

Otpornost na goriva

Primjerak iz uzorka podvrgava se ispitivanju iz Priloga 9.

| 5.4.6.4. | Otpornost na toplinu
  Primjerak iz uzorka podvrgava se ispitivanju iz Priloga 6. |
| --- | --- |

5.4.6.4.

Otpornost na toplinu

Primjerak iz uzorka podvrgava se ispitivanju iz Priloga 6.

| 5.4.6.5. | Otpornost na čišćenje
  Primjerak iz uzorka podvrgava se ispitivanju iz Priloga 15. |
| --- | --- |

5.4.6.5.

Otpornost na čišćenje

Primjerak iz uzorka podvrgava se ispitivanju iz Priloga 15.

| 5.4.6.6. | Stabilnost fotometrijskih svojstava
  Primjerak iz uzorka podvrgava se ispitivanju iz Priloga 14. |
| --- | --- |

5.4.6.6.

Stabilnost fotometrijskih svojstava

Primjerak iz uzorka podvrgava se ispitivanju iz Priloga 14.

| 5.4.6.7. | Otpornost na prodiranje vode
  Primjerak iz uzorka podvrgava se ispitivanju iz Priloga 7. |
| --- | --- |

5.4.6.7.

Otpornost na prodiranje vode

Primjerak iz uzorka podvrgava se ispitivanju iz Priloga 7.

| 5.4.6.8. | Čvrstoća prianjanja (u slučaju ljepljivih materijala)
  Primjerak iz uzorka podvrgava se ispitivanju iz Priloga 16. |
| --- | --- |

5.4.6.8.

Čvrstoća prianjanja (u slučaju ljepljivih materijala)

Primjerak iz uzorka podvrgava se ispitivanju iz Priloga 16.

| 5.4.6.9. | Savitljivost
  Ako su uzorci namijenjeni za lijepljenje na savitljivu podlogu, tj. ceradu, primjenjuje se sljedeće.
  Primjerak iz uzorka podvrgava se ispitivanju iz Priloga 17. |
| --- | --- |

5.4.6.9.

Savitljivost

Ako su uzorci namijenjeni za lijepljenje na savitljivu podlogu, tj. ceradu, primjenjuje se sljedeće.

Primjerak iz uzorka podvrgava se ispitivanju iz Priloga 17.

| 5.4.7. | Kronološki redoslijed ispitivanja za razrede C |
| --- | --- |

5.4.7.

Kronološki redoslijed ispitivanja za razrede C

| 5.4.7.1. | Ispitnom se laboratoriju dostavlja pet uzoraka za ispitivanje koji predstavljaju trake ili plohe retroreflektirajućih materijala za označivanje. Ako je riječ o trakama, mora se dostaviti najmanje 3 metra traka. Ako je riječ o plohama, mora se dostaviti barem površina veličine 500 mm x 500 mm. |
| --- | --- |

5.4.7.1.

Ispitnom se laboratoriju dostavlja pet uzoraka za ispitivanje koji predstavljaju trake ili plohe retroreflektirajućih materijala za označivanje. Ako je riječ o trakama, mora se dostaviti najmanje 3 metra traka. Ako je riječ o plohama, mora se dostaviti barem površina veličine 500 mm x 500 mm.

| 5.4.7.2. | Uzorci za ispitivanje moraju predstavljati aktualnu proizvodnju te biti proizvedeni u skladu s preporukama proizvođača retroreflektirajućih materijala za označivanje (2). |
| --- | --- |

5.4.7.2.

Uzorci za ispitivanje moraju predstavljati aktualnu proizvodnju te biti proizvedeni u skladu s preporukama proizvođača retroreflektirajućih materijala za označivanje (2

| 5.4.7.3. | Nakon provjere općih specifikacija (stavak 4.) i specifikacija za oblik i dimenzije (Prilog 5.) uzorci se podvrgavaju ispitivanju otpornosti na toplinu opisanom u Prilogu 8. prije ispitivanja opisanih u prilozima 6. i 7. |
| --- | --- |

5.4.7.3.

Nakon provjere općih specifikacija (stavak 4.) i specifikacija za oblik i dimenzije (Prilog 5.) uzorci se podvrgavaju ispitivanju otpornosti na toplinu opisanom u Prilogu 8. prije ispitivanja opisanih u prilozima 6. i 7.

| 5.4.7.4. | Fotometrijska i kolorimetrijska mjerenja mogu se provoditi na pet uzoraka. Uzimaju se srednje vrijednosti. |
| --- | --- |

5.4.7.4.

Fotometrijska i kolorimetrijska mjerenja mogu se provoditi na pet uzoraka. Uzimaju se srednje vrijednosti.

| 5.4.7.5. | Za druga ispitivanja treba upotrijebiti uzorke koji nisu korišteni ni u jednom ispitivanju. |
| --- | --- |

5.4.7.5.

Za druga ispitivanja treba upotrijebiti uzorke koji nisu korišteni ni u jednom ispitivanju.

5.5.   Tehnički zahtjevi za retroreflektirajuće oznake razreda D i E (simboli „D” i „E”)

| 5.5.1. | Sve retroreflektirajuće oznake razreda D i E moraju ispunjavati fotometrijske zahtjeve iz stavaka od 5.5.3. do 5.5.5. |
| --- | --- |

5.5.1.

Sve retroreflektirajuće oznake razreda D i E moraju ispunjavati fotometrijske zahtjeve iz stavaka od 5.5.3. do 5.5.5.

| 5.5.2. | Podnositelj zahtjeva za homologaciju dužan je dostaviti: |
| --- | --- |

5.5.2.

Podnositelj zahtjeva za homologaciju dužan je dostaviti:

| 5.5.2.1. | ispitnom laboratoriju pet uzoraka za ispitivanje koji predstavljaju plohe retroreflektirajućih materijala za označivanje. Ako je riječ o plohama, mora se dostaviti barem površina veličine 500 mm x 500 mm. |
| --- | --- |

5.5.2.1.

ispitnom laboratoriju pet uzoraka za ispitivanje koji predstavljaju plohe retroreflektirajućih materijala za označivanje. Ako je riječ o plohama, mora se dostaviti barem površina veličine 500 mm x 500 mm.

| 5.5.2.2. | Uzorci za ispitivanje moraju predstavljati aktualnu proizvodnju te biti proizvedeni u skladu s preporukama proizvođača retroreflektirajućih materijala za označivanje (3). |
| --- | --- |

5.5.2.2.

Uzorci za ispitivanje moraju predstavljati aktualnu proizvodnju te biti proizvedeni u skladu s preporukama proizvođača retroreflektirajućih materijala za označivanje (3

| 5.5.3. | Ispitni postupak
  Sve retroreflektirajuće oznake razreda D i E moraju ispunjavati zahtjeve u pogledu provjera i ispitivanja navedene u stavku 5.5.5. |
| --- | --- |

5.5.3.

Ispitni postupak

Sve retroreflektirajuće oznake razreda D i E moraju ispunjavati zahtjeve u pogledu provjera i ispitivanja navedene u stavku 5.5.5.

| 5.5.4. | Maksimalne vrijednosti koeficijenta retrorefleksije

  Tablica 10.


  Fotometrijske specifikacije za razlikovne oznake ili crteže razreda D i E: Maksimalne vrijednosti koeficijenta retrorefleksije R’ [cd•m-
  2•lx-1]












  Kut promatranja α [°] | Upadni kut β (°) |
| --- | --- | --- |
| α = 0,33° (20') | β1 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| β2 | 5 | 30 | 40 | 60 |
| Bilo koja boja | razred D | | 150 | 65 | 37 | 5 |
| razred E | | 50 | 22 | 12 | 1 |

5.5.4.

Maksimalne vrijednosti koeficijenta retrorefleksije

Tablica 10.

Tablica 10.

Fotometrijske specifikacije za razlikovne oznake ili crteže razreda D i E: Maksimalne vrijednosti koeficijenta retrorefleksije R’ [cd•m-
  2•lx-1]

Fotometrijske specifikacije za razlikovne oznake ili crteže razreda D i E: Maksimalne vrijednosti koeficijenta retrorefleksije R’ [cd•m-

2

-1

Kut promatranja α [°]

Upadni kut β (°)

α = 0,33° (20')

β1

1

0

0

0

0

β2

2

5

30

40

60

Bilo koja boja

razred D

150

65

37

5

razred E

50

22

12

1

| Napomena: | Ako je uzorak označen oznakom smjera, propisane vrijednosti moraju biti zadovoljene u tome smjeru. Na uzorcima za ispitivanje bez oznake smjera propisane vrijednosti moraju biti zadovoljene u smjerovima 0° i 90°. |
| --- | --- |

Napomena:

Napomena

Ako je uzorak označen oznakom smjera, propisane vrijednosti moraju biti zadovoljene u tome smjeru. Na uzorcima za ispitivanje bez oznake smjera propisane vrijednosti moraju biti zadovoljene u smjerovima 0° i 90°.

| 5.5.5. | Boja reflektiranog svjetla s naprave |
| --- | --- |

5.5.5.

Boja reflektiranog svjetla s naprave

| 5.5.5.1. | Retroreflektirajuće razlikovne oznake i/ili crteži (razredi D i E) mogu biti bilo koje boje. |
| --- | --- |

5.5.5.1.

Retroreflektirajuće razlikovne oznake i/ili crteži (razredi D i E) mogu biti bilo koje boje.

| 5.5.6. | Posebne specifikacije (ispitivanja) / otpornost na vanjske utjecaje |
| --- | --- |

5.5.6.

Posebne specifikacije (ispitivanja) / otpornost na vanjske utjecaje

| 5.5.6.1. | Oglašavanje koje se sastoji od retroreflektirajućih logotipa, razlikovnih oznaka ili slova/znakova mora biti prikladno.
  Može se sastojati od materijala za označavanje razreda „D” ako je ukupna retroreflektirajuća površina manja od 2 m2; ako je ukupna retroreflektirajuća površina najmanje 2 m2, upotrebljava se materijal razreda „E”
   (4). |
| --- | --- |

5.5.6.1.

Oglašavanje koje se sastoji od retroreflektirajućih logotipa, razlikovnih oznaka ili slova/znakova mora biti prikladno.

Može se sastojati od materijala za označavanje razreda „D” ako je ukupna retroreflektirajuća površina manja od 2 m2; ako je ukupna retroreflektirajuća površina najmanje 2 m2, upotrebljava se materijal razreda „E”
   (4).

2

2

4

| 5.5.6.2. | Bijeli retroreflektirajući materijali za označivanje koji služe kao temelj ili pozadina u procesu tiskanja potpuno obojenih logotipa i oznaka razreda „E” u uporabi, bez netiskanih praznih površina, mogu ispunjavati zahtjeve iz Priloga 7. za proizvode razreda „D” i moraju biti označeni kao razred „D/E”. |
| --- | --- |

5.5.6.2.

Bijeli retroreflektirajući materijali za označivanje koji služe kao temelj ili pozadina u procesu tiskanja potpuno obojenih logotipa i oznaka razreda „E” u uporabi, bez netiskanih praznih površina, mogu ispunjavati zahtjeve iz Priloga 7. za proizvode razreda „D” i moraju biti označeni kao razred „D/E”.

| 5.5.6.3. | Ovisno o vrsti retroreflektirajućeg materijala za označivanje, homologacijska tijela mogu dopustiti laboratorijima da izostave određena nepotrebna ispitivanja, pod uvjetom da se takvo izuzeće navede u rubrici „Napomene” u izjavi kojom se obavješćuje o homologaciji. |
| --- | --- |

5.5.6.3.

Ovisno o vrsti retroreflektirajućeg materijala za označivanje, homologacijska tijela mogu dopustiti laboratorijima da izostave određena nepotrebna ispitivanja, pod uvjetom da se takvo izuzeće navede u rubrici „Napomene” u izjavi kojom se obavješćuje o homologaciji.

| 5.6. | Tehnički zahtjevi za retroreflektirajuće oznake razreda F i retroreflektirajuće ploče za označivanje razreda 5 |
| --- | --- |

5.6.

Tehnički zahtjevi za retroreflektirajuće oznake razreda F i retroreflektirajuće ploče za označivanje razreda 5

| 5.6.1. | Sve retroreflektirajuće oznake razreda F moraju ispunjavati zahtjeve u pogledu provjera i ispitivanja koji se odnose na:






  (a) | dimenzije i oblik iznesene u Prilogu 5.; i |
| --- | --- | --- |

5.6.1.

Sve retroreflektirajuće oznake razreda F moraju ispunjavati zahtjeve u pogledu provjera i ispitivanja koji se odnose na:

(a)

dimenzije i oblik iznesene u Prilogu 5.; i

| (b) | fotometrijske i kolorimetrijske zahtjeve iz stavaka od 5.6.4. do 5.6.5.; i |
| --- | --- |

(b)

fotometrijske i kolorimetrijske zahtjeve iz stavaka od 5.6.4. do 5.6.5.; i

| (c) | fizičke i mehaničke zahtjeve iz stavka 5.5.6. |
| --- | --- |

(c)

fizičke i mehaničke zahtjeve iz stavka 5.5.6.

| 5.6.2. | Podnositelj zahtjeva za homologaciju dužan je dostaviti: |
| --- | --- |

5.6.2.

Podnositelj zahtjeva za homologaciju dužan je dostaviti:

| 5.6.2.1. | ispitnom laboratoriju pet uzoraka za ispitivanje koji predstavljaju trake ili plohe retroreflektirajućih materijala za označivanje. Ako je riječ o trakama, mora se dostaviti najmanje 3 metra traka. Ako je riječ o plohama, mora se dostaviti barem površina veličine 500 mm x 500 mm. |
| --- | --- |

5.6.2.1.

ispitnom laboratoriju pet uzoraka za ispitivanje koji predstavljaju trake ili plohe retroreflektirajućih materijala za označivanje. Ako je riječ o trakama, mora se dostaviti najmanje 3 metra traka. Ako je riječ o plohama, mora se dostaviti barem površina veličine 500 mm x 500 mm.

| 5.6.2.2. | Uzorci za ispitivanje moraju predstavljati aktualnu proizvodnju te biti proizvedeni u skladu s preporukama proizvođača retroreflektirajućih materijala za označivanje (5).
  Uzorci se podvrgavaju ispitivanju kronološkim redom navedenim u stavku 5.6.4. |
| --- | --- |

5.6.2.2.

Uzorci za ispitivanje moraju predstavljati aktualnu proizvodnju te biti proizvedeni u skladu s preporukama proizvođača retroreflektirajućih materijala za označivanje (5

Uzorci se podvrgavaju ispitivanju kronološkim redom navedenim u stavku 5.6.4.

| 5.6.3. | Ispitni postupak
  Sve retroreflektirajuće oznake razreda F i razreda 5 moraju ispunjavati zahtjeve u pogledu provjera i ispitivanja navedene u stavcima 5.6.4. i 5.6.5. |
| --- | --- |

5.6.3.

Ispitni postupak

Sve retroreflektirajuće oznake razreda F i razreda 5 moraju ispunjavati zahtjeve u pogledu provjera i ispitivanja navedene u stavcima 5.6.4. i 5.6.5.

| 5.6.4. | Minimalne vrijednosti koeficijenta retrorefleksije
  Fotometrijske specifikacije za retroreflektirajuće oznake razreda F:

  Tablica 11.


  Minimalne vrijednosti koeficijenta retrorefleksije R' [cd•m-2•lx-1]












  Kut promatranja α [o] | Upadni kut β [o] |
| --- | --- | --- |
| α=0,33(20’) | β1 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| | β2 | 5 | 20 | 30 | 40 | 60 |
| Boja | | | | | | |
| Bijela | | 450 | — | 200 | 95 | 16 |
| Crvena | | 120 | 60 | 30 | 10 | — |

5.6.4.

Minimalne vrijednosti koeficijenta retrorefleksije

Fotometrijske specifikacije za retroreflektirajuće oznake razreda F:

Tablica 11.

Tablica 11.

Minimalne vrijednosti koeficijenta retrorefleksije R' [cd•m-2•lx-1]

Minimalne vrijednosti koeficijenta retrorefleksije R' [cd•m-2

-1

Kut promatranja α [o]

o

Upadni kut β [o]

o

α=0,33(20’)

α=0,33(20’)

β1

β1

0

0

0

0

0

β2

β2

5

20

30

40

60

Boja

Boja

Bijela

450

—

200

95

16

Crvena

120

60

30

10

—

Fotometrijske specifikacije za retroreflektirajuće oznake razreda 5:

Tablica 11-2.

Tablica 11-2.

Minimalne vrijednosti koeficijenta retrorefleksije R' [cd•m-2•lx-1]

Minimalne vrijednosti koeficijenta retrorefleksije R' [cd•m-2

-1

| Kut promatranja α [o] | Upadni kut β [o] |
| --- | --- |
| α=0,33(20’) | β1 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| | β2 | 5 | 30 | 40 | 60 |
| Boja | | | | | |
| Bijela | | 450 | 200 | 95 | 16 |
| Crvena | | 120 | 30 | 10 | 2 |

Kut promatranja α [o]

o

Upadni kut β [o]

o

α=0,33(20’)

β1

0

0

0

0

β2

5

30

40

60

Boja

Bijela

450

200

95

16

Crvena

120

30

10

2

| 5.6.5. | Boja reflektiranog svjetla s naprave |
| --- | --- |

5.6.5.

Boja reflektiranog svjetla s naprave

| 5.6.5.1. | Ispitivanje boje retroreflektirajuće naprave u dnevnim uvjetima obavlja se metodom iz stavka 4.2.2. |
| --- | --- |

5.6.5.1.

Ispitivanje boje retroreflektirajuće naprave u dnevnim uvjetima obavlja se metodom iz stavka 4.2.2.

| 5.6.5.2. | Trikromatske koordinate reflektiranog svjetlosnog toka moraju biti unutar graničnih vrijednosti za crvenu i bijelu boju kako je navedeno u Pravilniku UN-a br. 48. |
| --- | --- |

5.6.5.2.

Trikromatske koordinate reflektiranog svjetlosnog toka moraju biti unutar graničnih vrijednosti za crvenu i bijelu boju kako je navedeno u Pravilniku UN-a br. 48.

| 5.6.5.3. | Faktor luminancije utvrđen u skladu sa stavkom 4.2.2.: | za crvenu boju mora biti ≥ 0,03, |
| --- | --- | --- |

5.6.5.3.

Faktor luminancije utvrđen u skladu sa stavkom 4.2.2.:

za crvenu boju mora biti ≥ 0,03,

| | za bijelu boju mora biti ≥ 0,25. |
| --- | --- |

za bijelu boju mora biti ≥ 0,25.

| 5.6.6. | Posebne specifikacije (ispitivanja) / otpornost na vanjske utjecaje |
| --- | --- |

5.6.6.

Posebne specifikacije (ispitivanja) / otpornost na vanjske utjecaje

| 5.6.6.1. | Otpornost na atmosferske utjecaje
  Primjerak se podvrgava ispitivanju iz Priloga 13. |
| --- | --- |

5.6.6.1.

Otpornost na atmosferske utjecaje

Primjerak se podvrgava ispitivanju iz Priloga 13.

| 5.6.6.2. | Otpornost na koroziju
  Primjerak iz uzorka podvrgava se ispitivanju iz Priloga 11. |
| --- | --- |

5.6.6.2.

Otpornost na koroziju

Primjerak iz uzorka podvrgava se ispitivanju iz Priloga 11.

| 5.6.6.3. | Otpornost na goriva
  Primjerak iz uzorka podvrgava se ispitivanju iz Priloga 9. |
| --- | --- |

5.6.6.3.

Otpornost na goriva

Primjerak iz uzorka podvrgava se ispitivanju iz Priloga 9.

| 5.6.6.4. | Otpornost na toplinu
  Primjerak iz uzorka podvrgava se ispitivanju iz Priloga 6. |
| --- | --- |

5.6.6.4.

Otpornost na toplinu

Primjerak iz uzorka podvrgava se ispitivanju iz Priloga 6.

| 5.6.6.5. | Otpornost na čišćenje
  Primjerak iz uzorka podvrgava se ispitivanju iz Priloga 15. |
| --- | --- |

5.6.6.5.

Otpornost na čišćenje

Primjerak iz uzorka podvrgava se ispitivanju iz Priloga 15.

| 5.6.6.6. | Stabilnost fotometrijskih svojstava
  Primjerak iz uzorka podvrgava se ispitivanju iz Priloga 14. |
| --- | --- |

5.6.6.6.

Stabilnost fotometrijskih svojstava

Primjerak iz uzorka podvrgava se ispitivanju iz Priloga 14.

| 5.6.6.7. | Otpornost na prodiranje vode
  Primjerak iz uzorka podvrgava se ispitivanju iz Priloga 7. |
| --- | --- |

5.6.6.7.

Otpornost na prodiranje vode

Primjerak iz uzorka podvrgava se ispitivanju iz Priloga 7.

| 5.6.6.8. | Čvrstoća prianjanja (u slučaju ljepljivih materijala)
  Primjerak iz uzorka podvrgava se ispitivanju iz Priloga 16. |
| --- | --- |

5.6.6.8.

Čvrstoća prianjanja (u slučaju ljepljivih materijala)

Primjerak iz uzorka podvrgava se ispitivanju iz Priloga 16.

| 5.6.6.9. | Savitljivost
  Ako su uzorci namijenjeni za lijepljenje na savitljivu podlogu, tj. ceradu, primjenjuje se sljedeće.
  Primjerak iz uzorka podvrgava se ispitivanju iz Priloga 17. |
| --- | --- |

5.6.6.9.

Savitljivost

Ako su uzorci namijenjeni za lijepljenje na savitljivu podlogu, tj. ceradu, primjenjuje se sljedeće.

Primjerak iz uzorka podvrgava se ispitivanju iz Priloga 17.

| 5.6.7. | U slučaju ploča:
  Jedna cijela ploča podvrgava se ispitivanju krutosti iz Priloga 19. |
| --- | --- |

5.6.7.

U slučaju ploča:

Jedna cijela ploča podvrgava se ispitivanju krutosti iz Priloga 19.

5.7.   Tehnički zahtjevi za retroreflektirajuće ploče za označivanje razreda 1, 2, 3 i 4

| 5.7.1. | Retroreflektirajuće naprave iz ovog stavka moraju ispunjavati uvjete s obzirom na:






  (a) | dimenzije i oblik iznesene u Prilogu 5. i |
| --- | --- | --- |

5.7.1.

Retroreflektirajuće naprave iz ovog stavka moraju ispunjavati uvjete s obzirom na:

(a)

dimenzije i oblik iznesene u Prilogu 5. i

| (b) | fotometrijske i kolorimetrijske zahtjeve iz stavaka od 5.7.4. do 5.7.5.; |
| --- | --- |

(b)

fotometrijske i kolorimetrijske zahtjeve iz stavaka od 5.7.4. do 5.7.5.;

| (c) | fizičke i mehaničke zahtjeve iz stavka 5.7.6. |
| --- | --- |

(c)

fizičke i mehaničke zahtjeve iz stavka 5.7.6.

| 5.7.2. | Podnositelj zahtjeva za homologaciju dužan je dostaviti: |
| --- | --- |

5.7.2.

Podnositelj zahtjeva za homologaciju dužan je dostaviti:

| 5.7.2.1. | dvije velike ploče za označivanje s prugastim uzorkom u obliku slova „v” (tzv. „chevron” uzorak) namijenjene montiranju na stražnju stranu kamiona i traktora i dvije velike ploče za označivanje stražnje strane prikolica i poluprikolica (ili njihov ekvivalent u malim pločama) u laboratorij za ispitivanje. |
| --- | --- |

5.7.2.1.

dvije velike ploče za označivanje s prugastim uzorkom u obliku slova „v” (tzv. „chevron” uzorak) namijenjene montiranju na stražnju stranu kamiona i traktora i dvije velike ploče za označivanje stražnje strane prikolica i poluprikolica (ili njihov ekvivalent u malim pločama) u laboratorij za ispitivanje.

| 5.7.2.2. | Uzorci za ispitivanje moraju predstavljati aktualnu proizvodnju te biti proizvedeni u skladu s preporukama proizvođača retroreflektirajućih odnosno retroreflektirajućih/fluorescentnih materijala odnosno naprava.
  Uzorci se podvrgavaju ispitivanju kronološkim redom navedenim u stavku 5.7.3. |
| --- | --- |

5.7.2.2.

Uzorci za ispitivanje moraju predstavljati aktualnu proizvodnju te biti proizvedeni u skladu s preporukama proizvođača retroreflektirajućih odnosno retroreflektirajućih/fluorescentnih materijala odnosno naprava.

Uzorci se podvrgavaju ispitivanju kronološkim redom navedenim u stavku 5.7.3.

| 5.7.3. | Ispitni postupak
  Svaka retroreflektirajuća ploča za označivanje razreda 1, 2, 3 i 4: mora ispunjavati zahtjeve u pogledu provjera i ispitivanja iz Priloga 5. |
| --- | --- |

5.7.3.

Ispitni postupak

Svaka retroreflektirajuća ploča za označivanje razreda 1, 2, 3 i 4: mora ispunjavati zahtjeve u pogledu provjera i ispitivanja iz Priloga 5.

| 5.7.3.1. | Nakon provjere općih specifikacija (stavak 3.) i specifikacija za oblik i dimenzije (Prilog 5.) uzorci se podvrgavaju ispitivanju otpornosti na toplinu opisanom u Prilogu 9. ovom Pravilniku prije ispitivanja opisanih u prilozima 6., 7. i 8. |
| --- | --- |

5.7.3.1.

Nakon provjere općih specifikacija (stavak 3.) i specifikacija za oblik i dimenzije (Prilog 5.) uzorci se podvrgavaju ispitivanju otpornosti na toplinu opisanom u Prilogu 9. ovom Pravilniku prije ispitivanja opisanih u prilozima 6., 7. i 8.

| 5.7.3.2. | Fotometrijska i kolorimetrijska mjerenja mogu se provoditi na istom uzorku. |
| --- | --- |

5.7.3.2.

Fotometrijska i kolorimetrijska mjerenja mogu se provoditi na istom uzorku.

| 5.7.3.3. | Za druga ispitivanja treba upotrijebiti uzorke koji nisu korišteni ni u jednom ispitivanju. |
| --- | --- |

5.7.3.3.

Za druga ispitivanja treba upotrijebiti uzorke koji nisu korišteni ni u jednom ispitivanju.

| 5.7.4. | Maksimalne vrijednosti koeficijenta retrorefleksije
  Fotometrijske specifikacije retroreflektirajućih ploča za označivanje razreda 1, 2, 3 i 4:
  naprave razreda 1 i razreda 2 moraju biti u skladu s vrijednostima iz tablice 12. samo za žutu boju,
  naprave razreda 3 i razreda 4 moraju biti u skladu s vrijednostima iz tablice 12. za žutu i za crvenu boju,

  Tablica 12.


  Minimalne vrijednosti koeficijenta retrorefleksije R' [cd•m-2•lx-1]











  Kut promatranja α ['] | Upadni kut β [°] |
| --- | --- | --- |
| 20' | ß1 | 0° | 0° | 0° | 0° |
| ß2 | 5° | 30° | 40° | 60° |
| Koeficijent R'
  [cd•m-
  2•lx-1] | Boja: žuta | 300 | 180 | 75 | 10 |
| Boja: crvena | 10 | 7 | 4 | – |

5.7.4.

Maksimalne vrijednosti koeficijenta retrorefleksije

Fotometrijske specifikacije retroreflektirajućih ploča za označivanje razreda 1, 2, 3 i 4:

naprave razreda 1 i razreda 2 moraju biti u skladu s vrijednostima iz tablice 12. samo za žutu boju,

naprave razreda 3 i razreda 4 moraju biti u skladu s vrijednostima iz tablice 12. za žutu i za crvenu boju,

Tablica 12.

Tablica 12.

Minimalne vrijednosti koeficijenta retrorefleksije R' [cd•m-2•lx-1]

Minimalne vrijednosti koeficijenta retrorefleksije R' [cd•m-2

-1

Kut promatranja α [']

Upadni kut β [°]

20'

ß1

1

0°

0°

0°

0°

ß2

2

5°

30°

40°

60°

Koeficijent R'

[cd•m-
  2•lx-1]

-

2

-1

Boja: žuta

300

180

75

10

Boja: crvena

10

7

4

–

| 5.7.4.1. | Kut čiji su krakovi određeni uzorkom ne smije biti veći od 80’. |
| --- | --- |

5.7.4.1.

Kut čiji su krakovi određeni uzorkom ne smije biti veći od 80’.

| 5.7.5. | Boja reflektiranog svjetla s naprave |
| --- | --- |

5.7.5.

Boja reflektiranog svjetla s naprave

| 5.7.5.1. | Ispitivanje boje retroreflektirajuće naprave (boja po noći) obavlja se metodom iz stavka 4.2.1. |
| --- | --- |

5.7.5.1.

Ispitivanje boje retroreflektirajuće naprave (boja po noći) obavlja se metodom iz stavka 4.2.1.

| 5.7.5.1.1. | Trikromatske koordinate reflektiranog svjetlosnog toka moraju biti unutar graničnih vrijednosti za crvenu i žutu boju kako je navedeno u Pravilniku UN-a br. 48. |
| --- | --- |

5.7.5.1.1.

Trikromatske koordinate reflektiranog svjetlosnog toka moraju biti unutar graničnih vrijednosti za crvenu i žutu boju kako je navedeno u Pravilniku UN-a br. 48.

| 5.7.5.2. | Ispitivanje boje retroreflektirajuće naprave (boja po danu) obavlja se metodom iz stavka 4.2.2. |
| --- | --- |

5.7.5.2.

Ispitivanje boje retroreflektirajuće naprave (boja po danu) obavlja se metodom iz stavka 4.2.2.

| 5.7.5.2.1. | Trikromatske koordinate reflektiranog svjetlosnog toka moraju biti unutar graničnih vrijednosti za crvenu i žutu boju kako je navedeno u Pravilniku UN-a br. 48. |
| --- | --- |

5.7.5.2.1.

Trikromatske koordinate reflektiranog svjetlosnog toka moraju biti unutar graničnih vrijednosti za crvenu i žutu boju kako je navedeno u Pravilniku UN-a br. 48.

| 5.7.5.2.2. | Faktor luminancije β utvrđen u skladu sa stavkom 4.2.3.:






  (a) | za crvenu boju mora biti ≥ 0,03, |
| --- | --- | --- |

5.7.5.2.2.

Faktor luminancije β utvrđen u skladu sa stavkom 4.2.3.:

(a)

za crvenu boju mora biti ≥ 0,03,

| (b) | za žutu boju mora biti ≥ 0,16. |
| --- | --- |

(b)

za žutu boju mora biti ≥ 0,16.

| 5.7.5.3. | Ispitivanje boje fluorescentnog materijala obavlja se metodom iz stavka 4.2.3. |
| --- | --- |

5.7.5.3.

Ispitivanje boje fluorescentnog materijala obavlja se metodom iz stavka 4.2.3.

| 5.7.5.3.1. | Trikromatske koordinate reflektiranog svjetlosnog toka moraju biti unutar graničnih vrijednosti za predmetnu boju kako je navedeno u Pravilniku UN-a br. 48. |
| --- | --- |

5.7.5.3.1.

Trikromatske koordinate reflektiranog svjetlosnog toka moraju biti unutar graničnih vrijednosti za predmetnu boju kako je navedeno u Pravilniku UN-a br. 48.

| 5.7.5.3.2. | Faktor luminancije β utvrđen u skladu sa stavkom 4.2.3.: za crvenu boju mora biti ≥ 0,3. |
| --- | --- |

5.7.5.3.2.

Faktor luminancije β utvrđen u skladu sa stavkom 4.2.3.: za crvenu boju mora biti ≥ 0,3.

| 5.7.5.4. | Stražnje ploče za označivanje teških vozila i prikolica moraju se sastojati od žutih retroreflektirajućih i crvenih retroreflektirajućih ili žutih retroreflektirajućih i crvenih retroreflektirajućih materijala ili naprava. |
| --- | --- |

5.7.5.4.

Stražnje ploče za označivanje teških vozila i prikolica moraju se sastojati od žutih retroreflektirajućih i crvenih retroreflektirajućih ili žutih retroreflektirajućih i crvenih retroreflektirajućih materijala ili naprava.

| 5.7.6. | Posebne specifikacije (ispitivanja) / otpornost na vanjske utjecaje |
| --- | --- |

5.7.6.

Posebne specifikacije (ispitivanja) / otpornost na vanjske utjecaje

| 5.7.6.1. | Otpornost na atmosferske utjecaje
  Primjerak se podvrgava ispitivanju iz Priloga 13. |
| --- | --- |

5.7.6.1.

Otpornost na atmosferske utjecaje

Primjerak se podvrgava ispitivanju iz Priloga 13.

| 5.7.6.2. | Otpornost na koroziju
  Primjerak iz uzorka podvrgava se ispitivanju iz Priloga 11. |
| --- | --- |

5.7.6.2.

Otpornost na koroziju

Primjerak iz uzorka podvrgava se ispitivanju iz Priloga 11.

| 5.7.6.3. | Otpornost na goriva
  Primjerak iz uzorka podvrgava se ispitivanju iz Priloga 9. |
| --- | --- |

5.7.6.3.

Otpornost na goriva

Primjerak iz uzorka podvrgava se ispitivanju iz Priloga 9.

| 5.7.6.4. | Otpornost na toplinu
  Primjerak iz uzorka podvrgava se ispitivanju iz Priloga 6. |
| --- | --- |

5.7.6.4.

Otpornost na toplinu

Primjerak iz uzorka podvrgava se ispitivanju iz Priloga 6.

| 5.7.6.5. | Otpornost na čišćenje
  Primjerak iz uzorka podvrgava se ispitivanju iz Priloga 15. |
| --- | --- |

5.7.6.5.

Otpornost na čišćenje

Primjerak iz uzorka podvrgava se ispitivanju iz Priloga 15.

| 5.7.6.6. | Stabilnost fotometrijskih svojstava
  Primjerak iz uzorka podvrgava se ispitivanju iz Priloga 14. |
| --- | --- |

5.7.6.6.

Stabilnost fotometrijskih svojstava

Primjerak iz uzorka podvrgava se ispitivanju iz Priloga 14.

| 5.7.6.7. | Otpornost na prodiranje vode
  Primjerak iz uzorka podvrgava se ispitivanju iz Priloga 7. |
| --- | --- |

5.7.6.7.

Otpornost na prodiranje vode

Primjerak iz uzorka podvrgava se ispitivanju iz Priloga 7.

| 5.7.6.8. | Čvrstoća prianjanja (u slučaju ljepljivih materijala)
  Primjerak iz uzorka podvrgava se ispitivanju iz Priloga 16. |
| --- | --- |

5.7.6.8.

Čvrstoća prianjanja (u slučaju ljepljivih materijala)

Primjerak iz uzorka podvrgava se ispitivanju iz Priloga 16.

| 5.7.6.9. | Savitljivost |
| --- | --- |

5.7.6.9.

Savitljivost

| 5.7.6.9.1. | Ako su uzorci namijenjeni za lijepljenje na savitljivu podlogu, tj. ceradu, primjenjuje se sljedeće.
  Primjerak iz uzorka podvrgava se ispitivanju iz Priloga 17. |
| --- | --- |

5.7.6.9.1.

Ako su uzorci namijenjeni za lijepljenje na savitljivu podlogu, tj. ceradu, primjenjuje se sljedeće.

Primjerak iz uzorka podvrgava se ispitivanju iz Priloga 17.

| 5.7.6.9.2. | U slučaju ploča:
  Jedna cijela ploča podvrgava se ispitivanju krutosti iz Priloga 19. |
| --- | --- |

5.7.6.9.2.

U slučaju ploča:

Jedna cijela ploča podvrgava se ispitivanju krutosti iz Priloga 19.

| 5.7.7. | Kronološki red ispitivanja za razrede 1, 2, 3 i 4 |
| --- | --- |

5.7.7.

Kronološki red ispitivanja za razrede 1, 2, 3 i 4

| 5.7.7.1. | Dvije velike ploče za označivanje s prugastim uzorkom u obliku slova „v” (tzv. „chevron” uzorak), za montiranje na stražnju stranu kamiona i traktora, i dvije velike ploče za označivanje stražnje strane prikolica i poluprikolica (ili njihov ekvivalent u malim pločama), šalju se u laboratorij radi ispitivanja. |
| --- | --- |

5.7.7.1.

Dvije velike ploče za označivanje s prugastim uzorkom u obliku slova „v” (tzv. „chevron” uzorak), za montiranje na stražnju stranu kamiona i traktora, i dvije velike ploče za označivanje stražnje strane prikolica i poluprikolica (ili njihov ekvivalent u malim pločama), šalju se u laboratorij radi ispitivanja.

| 5.7.7.2. | Ispitni primjerci moraju predstavljati aktualnu proizvodnju te biti izrađeni u skladu s preporukama proizvođača retroreflektirajućih odnosno retroreflektirajućih/fluorescentnih materijala odnosno naprava. |
| --- | --- |

5.7.7.2.

Ispitni primjerci moraju predstavljati aktualnu proizvodnju te biti izrađeni u skladu s preporukama proizvođača retroreflektirajućih odnosno retroreflektirajućih/fluorescentnih materijala odnosno naprava.

| 5.7.7.3. | Nakon provjere općih specifikacija (stavak 4.) i specifikacija za oblik i dimenzije (Prilog 5.) uzorci se podvrgavaju ispitivanju otpornosti na toplinu opisanom u Prilogu 6. prije ispitivanja opisanih u stavcima 4.2. i 5.7.4. te u Prilogu 8. |
| --- | --- |

5.7.7.3.

Nakon provjere općih specifikacija (stavak 4.) i specifikacija za oblik i dimenzije (Prilog 5.) uzorci se podvrgavaju ispitivanju otpornosti na toplinu opisanom u Prilogu 6. prije ispitivanja opisanih u stavcima 4.2. i 5.7.4. te u Prilogu 8.

| 5.7.7.4. | Fotometrijska i kolorimetrijska mjerenja mogu se provoditi na istom uzorku. |
| --- | --- |

5.7.7.4.

Fotometrijska i kolorimetrijska mjerenja mogu se provoditi na istom uzorku.

| 5.7.7.5. | Za druga ispitivanja treba upotrijebiti uzorke koji nisu korišteni ni u jednom ispitivanju. |
| --- | --- |

5.7.7.5.

Za druga ispitivanja treba upotrijebiti uzorke koji nisu korišteni ni u jednom ispitivanju.

5.8.   Tehnički zahtjevi za retroreflektirajuće ploče za označivanje za spora vozila razreda SMV

| 5.8.1. | Retroreflektirajuće naprave iz ovog stavka moraju ispunjavati uvjete s obzirom na:






  (a) | dimenzije i oblik iznesene u Prilogu 5.; i |
| --- | --- | --- |

5.8.1.

Retroreflektirajuće naprave iz ovog stavka moraju ispunjavati uvjete s obzirom na:

(a)

dimenzije i oblik iznesene u Prilogu 5.; i

| (b) | fotometrijske i kolorimetrijske zahtjeve iz stavaka od 5.8.4. do 5.8.5.; i |
| --- | --- |

(b)

fotometrijske i kolorimetrijske zahtjeve iz stavaka od 5.8.4. do 5.8.5.; i

| (c) | fizičke i mehaničke zahtjeve iz Priloga 9. i priloga od 11. do 13. |
| --- | --- |

(c)

fizičke i mehaničke zahtjeve iz Priloga 9. i priloga od 11. do 13.

| 5.8.2. | Podnositelj zahtjeva za homologaciju dužan je dostaviti: |
| --- | --- |

5.8.2.

Podnositelj zahtjeva za homologaciju dužan je dostaviti:

| 5.8.2.1. | ispitnom laboratoriju pet stražnjih ploča za označivanje sporog vozila radi različitih ispitivanja koja treba provesti. |
| --- | --- |

5.8.2.1.

ispitnom laboratoriju pet stražnjih ploča za označivanje sporog vozila radi različitih ispitivanja koja treba provesti.

| 5.8.2.2. | Ispitni primjerci moraju predstavljati aktualnu proizvodnju te biti izrađeni u skladu s preporukama proizvođača retroreflektirajućih i fluorescentnih (razred 1) ili samo retroreflektirajućih (razred 2) proizvoda.
  Uzorci se podvrgavaju ispitivanju kronološkim redom navedenim u stavku 5.8.7. |
| --- | --- |

5.8.2.2.

Ispitni primjerci moraju predstavljati aktualnu proizvodnju te biti izrađeni u skladu s preporukama proizvođača retroreflektirajućih i fluorescentnih (razred 1) ili samo retroreflektirajućih (razred 2) proizvoda.

Uzorci se podvrgavaju ispitivanju kronološkim redom navedenim u stavku 5.8.7.

| 5.8.3. | Ispitni postupak |
| --- | --- |

5.8.3.

Ispitni postupak

| 5.8.3.1. | Sve retroreflektirajuće ploče za spora vozila razreda SMV moraju ispunjavati zahtjeve u pogledu provjera i ispitivanja navedene u Prilogu 5. |
| --- | --- |

5.8.3.1.

Sve retroreflektirajuće ploče za spora vozila razreda SMV moraju ispunjavati zahtjeve u pogledu provjera i ispitivanja navedene u Prilogu 5.

| 5.8.3.2. | Nakon provjere općih specifikacija (stavak 4.) i specifikacija za oblik i dimenzije (Prilog 5.), a prije ispitivanja opisanih u stavcima 4.2. i 5.7.4. te u Prilogu 8., četiri uzorka podvrgavaju se ispitivanju otpornosti na toplinu opisanom u Prilogu 6. ovom Pravilniku. Peti primjerak se čuva kao referentni za potrebe ispitivanja. |
| --- | --- |

5.8.3.2.

Nakon provjere općih specifikacija (stavak 4.) i specifikacija za oblik i dimenzije (Prilog 5.), a prije ispitivanja opisanih u stavcima 4.2. i 5.7.4. te u Prilogu 8., četiri uzorka podvrgavaju se ispitivanju otpornosti na toplinu opisanom u Prilogu 6. ovom Pravilniku. Peti primjerak se čuva kao referentni za potrebe ispitivanja.

| 5.8.3.3. | Fotometrijska i kolorimetrijska mjerenja mogu se provoditi na istom uzorku. |
| --- | --- |

5.8.3.3.

Fotometrijska i kolorimetrijska mjerenja mogu se provoditi na istom uzorku.

| 5.8.3.4. | Za druga ispitivanja treba upotrijebiti uzorke koji nisu korišteni ni u jednom ispitivanju. |
| --- | --- |

5.8.3.4.

Za druga ispitivanja treba upotrijebiti uzorke koji nisu korišteni ni u jednom ispitivanju.

| 5.8.4. | Maksimalne vrijednosti koeficijenta retrorefleksije
  Fotometrijske specifikacije za retroreflektirajuće ploče za označivanje za spora vozila razreda SMV |
| --- | --- |

5.8.4.

Maksimalne vrijednosti koeficijenta retrorefleksije

Fotometrijske specifikacije za retroreflektirajuće ploče za označivanje za spora vozila razreda SMV

| 5.8.4.1. | Koeficijent retrorefleksije R' u kandelama po m2 po luksu (cd/m2/lux) cijelog crvenog retroreflektirajućeg područja, kad je novo, izmjeren u skladu sa stavkom 3., mora biti barem onoliki koliko je navedeno u tablici 13.

  Tablica 13.


  Minimalne vrijednosti koeficijenta retrorefleksije R' [cd•m-2•lx-1]











  Kut promatranja α | Upadni kut β |
| --- | --- | --- |
| 20' | ß1 | 0° | 0° | 0° | 0° |
| ß2 | 5° | 20° | 30° | 40° |
| Koeficijent R'[cd•m-
  2•lx-1] | R' vanjskog okvira (razred 1, 2) | 120 | 60 | 30 | 10 |
| R' unutarnjeg trokuta (razred 2) | 10 | 7 | 4 | — |

5.8.4.1.

Koeficijent retrorefleksije R' u kandelama po m2

2

Tablica 13.

Tablica 13.

Minimalne vrijednosti koeficijenta retrorefleksije R' [cd•m-2•lx-1]

Minimalne vrijednosti koeficijenta retrorefleksije R' [cd•m-2

-1

Kut promatranja α

Upadni kut β

20'

ß1

1

0°

0°

0°

0°

ß2

2

5°

20°

30°

40°

Koeficijent R'[cd•m-
  2•lx-1]

-

2

-1

R' vanjskog okvira (razred 1, 2)

120

60

30

10

R' unutarnjeg trokuta (razred 2)

10

7

4

—

| 5.8.4.2. | Kut čiji su krakovi određeni uzorkom ne smije biti veći od 80’. |
| --- | --- |

5.8.4.2.

Kut čiji su krakovi određeni uzorkom ne smije biti veći od 80’.

| 5.8.5. | Boja reflektiranog svjetla s naprave |
| --- | --- |

5.8.5.

Boja reflektiranog svjetla s naprave

| 5.8.5.1. | Ispitivanje boje retroreflektirajuće naprave (boja po noći) obavlja se metodom iz stavka 4.2.1. |
| --- | --- |

5.8.5.1.

Ispitivanje boje retroreflektirajuće naprave (boja po noći) obavlja se metodom iz stavka 4.2.1.

| 5.8.5.1.1. | Trikromatske koordinate reflektiranog svjetlosnog toka moraju biti unutar graničnih vrijednosti za predmetnu boju kako je navedeno u Pravilniku UN-a br. 48. |
| --- | --- |

5.8.5.1.1.

Trikromatske koordinate reflektiranog svjetlosnog toka moraju biti unutar graničnih vrijednosti za predmetnu boju kako je navedeno u Pravilniku UN-a br. 48.

| 5.8.5.2. | Ispitivanje boje retroreflektirajuće naprave (boja po danu) obavlja se metodom iz stavka 4.2.2. |
| --- | --- |

5.8.5.2.

Ispitivanje boje retroreflektirajuće naprave (boja po danu) obavlja se metodom iz stavka 4.2.2.

| 5.8.5.2.1. | Trikromatske koordinate reflektiranog svjetlosnog toka moraju biti unutar graničnih vrijednosti za crvenu boju kako je navedeno u Pravilniku UN-a br. 48. |
| --- | --- |

5.8.5.2.1.

Trikromatske koordinate reflektiranog svjetlosnog toka moraju biti unutar graničnih vrijednosti za crvenu boju kako je navedeno u Pravilniku UN-a br. 48.

| 5.8.5.2.2. | Faktor luminancije β utvrđen u skladu sa stavkom 4.2.2. mora biti ≥ 0,03. |
| --- | --- |

5.8.5.2.2.

Faktor luminancije β utvrđen u skladu sa stavkom 4.2.2. mora biti ≥ 0,03.

| 5.8.6. | Kolorimetrijske specifikacije |
| --- | --- |

5.8.6.

Kolorimetrijske specifikacije

| 5.8.6.1. | Stražnje ploče za označivanje sporih vozila i njihovih prikolica moraju se sastojati ili od crveno retroreflektirajućih i crveno fluorescentnih materijala ili naprava (razred 1), ili samo od crveno retroreflektirajućih materijala ili naprava (razred 2). |
| --- | --- |

5.8.6.1.

Stražnje ploče za označivanje sporih vozila i njihovih prikolica moraju se sastojati ili od crveno retroreflektirajućih i crveno fluorescentnih materijala ili naprava (razred 1), ili samo od crveno retroreflektirajućih materijala ili naprava (razred 2).

| 5.8.7. | Posebne specifikacije (ispitivanja) / otpornost na vanjske utjecaje |
| --- | --- |

5.8.7.

Posebne specifikacije (ispitivanja) / otpornost na vanjske utjecaje

| 5.8.7.1. | Otpornost na atmosferske utjecaje
  Primjerak se podvrgava ispitivanju iz Priloga 13. |
| --- | --- |

5.8.7.1.

Otpornost na atmosferske utjecaje

Primjerak se podvrgava ispitivanju iz Priloga 13.

| 5.8.7.2. | Otpornost na koroziju
  Primjerak iz uzorka podvrgava se ispitivanju iz Priloga 11. |
| --- | --- |

5.8.7.2.

Otpornost na koroziju

Primjerak iz uzorka podvrgava se ispitivanju iz Priloga 11.

| 5.8.7.3. | Otpornost na goriva
  Primjerak iz uzorka podvrgava se ispitivanju iz Priloga 9. |
| --- | --- |

5.8.7.3.

Otpornost na goriva

Primjerak iz uzorka podvrgava se ispitivanju iz Priloga 9.

| 5.8.7.4. | Otpornost na toplinu
  Primjerak iz uzorka podvrgava se ispitivanju iz Priloga 6. |
| --- | --- |

5.8.7.4.

Otpornost na toplinu

Primjerak iz uzorka podvrgava se ispitivanju iz Priloga 6.

| 5.8.7.5. | Otpornost na čišćenje
  Primjerak iz uzorka podvrgava se ispitivanju iz Priloga 15. |
| --- | --- |

5.8.7.5.

Otpornost na čišćenje

Primjerak iz uzorka podvrgava se ispitivanju iz Priloga 15.

| 5.8.7.6. | Stabilnost fotometrijskih svojstava
  Primjerak iz uzorka podvrgava se ispitivanju iz Priloga 14. |
| --- | --- |

5.8.7.6.

Stabilnost fotometrijskih svojstava

Primjerak iz uzorka podvrgava se ispitivanju iz Priloga 14.

| 5.8.7.7. | Otpornost na prodiranje vode
  Primjerak iz uzorka podvrgava se ispitivanju iz Priloga 7. |
| --- | --- |

5.8.7.7.

Otpornost na prodiranje vode

Primjerak iz uzorka podvrgava se ispitivanju iz Priloga 7.

| 5.8.7.8. | Čvrstoća prianjanja (u slučaju ljepljivih materijala)
  Primjerak iz uzorka podvrgava se ispitivanju iz Priloga 16. |
| --- | --- |

5.8.7.8.

Čvrstoća prianjanja (u slučaju ljepljivih materijala)

Primjerak iz uzorka podvrgava se ispitivanju iz Priloga 16.

| 5.8.7.9. | Savitljivost |
| --- | --- |

5.8.7.9.

Savitljivost

| 5.8.7.9.1. | Ako su uzorci namijenjeni za lijepljenje na savitljivu podlogu, tj. ceradu, primjenjuje se sljedeće.
  Primjerak iz uzorka podvrgava se ispitivanju iz Priloga 17. |
| --- | --- |

5.8.7.9.1.

Ako su uzorci namijenjeni za lijepljenje na savitljivu podlogu, tj. ceradu, primjenjuje se sljedeće.

Primjerak iz uzorka podvrgava se ispitivanju iz Priloga 17.

| 5.8.7.9.2. | U slučaju ploča:
  Jedna cijela ploča podvrgava se ispitivanju krutosti iz Priloga 19. |
| --- | --- |

5.8.7.9.2.

U slučaju ploča:

Jedna cijela ploča podvrgava se ispitivanju krutosti iz Priloga 19.

| 5.8.8. | Kronološki red |
| --- | --- |

5.8.8.

Kronološki red

| 5.8.8.1. | Ispitnom laboratoriju dostavlja se pet stražnjih ploča za označivanje sporog vozila radi različitih ispitivanja koja treba provesti. |
| --- | --- |

5.8.8.1.

Ispitnom laboratoriju dostavlja se pet stražnjih ploča za označivanje sporog vozila radi različitih ispitivanja koja treba provesti.

| 5.8.8.2. | Ispitni primjerci moraju predstavljati aktualnu proizvodnju te biti izrađeni u skladu s preporukama proizvođača retroreflektirajućih i fluorescentnih (razred 1) ili samo retroreflektirajućih (razred 2) proizvoda. |
| --- | --- |

5.8.8.2.

Ispitni primjerci moraju predstavljati aktualnu proizvodnju te biti izrađeni u skladu s preporukama proizvođača retroreflektirajućih i fluorescentnih (razred 1) ili samo retroreflektirajućih (razred 2) proizvoda.

| 5.8.8.3. | Nakon provjere općih specifikacija (stavak 4.) i specifikacija za oblik i dimenzije (Prilog 5.), četiri primjerka podvrgavaju se ispitivanju otpornosti na toplinu opisanom u Prilogu 6. prije ispitivanja opisanih u stavcima 4.2. i 5.7.4. te u Prilogu 8. Peti primjerak se čuva kao referentni za potrebe ispitivanja. |
| --- | --- |

5.8.8.3.

Nakon provjere općih specifikacija (stavak 4.) i specifikacija za oblik i dimenzije (Prilog 5.), četiri primjerka podvrgavaju se ispitivanju otpornosti na toplinu opisanom u Prilogu 6. prije ispitivanja opisanih u stavcima 4.2. i 5.7.4. te u Prilogu 8. Peti primjerak se čuva kao referentni za potrebe ispitivanja.

| 5.8.8.4. | Fotometrijska i kolorimetrijska mjerenja mogu se provoditi na istom uzorku. |
| --- | --- |

5.8.8.4.

Fotometrijska i kolorimetrijska mjerenja mogu se provoditi na istom uzorku.

| 5.8.8.5. | Za druga ispitivanja treba upotrijebiti uzorke koji nisu korišteni ni u jednom ispitivanju. |
| --- | --- |

5.8.8.5.

Za druga ispitivanja treba upotrijebiti uzorke koji nisu korišteni ni u jednom ispitivanju.

5.9.   Tehnički zahtjevi za sigurnosne trokute tipa 1 i 2

| 5.9.1. | Retroreflektirajuće naprave iz ovog stavka moraju ispunjavati uvjete s obzirom na:






  (a) | dimenzije i oblik iznesene u Prilogu 5.; i |
| --- | --- | --- |

5.9.1.

Retroreflektirajuće naprave iz ovog stavka moraju ispunjavati uvjete s obzirom na:

(a)

dimenzije i oblik iznesene u Prilogu 5.; i

| (b) | fotometrijske i kolorimetrijske zahtjeve iz stavaka od 5.9.4. do 5.9.5.; i |
| --- | --- |

(b)

fotometrijske i kolorimetrijske zahtjeve iz stavaka od 5.9.4. do 5.9.5.; i

| (c) | fizičke i mehaničke zahtjeve iz priloga 7., 9., 12., 13. i 20. |
| --- | --- |

(c)

fizičke i mehaničke zahtjeve iz priloga 7., 9., 12., 13. i 20.

| 5.9.2. | Podnositelj zahtjeva za homologaciju dužan je dostaviti: |
| --- | --- |

5.9.2.

Podnositelj zahtjeva za homologaciju dužan je dostaviti:

| 5.9.2.1. | četiri primjerka sigurnosnih trokuta i barem dva komada zaštitnih navlaka ako se ti sigurnosni trokuti korisnicima isporučuju zajedno sa zaštitnim navlakama; |
| --- | --- |

5.9.2.1.

četiri primjerka sigurnosnih trokuta i barem dva komada zaštitnih navlaka ako se ti sigurnosni trokuti korisnicima isporučuju zajedno sa zaštitnim navlakama;

| 5.9.2.2. | dva uzorka fluorescentnog materijala ili fluorescentnog retroreflektirajućeg materijala na koje se može upisati kvadrat veličine 100 x 100 mm i koji su u potpunosti reprezentativni za materijal koji se postavlja pod istim uvjetima na isti osnovni materijal od kojeg se sastoji sigurnosni trokut; |
| --- | --- |

5.9.2.2.

dva uzorka fluorescentnog materijala ili fluorescentnog retroreflektirajućeg materijala na koje se može upisati kvadrat veličine 100 x 100 mm i koji su u potpunosti reprezentativni za materijal koji se postavlja pod istim uvjetima na isti osnovni materijal od kojeg se sastoji sigurnosni trokut;

| 5.9.2.3. | u slučaju tipa sigurnosnog trokuta koji se od već homologiranog tipa razlikuje samo po trgovačkom imenu ili marki dovoljno je dostaviti: |
| --- | --- |

5.9.2.3.

u slučaju tipa sigurnosnog trokuta koji se od već homologiranog tipa razlikuje samo po trgovačkom imenu ili marki dovoljno je dostaviti:

| 5.9.2.3.1. | izjavu proizvođača sigurnosnog trokuta da je dostavljeni tip (osim po trgovačkim imenu ili marki) jednak već homologiranom tipu i da ga je proizveo isti proizvođač, pri čemu se potonji tip identificira homologacijskim brojem; |
| --- | --- |

5.9.2.3.1.

izjavu proizvođača sigurnosnog trokuta da je dostavljeni tip (osim po trgovačkim imenu ili marki) jednak već homologiranom tipu i da ga je proizveo isti proizvođač, pri čemu se potonji tip identificira homologacijskim brojem;

| 5.9.2.3.2. | dva uzorka s novim trgovačkim imenom ili markom ili ekvivalentnu dokumentaciju.
  Uzorci se podvrgavaju ispitivanju kronološkim redom navedenim u stavku 5.9.6. |
| --- | --- |

5.9.2.3.2.

dva uzorka s novim trgovačkim imenom ili markom ili ekvivalentnu dokumentaciju.

Uzorci se podvrgavaju ispitivanju kronološkim redom navedenim u stavku 5.9.6.

| 5.9.3. | Ispitni postupak
  Svi sigurnosni trokuti i, ako ih imaju, pripadajuće zaštitne navlake, moraju ispunjavati zahtjeve u pogledu provjera i ispitivanja navedene u Prilogu 5. |
| --- | --- |

5.9.3.

Ispitni postupak

Svi sigurnosni trokuti i, ako ih imaju, pripadajuće zaštitne navlake, moraju ispunjavati zahtjeve u pogledu provjera i ispitivanja navedene u Prilogu 5.

| 5.9.4. | Minimalne vrijednosti koeficijenta retrorefleksije
  Fotometrijske specifikacije za sigurnosne trokute tipa 1 i 2 |
| --- | --- |

5.9.4.

Minimalne vrijednosti koeficijenta retrorefleksije

Fotometrijske specifikacije za sigurnosne trokute tipa 1 i 2

| 5.9.4.1. | Vrijednosti CIL-a cijelog crvenog retroreflektirajućeg područja, kad je novo, izmjerene u skladu sa stavkom 5.9.4.1.1. i Prilogom 4. stavcima 2., 3. i 4., ne smiju biti manje od onih navedenih u tablici 14. |
| --- | --- |

5.9.4.1.

Vrijednosti CIL-a cijelog crvenog retroreflektirajućeg područja, kad je novo, izmjerene u skladu sa stavkom 5.9.4.1.1. i Prilogom 4. stavcima 2., 3. i 4., ne smiju biti manje od onih navedenih u tablici 14.

| 5.9.4.1.1. | Za to mjerenje pretpostavlja se da je smjer osvjetljivanja H = V = Θ za sigurnosni trokut u položaju u kojem se koristi paralelan s ravninom tla i okomit na nižu stranu trokuta, koja je paralelna s ravninom tla. |
| --- | --- |

5.9.4.1.1.

Za to mjerenje pretpostavlja se da je smjer osvjetljivanja H = V = Θ

| 5.9.4.2. | Retroreflektirajuće naprave i fluorescentni retroreflektirajući materijal

  Tablica 14.


  Minimalne vrijednosti za CIL [mcd.lx-1] | Kutovi osvjetljavanja β |
| --- | --- | --- |
| Vertikalno V (β1) | 0° | ±20° | 0° | 0° |
| Horizontalno H (β2) | 0° ili ±5° | 0° | ±30° | ±40° |
| Kutovi odstupanja 20' | 8 000 | 4 000 | 1 700 | 600 |
| Kutovi odstupanja 1°30' | 600 | 200 | 100 | 50 |

5.9.4.2.

Retroreflektirajuće naprave i fluorescentni retroreflektirajući materijal

Tablica 14.

Tablica 14.

Minimalne vrijednosti za CIL [mcd.lx-1]

Minimalne vrijednosti za CIL [mcd.lx-1

Kutovi osvjetljavanja β

Vertikalno V (β1)

1

0°

±20°

0°

0°

Horizontalno H (β2)

2

0° ili ±5°

0°

±30°

±40°

Kutovi odstupanja 20'

8 000

4 000

1 700

600

Kutovi odstupanja 1°30'

600

200

100

50

| 5.9.4.2.1. | CIL izmjeren na nasumičnim 50 mm dugim odsječcima retroreflektirajuće naprave mora biti između minimalne i maksimalne vrijednosti čiji omjer ne smije biti veći od 3. Ti se odsječci uzimaju između okomica na stranicu trokuta koje dodiruju kutove unutarnjeg trokuta. Taj se zahtjev primjenjuje na kut odstupanja od 20' i kutove osvjetljavanja od V = 0°, H = 0° ili ±5° i V = ±20°, H = 0°. |
| --- | --- |

5.9.4.2.1.

CIL izmjeren na nasumičnim 50 mm dugim odsječcima retroreflektirajuće naprave mora biti između minimalne i maksimalne vrijednosti čiji omjer ne smije biti veći od 3. Ti se odsječci uzimaju između okomica na stranicu trokuta koje dodiruju kutove unutarnjeg trokuta. Taj se zahtjev primjenjuje na kut odstupanja od 20' i kutove osvjetljavanja od V = 0°, H = 0° ili ±5° i V = ±20°, H = 0°.

| 5.9.4.2.2. | Tolerira se razlika luminancije pri kutovima osvjetljavanja od V = 0°, H = ±30° i V =0°, H = ±40° pod uvjetom da oblik trokuta ostane jasno prepoznatljiv, za kut odstupanja od 20' i osvjetljenje od približno 1 lux. |
| --- | --- |

5.9.4.2.2.

Tolerira se razlika luminancije pri kutovima osvjetljavanja od V = 0°, H = ±30° i V =0°, H = ±40° pod uvjetom da oblik trokuta ostane jasno prepoznatljiv, za kut odstupanja od 20' i osvjetljenje od približno 1 lux.

| 5.9.4.2.3. | Navedena mjerenja obavljaju se metodom opisanom u Prilogu 4. stavku 3. |
| --- | --- |

5.9.4.2.3.

Navedena mjerenja obavljaju se metodom opisanom u Prilogu 4. stavku 3.

| 5.9.5. | Kolorimetrijska specifikacija |
| --- | --- |

5.9.5.

Kolorimetrijska specifikacija

| 5.9.5.1. | Retroreflektirajuće naprave |
| --- | --- |

5.9.5.1.

Retroreflektirajuće naprave

| 5.9.5.1.1. | Retroreflektirajuće naprave moraju biti izrađene od materijala u koji je umiješana crvena boja. |
| --- | --- |

5.9.5.1.1.

Retroreflektirajuće naprave moraju biti izrađene od materijala u koji je umiješana crvena boja.

| 5.9.5.1.2. | Ispitivanje boje retroreflektirajuće naprave (boja po noći) obavlja se metodom iz stavka 4.2.1., a trikromatske koordinate reflektiranog svjetlosnog toka moraju biti u sljedećim granicama:

  Tablica 15.


  Koordinate boja za retroreflektirajuće naprave (boja po noći)










  Točka | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| x | 0,712 | 0,735 | 0,589 | 0,625 |
| y | 0,258 | 0,265 | 0,376 | 0,375 |

5.9.5.1.2.

Ispitivanje boje retroreflektirajuće naprave (boja po noći) obavlja se metodom iz stavka 4.2.1., a trikromatske koordinate reflektiranog svjetlosnog toka moraju biti u sljedećim granicama:

Tablica 15.

Tablica 15.

Koordinate boja za retroreflektirajuće naprave (boja po noći)

Koordinate boja za retroreflektirajuće naprave (boja po noći)

Točka

1

2

3

4

x

x

0,712

0,735

0,589

0,625

y

y

0,258

0,265

0,376

0,375

| 5.9.5.2. | Fluorescentni materijali |
| --- | --- |

5.9.5.2.

Fluorescentni materijali

| 5.9.5.2.1. | Fluorescentni materijali moraju biti obojani bojom zamiješanom u masu ili u obliku odvojenog premaza koji se nanosi na površinu trokuta. |
| --- | --- |

5.9.5.2.1.

Fluorescentni materijali moraju biti obojani bojom zamiješanom u masu ili u obliku odvojenog premaza koji se nanosi na površinu trokuta.

| 5.9.5.2.2. | Ispitivanje boje fluorescentnih materijala (boja po danu) sigurnosnog trokuta tipa 1 ili tipa 2 obavlja se metodom opisanom u stavku 4.2.3., a boja materijala, kad je nov. mora biti u području ograničenom koordinatama uglova navedenima u tablici 16.:

  Tablica 16.


  Koordinate boja fluorescentnih materijala (boja po danu)










  Točka | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| x | 0,570 | 0,506 | 0,595 | 0,690 |
| y | 0,430 | 0,404 | 0,315 | 0,310 |

5.9.5.2.2.

Ispitivanje boje fluorescentnih materijala (boja po danu) sigurnosnog trokuta tipa 1 ili tipa 2 obavlja se metodom opisanom u stavku 4.2.3., a boja materijala, kad je nov. mora biti u području ograničenom koordinatama uglova navedenima u tablici 16.:

Tablica 16.

Tablica 16.

Koordinate boja fluorescentnih materijala (boja po danu)

Koordinate boja fluorescentnih materijala (boja po danu)

Točka

1

2

3

4

x

x

0,570

0,506

0,595

0,690

y

y

0,430

0,404

0,315

0,310

| 5.9.5.2.3. | Ispitivanje faktora luminancije fluorescentnih materijala obavlja se metodom iz stavka 4.3.
  Faktor luminancije uključujući luminanciju refleksijom i fluorescenciju mora iznositi:






  (a) | za sigurnosne trokute tipa 1, najmanje 30 %; i |
| --- | --- | --- |

5.9.5.2.3.

Ispitivanje faktora luminancije fluorescentnih materijala obavlja se metodom iz stavka 4.3.

Faktor luminancije uključujući luminanciju refleksijom i fluorescenciju mora iznositi:

(a)

za sigurnosne trokute tipa 1, najmanje 30 %; i

| (b) | za sigurnosne trokute tipa 2, najmanje 25 %. |
| --- | --- |

(b)

za sigurnosne trokute tipa 2, najmanje 25 %.

| 5.9.5.3. | Najveća izmjerena vrijednost trikromatske koordinate y u skladu sa stavkom 4.2.1. (boja po noći) na smije biti veća od najveće izmjerene vrijednosti trikromatske koordinate y u skladu sa stavkom 4.2.2. (boja po danu). |
| --- | --- |

5.9.5.3.

Najveća izmjerena vrijednost trikromatske koordinate y u skladu sa stavkom 4.2.1. (boja po noći) na smije biti veća od najveće izmjerene vrijednosti trikromatske koordinate y u skladu sa stavkom 4.2.2. (boja po danu).

| 5.9.6. | Posebne specifikacije (ispitivanja) / otpornost na vanjske utjecaje |
| --- | --- |

5.9.6.

Posebne specifikacije (ispitivanja) / otpornost na vanjske utjecaje

| 5.9.6.1. | Otpornost na atmosferske utjecaje
  Primjerak se podvrgava ispitivanju iz Priloga 13. |
| --- | --- |

5.9.6.1.

Otpornost na atmosferske utjecaje

Primjerak se podvrgava ispitivanju iz Priloga 13.

| 5.9.6.2. | Otpornost na goriva
  Primjerak iz uzorka podvrgava se ispitivanju iz Priloga 9. |
| --- | --- |

5.9.6.2.

Otpornost na goriva

Primjerak iz uzorka podvrgava se ispitivanju iz Priloga 9.

| 5.9.6.3. | Otpornost na toplinu
  Primjerak iz uzorka podvrgava se ispitivanju iz Priloga 20. |
| --- | --- |

5.9.6.3.

Otpornost na toplinu

Primjerak iz uzorka podvrgava se ispitivanju iz Priloga 20.

| 5.9.6.4. | Otpornost na prodiranje vode
  Primjerak iz uzorka podvrgava se ispitivanju iz Priloga 7. |
| --- | --- |

5.9.6.4.

Otpornost na prodiranje vode

Primjerak iz uzorka podvrgava se ispitivanju iz Priloga 7.

| 5.9.6.5. | Ispitivanje otpornosti na vjetar
  Jedna cijela ploča podvrgava se ispitivanju krutosti iz Priloga 20. |
| --- | --- |

5.9.6.5.

Ispitivanje otpornosti na vjetar

Jedna cijela ploča podvrgava se ispitivanju krutosti iz Priloga 20.

| 5.9.6.6. | Ispitivanje razmaka od tla
  Primjerak iz uzorka podvrgava se ispitivanju iz Priloga 20. |
| --- | --- |

5.9.6.6.

Ispitivanje razmaka od tla

Primjerak iz uzorka podvrgava se ispitivanju iz Priloga 20.

| 5.9.7. | Kronološki red |
| --- | --- |

5.9.7.

Kronološki red

| 5.9.7.1. | Opće odredbe |
| --- | --- |

5.9.7.1.

Opće odredbe

| 5.9.7.1.1. | Podnositelj zahtjeva za homologaciju dostavlja uzorke u skladu sa stavkom 3.1. |
| --- | --- |

5.9.7.1.1.

Podnositelj zahtjeva za homologaciju dostavlja uzorke u skladu sa stavkom 3.1.

| 5.9.7.1.2. | Nakon provjere općih specifikacija (stavak 4.) i specifikacija za oblik i dimenzije (Prilog 5., slika A5-VIII ili slika A5-IX), svi uzorci se podvrgavaju ispitivanju otpornosti na toplinu (Prilog 6.) i ispituju nakon barem sat vremena pauze. |
| --- | --- |

5.9.7.1.2.

Nakon provjere općih specifikacija (stavak 4.) i specifikacija za oblik i dimenzije (Prilog 5., slika A5-VIII ili slika A5-IX), svi uzorci se podvrgavaju ispitivanju otpornosti na toplinu (Prilog 6.) i ispituju nakon barem sat vremena pauze.

| 5.9.7.1.3. | Vrijednost CIL-a dostavljena četiri uzorka sigurnosnih trokuta mjeri se pod kutom promatranja od 20' i pod kutom osvjetljavanja s komponentama V = 0°, H = ±5°; to se ispitivanje obavlja metodom opisanom u stavku 4. |
| --- | --- |

5.9.7.1.3.

Vrijednost CIL-a dostavljena četiri uzorka sigurnosnih trokuta mjeri se pod kutom promatranja od 20' i pod kutom osvjetljavanja s komponentama V = 0°, H = ±5°; to se ispitivanje obavlja metodom opisanom u stavku 4.

| 5.9.7.1.4. | Dva uzorka s najmanjom i najvećom vrijednošću CIL-a u ispitivanjima u skladu sa stavkom 5.9.7.1.3. nakon toga se podvrgavaju sljedećim ispitivanjima: |
| --- | --- |

5.9.7.1.4.

Dva uzorka s najmanjom i najvećom vrijednošću CIL-a u ispitivanjima u skladu sa stavkom 5.9.7.1.3. nakon toga se podvrgavaju sljedećim ispitivanjima:

| 5.9.7.1.4.1. | mjerenju vrijednosti CIL-a za kutove promatranja i osvjetljavanja iz stavka 5.9.4. u skladu s metodom opisanom u stavku 4.; |
| --- | --- |

5.9.7.1.4.1.

mjerenju vrijednosti CIL-a za kutove promatranja i osvjetljavanja iz stavka 5.9.4. u skladu s metodom opisanom u stavku 4.;

| 5.9.7.1.4.2. | ispitivanju boje retroreflektiranog svjetla u skladu sa stavkom 4.2. na uzorku s najvećim CIL-om; |
| --- | --- |

5.9.7.1.4.2.

ispitivanju boje retroreflektiranog svjetla u skladu sa stavkom 4.2. na uzorku s najvećim CIL-om;

| 5.9.7.1.4.3. | ispitivanju razmaka od tla u skladu sa stavkom 1. Priloga 20.; |
| --- | --- |

5.9.7.1.4.3.

ispitivanju razmaka od tla u skladu sa stavkom 1. Priloga 20.;

| 5.9.7.1.4.4. | ispitivanju mehaničke čvrstoće u skladu sa stavkom 2. Priloga 20. |
| --- | --- |

5.9.7.1.4.4.

ispitivanju mehaničke čvrstoće u skladu sa stavkom 2. Priloga 20.

| 5.9.7.1.5. | Jedan uzorak, koji nije među onima ispitanima u stavku 5.9.7.1.4., podvrgava se sljedećim ispitivanjima: |
| --- | --- |

5.9.7.1.5.

Jedan uzorak, koji nije među onima ispitanima u stavku 5.9.7.1.4., podvrgava se sljedećim ispitivanjima:

| 5.9.7.1.5.1. | ispitivanju otpornosti na prodor vode u retroreflektirajuću napravu u skladu s Prilogom 7., ili, ako je relevantno, u njezinu stražnju stranu koja sadržava zrcalo, u skladu s Prilogom 7. |
| --- | --- |

5.9.7.1.5.1.

ispitivanju otpornosti na prodor vode u retroreflektirajuću napravu u skladu s Prilogom 7., ili, ako je relevantno, u njezinu stražnju stranu koja sadržava zrcalo, u skladu s Prilogom 7.

| 5.9.7.1.6. | Drugi uzorak, koji nije među onima ispitanima u stavku 5.9.7.1.4., podvrgava se sljedećim ispitivanjima: |
| --- | --- |

5.9.7.1.6.

Drugi uzorak, koji nije među onima ispitanima u stavku 5.9.7.1.4., podvrgava se sljedećim ispitivanjima:

| 5.9.7.1.6.1. | ispitivanju vodom u skladu s Prilogom 7.; |
| --- | --- |

5.9.7.1.6.1.

ispitivanju vodom u skladu s Prilogom 7.;

| 5.9.7.1.6.2. | ispitivanju otpornosti na goriva u skladu s Prilogom 9.; |
| --- | --- |

5.9.7.1.6.2.

ispitivanju otpornosti na goriva u skladu s Prilogom 9.;

| 5.9.7.1.6.3. | ispitivanju stabilnosti u slučaju vjetra u skladu s Prilogom 20. |
| --- | --- |

5.9.7.1.6.3.

ispitivanju stabilnosti u slučaju vjetra u skladu s Prilogom 20.

| 5.9.7.1.7. | Nakon ispitivanja iz stavka 5.9.7.1.4. dva uzorka dostavljena u skladu sa stavkom 3.1. podvrgavaju se sljedećim ispitivanjima: |
| --- | --- |

5.9.7.1.7.

Nakon ispitivanja iz stavka 5.9.7.1.4. dva uzorka dostavljena u skladu sa stavkom 3.1. podvrgavaju se sljedećim ispitivanjima:

| 5.9.7.1.7.1. | ispitivanju boje u skladu sa stavkom 4.2.; |
| --- | --- |

5.9.7.1.7.1.

ispitivanju boje u skladu sa stavkom 4.2.;

| 5.9.7.1.7.2. | ispitivanju faktora luminancije u skladu sa stavkom 4.3.; |
| --- | --- |

5.9.7.1.7.2.

ispitivanju faktora luminancije u skladu sa stavkom 4.3.;

| 5.9.7.1.7.3. | ispitivanju otpornosti na atmosferske utjecaje u skladu s Prilogom 13. |
| --- | --- |

5.9.7.1.7.3.

ispitivanju otpornosti na atmosferske utjecaje u skladu s Prilogom 13.

6.   PRIJELAZNE ODREDBE

6.1.   Opcenito

| 6.1.1. | Ugovorne stranke koje primjenjuju ovaj Pravilnik dužne su i dalje prihvaćati homologacije tipa naprava izdane na temelju prethodnih nizova izmjena ovog Pravilnika na koje ne utječu izmjene uvedene najnovijim nizom izmjena.
  Smatra se da je to provjereno ako se indeks promjena koji je primjenjiv na dotičnu napravu ne razlikuje od njezina indeksa promjena kako je naveden u najnovijoj seriji izmjena. |
| --- | --- |

6.1.1.

Ugovorne stranke koje primjenjuju ovaj Pravilnik dužne su i dalje prihvaćati homologacije tipa naprava izdane na temelju prethodnih nizova izmjena ovog Pravilnika na koje ne utječu izmjene uvedene najnovijim nizom izmjena.

Smatra se da je to provjereno ako se indeks promjena koji je primjenjiv na dotičnu napravu ne razlikuje od njezina indeksa promjena kako je naveden u najnovijoj seriji izmjena.

| 6.1.2. | Ugovorne stranke koje primjenjuju ovaj Pravilnik ne smiju odbijati dodijeliti proširenja homologacije na temelju bilo kojeg prethodnog niza izmjena ovog Pravilnika. |
| --- | --- |

6.1.2.

Ugovorne stranke koje primjenjuju ovaj Pravilnik ne smiju odbijati dodijeliti proširenja homologacije na temelju bilo kojeg prethodnog niza izmjena ovog Pravilnika.

---

(1)  Uzorci za ispitivanje retroreflektirajućih materijala za označivanje pričvršćuju se na odmašćene aluminijske panele zaobljenih rubova i debljine 2 mm te prije ispitivanja kondicioniraju 24 sata na 23 °C ± 2 °C i relativnoj vlažnosti 50 % ± 5 %

1

(2)  Uzorci za ispitivanje retroreflektirajućih materijala za označivanje pričvršćuju se na odmašćene aluminijske panele zaobljenih rubova i debljine 2 mm te prije ispitivanja kondicioniraju 24 sata na 23 °C ± 2 °C i relativnoj vlažnosti 50 % ± 5 %

2

(3)  Uzorci za ispitivanje retroreflektirajućih materijala za označivanje pričvršćuju se na odmašćene aluminijske panele zaobljenih rubova i debljine 2 mm te prije ispitivanja kondicioniraju 24 sata na 23 °C ± 2 °C i relativnoj vlažnosti 50 % ± 5 %

3

(4)  Nijedna odredba ovog Pravilnika ne sprječava nacionalna nadležna tijela da zabrane uporabu retroreflektirajućeg oglašavanja, logotipa, razlikovnih oznaka, slova/znakova kako je definirano u stavku 2.1.2.

4

(5)  Uzorci za ispitivanje retroreflektirajućih materijala za označivanje pričvršćuju se na odmašćene aluminijske panele zaobljenih rubova i debljine 2 mm te prije ispitivanja kondicioniraju 24 sata na 23 °C ± 2 °C i relativnoj vlažnosti 50 % ± 5 %

5

---

PRILOG 1.

Izjava

(najveći format: A4 (210 x 297 mm))

| (1) | koju je izdalo: | ime tijela: |
| --- | --- | --- |
| ... |
| ... |
| ... |

Image 200

koju je izdalo:

ime tijela:

...

...

...

| o (2): | dodjeli homologacije |
| --- | --- |
| proširenju homologacije |
| odbijanju homologacije |
| povlačenju homologacije |
| trajno obustavljenoj proizvodnji |

o (2):

dodjeli homologacije

proširenju homologacije

odbijanju homologacije

povlačenju homologacije

trajno obustavljenoj proizvodnji

| | tipa retroreflektirajuće naprave |
| --- | --- |

tipa retroreflektirajuće naprave

| | tipa sigurnosnog trokuta |
| --- | --- |

tipa sigurnosnog trokuta

| | tipa stražnje ploče za označivanje sporog vozila |
| --- | --- |

tipa stražnje ploče za označivanje sporog vozila

| | tipa stražnje ploče za označivanje |
| --- | --- |

tipa stražnje ploče za označivanje

| | retroreflektirajućih oznaka za teška i duga vozila i njihove prikolice u skladu s Pravilnikom UN-a br. 150 |
| --- | --- |

retroreflektirajućih oznaka za teška i duga vozila i njihove prikolice u skladu s Pravilnikom UN-a br. 150

Razred naprave: ... Indeks promjene: ...

Homologacijski broj: ...

Jedinstveni identifikator (UI) (ako je primjenjivo): ...

1.

...

2.

Ime proizvođača: ...

2.1.

retroreflektirajuće naprave: ...

2.2.

sigurnosnog trokuta: ...

2.3.

tipa stražnje ploče za označivanje sporog vozila: ...

2.3.1.

Razred stražnje ploče za označivanje sporog vozila: ...

2.4.

tipa stražnje ploče za označivanje: ...

2.4.1.

Razred stražnje ploče za označivanje: ...

2.5.

Razred materijala za označivanje ...

3.

Ime i adresa proizvođača ...

4.

...

5.

Datum dostave materijala za označivanje na homologacijska ispitivanja: ...

6.

Tehnička služba odgovorna za provođenje homologacijskih ispitivanja: ...

7.

Datum ispitnog izvješća koje je izdala ta služba: ...

8.

Broj ispitnog izvješća koje je izdala ta služba: ...

9.

Napomene: ...

10.

Homologacija dodijeljena/odbijena/proširena/povučena 2

11.

...

12.

Mjesto: ...

13.

Datum: ...

14.

Ime: ...

15.

Priložen je popis dokumenata u homologacijskoj dokumentaciji, pohranjenih kod nadležnog tijela koje je izdalo homologaciju; kopija se može dobiti na zahtjev.

---

(1)  Razlikovni broj države koja je dodijelila/proširila/odbila/povukla homologaciju (vidjeti odredbe o homologaciji u Pravilniku).

1

(2)  Prekrižiti suvišno.

2

---

PRILOG 2.

Minimalni zahtjevi za postupke za provjeru sukladnosti proizvodnje

1.   OPĆENITO

| 1.1. | Zahtjevi za sukladnost smatraju se ispunjenima s mehaničkoga i geometrijskoga stajališta ako su razlike unutar neizbježnih proizvodnih dopuštenih odstupanja u skladu sa zahtjevima iz ovog Pravilnika. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | U pogledu fotometrijskih osobina sukladnost masovno proizvedenih retroreflektirajućih naprava se ne osporava ako u ispitivanju fotometrijskih osobina nijedna izmjerena vrijednost nijedne nasumično odabrane retroreflektirajuće naprave nepovoljno ne odstupa za više od 20 % od najmanjih vrijednosti propisanih ovim Pravilnikom. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Moraju se poštovati kromatske koordinate. |
| --- | --- |

1.3.

2.   NAJMANJI ZAHTJEVI ZA PROVJERU SUKLADNOSTI KOJU OBAVLJA PROIZVOĐAČ

Za svaku retroreflektirajuću napravu nositelj homologacijske oznake mora u prikladnim intervalima provoditi barem sljedeća ispitivanja . Ispitivanja se provode u skladu s odredbama ovog Pravilnika.

Ako bilo koji uzorak pokaže nesukladnost u tipu ispitivanja, odabiru se i ispituju dodatni uzorci. Proizvođač poduzima korake za osiguranje sukladnosti te proizvodnje.

2.1.   Vrsta ispitivanja

Ispitivanja sukladnosti u ovom Pravilniku obuhvaćaju fotometrijska i kolorimetrijska svojstva te otpornost na prodiranje vode.

2.2.   Metode primijenjene u ispitivanjima

| 2.2.1. | Ispitivanja se općenito obavljaju u skladu s metodama navedenim u ovom Pravilniku. |
| --- | --- |

2.2.1.

| 2.2.2. | Proizvođač smije koristiti ekvivalentne metode za bilo koje ispitivanje sukladnosti ako to odobri homologacijsko tijelo. Proizvođač je odgovoran za dokazivanje da su primijenjene metode istovrijedne metodama utvrđenim u ovom Pravilniku. |
| --- | --- |

2.2.2.

| 2.2.3. | Primjena stavaka 2.2.1. i 2.2.2. uvjetuje se redovitim umjeravanjem ispitne opreme i uspoređivanjem s mjerenjima koja je obavilo homologacijsko tijelo. |
| --- | --- |

2.2.3.

| 2.2.4. | Referentne metode su u svim slučajevima metode iz ovog Pravilnika, posebno za potrebe administrativne provjere i uzorkovanja. |
| --- | --- |

2.2.4.

2.3.   Vrsta uzorkovanja

Uzorci retroreflektirajućih naprava nasumično se odabiru iz proizvodnje istovrsne serije. Istovrsna serija znači niz retroreflektirajućih naprava istog tipa definiranog u skladu s proizvodnim metodama proizvođača.

Procjena u pravilu obuhvaća serijsku proizvodnju iz pojedinačih tvornica. Proizvođač smije objediniti zapisnike o ispitivanju iz nekoliko tvornica koji se odnose na isti tip, pod uvjetom da se u njima primjenjuje isti sustav kvalitete i isto upravljanje kvalitetom.

2.4.   Izmjerene i zabilježene fotometrijske karakteristike

Provode se fotometrijska mjerenja retroreflektirajuće naprave koja je odabrana kao uzorak, i to u točkama i kromatskim koordinatama propisanima u ovom Pravilniku.

2.5.   Kriteriji prihvatljivosti

Proizvođač je odgovoran za statističku analizu rezultata ispitivanja te za određivanje, u dogovoru s homologacijskim tijelom, kriterija prihvatljivosti svojih proizvoda radi ispunjavanja zahtjeva za provjeru sukladnosti proizvodnje iz stavka 3.5.1. ovog Pravilnika. Kriteriji prihvatljivosti moraju biti takvi da s razinom pouzdanosti od 95 % najmanja vjerojatnost uspješnog prolaska provjere uzorkovanjem u skladu s Prilogom 3. (prvo uzorkovanje) bude 0,95.

---

PRILOG 3.

Najmanji zahtjevi za uzorkovanje koje obavlja inspektor

1.   OPĆENITO

| 1.1. | Zahtjevi za sukladnost smatraju se ispunjenima s mehaničkog i geometrijskog stajališta, u skladu sa zahtjevima ovog Pravilnika, ako ih ima, ako su razlike unutar neizbježnih proizvodnih dopuštenih odstupanja. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | U pogledu fotometrijskih osobina sukladnost masovno proizvedenih retroreflektirajućih naprava se ne osporava ako u ispitivanju fotometrijskih osobina nijedne nasumično odabrane retroreflektirajuće naprave: |
| --- | --- |

1.2.

| 1.2.1. | nijedna izmjerena vrijednost nepovoljno ne odstupa za više od 20 % od najmanjih vrijednosti propisanih ovim Pravilnikom; |
| --- | --- |

1.2.1.

| 1.2.2. | i ako se zanemare retroreflektirajuće naprave s očiglednim nedostacima. |
| --- | --- |

1.2.2.

| 1.3. | Moraju se poštovati kromatske koordinate. |
| --- | --- |

1.3.

2.   PRVO UZORKOVANJE

U prvom uzorkovanju nasumično se odabiru četiri retroreflektirajuće naprave. Prvi uzorak od dvije naprave označava se s A, a drugi uzorak od dvije naprave označava se s B.

| 2.1. | Sukladnost masovno proizvedenih retroreflektirajućih naprava se ne osporava ako odstupanje nijednog primjerka u uzorcima A i B (sve četiri retroreflektirajuće naprave) nije veće od 20 %.
  Ako odstupanje nijedne retroreflektirajuće naprave iz uzorka A nije veće od 0 %, ne mora se dalje mjeriti. |
| --- | --- |

2.1.

Ako odstupanje nijedne retroreflektirajuće naprave iz uzorka A nije veće od 0 %, ne mora se dalje mjeriti.

| 2.2. | Sukladnost masovno proizvedenih retroreflektirajućih naprava se osporava ako je odstupanje bilo kojeg primjerka u uzorcima A ili B veće od 20 %.
  Od proizvođača se tada traži da uskladi svoju proizvodnju sa zahtjevima (usklađivanje) te se u roku od dva mjeseca nakon obavijesti obavlja ponovno uzorkovanje u skladu sa stavkom 3. u nastavku. Tehnička služba zadržava uzorke A i B dok se ne završi cijeli postupak provjere sukladnosti proizvodnje. |
| --- | --- |

2.2.

Od proizvođača se tada traži da uskladi svoju proizvodnju sa zahtjevima (usklađivanje) te se u roku od dva mjeseca nakon obavijesti obavlja ponovno uzorkovanje u skladu sa stavkom 3. u nastavku. Tehnička služba zadržava uzorke A i B dok se ne završi cijeli postupak provjere sukladnosti proizvodnje.

3.   PRVO PONOVLJENO UZORKOVANJE

Uzorak od četiri retroreflektirajuće naprave bira se nasumično iz zalihe proizvedene nakon usklađivanja.

Prvi uzorak od dva primjerka označava se s C, a drugi uzorak od dva primjerka označava se s D.

| 3.1. | Sukladnost masovno proizvedenih retroreflektirajućih naprava se ne osporava ako odstupanje nijednog primjerka u uzorcima C i D (sve četiri retroreflektirajuće naprave) nije veće od 20 %.
  Ako odstupanje nijedne retroreflektirajuće naprave iz uzorka C nije veće od 0 %, ne mora se dalje mjeriti. |
| --- | --- |

3.1.

Ako odstupanje nijedne retroreflektirajuće naprave iz uzorka C nije veće od 0 %, ne mora se dalje mjeriti.

| 3.2. | Sukladnost masovno proizvedenih retroreflektirajućih naprava osporava se ako je odstupanje najmanje: |
| --- | --- |

3.2.

| 3.2.1. | jednog primjerka iz uzorka C ili D veće od 20 %, pri čemu odstupanje svih primjeraka iz tih uzoraka ne smije biti veće od 30 %;
  Od proizvođača se tada ponovo traži da uskladi svoju proizvodnju sa zahtjevima (usklađivanje).
  Drugo ponovljeno uzorkovanje u skladu sa stavkom 4. obavlja se u roku od dva mjeseca nakon obavijesti. Tehnička služba zadržava uzorke C i D dok se ne završi cijeli postupak provjere sukladnosti proizvodnje. |
| --- | --- |

3.2.1.

Od proizvođača se tada ponovo traži da uskladi svoju proizvodnju sa zahtjevima (usklađivanje).

Drugo ponovljeno uzorkovanje u skladu sa stavkom 4. obavlja se u roku od dva mjeseca nakon obavijesti. Tehnička služba zadržava uzorke C i D dok se ne završi cijeli postupak provjere sukladnosti proizvodnje.

| 3.2.2. | jednog primjerka iz uzoraka C i D veće od 30 %.
  U tom slučaju homologacija se povlači i primjenjuje se stavak 5. |
| --- | --- |

3.2.2.

U tom slučaju homologacija se povlači i primjenjuje se stavak 5.

4.   DRUGO PONOVLJENO UZORKOVANJE

Uzorak od četiri retroreflektirajuće naprave bira se nasumično iz zalihe proizvedene nakon usklađivanja.

Prvi uzorak od dva primjerka označava se s E, a drugi uzorak od dva primjerka označava se s F.

| 4.1. | Sukladnost masovno proizvedenih retroreflektirajućih naprava se ne osporava ako odstupanje nijednog primjerka u uzorcima E i F (sve četiri retroreflektirajuće naprave) nije veće od 20 %. Ako odstupanje nijedne retroreflektirajuće naprave iz uzorka E nije veće od 0 %, ne mora se dalje mjeriti. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Sukladnost masovno proizvedenih retroreflektirajućih naprava se osporava ako je odstupanje bilo kojeg primjerka u uzorcima E ili F veće od 20 %.
  U tom slučaju homologacija se povlači i primjenjuje se stavak 5. |
| --- | --- |

4.2.

U tom slučaju homologacija se povlači i primjenjuje se stavak 5.

5.   POVLAČENJE HOMOLOGACIJE

Homologacija se povlači u skladu sa stavkom 3.6. ovog Pravilnika.

6.   OTPORNOST NA PRODOR VODE

| 6.1. | Nakon uzorkovanja iz stavka 2. jedan od retroreflektora iz uzorka A ispituje se u skladu s postupkom opisanom u stavku 1. Priloga 7. ili se, ako je riječ o sigurnosnom trokutu, uzorak A ispituje u skladu s postupkom opisanim u stavku 2. Priloga 7.
  Retroreflektori se smatraju prihvatljivima ako su uspješno prošli to ispitivanje. Međutim, u slučaju nesukladnosti uzorka A, dvije retroreflektirajuće oznake iz uzorka B podvrgavaju se istom postupku i obje moraju proći ispitivanje. |
| --- | --- |

6.1.

Retroreflektori se smatraju prihvatljivima ako su uspješno prošli to ispitivanje. Međutim, u slučaju nesukladnosti uzorka A, dvije retroreflektirajuće oznake iz uzorka B podvrgavaju se istom postupku i obje moraju proći ispitivanje.

| 6.2. | Primjerci jedne od stražnjih ploča za označivanje iz uzorka A nakon postupka uzorkovanja iz stavka 2. ispituju se u skladu s postupcima opisanima u prilozima 6., 7., 9., 11., 13., 15., 16. i 18. ovom Pravilniku.
  Stražnja ploča za označivanje smatra se prihvatljivom ako je prošla ta ispitivanja.
  Međutim, ako primjerci uzorka A nisu prošli ispitivanja, dvije stražnje ploče za označivanje iz uzorka B podvrgavaju se istom postupku i obje moraju proći ispitivanje. |
| --- | --- |

6.2.

Stražnja ploča za označivanje smatra se prihvatljivom ako je prošla ta ispitivanja.

Međutim, ako primjerci uzorka A nisu prošli ispitivanja, dvije stražnje ploče za označivanje iz uzorka B podvrgavaju se istom postupku i obje moraju proći ispitivanje.

---

PRILOG 4.

Fotometrijska mjerenja retroreflektirajućih naprava i materijala za označivanje

1.   ISPITNI POSTUPCI

| 1.1. | Kada se CIL retroreflektirajuće naprave mjeri za kut β od V = H = 0°, blagim zakretanjem naprave provjerava se dolazi li do ikakvog efekta zrcala. Ako se pojavljuje takav efekt, mjerenje se uzima za kut β od V = β ± 5°, H = 0°. Položaj je onaj koji odgovara najmanjoj vrijednosti CIL-a. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Za kut osvjetljavanja β od V = H = 0°, ili kut koji je određen u stavku 5. ovog Pravilnika i kut odstupanja od 20′, retroreflektirajuće naprave koje nemaju oznaku „TOP” rotiraju se oko svoje referentne osi do položaja najmanje vrijednosti CIL-a, koja mora biti sukladna vrijednosti koja je određena u stavku 5. ovog Pravilnika. Ako se CIL mjeri pri drugim kutovima osvjetljavanja i kutovima odstupanja, retroreflektirajuća naprava postavlja se u položaj koji odgovara toj vrijednosti ε. Ako se specificirane vrijednosti ne mogu postići, naprava se može rotirati oko svoje referentne osi za ±5° od tog položaja. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Za kut osvjetljavanja β od V = H = 0°, ili kut koji je određen u stavku 4. ovog Pravilnika, i kut odstupanja od 20′, retroreflektirajuće naprave koje imaju oznaku „TOP” rotiraju se oko svoje osi za ±5°. Vrijednost CIL-a ne smije pasti ispod propisane vrijednosti ni u jednom položaju naprave tijekom te rotacije. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Ako za smjer V = H = 0° i ε = 0° CIL prijeđe specificiranu vrijednost za najmanje 50 %, sva mjerenja za sve kutove osvjetljavanja i odstupanja moraju se izvršiti s ε = 0°. |
| --- | --- |

1.4.

2.   DEFINICIJE

Definicije su objašnjene u slikama A4-I do A4-V.

3.   SPECIFIKACIJE DIMENZIJA I FIZIČKE SPECIFIKACIJE ZA FOTOMETRIJU RETROREFLEKTIRAJUĆIH NAPRAVA

| 3.1. | Koristi se CIE kutni sustav kako je prikazano na slici A4-I
  Upotreba odgovarajućeg instrumenta za stalak (goniometra) prikazana je na slici A4-II. |
| --- | --- |

3.1.

Upotreba odgovarajućeg instrumenta za stalak (goniometra) prikazana je na slici A4-II.

| 3.2. | Za ispitivanje retrorefleksije, retroreflektirajuće naprave osvjetljavaju se standardnim izvorom svjetlosti A prema CIE-u (ISO 11664-2:2007(E)/CIE S 014-2/E:2006), a mjerenje se obavlja kako je opisano u Prilogu 4. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Geometrija mjerenja opisana je na slici A4-I, a utvrđene su sljedeće granične vrijednosti:






  kutni promjer izvora – | δ ≤ 10' |
| --- | --- | --- |
| kutni promjer mjernog uređaja – | γ ≤ 10' |
| kutni promjer osvijetljenog područja – | η ≤ 80' |

3.3.

kutni promjer izvora –

δ ≤ 10'

kutni promjer mjernog uređaja –

γ ≤ 10'

kutni promjer osvijetljenog područja –

η ≤ 80'

| 3.4. | Za vrijeme fotometrijskih mjerenja trebalo bi primjerenim prekrivanjem spriječiti rasipanje svjetlosti. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Udaljenost mjerenja bira se tako da se poštuju barem granice za kutove ☐, ☐☐i ☐☐iz slike A4-IV, ali ne smije biti manja od 10 m ili optički ekvivalent te udaljenosti.
  Vrijednosti retrorefleksije određuju se mjernom geometrijom kako je opisana u gornjem tekstu, s retroreflektirajućom napravom postavljenom na udaljenost od najmanje 10 m ispred referentnog centra za pojedinu retroreflektirajuću napravu okomito na mjernu os od ishodišta gonio(foto)metrijskog sustava. |
| --- | --- |

3.5.

Vrijednosti retrorefleksije određuju se mjernom geometrijom kako je opisana u gornjem tekstu, s retroreflektirajućom napravom postavljenom na udaljenost od najmanje 10 m ispred referentnog centra za pojedinu retroreflektirajuću napravu okomito na mjernu os od ishodišta gonio(foto)metrijskog sustava.

| 3.6. | Osvjetljenje retroreflektirajuće naprave
  Osvjetljenje na korisnu površinu retroreflektirajuće naprave, mjereno okomito na upadno svjetlo, mora biti dovoljno ravnomjerno. Za provjeru tog uvjeta potreban je mjerni element čije senzorsko područje nije veće od jedne desetine područja koje se provjerava. Varijacija vrijednosti osvjetljenja tada mora ispunjavati sljedeći uvjet: |
| --- | --- |

3.6.

Osvjetljenje na korisnu površinu retroreflektirajuće naprave, mjereno okomito na upadno svjetlo, mora biti dovoljno ravnomjerno. Za provjeru tog uvjeta potreban je mjerni element čije senzorsko područje nije veće od jedne desetine područja koje se provjerava. Varijacija vrijednosti osvjetljenja tada mora ispunjavati sljedeći uvjet:

Image 201

| 3.7. | Temperatura boje i spektralna raspodjela izvora
  Boja koja se koristi za osvjetljavanje retroreflektirajuće naprave mora što je moguće vjernije predstavljati izvor svjetlosti A prema CIE-u i u pogledu temperature boje i spektralne raspodjele snage. |
| --- | --- |

3.7.

Boja koja se koristi za osvjetljavanje retroreflektirajuće naprave mora što je moguće vjernije predstavljati izvor svjetlosti A prema CIE-u i u pogledu temperature boje i spektralne raspodjele snage.

| 3.8. | Glava fotometra (mjerni element) |
| --- | --- |

3.8.

| 3.8.1. | Glava fotometra korigira se za spektralnu svjetlosnu učinkovitost standardne fotometrijske naprave za promatranje prema CIE-u u fotopskom vidu. |
| --- | --- |

3.8.1.

| 3.8.2. | Naprava ne smije imati primjetno različitu lokalnu osjetljivost unutar područja svojeg otvora zaslona; inače su potrebne dodatne mjere, npr. postavljanje prozora za raspršivanje na određenoj udaljenosti ispred senzorske površine. |
| --- | --- |

3.8.2.

| 3.8.3. | Iskustvo je pokazalo da nelinearnost glava fotometra može biti problem kad se radi o vrlo malim količinama svjetla, a u pravilu u fotometriji retroreflektirajućih naprava količina svjetla je mala. Preporučuje se provjera usporedivih razina osvjetljenja glave fotometra. |
| --- | --- |

3.8.3.

| 3.9. | Utjecaj uobičajene refleksije.
  Iznos i raspodjela uobičajene refleksije s površine retroreflektora ovisi o tome koliko je ta površina ravna i sjajna. Općenito, najbolji način za izbjegavanje uobičajene refleksije je kad je referentna os postavljena tako da je uobičajena refleksija usmjerena na stranu izvora suprotnu od glave fotometra (na primjer s β1 = –5°). |
| --- | --- |

3.9.

Iznos i raspodjela uobičajene refleksije s površine retroreflektora ovisi o tome koliko je ta površina ravna i sjajna. Općenito, najbolji način za izbjegavanje uobičajene refleksije je kad je referentna os postavljena tako da je uobičajena refleksija usmjerena na stranu izvora suprotnu od glave fotometra (na primjer s β1 = –5°).

4.   MJERE OPREZA U FOTOMETRIJI RETROREFLEKSIJE

4.1.   Rezidualno i zalutalo svjetlo

| 4.1.1. | Budući da se mjere vrlo male razine svjetla, potrebne su posebne mjere opreza kako bi se na najmanju moguću mjeru smanjile pogreške koje su uzrokovane zalutalim svjetlom. Pozadina uzorka i okvir držača uzorka moraju biti mat crni, a vidno polje glave fotometra i širenje svjetla od uzorka i izvora trebali bi biti ograničeni što je više moguće. |
| --- | --- |

4.1.1.

| 4.1.2. | Refleksije od tla i zidova koje se pojavljuju pri relativno velikim ispitnim udaljenostima moraju se blokirati panelima kako ne bi padale na uzorak i glavu fotometra. Izvanredno je važno motriti od glave fotometra kako bi se provjerilo ima li izvora zalutalog svjetla. |
| --- | --- |

4.1.2.

| 4.1.3. | Za smanjivanje količine zalutalog svjetla u laboratoriju dobro je koristiti kao izvor svjetlosti optički sustav, npr. projektor za slajdove. Na taj način može se u optičkom sustavu koristiti blenda ili otvori zaslona odgovarajuće veličine kako bi se osvijetljeno područje na uzorku ograničilo na najmanju površinu koja je potrebna za postizanje ujednačenog osvjetljenja uzorka. |
| --- | --- |

4.1.3.

| 4.1.4. | U mjerenju se uvijek uzima u obzir preostalo zalutalo svjetlo kad je uzorak zakriven neprozirnom mat crnom površinom, papirom presavijenim u obliku harmonike iste veličine i oblika ili zrcalnom crnom površinom koja je odgovarajuće usmjerena tako da hvata svjetlo. Ta se vrijednost oduzima od vrijednosti koja je izmjerena na retroreflektirajućoj napravi. |
| --- | --- |

4.1.4.

4.2.   Stabilnost opreme

| 4.2.1. | Izvor svjetlosti i glava fotometra moraju biti stabilni tijelom cijelog ispitivanja. Budući da se osjetljivost i prilagodba funkciji V (☐) većine fotometarskih glava mijenjaju s temperaturom, temperatura okoline u laboratoriju ne bi smjela znatno varirati tijekom tog razdoblja. Uvijek bi prije ispitivanja trebalo predvidjeti dovoljno vremena kako bi se oprema stabilizirala. |
| --- | --- |

4.2.1.

| 4.2.2. | Napajanje električnom strujom za izvor svjetla trebalo bi biti odgovarajuće stabilizirano, tako da svjetlosna jakost lampe tijekom ispitivanja ne varira izvan granica potrebne preciznosti. |
| --- | --- |

4.2.2.

| 4.2.3. | Korisno je periodički mjeriti vrijednosti CIL-a prema stabilnom referentnom standardu kako bi se provjerilo sveukupnu stabilnost refleksnog fotometra tijekom serije ispitivanja. |
| --- | --- |

4.2.3.

| 4.2.4. | Druga tehnika je ugradnja u opremu pomoćnog detektora kojim se provjerava ili prati izlazna vrijednost svjetlosti s izvora. Očitanja pomoćnog detektora mogu se iskoristiti da se vidi ima li promjena u očitanim vrijednostima, ali je bolje iskoristiti dobivene vrijednosti kako bi se elektronički mijenjala osjetljivost glave glavnog refleksnog fotometra i automatski kompenziralo za promjene izlaznih vrijednosti svjetla s izvora. |
| --- | --- |

4.2.4.

4.3.   Opis goniometra

Goniometar, kako je definiran u stavku 2.3. ovog Pravilnika, može se koristiti za mjerenja retrorefleksije u CIE geometriji i prikazan je na slici A4-II. Na toj slici glava fotometra proizvoljno je prikazana okomito iznad izvora (I). Prva je os prikazana kao nepokretna i vodoravna te postavljena okomito na poluravninu promatranja. Može se primijeniti bilo koji raspored komponenti koji je ekvivalentan prikazanom.

Image 202

  Slika A4-I CIE koordinatni sustav

Slika A4-I prikazuje CIE kutni sustav za specificiranje i mjerenje retroreflektirajućih naprava i materijala za označivanje. Prva os položena je okomito na ravninu koja sadržava os promatranja i os osvjetljavanja. Druga je os položena okomito na prvu os i referentnu os.

Image 203

  Slika A4-II Mehanizam goniometra koji sadržava CIE kutni sustav

Slika A4-II prikazuje mehanizam goniometra s CIE kutnim sustavom za specificiranje i mjerenje retroreflektirajućih naprava i materijala za označivanje. Sve su prikazane osi, kutovi i smjerovi zakretanja pozitivni.

Napomene:

| (a) | glavna nepokretna os je os osvjetljavanja; |
| --- | --- |

(a)

glavna nepokretna os je os osvjetljavanja;

| (b) | prva je os nepokretna i okomita na ravninu koja sadržava os promatranja i os osvjetljavanja; |
| --- | --- |

(b)

prva je os nepokretna i okomita na ravninu koja sadržava os promatranja i os osvjetljavanja;

| (c) | referentna je os nepokretna u odnosu na retroreflektirajuću napravu i pokretna s kutovima ß1 i ß2. |
| --- | --- |

(c)

referentna je os nepokretna u odnosu na retroreflektirajuću napravu i pokretna s kutovima ß1 i ß2.

Image 204

  Slika A4-III Distribucija retroreflektiranog svjetla na retroreflektoru

Image 205

  Slika A4-IV Mjerna geometrija za mjerenje retroreflektirajuće naprave

Za potrebe ovog pravilnika utvrđuju se sljedeća ograničenja:

| | δ ≤ 10' |
| --- | --- |

δ ≤ 10'

| | γ ≤ 10' |
| --- | --- |

γ ≤ 10'

| | η ≤ 80' |
| --- | --- |

η ≤ 80'

Image 206

  Slika A4-V Raspored ispitne opreme za retroreflektirajuće naprave razreda IA, IB, IIIA, IIIB, IVA

Elevacija

Simboli i jedinice

| A | = | površina osvjetljavajuće površine retroreflektirajuće naprave (cm2) |
| --- | --- | --- |
| C | = | referentno središte |
| NC | = | referentna os |
| Rr | = | prijemnik, promatrač ili mjerni uređaj |
| Cr | = | središte prijamnika |
| Ør | = | promjer prijemnika Rr ako je okruglog oblika (cm) |
| Se | = | izvor osvjetljavanja |
| Cs | = | središte izvora osvjetljavanja |
| Øs | = | promjer izvora osvjetljavanja (cm) |
| De | = | udaljenost od središta Cs do središta C (m) |
| D’e | = | udaljenost od središta Cr do središta C (m) |

A

=

površina osvjetljavajuće površine retroreflektirajuće naprave (cm2)

C

=

referentno središte

NC

=

referentna os

Rr

=

prijemnik, promatrač ili mjerni uređaj

Cr

=

središte prijamnika

Ør

=

promjer prijemnika Rr ako je okruglog oblika (cm)

Se

=

izvor osvjetljavanja

Cs

=

središte izvora osvjetljavanja

Øs

=

promjer izvora osvjetljavanja (cm)

De

=

udaljenost od središta Cs do središta C (m)

D’e

=

udaljenost od središta Cr do središta C (m)

| Napomena: | Općenito, De i D’e su približno isti i u uobičajenim uvjetima promatranja može se pretpostaviti da je De = D’e. |
| --- | --- |

Napomena:

| D | = | udaljenost promatranja od točke i iza točke u kojoj osvjetljavajuća površina izgleda neprekinuta |
| --- | --- | --- |
| α | = | kut odstupanja |
| β | = | kut osvjetljavanja. Referentno na pravac CsC, koji se uvijek smatra vodoravnim, pred ovim kutom se stavlja predznak – (lijevo), + (desno), + (gore) ili – (dolje), ovisno o položaju izvora Se u odnosu na os NC, kad se promatra prema retroreflektirajućoj napravi. Za svaki smjer definiran s dva kuta, vertikalnim i vodoravnim, vertikalni kut se uvijek navodi prvi. |
| Γ | = | kutni promjer mjernog uređaja Rr gledan iz točke C |
| δ | = | kutni promjer izvora Se gledan iz točke C |
| ε | = | kut rotacije. Ovaj kut je pozitivan ako je rotacija u smjeru kazaljke na satu, gledano prema osvjetljavajućoj površini. Ako je retroreflektirajuća naprava označena oznakom „TOP”, tako obilježen položaj uzima se kao ishodište. |
| E | = | osvjetljenje retroreflektirajuće naprave (u luksima) |
| CIL | = | koeficijent svjetlosne jakosti (milikandela/luks)
  Kutovi su izraženi u stupnjevima i minutama. |

D

=

udaljenost promatranja od točke i iza točke u kojoj osvjetljavajuća površina izgleda neprekinuta

α

=

kut odstupanja

β

=

kut osvjetljavanja. Referentno na pravac CsC, koji se uvijek smatra vodoravnim, pred ovim kutom se stavlja predznak – (lijevo), + (desno), + (gore) ili – (dolje), ovisno o položaju izvora Se u odnosu na os NC, kad se promatra prema retroreflektirajućoj napravi. Za svaki smjer definiran s dva kuta, vertikalnim i vodoravnim, vertikalni kut se uvijek navodi prvi.

Γ

=

kutni promjer mjernog uređaja Rr gledan iz točke C

δ

=

kutni promjer izvora Se gledan iz točke C

ε

=

kut rotacije. Ovaj kut je pozitivan ako je rotacija u smjeru kazaljke na satu, gledano prema osvjetljavajućoj površini. Ako je retroreflektirajuća naprava označena oznakom „TOP”, tako obilježen položaj uzima se kao ishodište.

E

=

osvjetljenje retroreflektirajuće naprave (u luksima)

CIL

=

koeficijent svjetlosne jakosti (milikandela/luks)

Kutovi su izraženi u stupnjevima i minutama.

---

PRILOG 5.

Specifikacije oblika i dimenzija

1.   OBLIK I DIMENZIJE RETROREFLEKTIRAJUĆIH NAPRAVA RAZREDA IA ILI IB

| 1.1. | Oblici osvjetljavajućih površina ne smiju biti takvi da ih je lako zamijeniti s trokutom na normalnim udaljenostima promatranja. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Neovisno o stavku 1.1., dopušteni su jednostavni oblici koji sliče na slova ili znamenke O, I, U ili 8. |
| --- | --- |

1.2.

2.   OBLIK I DIMENZIJE RETROREFLEKTIRAJUĆIH NAPRAVA RAZREDA IIIA I IIIB (VIDJETI DODATAK OVOM PRILOGU)

| 2.1. | Osvjetljavajuće površine retroreflektirajućih naprava razreda IIIA i IIIB moraju biti u obliku jednakostraničnog trokuta. Ako je riječ „TOP” upisana u jednom kutu, vrh tog kuta mora biti usmjeren prema gore. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Osvjetljavajuća površina može, ali ne mora u svom središtu imati trokutasto, ne-retroreflektirajuće područje sa stranicama paralelnima onima vanjskog trokuta. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Osvjetljavajuća površina retroreflektirajuće naprave može, ali ne mora, biti neprekinuta. Ni u jednom slučaju najmanji razmak između dvije susjedne retroreflektirajuće optičke jedinice ne smije biti veći od 15 mm. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Osvjetljavajuća površina retroreflektirajuće naprave smatra se neprekinutom ako su rubovi osvjetljavajućih površina susjedne odvojene optičke jedinice paralelni i ako su navedene optičke jedinice ravnomjerno raspoređene preko cijele čvrste površine trokuta. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Ako osvjetljavajuća površina nije neprekinuta, broj zasebnih retroreflektirajućih optičkih jedinica uključujući kutne jedinice ne smije biti manji od četiri sa svake strane trokuta. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.5.1. | Zasebne retroreflektirajuće optičke jedinice ne smiju biti zamjenjive, osim ako se sastoje od homologiranih retroreflektirajućih naprava razreda IA. |
| --- | --- |

2.5.1.

| 2.6. | Vanjski rubovi osvjetljavajućih površina trokutastih retroreflektirajućih naprava Razreda IIIA i IIIB moraju biti duljine između 150 i 200 mm. U slučaju naprave tipa šupljeg trokuta širina stranica, mjerena pod pravim kutovima na potonje, mora biti najmanje 20 % efektivne dužine između krajnjih točaka osvjetljavajuće površine. |
| --- | --- |

2.6.

3.   OBLIK I DIMENZIJE RETROREFLEKTIRAJUĆIH NAPRAVA RAZREDA IVA

| 3.1. | Oblik površina koje emitiraju svjetlost ne smije biti takav da ih je lako zamijeniti s trokutom na normalnim udaljenostima promatranja. Dopušteni su jednostavni oblici koji sliče na slova ili znamenke O, I, U ili 8. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Površina retroreflektirajuće naprave koja emitira svjetlost mora imati najmanje 25 cm2. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Sukladnost s gore navedenim specifikacijama provjerava se vizualno.




  Slika A5-I Retroreflektori za prikolice – razredi IIIA i IIIB











  Napomena: | Ove skice služe samo za ilustraciju. |
| --- | --- | --- |

3.3.

Image 207

  Slika A5-I Retroreflektori za prikolice – razredi IIIA i IIIB

Napomena:

4.   OBLIK I DIMENZIJE RETROREFLEKTIRAJUĆE STRANE I STRAŽNJIH OZNAKA S TRAKAMA

4.1.   Općenito

Oznake moraju biti izrađene od traka retroreflektirajućeg materijala.

4.2.   Dimenzije

| 4.2.1. | Širina materijala za bočno i/ili stražnje označivanje mora biti 50 mm +10/ -0 mm. |
| --- | --- |

4.2.1.

| 4.2.2. | Najmanja duljina elementa retroreflektirajućeg materijala za označivanje mora biti takva da se vidi najmanje jedna homologacijska oznaka. |
| --- | --- |

4.2.2.

5.   BOČNE, STRAŽNJE I/ILI PREDNJE OZNAKE S TRAKAMA (RAZRED F) RETROREFLEKTIRAJUĆE PLOČE ZA OZNAČIVANJE RAZREDA 5

5.1.   Općenito

Oznake moraju biti izrađene od traka retroreflektirajućeg materijala.

5.2.   Dimenzije

| 5.2.1. | Razred F i razred 5 retroreflektirajućih materijala sastoji se od crvenih i bijelih dijagonalnih pruga usmjerenih prema dolje pod kutom od 45° ± 1°, kako je prikazano na slikama A5-II, A5-III i A5-IV. Osnovno standardno područje je kvadrat duljine 141 mm ± 1 mm podijeljeno dijagonalno na bijelu polovinu i crvenu polovinu, što predstavlja jedno standardno područje kako je prikazano na slici A5-II. |
| --- | --- |

5.2.1.

| 5.2.2. | Na velikim vozilima koja imaju dovoljno prostora za postavljanje minimalna duljina elementa materijala retroreflektirajuće oznake mora obuhvaćati najmanje 9 standardnih područja opisanih u stavku 5.2.1., a na vozilima s malim prostorom za postavljanje to se može smanjiti na 4 standardna područja.




  Slika A5-II Oznaka od retroreflektirajućeg materijala razreda F (standardni element)








  Slika A5-III Oznaka od retroreflektirajućeg materijala razreda F








  Slika A5-IV Oznaka od retroreflektirajućeg materijala razreda 5 |
| --- | --- |

5.2.2.

Image 208

  Slika A5-II Oznaka od retroreflektirajućeg materijala razreda F (standardni element)

Image 209

  Slika A5-III Oznaka od retroreflektirajućeg materijala razreda F

Image 210

  Slika A5-IV Oznaka od retroreflektirajućeg materijala razreda 5

6.   OBLIK I DIMENZIJE RETROREFLEKTIRAJUĆIH/FLUORESCENTNIH STRAŽNJIH PLOČA ZA OZNAČIVANJE

6.1.   Oblik

Ploče moraju biti pravokutnog oblika za postavljanje na stražnji kraj vozila.

6.2.   Uzorak

Za postavljanje na prikolice i poluprikolice, ploče moraju imati žutu retroreflektirajuću pozadinu s crvenim fluorescentnim ili retroreflektirajućim okvirom.

Za postavljanje na vozila bez prikolice (traktore ili kamione), ploče moraju biti s uzorkom u obliku slova „v” (tzv. „chevron” uzorak) s naizmjeničnim kosim prugama žutog retroreflektirajućeg i crvenog fluorescentnog ili retroreflektirajućeg materijala ili naprava.

6.3.   Dimenzije

Ukupna duljina kompleta stražnjih ploča za označivanje koji se sastoji od samo jedne, dvije ili četiri ploče za označivanje s retroreflektirajućim i fluorescentnim materijalima mora biti najmanje 1 130 mm i najviše 2 300 mm.

| 6.3.1. | Širina stražnje ploče za označivanje mora biti: | za kamione i traktore: 140 ±10 mm. |
| --- | --- | --- |

6.3.1.

za kamione i traktore: 140 ±10 mm.

| | za prikolice i poluprikolice: |
| --- | --- |

za prikolice i poluprikolice:
  Image 211

| 6.3.2. | Duljina svake stražnje ploče za označivanje iz kompleta koji se sastoji od dvije ploče za kamione i traktore, kako je prikazano na slikama A5-V i A5-VI, može se smanjiti na minimalno 130 mm, pod uvjetom da se širina poveća tako da je površina svake oznake najmanje 735 cm2, ali nije veća od 1 725 cm2, i da su ploče za označivanje pravokutnog oblika. |
| --- | --- |

6.3.2.

| 6.3.3. | Širina crvenog fluorescentnog okvira stražnjih ploča za označivanje za prikolice i poluprikolice mora biti 40 mm ±1 mm. |
| --- | --- |

6.3.3.

| 6.3.4. | Kose pruge na „chevron” uzorku moraju biti pod nagibom od 45o ±5o. Širina pruga mora biti 100 mm ±2,5 mm.
  Propisani oblici, izgled i dimenzije prikazani su na slici A5-V. |
| --- | --- |

6.3.4.

Propisani oblici, izgled i dimenzije prikazani su na slici A5-V.

| 6.3.5. | Stražnje ploče za označivanje koje su dostavljene kao dio kompleta moraju biti u odgovarajućim parovima.

  Slika A5-V:


  Stražnje ploče za označivanje (razred 1 i razred 3)







  Primjer
  (a) | |
| --- | --- | --- |
| Primjer
  (b) | |
| Primjer
  (c) | |
| Primjer
  (d) | |

6.3.5.

Slika A5-V:

Stražnje ploče za označivanje (razred 1 i razred 3)

Primjer

(a)

Image 212

Primjer

(b)

Image 213

Primjer

(c)

Image 214

Primjer

(d)

Image 215

Slika A5-VI

Stražnje ploče za označivanje (razred 2 i razred 4)

| Primjer
  (a) | |
| --- | --- |
| Primjer
  (b) | |
| Primjer
  (c) | |
| Primjer
  (d) | |

Primjer

(a)

Image 216

Primjer

(b)

Image 217

Primjer

(c)

Image 218

Primjer

(d)

Image 219

7.   OBLIK I DIMENZIJE RETROREFLEKTIRAJUĆIH/FLUORESCENTNIH (RAZRED 1) ILI SAMO RETROREFLEKTIRAJUĆIH (RAZRED 2) STRAŽNJIH PLOČA ZA OZNAČIVANJE SPORIH VOZILA

7.1.   Oblik

Ploče moraju biti oblika istostraničnog trokuta s okrnjenim kutovima, za montažu s jednim vrhom prema gore na stražnjoj strani sporih vozila.

7.2.   Izgled

Stražnje ploče za označivanje sporih vozila moraju imati crvenu fluorescentnu sredinu i crveni retroreflektirajući okvir od retroreflektirajuće folije ili s retroreflektirajućim premazom ili plastičnim ugaonim reflektorima (razred 1). Stražnje ploče razreda 2 za označivanje sporih vozila moraju imati retroreflektirajuću sredinu.

7.3.   Dimenzije

Dužina osnovice uokvirenog fluorescentnog trokuta (razred 1) ili retroreflektirajućeg trokuta (razred 2) mora biti: najmanje 350 mm i najviše 365 mm. Širina površine koja emitira svjetlost crvenog retroreflektirajućeg okvira mora biti najmanje 45 mm i najviše 48 mm. To je ilustrirano na primjeru na slici A5-VI.

Image 220

  Slika A5-VII Primjer ploče za označavanje sporog vozila

8.   OBLIK I DIMENZIJE SIGURNOSNOG TROKUTA (SLIKA A5-VIII ILI A5-IX)

| 8.1. | Oblik i dimenzije trokuta |
| --- | --- |

8.1.

| 8.1.1. | Teoretske stranice trokuta moraju biti duljine 500 ±50 mm. |
| --- | --- |

8.1.1.

| 8.1.2. | Ako je riječ o sigurnosnom trokutu tipa 1, retroreflektirajuće naprave moraju biti ugrađene na njegovu rubu, unutar pojasa nepromjenjive širine od 25 do 50 mm. Ako je riječ o sigurnosnom trokutu tipa 2 s fluorescentnim retroreflektirajućim materijalom, ta nepromjenjiva širina mora iznositi između 50 i 85 mm. |
| --- | --- |

8.1.2.

| 8.1.3. | Između vanjskog ruba trokuta i retroreflektirajućeg pojasa može biti obrub ne širi od 5 mm, ne nužno crvene boje. |
| --- | --- |

8.1.3.

| 8.1.4. | Retroreflektirajući pojas može i ne mora biti neprekinut. U potonjem slučaju slobodno područje pomoćnog materijala mora biti crvene boje (vidjeti i stavak 5.9.4.2.1. ovog Pravilnika). |
| --- | --- |

8.1.4.

| 8.1.5. | Ako je riječ o sigurnosnom trokutu tipa 1, fluorescentna površina mora biti neprekinuta s retroreflektirajućim jedinicama. Mora biti postavljena simetrično uzduž sve tri strane trokuta. Kad je trokut u upotrebi, njegova površina ne smije biti manja od 315 cm2. Međutim, dopušten je obrub između retroreflektirajuće površine i fluorescentne površine, ne širi od 5 mm, koji može i ne mora biti neprekinut, i ne mora obvezno biti crvene boje. |
| --- | --- |

8.1.5.

| 8.1.6. | Stranica uzduž otvora u sredini trokuta ne smije biti kraća of 70 mm (slika A5-VIII). |
| --- | --- |

8.1.6.

| 8.2. | Oblik i dimenzije stalka |
| --- | --- |

8.2.

| 8.2.1. | Udaljenost između podloge i donje strane sigurnosnog trokuta ne smije biti veća od 300 mm. |
| --- | --- |

8.2.1.

| 8.3. | Fluorescentni retroreflektirajući materijal mora biti obojan bojom zamiješanom u masu, i to u retroreflektirajućim elementima ili kao čvrsti sloj na površini.




  Slika A5-VIII Oblik i dimenzije sigurnosnog trokuta tipa 1 i visina stalka








  Slika A5-IX Oblik i dimenzije sigurnosnog trokuta tipa 2 i visina stalka








  Slika A5-X Naprava za ispitivanje razmaka od tla |
| --- | --- |

8.3.

Image 221

  Slika A5-VIII Oblik i dimenzije sigurnosnog trokuta tipa 1 i visina stalka

Image 222

  Slika A5-IX Oblik i dimenzije sigurnosnog trokuta tipa 2 i visina stalka

Image 223

  Slika A5-X Naprava za ispitivanje razmaka od tla

---

PRILOG 6.

Otpornost na toplinu

1.

Retroreflektirajuća naprava drži se 48 sati bez prekida u suhoj atmosferi na temperaturi od 65 °C ±2 °C, nakon čega se uzorak ostavlja da se hladi jedan sat na temperaturi od 23 °C ±2 oC.

2.

Odsječak uzorka ne kraći od 300 mm drži se 12 sati u suhoj atmosferi na temperaturi od 65 °C ±2 °C, nakon čega se uzorak ostavlja da se hladi jedan sat na temperaturi od 23 °C ±2 oC. Poslije toga drži se 12 sati na temperaturi od – 20 ±2 °C.

Uzorak se pregledava nakon vremena rekuperacije od 4 sata u normalnim laboratorijskim uvjetima.

3.

Nakon tog ispitivanja na retroreflektirajućoj napravi, a posebno na njezinim optičkim dijelovima, ne smije biti vidljivih napuklina ni primjetnog iskrivljenja.

---

PRILOG 7.

Otpornost na prodiranje vode retroreflektirajućih naprava, sigurnosnih trokuta i ploča za označivanje

1.   ISPITIVANJE RETROREFLEKTORA I RETROREFLEKTIRAJUĆIH OZNAKA

| 1.1. | S retroreflektirajućih naprava, neovisno o tome jesu li dio svjetla, skidaju se svi uklonjivi dijelovi pa se te naprave na 10 minuta uranjaju u vodu temperature od 50 ±5 °C tako da najviša točka gornjeg dijela osvjetljavajuće površine bude 20 mm ispod površine vode. To ispitivanje ponavlja se nakon okretanja retroreflektirajuće naprave za 180°, tako da je osvjetljavajuća površina sada na dnu, a stražnja strana prekrivena s približno 20 mm vode. Ti uzorci jedinica odmah nakon toga uranjaju se pod istim uvjetima u vodu temperature od 25 ±5 °C. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Do reflektirajuće površine retroreflektirajuće optičke jedinice ne smije prodrijeti voda. Ako se vizualnim pregledom jasno utvrdi prisutnost vode, smatra se da naprava nije prošla na ispitivanju. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Ako se vizualnim pregledom ne utvrdi prisutnost vode ili u slučaju sumnje: |
| --- | --- |

1.3.

| 1.3.1. | za retroreflektore CIL se mjeri metodom opisanom u stavku 5.1.3.2.2. ili 5.3.3.3.2. uz prethodno lagano otresanje retroreflektora kako bi se uklonio višak vode s njegove vanjske površine; |
| --- | --- |

1.3.1.

| 1.3.2. | za uzorke retroreflektirajućih oznaka koeficijent retrorefleksije R' mjeri se u skladu s Prilogom 7., a uzorak se prije tog mjerenja lagano protrese kako bi se uklonio višak vode s njegove površine. |
| --- | --- |

1.3.2.

2.   ISPITIVANJE SIGURNOSNOG TROKUTA

2.1.   Ispitivanje otpornosti retroreflektirajuće naprave ili fluorescentnog retroreflektirajućeg materijala

| 2.1.1. | Trokuti i sklopivi trokuti sastavljaju se za upotrebu i uranjaju na 10 minuta u vodu temperature 50 °C ±5 °C tako da najviša točka gornjeg dijela osvjetljavajuće površine bude 20 mm ispod površine vode. Odmah nakon toga ta se retroreflektirajuća naprava uranja na isti način u vodu temperature 25 °C ±5 °C. |
| --- | --- |

2.1.1.

| 2.1.2. | Nakon tog ispitivanja ne smije biti vode u reflektirajućoj površini retroreflektirajuće naprave. Ako se vizualnim pregledom jasno utvrdi prisutnost vode, smatra se da naprava nije prošla na ispitivanju. Voda ili prodor vodene pare u rubove fluorescentnih retroreflektirajućih materijala ne smatraju se razlozima za neprolazak. |
| --- | --- |

2.1.2.

| 2.1.3. | Ako se vizualnim pregledom ne utvrdi prisutnost vode ili ako se ne može zaključiti, vrijednost CIL-a ponovno se mjeri pod istim uvjetima kako je navedeno u stavku 1.2. Priloga 7., uz prethodno lagano otresanje retroreflektirajuće naprave kako bi se uklonio višak vode s njegove vanjske površine. Vrijednost CIL-a ne smije se smanjiti za više od 40 posto od vrijednosti koje su zabilježene prije ispitivanja. |
| --- | --- |

2.1.3.

2.2.   Ispitivanje uranjanjem u vodu

Trokut se – ako je riječ o sklopivom sigurnosnom trokutu, mora biti rasklopljen za uporabu – uranja vodoravno na dno spremnika s vodom temperature 25 °C ±5 °C, pri čemu je radna (retroreflektirajuća) strana trokuta usmjerena prema gore i leži 5 cm ispod površine vode, i tako drži dva sata. Trokut se nakon toga vadi i suši. Nijedan njegov dio ne smije pokazivati jasne znakove propadanja koji bi mogli smanjiti djelotvornost trokuta.

3.   ISPITIVANJE PLOČA ZA OZNAČIVANJE

3.1.   Otpornost na vodu

Dio uzorka dužine ne manje od 300 mm uranja se u destiliranu vodu temperature 23 ±5 °C tijekom 18 sati; nakon toga se suši 24 sata u normalnim laboratorijskim uvjetima.

Nakon završetka ispitivanja, uzorak se pregledava. Nijedan dio unutar 10 mm ni od jednog ruba ne smije pokazivati znakove propadanja koji bi umanjili djelotvornost ploče.

---

PRILOG 8.

Alternativni ispitni postupci za ispitivanje otpornosti na prodor vode retroreflektirajućih naprava razreda IB i IIIB

1.

Alternativno se na zahtjev proizvođača provode sljedeća ispitivanja (ispitivanje utjecaja vlage i prašine).

2.

Ovim se ispitivanjem procjenjuje otpornost uzorka na prodor vlage iz mlaza vode kojim se predmetna naprava prska i određuje sposobnost otjecanja vode iz naprave s drenažnim rupama ili drugim izloženim otvorima.

2.1.

Koristi se kabina s prskalicama vode sa sljedećim karakteristikama.

2.1.1.

Kabina mora biti opremljena mlaznicama kojima se dobiva kontinuirani vodeni mlaz u obliku stošca pod kutom dostatnim da potpuno prekrije uzorak. Središnji pravac mlaznica mora biti usmjeren prema dolje pod kutom od 45 ±5° na vertikalnu os rotirajuće platforme za ispitivanje.

2.1.2.

Rotirajuća platforma za ispitivanje mora biti promjera od najmanje 140 mm i rotirati se oko vertikalne osi u središtu kabine.

2.1.3.

Količina oborina iz vodene mlaznice na napravu mora biti 2,5 (+1,6/-0) mm/min mjereno uspravnim cilindričnim kolektorom postavljenim u središte uspravne osi rotirajuće platforme za ispitivanje. Visina kolektora mora biti 100 mm, a unutarnji promjer najmanje 140 mm.

2.2.

Uzorak naprave montiran na postolje za ispitivanje, s izmjerenom i pohranjenom početnom vrijednošću CIL-a, izlaže se vodenom mlazu na sljedeći način:

2.2.1.

Svi otvori za drenažu i drugi otvori moraju ostati otvoreni. Dijelovi za drenažu, ako se upotrebljavaju, ispituju se u napravi.

2.2.2.

Naprava se rotira oko uspravne osi brzinom od 4,0 ±0,5 min -1.

2.2.3.

Ako je retroreflektor uzajamno povezan ili udružen sa signalnim ili svjetlosnim funkcijama, te funkcije trebaju biti uključene pod projektiranim naponom u skladu s ciklusom od 5 minuta ON (uključeno) (u treptajućem načinu rada, ako je primjenjivo), 55 minuta OFF (isključeno).

2.2.4.

Ispitivanje pod mlazom vode traje 12 sati (12 ciklusa od 5/55 minuta).

2.2.5.

Rotacija i mlaz vode isključuju se i naprava se ostavlja da se 1 sat suši sa zatvorenim vratima kabine.

2.2.6.

Nakon sušenja Provjerava se ima li vlage u unutrašnjosti naprave. Nije dozvoljeno formiranje bilo kakvih nakupina stajaće vode ni formiranje nakupina nakon laganog udaranja ili naginjanja naprave. CIL se mjeri u skladu s metodom iz Priloga 4. nakon što se vanjski dio naprave osuši suhom pamučnom krpom.

2.3.

Ovim se ispitivanjem procjenjuje otpornost uzorka naprave na prodor prašine koja znatno može utjecati na fotometrijske karakteristike retroreflektora.

2.3.1.

Sljedeća oprema upotrebljava se za ispitivanje izlaganjem prašini.

2.3.2.

Unutrašnjost komore za ispitivanje mora biti kockastog oblika stranice veličine od 0,9 do 1,5 m. Dno može biti u obliku lijevka radi lakšeg sakupljanja prašine. Unutarnji volumen komore, ne uključujući dno u obliku lijevka, ne smije biti veći od 2 m3 i napunjen s 3 do 5 kg prašine za ispitivanje. Komora mora moći dizati prašinu za ispitivanje komprimiranim zrakom ili ventilatorima na način koji omogućava raspršivanje prašine po cijeloj unutrašnjosti komore.

2.3.3.

Korištena prašina mora biti cement u finom prahu u skladu s normom ASTM C 150-84. (*1)

2.3.4.

Uzorak naprave, montiran na nosač za ispitivanje, s izmjerenom i zabilježenom početnom vrijednošću CIL-a, izlaže se prašini na sljedeći način.

2.3.5.

Svi otvori za drenažu i drugi otvori moraju ostati otvoreni. Dijelovi za drenažu, ako se upotrebljavaju, ispituju se u napravi.

2.3.6.

Montirana naprava stavlja se u komoru s prašinom ne bliže od 150 mm od unutarnjih zidova komore. Naprave dulje od 600 mm moraju biti vodoravno centrirane u komori za ispitivanje. Prašina za ispitivanje podiže se koliko god je to moguće komprimiranim zrakom ili ventilatorima u trajanju od 2 do 15 sekundi svakih 15 minuta tijekom razdoblja od 5 sati. Prašina se smije slegnuti između razdoblja dizanja.

2.3.7.

Nakon završetka ispitivanja izlaganjem prašini vanjski dio naprave čisti se i suši suhom pamučnom krpom pa se CIL mjeri u skladu s metodom određenom u stavku 5.1.3.2.2.

---

(*1)  
  American Society for Testing and Materials (Američko društvo za testiranje i materijale)

*1

American Society for Testing and Material

---

PRILOG 9.

Otpornost na goriva

1.

| 1.1. | retroreflektirajuće naprave;






  (a) | vanjska površina retroreflektirajuće naprave, a posebno osvjetljavajuća površina, mora se lagano obrisati pamučnom krpom natopljenom mješavinom za ispitivanje; |
| --- | --- | --- |

1.1.

retroreflektirajuće naprave;

(a)

vanjska površina retroreflektirajuće naprave, a posebno osvjetljavajuća površina, mora se lagano obrisati pamučnom krpom natopljenom mješavinom za ispitivanje;

| (b) | nakon otprilike pet minuta površina se vizualno pregledava. Ne smije biti nikakvih vidljivih promjena na površini, ali dopuštene su sitne površinske napukline; |
| --- | --- |

(b)

nakon otprilike pet minuta površina se vizualno pregledava. Ne smije biti nikakvih vidljivih promjena na površini, ali dopuštene su sitne površinske napukline;

ili

| 1.2. | uzorka retroreflektirajuće oznake;






  (a) | odsječak uzorka ne kraći od 300 mm uranja se u ispitnu mješavinu i drži u njoj jednu minutu; |
| --- | --- | --- |

1.2.

uzorka retroreflektirajuće oznake;

(a)

odsječak uzorka ne kraći od 300 mm uranja se u ispitnu mješavinu i drži u njoj jednu minutu;

| (b) | nakon vađenja površina se suši brisanjem mekom tkaninom, a na njoj ne smije biti nikakvih vidljivih promjena koje bi umanjile njezinu funkcionalnost. |
| --- | --- |

(b)

nakon vađenja površina se suši brisanjem mekom tkaninom, a na njoj ne smije biti nikakvih vidljivih promjena koje bi umanjile njezinu funkcionalnost.

2.

| 2.1. | Trokut i njegova zaštitna navlaka uranjaju se odvojeno u spremnik s mješavinom od 70 posto n-heprana i 30 posto toluena.






  (a) | Nakon 60 sekundi vade se iz spremnika i s njih se cijedi višak tekućine. |
| --- | --- | --- |

2.1.

Trokut i njegova zaštitna navlaka uranjaju se odvojeno u spremnik s mješavinom od 70 posto n-heprana i 30 posto toluena.

(a)

Nakon 60 sekundi vade se iz spremnika i s njih se cijedi višak tekućine.

| (b) | Nakon toga trokut se sprema u svoju navlaku i polaže vodoravno u mirnoj atmosferi. |
| --- | --- |

(b)

Nakon toga trokut se sprema u svoju navlaku i polaže vodoravno u mirnoj atmosferi.

| (c) | Nakon što se potpuno osuši, trokut se ne smije lijepiti za svoju zaštitnu navlaku, ne smije biti vidljivih promjena na njegovoj površini i ne smije biti štetnih promjena na njemu; međutim, dopuštene su sitne površinske napukline. |
| --- | --- |

(c)

Nakon što se potpuno osuši, trokut se ne smije lijepiti za svoju zaštitnu navlaku, ne smije biti vidljivih promjena na njegovoj površini i ne smije biti štetnih promjena na njemu; međutim, dopuštene su sitne površinske napukline.

---

PRILOG 10.

Otpornost na uljna maziva

1.   Postupak ispitivanja za reflektore od lijevanih plastičnih masa razreda IA, IB, IIIA, IIIB, IVA i sigurnosne trokute tipa 1

| 1.1. | Vanjska površina retroreflektirajuće naprave, a posebno osvjetljavajuća površina, mora se lagano obrisati pamučnom krpom natopljenom uljem za podmazivanje s učinkom čišćenja. Nakon 5 minuta, površinu se mora očistiti. Nakon toga se mjeri CIL (stavci 5.1.3.2.2. ili 5.3.3.3.2.). |
| --- | --- |

1.1.

---

PRILOG 11.

Otpornost na koroziju (norma ISO 3768)

1.

Retroreflektirajuće naprave moraju biti konstruirane tako da zadržavaju propisana fotometrijska i kolorimetrijska svojstva unatoč utjecajima vlage i korozije kojima su uobičajeno izložene. Provjerava se otpornost prednje površine na gubitak sjaja i zaštita stražnje strane od propadanja, naročito u slučajevima kad postoji vjerojatnost štetnog djelovanja na bitne metalne sastavne dijelove.

2.

S retroreflektirajuće naprave, ili svjetla ako je naprava kombinirana sa svjetlom, skidaju se svi uklonjivi dijelovi pa se ta naprava odnosno svjetlo izlaže utjecaju magle od slane vode u trajanju od 50 sati, i to u dva razdoblja izlaganja po 24 sata odvojena stankom od dva sata tijekom koje se uzorak suši.

3.

Magla slane vode proizvodi se tako da se na temperaturi od 35 °C ±2 °C u sitne kapljice raspršuje slana otopina dobivena:

3.1.

otapanjem 20 ±2 težinska dijela natrijeva klorida u 80 dijelova destilirane vode koja ne sadržava više od 0,02 posto nečistoća;

3.1.1.

Odmah nakon završetka ispitivanja, uzorak ne smije pokazivati znakove pretjerane korozije koja bi mogla narušiti djelotvornost naprave.

3.2.

otapanjem 5 težinskih dijelova natrijeva klorida u 95 dijelova destilirane vode koja ne sadržava više od 0,02 posto nečistoća.

3.2.1.

Odmah nakon završetka ispitivanja uzorak ne smije pokazivati znakove korozije koja bi narušavala djelotvornost oznaka.

4.

Koeficijent retrorefleksije R′ retroreflektirajućih površina, izmjeren nakon što uzorak odleži 48 sati kako je navedeno u Prilogu 7., pod upadnim kutom od ß2 = 5° i kutom promatranja α = 20’, ne smije biti manji od vrijednosti iz tablice 9. ni veći od vrijednosti iz tablice 10. Prije mjerenja površinu se mora očistiti kako bi se uklonile naslage soli od slane magle.

---

PRILOG 12.

Otpornost dostupne stražnje strane retroreflektirajućih naprava sa zrcalnom pozadinom

1.

Otpornost dostupne stražnje strane retroreflektirajućih naprava sa zrcalnom pozadinom za reflektore od lijevanih plastičnih masa razreda IA, IB, IIIA, IIIB, IVA i sigurnosne trokute tipa 1.

2.

Stražnja strana retroreflektirajuće naprave mora se očetkati tvrdom najlonskom četkom.

3.

Nakon četkanja stražnje strane retroreflektirajućih naprava izrađenih od lijevanih plastičnih masa razreda IA, IB, IIIA, IIIB i IVA na tu stražnju stranu postavlja se pamučna krpa natopljena mješavinom definiranom u Prilogu 9. i ostavlja jednu minutu. Pamučna krpa zatim se uklanja, a retroreflektirajuća naprava se ostavlja da se osuši.

4.

Nakon četkanja, ako je riječ o reflektorima od lijevane plastike na sigurnosnim trokutima razreda 1, stražnja strana retroreflektirajuće naprave prekriva se ili temeljito namače tijekom jedne minute mješavinom definiranom u Prilogu 9. Gorivo se nakon toga uklanja i naprava se ostavlja da se osuši.

5.

Čim se površina osuši, stražnja strana se četka istom četkom kao i prvi put.

6.

Zatim se cijela stražnja strana zrcala prekrije crnim tušem i mjeri CIL (stavci 5.1.3.2.2. ili 5.3.3.3.2.) .

7.

CIL sigurnosnog trokuta tipa 1 ne smije se smanjiti za više od 40 % od vrijednosti koje su zabilježene prije ispitivanja. Ovo se ispitivanje ne primjenjuje za fluorescentni retroreflektirajući materijal.

---

PRILOG 13.

Otpornost na atmosferske utjecaje

1.   Otpornost uzorka retroreflektirajućih naprava za označivanje na vremenske utjecaje

| 1.1. | Postupak – za svako ispitivanje uzimaju se dva primjerka iz uzorka Jedan se primjerak stavlja u tamni i suhi kontejner za naknadnu upotrebu kao „referentni neosvijetljeni primjerak”. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Drugi primjerak se izlaže izvoru svjetla te ispituje u uvjetima temperature i osvjetljavanja kako je opisano u Prilogu 22., ako se to zahtijeva relevantnim stavkom 5. ovog Pravilnika:






  (a) | retroreflektor ili retroreflektirajući materijal izlaže se dok „standardna plava” br. 7 ne izblijedi do broja 4 po sivoj ljestvici. |
| --- | --- | --- |

1.2.

(a)

retroreflektor ili retroreflektirajući materijal izlaže se dok „standardna plava” br. 7 ne izblijedi do broja 4 po sivoj ljestvici.

| (b) | fluorescentni materijal ili fluorescentno / retroreflektirajući materijal izlaže se dok „standardna plava” br. 5 ne izblijedi do broja 4 po sivoj ljestvici. |
| --- | --- |

(b)

fluorescentni materijal ili fluorescentno / retroreflektirajući materijal izlaže se dok „standardna plava” br. 5 ne izblijedi do broja 4 po sivoj ljestvici.

| 1.3. | Nakon ispitivanja primjerak se ispire u razrijeđenoj neutralnoj otopini deterdženta i suši pa se provjerava njegova sukladnost sa zahtjevima navedenima u stavcima 1.4. i 1.5. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Vizualna obilježja
  Nijedan dio površine primjerka koji je bio izložen ne smije imati nikakve napukline, ljuštenja, cijepanje, mjehuriće, razdvajanje slojeva, iskrivljenja, zamućenja, mrlje ni koroziju.
  Na uzorku ne smije biti vidljivih oštećenja poput napuklina, ljuštenja ili odljepljivanja fluorescentnog ili fluorescentnog retroreflektirajućeg materijala. |
| --- | --- |

1.4.

Nijedan dio površine primjerka koji je bio izložen ne smije imati nikakve napukline, ljuštenja, cijepanje, mjehuriće, razdvajanje slojeva, iskrivljenja, zamućenja, mrlje ni koroziju.

Na uzorku ne smije biti vidljivih oštećenja poput napuklina, ljuštenja ili odljepljivanja fluorescentnog ili fluorescentnog retroreflektirajućeg materijala.

| 1.5. | Postojanost boje
  Boje primjerka koji je bio izložen moraju i dalje ispunjavati zahtjeve za odgovarajuću retroreflektirajuću napravu iz stavka 5. ovog Pravilnika. |
| --- | --- |

1.5.

Boje primjerka koji je bio izložen moraju i dalje ispunjavati zahtjeve za odgovarajuću retroreflektirajuću napravu iz stavka 5. ovog Pravilnika.

| 1.6. | Utjecaj na koeficijent retrorefleksije retroreflektirajućeg materijala |
| --- | --- |

1.6.

| 1.6.1. | Za ovu se provjeru obavljaju mjerenja samo pod kutom promatranja α = 20′ i upadnim kutom ß2 = 5°, postupkom navedenim u Prilogu 7. |
| --- | --- |

1.6.1.

| 1.6.2. | Koeficijent retrorefleksije izloženog primjerka kad je suh ne smije biti manji od 80 % vrijednosti iz stavka 5. ovog Pravilnika. |
| --- | --- |

1.6.2.

2.   Otpornost sigurnosnih trokuta na vremenske utjecaje

| 2.1. | Ispitivanje otpornosti na vremenske utjecaje faktora luminancije i boje fluorescentnih (za sigurnosne trokute tipa 1) odnosno fluorescentnih retroreflektirajućih (za sigurnosne trokute tipa 2) materijala |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Jedan od uzoraka fluorescentnog materijala dostavljenih u skladu sa stavkom 3.1. ovog Pravilnika ispituje se izlaganjem temperaturi i isijavanju opisanim u Prilogu 22. dok se ne postigne kontrast br. 4 po sivoj ljestvici za referentni uzorak br. 5 ili izlaganjem svjetlu ksenonske lučne svjetiljke ekvivalentnim onom potrebnom da referentni uzorak br. 5 za postojanost boje plave vune na svjetlo izblijedi do 4 po sivoj ljestvici. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Za retroreflektirajuću oznaku s fluorescentnim materijalom nakon ovog ispitivanja koordinate boje i faktor luminancije (vidjeti stavak 3.) moraju biti u skladu sa specifikacijama iz stavka 5. ovog Pravilnika.
  Faktor luminancije mora biti u skladu sa stavkom 5. ovog Pravilnika te se ne smije povećati za više od 5 % u odnosu na vrijednost utvrđenu u skladu sa stavkom 5. ovog Pravilnika. |
| --- | --- |

2.3.

Faktor luminancije mora biti u skladu sa stavkom 5. ovog Pravilnika te se ne smije povećati za više od 5 % u odnosu na vrijednost utvrđenu u skladu sa stavkom 5. ovog Pravilnika.

| 2.4. | Ako je fluorescentni materijal ljepljivi film koji je već uspješno prošao prethodno navedena ispitivanja tijekom prijašnjeg homologacijskog ispitivanja, to se ispitivanje ne mora ponoviti; odgovarajuća napomena se unosi pod stavkom br. 12. („Napomene”) u izjavi o homologaciji (Prilog 1.). |
| --- | --- |

2.4.

3.   Otpornost retroreflektirajućih ploča za označivanjes na vremenske utjecaje

| 3.1. | Postupak – Za svako ispitivanje uzimaju se dva primjerka iz uzorka (vidjeti stavak 2.4.17.4. Pravilnika UN-a br. 48). Jedan se primjerak stavlja u tamni i suhi kontejner za naknadnu upotrebu kao „referentni neosvijetljeni primjerak”.
  Drugi primjerak se izlaže izvoru svjetla u skladu s odjeljkom 4.3.1. norme ISO 105 – B02 – 1978; retroreflektirajući materijal se izlaže dok „standardna plava” br. 7 ne izblijedi do br. 4 po sivoj ljestvici, a fluorescentni materijal dok „standardna plava” br. 5 ne izblijedi do br. 4 po sivoj ljestvici. Nakon ispitivanja primjerak se ispire u razrijeđenoj neutralnoj otopini deterdženta i suši pa se provjerava njegova sukladnost sa zahtjevima navedenima u stavcima od 3.2. do 3.4. |
| --- | --- |

3.1.

Drugi primjerak se izlaže izvoru svjetla u skladu s odjeljkom 4.3.1. norme ISO 105 – B02 – 1978; retroreflektirajući materijal se izlaže dok „standardna plava” br. 7 ne izblijedi do br. 4 po sivoj ljestvici, a fluorescentni materijal dok „standardna plava” br. 5 ne izblijedi do br. 4 po sivoj ljestvici. Nakon ispitivanja primjerak se ispire u razrijeđenoj neutralnoj otopini deterdženta i suši pa se provjerava njegova sukladnost sa zahtjevima navedenima u stavcima od 3.2. do 3.4.

| 3.2. | Vizualni izgled – Nijedan dio površine primjerka koji je bio izložen ne smije imati nikakve napukline, ljuštenja, cijepanje, mjehuriće, razdvajanje slojeva, iskrivljenja, zamućenja, mrlje ni koroziju.
  Ne smije biti skupljanja od više od 0,5 % ni u jednom linearnom smjeru ni nikakvog znaka odljepljivanja, poput podizanja rubova od podloge. |
| --- | --- |

3.2.

Ne smije biti skupljanja od više od 0,5 % ni u jednom linearnom smjeru ni nikakvog znaka odljepljivanja, poput podizanja rubova od podloge.

| 3.3. | Trajnost boje – Boje primjerka koji je bio izložen moraju i dalje ispunjavati zahtjeve iz stavka 5.7.5. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Utjecaj na koeficijent retrorefleksije retroreflektirajućeg materijala |
| --- | --- |

3.4.

| 3.4.1. | Za ovu se provjeru mjerenje provodi samo pod kutom promatranja od 20’ i upadnim kutom od 5° metodom iz stavka 5.7.4. |
| --- | --- |

3.4.1.

| 3.4.2. | Koeficijent retrorefleksije izloženog primjerka kad je suh ne smije biti manji od 80 % vrijednosti iz tablice 12. u stavku 5.7.4. |
| --- | --- |

3.4.2.

| 3.4.3. | Primjerak se podvrgava simuliranoj kiši kako je opisano u stavku 7.7. norme EN 13422:2004 (Vertikalna cestovna signalizacija — Prenosivi deformirajući uređaji i delineatori — Prenosivi prometni znakovi — Stošci i cilindri), a njegov koeficijent retrorefleksije u takvom stanju ne smije biti manji od 90 % vrijednosti koja je dobivena mjerenjem kad je bio suh, kako je opisano u stavku 3.4.2.
  Mogu se upotrebljavati sapnice koje su drukčije od onih opisanih u stavku 7.7. norme EN 13422:2004, pod uvjetom da se njima postiže isti učinak (na primjer raspored vode po površini ispitnog uzorka) simulirane kiše. |
| --- | --- |

3.4.3.

Mogu se upotrebljavati sapnice koje su drukčije od onih opisanih u stavku 7.7. norme EN 13422:2004, pod uvjetom da se njima postiže isti učinak (na primjer raspored vode po površini ispitnog uzorka) simulirane kiše.

---

PRILOG 14.

Stabilnost fotometrijskih svojstava

1.

Nadležno tijelo koje je izdalo homologaciju ima pravo ispitati stabilnost optičkih svojstava retroreflektirajućeg materijala u uporabi (kad se upotrebljava za označivanje ili za razlikovne oznake/crteže).

2.

Homologacijska tijela ugovornih stranaka u kojima je homologacija dodijeljena mogu provesti ista ispitivanja. Ako neki tip retroreflektirajućeg materijala pokazuje sustavni nedostatak u uporabi, ti ispitani uzorci materijala dostavljaju se na pregled tijelu koje je dodijelilo homologaciju.

3.

U nedostatku drugih kriterija, pojam „sustavni nedostatak u uporabi” za tip retroreflektirajućeg materijala utvrđuje se u skladu sa stavkom 4.1.

4.

Tijelo koje je dodijelilo homologaciju ima pravo provjere otpornosti na starenje optičkih svojstava tipa stražnjih ploča za označivanje koji je u upotrebi.

5.

Homologacijska tijela zemalja koje nisu zemlja u kojoj je homologacija dodijeljena smiju provoditi slične provjere na svojem državnom području. Ako tip stražnje ploče za označivanje koji je u upotrebi ima sustavni nedostatak, ta tijela šalju tijelu koje je dodijelilo homologaciju dijelove koji su izuzeti za pregled i traže njegovo mišljenje.

6.

U nedostatku drugih kriterija, pojam „sustavni nedostatak” tipa stražnje ploče za označivanje koja je u upotrebi tumači se u skladu s namjerom iz stavka 4.1.

---

PRILOG 15.

Otpornost uzorka retroreflektirajućih naprava za označivanje na čišćenje

1.   RUČNO ČIŠĆENJE

Ispitni uzorak zaprljan mješavinom deterdžentnog ulja za podmazivanje i grafita mora se moći lako očistiti bez oštećenja retroreflektirajuće površine brisanjem blagom alifatskom otopinom kao što je n-heptan, a nakon toga ispiranjem neutralnim deterdžentom.

2.   STROJNO PRANJE

Nakon 60 sekundi neprekidnog tlačnog prskanja ispitivanog sastavnog dijela u njegovu uobičajenom položaju ispitni uzorak ne smije pokazivati oštećenja na retroreflektirajućoj površini, raslojavanje od podloge ili odvajanje od površine na koju je pričvršćen uzorak, pri čemu su parametri ispitivanja sljedeći:

| (a) | tlak vode/otopine za pranje 8 ±0,2 MPa; |
| --- | --- |

(a)

tlak vode/otopine za pranje 8 ±0,2 MPa;

| (b) | temperatura vode/otopine za pranje 60 ° – 5 °C; |
| --- | --- |

(b)

temperatura vode/otopine za pranje 60 ° – 5 °C;

| (c) | protok vode/otopine za pranje 7 ±1 l/min; |
| --- | --- |

(c)

protok vode/otopine za pranje 7 ±1 l/min;

| (d) | vrh držača s mlaznicom postavlja se na udaljenosti 600 ±20 mm od retroreflektirajuće površine; |
| --- | --- |

(d)

vrh držača s mlaznicom postavlja se na udaljenosti 600 ±20 mm od retroreflektirajuće površine;

| (e) | držač s mlaznicom drži se pod kutom manjim od 45 stupnjeva od okomice na retroreflektirajuću površinu; |
| --- | --- |

(e)

držač s mlaznicom drži se pod kutom manjim od 45 stupnjeva od okomice na retroreflektirajuću površinu;

| (f) | mlaznica s otvorom od 40° kojom se stvara širok mlaz. |
| --- | --- |

(f)

mlaznica s otvorom od 40° kojom se stvara širok mlaz.

---

PRILOG 16.

Čvrstoća prianjanja

1.   Čvrstoća prianjanja (u slučaju ljepljivih materijala) retroreflektirajućih oznaka

| 1.1. | Prianjanje retroreflektirajućih materijala određuje se nakon 24 sata sušenja, i to odljepljivanjem pod 90 stupnjeva na stroju za ispitivanje vlačne čvrstoće. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Retroreflektirajući materijali ne smiju biti jednostavno odvojivi bez oštećivanja materijala. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Za odvajanje retroreflektirajućih materijala od podloge mora biti potrebna sila od najmanje 10 N po 25 mm širine primijenjena konstantnom brzinom od 300 mm po minuti. |
| --- | --- |

1.3.

2.   Čvrstoća prianjanja (u slučaju ljepljivih materijala) retroreflektirajućih materijala za stražnje ploče za označivanje

| 2.1. | Prianjanje retroreflektirajućih materijala određuje se nakon 24 sata sušenja, i to odljepljivanjem pod 90 stupnjeva na stroju za ispitivanje vlačne čvrstoće. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Utvrđuje se prianjanje laminiranog ili premazom nanesenih retroreflektirajućih i fluorescentnih materijala. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Premazom naneseni materijali bilo koje vrste ne smiju biti uklonjivi bez alata ili oštećivanja materijala. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Za odvajanje laminiranih materijala (ljepljivih filmova) od podloge mora biti potrebna sila od najmanje 10 N po 25 mm širine primijenjena konstantnom brzinom od 300 mm po minuti. |
| --- | --- |

2.4.

---

PRILOG 17.

Savijanje – retroreflektirajuće oznake

1.

Na uzorke koji trebaju biti zalijepljeni na savitljivu podlogu, npr. ceradu, primjenjuje se sljedeće.

2.

Primjerak uzorka veličine 50 mm × 300 mm savija se jednom po duljini oko šipke promjera 3,2 mm, pri čemu je ljepilo u dodiru sa šipkom jednu sekundu.

3.

| Napomena: | Radi lakšeg ispitivanja na ljepljivu se površinu može staviti talk puder kako bi se spriječilo lijepljenje materijala za šipku. |
| --- | --- |

Napomena:

4.

Nakon tog ispitivanja primjerak ne smije imati napukline i ne smije pokazivati nikakve vidljive promjene koje bi umanjile njegovu funkcionalnost.

---

PRILOG 18.

Otpornost na udar

1.   STRAŽNJE PLOČE ZA OZNAČIVANJE (OSIM PLASTIČNIH UGAONIH REFLEKTORA)

Nakon što se na temperaturi okoline 23 ±2 °C čelična kugla promjera 25 mm otpusti s visine od 2 m na poduprte retroreflektirajuće i fluorescentne površine , materijal ne smije imati nikakve napukline niti se odvojiti od podloge na udaljenosti većoj od 5 mm od zone udara.

2.   RETROREFLEKTIRAJUĆE NAPRAVE RAZREDA IVA

Retroreflektirajuća naprava montira se na način sličan načinu na koji se ugrađuje na vozilo, ali s lećom okrenutom vodoravno i usmjerenom prema gore.

S visine od 0,76 m otpušta se polirana čelična kuglica promjera 13 mm okomito na središnji dio leće, jedan put. Kuglica može biti vođena, ali njezin slobodni pad ne smije biti ograničen.

Leća retroreflektirajuće naprave ispitane ovom metodom na sobnoj temperaturi ne smije napuknuti.

---

PRILOG 19.

Krutost ploča

1.   RAZREDI 1, 2, 3, 4 I 5

| 1.1. | Stražnja ploča za označivanje postavlja se na dva potporna elementa tako da su ti elementi paralelni s kraćom stranom ploče, a udaljenost od potpornog elemenata do susjednog ruba ploče ne smije biti veća od L 10, pri čemu je L dulja stranica ploče. Ploča se zatim opterećuje vrećama s kuglicama ili vrećama suhog pijeska tako da je jednoliko opterećena tlakom od 1,5 kN/m2. Savijanje ploče mjeri se u točki koja je na sredini između potpornih elemenata. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | U ispitivanju iz stavka 1. ploča se pod ispitnim opterećenjem ne smije saviti za više od 5 % udaljenosti između potpornih elemenata iz stavka 1., a nakon uklanjanja opterećenja ne smije biti savijena više od jedne petine izmjerenog savijanja pod opterećenjem. |
| --- | --- |

1.2.

2.   RAZRED SMV

| 2.1. | Trokutasta ploča čvrsto se drži za jednu od njezinih duljih stranica, pri čemu stege naprave za držanje ne smiju hvatati ploču na većoj udaljenosti od 20 mm od ruba te stranice. Na suprotni vrh primjenjuje se sila od 10 N okomita na ravninu ploče. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Vrh se tada ne smije pomaknuti u smjeru sile za više od 40 mm. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Nakon što sila prestane djelovati, ploča se mora vidljivo vratiti u svoj početni položaj. Preostala savijenost ne smije biti veća od 5 mm. |
| --- | --- |

2.3.

---

PRILOG 20.

Dodatni ispitni postupci za sigurnosne trokute tipa 1 i 2

1.   ISPITIVANJE RAZMAKA OD TLA

| 1.1. | Sigurnosni trokut mora uspješno proći sljedeća ispitivanja. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.1.1. | Za ovo ispitivanje naprava prikazana na slici A5-X u obliku preokrenute šuplje piramide postavlja se na vodoravnu podlogu. |
| --- | --- |

1.1.1.

| 1.1.2. | Nožice trokuta postavljaju se jedna po jedna u kvadratni otvor ☐ naprave za ispitivanje. Tijekom ispitivanja svake nožice potrebno je pronaći položaj ispitne naprave u odnosu na sigurnosni trokut i njegov stalak koji odgovara trokutu i osigurava: |
| --- | --- |

1.1.2.

| 1.1.2.1. | da su sve nožice istovremeno u kontaktu s podlogom, |
| --- | --- |

1.1.2.1.

| 1.1.2.2. | da je izvan područja koje pokriva ispitna naprava udaljenost između podloge i dijelova trokuta uključujući njegov stalak najmanje 50 mm (uz izuzetak samih nožica). |
| --- | --- |

1.1.2.2.

2.   ISPITIVANJE MEHANIČKE ČVRSTOĆE

| 2.1. | Nakon što se sigurnosni trokut postavi u skladu s uputama proizvođača i njegove stranice se čvrsto drže, sila od 2 N primjenjuje se na vrh trokuta paralelno s podlogom i po normali na nižu stranicu trokuta. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Vrh trokuta ne smije se pomaknuti za više od 5 cm u smjeru u kojem se djeluje silom. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Nakon ispitivanja položaj naprave ne smije biti znatno različit od početnog položaja. |
| --- | --- |

2.3.

3.   ISPITIVANJE OTPORNOSTI NA VISOKE I NISKE TEMPERATURE

| 3.1. | Sigurnosni trokut, u svojoj zaštitnoj navlaci ako je ima, mora se 12 uzastopnih sati držati u suhoj atmosferi na temperaturi 60 ±2 °C. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Nakon ispitivanja ne smije biti napuklina ni vidljivih deformacija trokuta; to se posebno odnosi na njegovu retroreflektirajuću napravu. Navlaka se treba moći bez problema otvoriti i ne smije se slijepiti za trokut. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Nakon ispitivanja otpornosti na toplinu i dvanaestosatnog skladištenja na temperaturi od 25 °C ±5 °C sigurnosni trokut u svojoj zaštitnoj navlaci stavlja se na 12 sati u suhu atmosferu temperature od –40 °C ±2 °C. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Nakon vađenja iz te hladne prostorije ne smije biti nikakvih napuklina ni bilo kakvih vidljivih deformacija naprave, a posebno njezinih optičkih dijelova. Zaštitnu navlaku, ako je ima, mora se moći normalno otvoriti i ona se ne smije raspadati ni prianjati za sigurnosni trokut. |
| --- | --- |

3.4.

4.   ODREĐIVANJE NERAVNOSTI POVRŠINE CESTE METODOM „PJEŠČANE PLAŽE”

4.1.   Svrha metode

| 4.1.1. | Svrha ove metode je opisati i donekle odrediti geometrijsku neravnost dijela površine ceste na koju se postavlja sigurnosni trokut tijekom ispitivanja stabilnosti u uvjetima vjetra, kako se to zahtijeva u stavku 10. Priloga 5. |
| --- | --- |

4.1.1.

4.2.   Načelo metode

| 4.2.1. | Poznata količina pijeska V raspoređuje se jednoliko na površinu ceste u obliku kruga. Omjer upotrijebljene količine pijeska i područja S definira se kao „srednja dubina pijeska” (HS) i izražava se u mm. |
| --- | --- |

4.2.1.

Image 224

| 4.2.2. | Za ispitivanje se upotrebljava suhi pijesak okruglih zrna, veličine zrna od 0,160 do 0,315 mm, u količini od 25 ml ± 0,15 ml. Pijesak se raspoređuje po površini, pri čemu se ispitivanje obavlja plosnatim kružnim diskom promjera 65 mm čija je jedna strana pokrivena slojem gume debljine 1,5 do 2,5 mm, a na drugoj se nalazi odgovarajuća ručka. Ako je promjer kružnog područja pokrivenog pijeskom D mm, srednja dubina pijeska izračunava se formulom: |
| --- | --- |

4.2.2.

Image 225

4.3.   Provođenje ispitivanja

| 4.3.1. | Površina na kojoj se obavlja ispitivanje mora biti suha i prethodno očetkana mekom četkom kako bi se očistila od zemlje i šljunka. |
| --- | --- |

4.3.1.

| 4.3.2. | Pijesak, koji je bio napunjen u odgovarajući spremnik, istresa se na jednu hrpu na površini koja se ispituje. Nakon toga pijesak se pažljivo raspoređuje po površini kružnim pokretima diska s gumom tako da se oblikuje najveće moguće kružno područje pokriveno pijeskom. Pijesak će tako pokriti sve udubine i rupe. |
| --- | --- |

4.3.2.

| 4.3.3. | Obično se mjere dva promjera takve „plaže”, međusobno okomita. Srednja vrijednost zaokružuje se na najbližih 5 mm, pri čemu se dubina pijeska HS izračunava formulom iz stavka 4.2.2. |
| --- | --- |

4.3.3.

| 4.3.4. | Na površini podloge provodi se šest takvih ispitivanja, a dijelovi koji se ispituju moraju biti što je moguće ravnomjernije raspoređeni po površini koja se ispituje. Ukupna dobivena srednja vrijednost izražava se kao aritmetička sredina dubine pijeska HS površine ceste na koju je postavljen sigurnosni trokut. |
| --- | --- |

4.3.4.

5.   ISPITIVANJE STABILNOSTI U UVJETIMA VJETRA

| 5.1. | Sigurnosni trokut postavlja se u zračni tunel na podlogu dimenzija 1,50 x 1,20 m s površinom od abrazivnog materijala tipa P36 prema standardu FEPA (**) specifikacije 43-1-2006. Ta površina mora biti hrapavosti HS = 0,5 mm ±0,05 mm, definirane i izmjerene metodom „pješčane plaže” u skladu s Prilogom 4. ovom Pravilniku.
  Kako bi se izbjeglo nastajanje laminarnog graničnog sloja struje zraka koja teče po površini podloge, ta podloga mora imati ploču za razdvajanje i biti tako postavljena da struja zraka teče potpuno oko ploče. |
| --- | --- |

5.1.

Kako bi se izbjeglo nastajanje laminarnog graničnog sloja struje zraka koja teče po površini podloge, ta podloga mora imati ploču za razdvajanje i biti tako postavljena da struja zraka teče potpuno oko ploče.

| 5.2. | Za strujanje zraka vrijede sljedeći uvjeti:






  (a) | struja zraka mora postići dinamički tlak od 180 Pa; i imati homogeno polje toka u kojem nema turbulencija; |
| --- | --- | --- |

5.2.

(a)

struja zraka mora postići dinamički tlak od 180 Pa; i imati homogeno polje toka u kojem nema turbulencija;

| (b) | dimenzije polja toka moraju biti takve da horizontalno od svakog kuta i vertikalno od vrha sigurnosnog trokuta postoji slobodan prostor od najmanje 150 mm do granične linije tog polja toka; |
| --- | --- |

(b)

dimenzije polja toka moraju biti takve da horizontalno od svakog kuta i vertikalno od vrha sigurnosnog trokuta postoji slobodan prostor od najmanje 150 mm do granične linije tog polja toka;

| (c) | struja zraka (polje toka) mora biti paralelna s podlogom, u smjeru za koji se čini da je najnepovoljniji za stabilnost; |
| --- | --- |

(c)

struja zraka (polje toka) mora biti paralelna s podlogom, u smjeru za koji se čini da je najnepovoljniji za stabilnost;

| (d) | ako je riječ o zatvorenom zračnom tunelu, područje sigurnosnog trokuta ne smije biti veće od 5 % poprečnog presjeka zatvorenog zračnog tunela. |
| --- | --- |

(d)

ako je riječ o zatvorenom zračnom tunelu, područje sigurnosnog trokuta ne smije biti veće od 5 % poprečnog presjeka zatvorenog zračnog tunela.

| 5.3. | Kad se postavi kako je opisano, sigurnosni trokut izlaže se struji zraka u trajanju od 3 minute. |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | Sigurnosni trokut ne smije se prevrnuti niti pomaknuti. Dopuštena su mala pomicanja točaka kontakta s površinom ceste, ali ne za više od 5 cm. |
| --- | --- |

5.4.

| 5.5. | Retroreflektirajući trokutasti dio naprave ne smije rotirati za više od 10° po horizontalnoj ili vertikalnoj osi u odnosu na početni položaj. Rotacija po horizontalnoj i vertikalnoj osi određuje se na temelju virtualne ravnine na početnom položaju retroreflektirajućeg trokutastog dijela naprave, koja je okomita na podlogu i okomita na struju zraka. |
| --- | --- |

5.5.

---

(**)  FEPA: Federacija europskih proizvođača abrazivnih materijala, 20 Avenue Reille, 75014 Pariz, Francuska.

---

PRILOG 21.

Postojanost boja (1) retroreflektirajućih naprava razreda IA, IB, IIIA, IIIB i IVA

1.

Homologacijsko tijelo koje je dodijelilo homologaciju ima pravo provjeriti trajnost boje tipa retroreflektirajuće naprave u uporabi.

2.

Homologacijska tijela zemalja koje nisu zemlja u kojoj je homologacija dodijeljena smiju provoditi slične provjere na svojem državnom području. Ako tip retroreflektora koji je u uporabi ima sustavni nedostatak, ta tijela šalju homologacijskom tijelu koje je dodijelilo homologaciju dijelove koji su izuzeti za pregled i traže njegovo mišljenje.

3.

U nedostatku drugih kriterija, koncept „sustavnog nedostatka” tipa retroreflektora u uporabi tumači se u skladu s namjerom stavka 3.6.1. ovog Pravilnika.

---

(1)  Iako su ispitivanja za određivanje postojanosti boja retroreflektirajućih naprava vrlo važna, u sadašnjoj fazi tehničkog razvoja još nije moguće ocijeniti postojanost boja laboratorijskim ispitivanjima ograničenog trajanja.

1

---

PRILOG 22.

Postojanost boja na umjetnom svjetlu – ispitivanje sigurnosnih trokuta ksenonskom lučnom svjetiljkom

1.   PODRUČJE PRIMJENE

U ovom Prilogu utvrđena je metoda za određivanje otpornosti boje ispitnih uzoraka svih vrsta i svih oblika na djelovanje umjetnog izvora svjetla koji predstavlja dnevno svjetlo (D65).

2.   NAČELO

Primjerak iz ispitnih uzoraka koji se trebaju ispitati izlaže se umjetnom svjetlu pod propisanim uvjetima zajedno sa specificiranom referentnom plavom vunom.

3.   REFERENTNI MATERIJALI

Ocjene postojanosti boja koje se navode u ovom Prilogu dobivene su usporedbom sa specificiranim referentnim plavim vunama, izloženima radi provjere najveće dopuštene izloženosti zračenju, što se očituje kao najveći kontrast propisan ovim Pravilnikom UN-a.

| 3.1. | Referentne plave vune razvijene i izrađene u Europi identificiraju se numeričkim oznakama od 1 do 8. Te su reference komadi plave vunene tkanine obojene bojilima iz tablice A22-1. Za ispitne postupke ovog Pravilnika koji se opisuju u ovom Prilogu uzima se samo referentna plava vuna s oznakama 5 i 7, kako je opisano u tablici A22-1.

  Tablica A22-1


  Bojila za referentne plave vune br. 5 i 7







  Referenca | Bojilo (oznaka prema indeksu boje)  (1) |
| --- | --- | --- |
| 5 | Cl Acid Blue 47 |
| 7 | Cl Solubilised Vat Blue 5 |

3.1.

Tablica A22-1

Bojila za referentne plave vune br. 5 i 7

Referenca

Bojilo (oznaka prema indeksu boje)  (1)

5

Cl Acid Blue 47

7

Cl Solubilised Vat Blue 5

4.   SIVA LJESTVICA

Siva ljestvica za određivanje promjena boja ispitnih primjeraka u ispitivanjima postojanosti boje. Precizna kolorimetrijska specifikacija ljestvice navedena je u Dodatku 1. ovom Prilogu.

| 4.1. | Korištenje te ljestvice opisano je u stavku 2. Dodatka 1. ovom Prilogu. |
| --- | --- |

4.1.

5.   KSENONSKA LUČNA SVJETILJKA

Ispitna naprava mora biti ksenonska lučna svjetiljka hlađena zrakom ili vodom koja može svjetlu izlagati uzorke u skladu s normom EN ISO 4892-2.

| 5.1. | Uvjeti izlaganja moraju biti u skladu sa zahtjevima iz tablice A22-2.

  Tablica A22-2


  Parametri ispitivanja simulacijom vremenskih utjecaja








  Parametri izlaganja | Svjetiljka hlađena zrakom | Svjetiljka hlađena vodom |
| --- | --- | --- | --- |
| Ciklus svjetla/mraka/prskanja vodom | Stalno svjetlo bez prskanja vodom | Stalno svjetlo bez prskanja vodom |
| Temperatura crnog tijela tijekom razdoblja svjetla | (47 ±3) °C korištenjem crnog standardnog termometra | (47 ±3) °C korištenjem crnog standardnog termometra |
| Relativna vlažnost | Približno 40 % | Približno 40 % |
| Filtri | Filtri od prozorskog stakla
  za zahtjeve vidjeti stavak 5.2. | Filtri od prozorskog stakla
  za zahtjeve vidjeti stavak 5.2. |
| Osvjetljavanje (W/m2) kontrolirano u: |
| rasponu od 300 nm do 400 nm | 42 ±2 | 42 ±2 |
| rasponu od 300 nm do 800 nm | 550 | 630 |

5.1.

Tablica A22-2

Parametri ispitivanja simulacijom vremenskih utjecaja

Parametri izlaganja

Svjetiljka hlađena zrakom

Svjetiljka hlađena vodom

Ciklus svjetla/mraka/prskanja vodom

Stalno svjetlo bez prskanja vodom

Stalno svjetlo bez prskanja vodom

Temperatura crnog tijela tijekom razdoblja svjetla

(47 ±3) °C korištenjem crnog standardnog termometra

(47 ±3) °C korištenjem crnog standardnog termometra

Relativna vlažnost

Približno 40 %

Približno 40 %

Filtri

Filtri od prozorskog stakla

za zahtjeve vidjeti stavak 5.2.

Filtri od prozorskog stakla

za zahtjeve vidjeti stavak 5.2.

Osvjetljavanje (W/m2) kontrolirano u:

rasponu od 300 nm do 400 nm

42 ±2

42 ±2

rasponu od 300 nm do 800 nm

550

630

| Napomena 1: | Voda koja se koristi za prskanje primjerka ne smije sadržavati više od 1 ppm silikata. Veće koncentracije silikata mogu uzrokovati mrlje na uzorcima i neujednačenost rezultata. Voda zahtijevane čistoće može se dobiti destilacijom ili kombinacijom deionizacije i reverzne osmoze. |
| --- | --- |

Napomena 1:

| Napomena 2: | Iako se razine osvjetljavanja trebaju postaviti na gore navedene razine, varijacije u starosti i protočnosti filtera te varijacije u umjeravanju općenito znače da će pogreške u osvjetljenju biti reda veličine ±10 %. |
| --- | --- |

Napomena 2:

| 5.2. | Izvor svjetlosti
  Izvor svjetlosti sastoji se od ksenonske lučne svjetiljke korelirane temperature boje od 5 500 do 6 500 K, čija veličina ovisi o vrsti opreme koja se koristi. Na ksenonsku lučnu svjetiljku postavljaju se filtri kojima se postiže približna simulacija sunčevog svjetla filtriranog kroz tipično prozorsko staklo. U tablici 3. navedeni su zahtjevi za spektralno isijavanje filtrirane ksenonske lučne svjetiljke. Proizvođač naprave za izlaganje je dužan osigurati potrebne certifikate da filtri koje stavlja na raspolaganje za upotrebu u ispitivanjima izlaganjem koji su opisani u ovom standardu ispunjavaju zahtjeve iz tablice A22-3.

  Tablica A22-3


  Zahtjevi za spektralno isijavanje za filtre od prozorskog stakla a, b, c, d, e koji se upotrebljavaju za lučne ksenonske uređaje










  Valna duljina pojasa λ u nm | Minimum %  (c) | CIE br.85, Tablica 4 plus prozorsko staklo %  (d)
  ,
   (e) | Maksimum %  (c) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| l < 300 | | | 0,29 |
| 300 ≤ λ ≤ 320 | 0,1 | ≤1 | 2,8 |
| 320 < λ ≤ 360 | 23,8 | 33,1 | 35,5 |
| 360 < λ ≤400 | 62,4 | 66,0 | 76,2 |
| a | Podaci iz tablice A22-3 su zračenje u konkretnom pojasu izraženo kao postotak ukupnog isijavanja u rasponu između 290 nm do 400 nm. Kako bi se odredilo ispunjava li određeni filter ili skup filtera za ksenonski luk zahtjeve iz tablice A22-3, mora se izmjeriti spektralno isijavanje u području od 250 do 400 nm. Ukupno isijavanje u svakom pojasu valnih duljina tada se zbraja i dijeli s ukupnim isijavanjem u rasponu između 290 i 400 nm. |

5.2.

Izvor svjetlosti sastoji se od ksenonske lučne svjetiljke korelirane temperature boje od 5 500 do 6 500 K, čija veličina ovisi o vrsti opreme koja se koristi. Na ksenonsku lučnu svjetiljku postavljaju se filtri kojima se postiže približna simulacija sunčevog svjetla filtriranog kroz tipično prozorsko staklo. U tablici 3. navedeni su zahtjevi za spektralno isijavanje filtrirane ksenonske lučne svjetiljke. Proizvođač naprave za izlaganje je dužan osigurati potrebne certifikate da filtri koje stavlja na raspolaganje za upotrebu u ispitivanjima izlaganjem koji su opisani u ovom standardu ispunjavaju zahtjeve iz tablice A22-3.

Tablica A22-3

Zahtjevi za spektralno isijavanje za filtre od prozorskog stakla a, b, c, d, e koji se upotrebljavaju za lučne ksenonske uređaje

Valna duljina pojasa λ u nm

Minimum %  (c)

CIE br.85, Tablica 4 plus prozorsko staklo %  (d)
  ,
   (e)

Maksimum %  (c)

l < 300

0,29

300 ≤ λ ≤ 320

0,1

≤1

2,8

320 < λ ≤ 360

23,8

33,1

35,5

360 < λ ≤400

62,4

66,0

76,2

a

Podaci iz tablice A22-3 su zračenje u konkretnom pojasu izraženo kao postotak ukupnog isijavanja u rasponu između 290 nm do 400 nm. Kako bi se odredilo ispunjava li određeni filter ili skup filtera za ksenonski luk zahtjeve iz tablice A22-3, mora se izmjeriti spektralno isijavanje u području od 250 do 400 nm. Ukupno isijavanje u svakom pojasu valnih duljina tada se zbraja i dijeli s ukupnim isijavanjem u rasponu između 290 i 400 nm.

| b | Podaci za minimum i maksimum iz tablice A22-3 temelje se na više od 30 mjerenja spektralnog isijavanja za ksenonske lučne svjetiljke hlađene zrakom i ksenonske lučne svjetiljke hlađene vodom s filtrima od prozorskog stakla iz različitih proizvodnih serija i različite starosti. Podaci o spektralnom isijavanju vrijede za filtre i ksenonske svjetiljke unutar preporuka proizvođača tih uređaja kad je riječ o starenju. Moguće su manje promjene graničnih vrijednosti u skladu s eventualnim novijim podacima o spektralnom isijavanju. Podaci za minimum i maksimum su barem za tri sigma graničnih vrijednosti od prosjeka svih mjerenja. |
| --- | --- |

b

Podaci za minimum i maksimum iz tablice A22-3 temelje se na više od 30 mjerenja spektralnog isijavanja za ksenonske lučne svjetiljke hlađene zrakom i ksenonske lučne svjetiljke hlađene vodom s filtrima od prozorskog stakla iz različitih proizvodnih serija i različite starosti. Podaci o spektralnom isijavanju vrijede za filtre i ksenonske svjetiljke unutar preporuka proizvođača tih uređaja kad je riječ o starenju. Moguće su manje promjene graničnih vrijednosti u skladu s eventualnim novijim podacima o spektralnom isijavanju. Podaci za minimum i maksimum su barem za tri sigma graničnih vrijednosti od prosjeka svih mjerenja.

| 5.3. | Ekvivalenti izlaganja svjetlu za postojanost boje referentne plave vune pod ksenonskom lučnom svjetiljkom

  Tablica A22-4


  Referentna plava vuna









  Referentna plava vuna | 420 nm | 300 nm–400 nm |
| --- | --- | --- | --- |
| Br. | kj/m2 | kj/m2 |
| 5 | L6 | 340 | 13 824 |
| 7 | L8 | 1 360 | 55 296 |

5.3.

Tablica A22-4

Referentna plava vuna

Referentna plava vuna

420 nm

300 nm–400 nm

Br.

kj/m2

kj/m2

5

L6

340

13 824

7

L8

1 360

55 296

Za promjenu boje koraka 4 na sivoj ljestvici

6.   POSTUPAK (REFERENTNA PLAVA VUNA)

| 6.1. | Ispitni uzorci postavljaju se na držače u uređaju i pa se kontinuirano izlažu vremenskim utjecajima metodom koja je opisana u nastavku. |
| --- | --- |

6.1.

| 6.2. | Istovremeno se izlažu referentne plave vune postavljene na karton, pri čemu je po jedna trećina svake pokrivena. |
| --- | --- |

6.2.

| 6.3. | Samo se jedna strana ispitnih uzoraka izlaže vremenskim utjecajima i svjetlu. |
| --- | --- |

6.3.

| 6.4. | Dok se primjerci suše, zrak u ispitnoj komori ne smije se vlažiti.

  Napomena: Točni uvjeti ispitivanja simulacijom vremenskih utjecaja ovise o vrsti ispitne opreme koja se koristi. |
| --- | --- |

6.4.

Napomena: Točni uvjeti ispitivanja simulacijom vremenskih utjecaja ovise o vrsti ispitne opreme koja se koristi.

| 6.5. | Prije nego što se primjerci koji se ispituju postave radi procjene, suši ih se zrakom temperature ne veće od 60 °C. |
| --- | --- |

6.5.

| 6.6. | Izložena referentna plava vuna reže se na duljinu od najmanje 15 mm x 30 mm pa se po jedan pramen postavlja sa svake strane originalnog materijala koji je podrezan na istu veličinu i oblik kao i primjerci. |
| --- | --- |

6.6.

| 6.7. | Neizloženi uzorci originalnog materijala koji je identičan onome koji se ispituje potrebni su kao referenca za usporedbu sa primjercima tijekom simulacije vremenskih utjecaja. |
| --- | --- |

6.7.

---

(1)  Indeks boje (treće izdanje), izdavač: The Society of Dyers and Colourists, P.O. Box 244, Perkin House, 82 Grattan Road, Bradford BD1 2JB, UK i The American Association of Textile Chemists and Colorists, P.O. Box 12215, Research Triangle Park, NC 27709-2215, USA.

(c)  Zbroj stupaca za minimum i maksimum ne mora nužno biti 100 % jer predstavljaju minimum i maksimum za upotrijebljene podatke. Za svako pojedino spektralno isijavanje, zbroj izračunanih postotaka za pojaseve iz tablice A22-3 bit će 100 %. Za svaku pojedinačnu ksenonsku lučnu svjetiljku s filtrima od prozorskog stakla izračunani postotak u svakom pojasu mora biti između minimuma i maksimuma iz tablice A22-2. Može se očekivati da će se dobiti različiti rezultati iz ispitivanja u kojima se izlaže ksenonskim lučnim uređajima čije se spektralno isijavanje razlikuje unutar dopuštenih odstupanja. Za specifične podatke o spektralnom isijavanju konkretnih upotrijebljenih ksenonskih lučnih svjetiljki i filtera kontaktirajte proizvođača.

(d)  Podaci iz tablice 4 u CIE br. 85 plus prozorsko staklo dobiveni su množenjem podataka CIE br. 85 iz tablice 4 sa spektralnom propusnošću prozorskog stakla debelog 3 mm (vidjeti ISO 11341). Ti su podaci ciljne vrijednosti za ksenonsko lučno svjetlo s filtrima od prozorskog stakla.

(e)  Za CIE 85 iz tablice 4 plus prozorsko staklo UV zračenje u pojasu od 300 do 400 nm obično je oko 9 %, a vidljivo zračenje (400 do 800 nm) obično oko 91 % izraženo kao postotak ukupnog zračenja u pojasu od 300 do 800 nm. Postoci UV i vidljivog zračenja na uzorke izložene ksenonskim lučnim svjetiljkama mogu varirati ovisno o broju i faktoru refleksije primjeraka koji se izlažu.

---

PRILOG 22. – Dodatak 1.

Definicija sive ljestvice

U ovom se odjeljku opisuje siva ljestvica za određivanje promjena boje ispitnih uzoraka u ispitivanju postojanosti boje i upotreba te ljestvice. Precizna kolorimetrijska specifikacija ljestvice daje se kao trajan zapis s kojim se mogu usporediti novi radni standardi i eventualni izmijenjeni standardi.

1.

| 1.1. | Kartice odnosno komadi tkanine moraju biti neutralno sive boje i mjere se spektrometrom, uključujući i komponentu refleksije. Kolorimetrijski podaci izračunavaju se upotrebom CIE standardnog kolorimetrijskog sustava za izvor svjetlosti D65; |
| --- | --- |

1.1.

Kartice odnosno komadi tkanine moraju biti neutralno sive boje i mjere se spektrometrom, uključujući i komponentu refleksije. Kolorimetrijski podaci izračunavaju se upotrebom CIE standardnog kolorimetrijskog sustava za izvor svjetlosti D65;

| 1.2. | tristimulusna vrijednost Y prvog člana svakog para je 12 ±1; |
| --- | --- |

1.2.

tristimulusna vrijednost Y prvog člana svakog para je 12 ±1;

| 1.3. | Drugi član svakog para se od prvog člana sljedećeg para razlikuje kako slijedi:

  Tablica A22-5


  CIELab razlika s obzirom na stupanj postojanosti








  Stupanj postojanosti | CIELab razlika | Dopušteno odstupanje |
| --- | --- | --- | --- |
| 5 | 0 | 0,2 |
| (4-5) | 0,8 | ±0,2 |
| 4 | 1,7 | ±0,3 |
| (3-4) | 2,5 | ±0,35 |
| 3 | 3,4 | ±0,4 |
| (2-3) | 4,8 | ±0,5 |
| 2 | 6,8 | ±0,6 |
| (1-2) | 9,6 | ±0,7 |
| 1 | 13,6 | ±1,0 |

1.3.

Drugi član svakog para se od prvog člana sljedećeg para razlikuje kako slijedi:

Tablica A22-5

CIELab razlika s obzirom na stupanj postojanosti

Stupanj postojanosti

CIELab razlika

Dopušteno odstupanje

5

0

0,2

(4-5)

0,8

±0,2

4

1,7

±0,3

(3-4)

2,5

±0,35

3

3,4

±0,4

(2-3)

4,8

±0,5

2

6,8

±0,6

(1-2)

9,6

±0,7

1

13,6

±1,0

Napomena 1: Vrijednosti u zagradama primjenjuju se samo na devetostupanjsku ljestvicu.

Napomena 2: Korištenje ljestvice:

| | Komad originalne referentnog plavog i primjerak koji je bio izložen postavljaju se jedan pored drugog u istu ravninu i usmjeravaju u istom smjeru. Siva ljestvica postavlja se u blizinu na istoj ravnini. Okolno područje trebalo bi biti neutralno sive boje otprilike na pola puta između ilustrativnog stupnja 1 i ilustrativnog stupnja 2 sive ljestvice za procjenu promjene boje (otprilike Munsell N5). Površine se osvjetljavaju svjetlom sjevernog neba na sjevernoj polutki, svjetlom južnog neba na južnoj polutki, ili ekvivalentnim izvorom s 600 lx ili više. Svjetlo bi trebalo padati na površine pod kutom od otprilike 45°, a smjer promatranja trebao bi biti okomito na ravninu tih površina. Vizualno se uspoređuje razlika između originalnog materijala i izloženog plavog standarda s razlikama predstavljenima sivom ljestvicom. |
| --- | --- |

Komad originalne referentnog plavog i primjerak koji je bio izložen postavljaju se jedan pored drugog u istu ravninu i usmjeravaju u istom smjeru. Siva ljestvica postavlja se u blizinu na istoj ravnini. Okolno područje trebalo bi biti neutralno sive boje otprilike na pola puta između ilustrativnog stupnja 1 i ilustrativnog stupnja 2 sive ljestvice za procjenu promjene boje (otprilike Munsell N5). Površine se osvjetljavaju svjetlom sjevernog neba na sjevernoj polutki, svjetlom južnog neba na južnoj polutki, ili ekvivalentnim izvorom s 600 lx ili više. Svjetlo bi trebalo padati na površine pod kutom od otprilike 45°, a smjer promatranja trebao bi biti okomito na ravninu tih površina. Vizualno se uspoređuje razlika između originalnog materijala i izloženog plavog standarda s razlikama predstavljenima sivom ljestvicom.

| | Ako se upotrebljava ljestvica s 5 stupnjeva, ocjena postojanosti primjerka je broj na sivoj ljestvici čija je razlika u boji jednaka razlici u boji originalnog i izloženih primjeraka; ako su potonji bliže kontrastu koji se nalazi na sredini između dva susjedna para nego jednom od njih, primjerak dobiva ocjenu koja leži u sredini između te dvije vrijednosti, na primjer 4-5 ili 2-3. Ocjena 5 daje se samo kad nema primjetne razlike između ispitivanog primjerka i originalnog materijala. |
| --- | --- |

Ako se upotrebljava ljestvica s 5 stupnjeva, ocjena postojanosti primjerka je broj na sivoj ljestvici čija je razlika u boji jednaka razlici u boji originalnog i izloženih primjeraka; ako su potonji bliže kontrastu koji se nalazi na sredini između dva susjedna para nego jednom od njih, primjerak dobiva ocjenu koja leži u sredini između te dvije vrijednosti, na primjer 4-5 ili 2-3. Ocjena 5 daje se samo kad nema primjetne razlike između ispitivanog primjerka i originalnog materijala.

| | Ako se upotrebljava ljestvica s 9 stupnjeva, ocjena postojanosti primjerka je broj na sivoj ljestvici čija je razlika u boji najbliža razlici u boji originalnog i ispitanih primjeraka. Ocjena 5 daje se samo kad nema primjetne razlike između ispitivanog primjerka i originalnog materijala. |
| --- | --- |

Ako se upotrebljava ljestvica s 9 stupnjeva, ocjena postojanosti primjerka je broj na sivoj ljestvici čija je razlika u boji najbliža razlici u boji originalnog i ispitanih primjeraka. Ocjena 5 daje se samo kad nema primjetne razlike između ispitivanog primjerka i originalnog materijala.

---

PRILOG 23.

Opis geometrije za mjerenje faktora boje i luminancije fluorescentnih retroreflektirajućih materijala

Kod mikroprizmatskih materijala prisutan je fenomen „blještanja” ili „svjetlucanja” (napomena 1.), koji može utjecati na izmjerene vrijednosti ako se ne poduzmu posebne mjere da se to izbjegne. Referentna metoda s većim otvorima zaslona geometrije CIE 45°a:0° (ili 0°:45°a) iznesena je u stavku 12. Priloga 5.

Idealno bi bilo mjerenja izvršiti s CIE 45°a:0° (ili 0°:45°a), (takozvani forty-five annular / normal geometry (ili normal/ forty-five annular geometry) kako je definiran u CIE 15. Područje mjerenja mora biti najmanje 4 cm2.

Za tu geometriju u CIE 15 preporučuje se sljedeće:

| (a) | otvor zaslona kojim se vrši uzorkovanje osvjetljava se jednoliko iz svih smjerova između dvaju stožaca čije su osi na normali zaslona kojim se vrši uzorkovanje, a vrhovi u središtu zaslona kojim se vrši uzorkovanje, s tim da manji stožac ima polukut od 40°, a veći 50°; |
| --- | --- |

(a)

otvor zaslona kojim se vrši uzorkovanje osvjetljava se jednoliko iz svih smjerova između dvaju stožaca čije su osi na normali zaslona kojim se vrši uzorkovanje, a vrhovi u središtu zaslona kojim se vrši uzorkovanje, s tim da manji stožac ima polukut od 40°, a veći 50°;

| (b) | prijemnik jednoliko prikuplja i evaluira sve zračenje reflektirano unutar stošca čija je os na normali zaslona kojim se vrši uzorkovanje, vrh u sredini zaslona kojim se vrši uzorkovanje, a ima polukut od 5°. |
| --- | --- |

(b)

prijemnik jednoliko prikuplja i evaluira sve zračenje reflektirano unutar stošca čija je os na normali zaslona kojim se vrši uzorkovanje, vrh u sredini zaslona kojim se vrši uzorkovanje, a ima polukut od 5°.

Geometrija vijenca može se aproksimirati upotrebom više izvora svjetla raspoređenih unutar područja oblika prstena ili više snopova vlakana koje osvjetljava jedan izvor, a završavaju unutar oblika prstena, kako bi se dobilo CIE 45°c:0° (obodna / normalna geometrija) (Napomena 2, Napomena 3).

Alternativni način za aproksimaciju je korištenje jednog izvora svjetla uz rotiranje uzorka tijekom mjerenja brzinom rotacije koja osigurava određeni broj okretaja tijekom vremena izlaganja za mjerenje tako da su sve valne duljine jednako zastupljene (Napomena 2, Napomena 3).

Uz to, otvori zaslona izvora svjetla i prijemnika moraju imati dovoljne dimenzije s obzirom na razdaljine kako bi se osigurala razumno praćenje prethodne preporuke.

| Napomena 1: | „Blještanje” i „svjetlucanje” proizlaze iz karakterističnih putanja svjetlosnih zraka koje dolaze na površinu folije i odbijaju se pod različitim kutovima. Određena putanja će dominirati tako što će znatno povisiti vrijednost faktora luminancije i može poremetiti kromatske koordinate ako je obuhvaćena uskim zrakama osvjetljenja i mjerenjem. Međutim, prosječan doprinos refleksiji na dnevnom svjetlu obično je malen. |
| --- | --- |

Napomena 1:

| Napomena 2: | U praksi se preporuke mogu samo približno slijediti. Važno je pridržavati se načela osvjetljavanja po „vijencu” i da su osvjetljavanje i prikupljanje u smjerovima koji čine prilično velike prostorne kutove jer će to smanjiti utjecaj spomenutog „svjetlucanja” mikroprizmatskih materijala i druge varijacije s obzirom na točnu geometriju nekih od tih materijala. |
| --- | --- |

Napomena 2:

| Napomena 3: | Bez obzira na te mjere opreza, zbog praktičnih poteškoća u postizanju geometrije vijenca u skladu s preporukama dolazi do mjerne nesigurnosti. |
| --- | --- |

Napomena 3:

---

PRILOG 24.

Primjeri homologacijskih oznaka

Slika A 24-I

Primjeri oznaka za pojedinačne naprave

| Napomena: | Prikazani homologacijski broj mora biti blizu kružnice koja je ucrtana oko slova „E”, u bilo kojem položaju u odnosu na nju. Brojevi od kojih se sastoji homologacijski broj moraju biti usmjereni u istom smjeru kao i slovo „E”. Skupina simbola kojom se označava razred mora biti smještena dijametralno suprotno od homologacijskog broja. Homologacijska tijela moraju izbjegavati uporabu homologacijskih brojeva IA, IB, IIIA, IIIB i IVA koji se mogu zamijeniti za oznake razreda IA, IB, IIIA, IIIB i IVA.
  Na ovim crtežima, koji služe samo kao primjeri, prikazani su razni mogući rasporedi. |
| --- | --- |

Napomena:

Na ovim crtežima, koji služe samo kao primjeri, prikazani su razni mogući rasporedi.

| | Predložak A:
  Ova homologacijska oznaka pričvršćena na retroreflektirajuću napravu označava da je tip naprave homologiran u Nizozemskoj (E 4) pod homologacijskim brojem 150R00-216. Homologacijski broj označava da je homologacija dodijeljena na temelju zahtjeva ovog Pravilnika kako je izmijenjen izvornim nizom izmjena.
  za a = vidjeti tablicu 1 |
| --- | --- |
| | Predložak B:
  Ista naprava kao i predložak A, različit raspored |
| | Predložak C:
  Ista naprava kao i predložak A, različit raspored |

Image 226

Predložak A:

Ova homologacijska oznaka pričvršćena na retroreflektirajuću napravu označava da je tip naprave homologiran u Nizozemskoj (E 4) pod homologacijskim brojem 150R00-216. Homologacijski broj označava da je homologacija dodijeljena na temelju zahtjeva ovog Pravilnika kako je izmijenjen izvornim nizom izmjena.

za a = vidjeti tablicu 1

Image 227

Predložak B:

Ista naprava kao i predložak A, različit raspored

Image 228

Predložak C:

Ista naprava kao i predložak A, različit raspored

Slika A24-II

Primjeri pojednostavnjenog označivanja za udružene, kombinirane ili uzajamno povezane naprave

| Napomena: | Dva primjera homologacijskih oznaka, predlošci D i E, pokazuju tri moguća načina označavanja uređaja za osvjetljavanje kod kojeg su najmanje dva svjetla dijelovi iste cjeline udruženih, spojenih ili uzajamno povezanih svjetala. |
| --- | --- |

Napomena:

| | Predložak D: |
| --- | --- |
| | Predložak E: |

Image 229

Predložak D:

Image 230

Predložak E:

Image 231

  Slika A24-III Primjer rasporeda homologacijske oznake za retroreflektirajući materijal za označivanje

za a = vidjeti tablicu 1

Image 232

  Slika A24-IV Primjer rasporeda homologacijske oznake za stražnje ploče za označivanje, uključujući za spora vozila

za a = vidjeti tablicu 1

Image 233

  Slika A24-V Primjer rasporeda homologacijske oznake za sigurnosni trokut

za a = vidjeti tablicu 1

---

PRILOG 25.

Smjernice za montažu stražnjih ploča za označivanje sporih vozila (prema konstrukciji) i njihovih prikolica

1.

Preporučuje se vladama da zahtijevaju da spora vozila koja konstrukcijski ne mogu voziti brže od 30 km/h nose „stražnje ploče za označivanje sporih vozila i njihovih prikolica” u skladu s ovim Pravilnikom i posebnim zahtjevima koji se odnose na njegovo područje primjene u skladu sa smjernicama iz ovog Priloga.

2.   Područje primjene

Glavna je svrha ovih smjernica utvrđivanje zahtjeva za ugradnju, raspored, položaj i geometrijsku vidljivost stražnjih ploča za označivanje sporih vozila i njihovih prikolica koja konstrukcijski ne mogu voziti brže od 30 km/h. Time se poboljšava uočljivost i omogućuje laka identifikacija tih vozila.

3.   Broj

Najmanje jedna.

4.   Raspored

Stražnje ploče za označivanje moraju biti homologirane i ispunjavati zahtjeve iz ovog Pravilnika.

Vrh stražnje ploče za označivanje usmjerava se prema gore.

Svaki dio stražnje ploče za označivanje mora ležati unutar 5° poprečne vertikalne ravnine pod pravim kutom prema uzdužnoj osi vozila i mora biti licem prema natrag.

5.   Položaj

| po širini | : | ako je samo jedna stražnja ploča za označivanje, ona mora biti, gledano u odnosu na srednju uzdužnu ravninu vozila, na suprotnoj strani od strane ceste kojom se prometuje u zemlji registracije. |
| --- | --- | --- |
| po visini | : | iznad tla, barem 250 mm (donji rub) i ne na visini većoj od 1 500 mm (gornji rub). |
| po duljini | : | na stražnjem kraju vozila. |

po širini

:

ako je samo jedna stražnja ploča za označivanje, ona mora biti, gledano u odnosu na srednju uzdužnu ravninu vozila, na suprotnoj strani od strane ceste kojom se prometuje u zemlji registracije.

po visini

:

iznad tla, barem 250 mm (donji rub) i ne na visini većoj od 1 500 mm (gornji rub).

po duljini

:

na stražnjem kraju vozila.

6.   Geometrijska vidljivost:

| Horizontalni kut | : | 30° prema unutra i prema van, dozvoljeno je da nužnim konstrukcijskim dijelovima vozila bude zakriveno najviše 10 % površine stražnje ploče za označivanje; |
| --- | --- | --- |
| Vertikalni kut | : | 15° iznad i ispod horizontale; |
| Orijentacija | : | prema natrag. |

Horizontalni kut

:

30° prema unutra i prema van, dozvoljeno je da nužnim konstrukcijskim dijelovima vozila bude zakriveno najviše 10 % površine stražnje ploče za označivanje;

Vertikalni kut

:

15° iznad i ispod horizontale;

Orijentacija

:

prema natrag.

---