# Europeiska unionens L 354/2021

| | ISSN 1977-0820 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | L 354 |
| | |
| Svensk utgåva | Lagstiftning | 64 årgången6 oktober 2021 |

ISSN 1977-0820

Europeiska unionens

officiella tidning

L 354

Svensk utgåva

Lagstiftning

64 årgången6 oktober 2021

---

| Innehållsförteckning | | II   Icke-lagstiftningsakter | Sida |
| --- | --- | --- | --- |
| | | BESLUT |
| | * | Kommissionens beslut (EU) 2021/1757 av den 4 december 2020 om den stödordning SA.38399 – 2019/C (ex 2018/E) som Italien har genomfört – Bolagsbeskattning av hamnar i Italien (
  1
  ) | 1 |
| | * | Europeiska centralbankens beslut (EU) 2021/1758 av den 21 september 2021 om ändring av beslut ECB/2007/7 om villkoren för Target2-ECB (ECB/2021/43) | 29 |
| | | RIKTLINJER |
| | * | Europeiska centralbankens riktlinje (EU) 2021/1759 av den 20 juli 2021 om ändring av riktlinje ECB/2012/27 om ett transeuropeiskt automatiserat system för bruttoavveckling av betalningar i realtid (TARGET2) (ECB/2021/30) | 45 |

Innehållsförteckning

II   Icke-lagstiftningsakter

Sida

BESLUT

*

Kommissionens beslut (EU) 2021/1757 av den 4 december 2020 om den stödordning SA.38399 – 2019/C (ex 2018/E) som Italien har genomfört – Bolagsbeskattning av hamnar i Italien (
  1
  )

1

1

*

Europeiska centralbankens beslut (EU) 2021/1758 av den 21 september 2021 om ändring av beslut ECB/2007/7 om villkoren för Target2-ECB (ECB/2021/43)

29

RIKTLINJER

*

Europeiska centralbankens riktlinje (EU) 2021/1759 av den 20 juli 2021 om ändring av riktlinje ECB/2012/27 om ett transeuropeiskt automatiserat system för bruttoavveckling av betalningar i realtid (TARGET2) (ECB/2021/30)

45

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES. |

---

(1)   Text av betydelse för EES.

1

| SV | De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.
  Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk. |
| --- | --- |

SV

De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.

Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk.

---

II Icke-lagstiftningsakter

BESLUT

| 6.10.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 354/1 |
| --- | --- | --- | --- |

6.10.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 354/1

---

KOMMISSIONENS BESLUT (EU) 2021/1757

av den 4 december 2020

om den stödordning SA.38399 – 2019/C (ex 2018/E) som Italien har genomfört – Bolagsbeskattning av hamnar i Italien

(Endast den italienska texten är giltig)

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 108.2 första stycket,

med beaktande av avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, särskilt artikel 62.1 a,

efter att i enlighet med nämnda artiklar ha gett berörda parter tillfälle att yttra sig (1) och med beaktande av deras synpunkter, och

av följande skäl:

1.   FÖRFARANDE

FÖRFARANDE

| (1) | Genom en skrivelse av den 3 juli 2013 skickade kommissionen ett omfattande frågeformulär till samtliga medlemsstater för att inhämta uppgifter om bolagsbeskattning av hamnar och andra möjliga former av statligt stöd för olika typer av investeringar eller drift av hamnar. De italienska myndigheterna inkom med sina svar på frågeformuläret genom skrivelser av den 12 september 2013 och den 1 oktober 2013. Genom skrivelser av den 24 januari 2014 och den 2 september 2014 begärde kommissionen ytterligare upplysningar, vilka Italien lämnade genom skrivelser av den 14 februari 2014, den 11 september 2014 och den 29 september 2014. Genom en skrivelse av den 14 november 2014 lämnade de italienska myndigheterna ytterligare upplysningar. Genom en skrivelse av den 27 april 2017 skickade kommissionen en ytterligare begäran om upplysningar till de italienska myndigheterna, vilken de besvarade den 24 maj 2017. |
| --- | --- |

(1)

Genom en skrivelse av den 3 juli 2013 skickade kommissionen ett omfattande frågeformulär till samtliga medlemsstater för att inhämta uppgifter om bolagsbeskattning av hamnar och andra möjliga former av statligt stöd för olika typer av investeringar eller drift av hamnar. De italienska myndigheterna inkom med sina svar på frågeformuläret genom skrivelser av den 12 september 2013 och den 1 oktober 2013. Genom skrivelser av den 24 januari 2014 och den 2 september 2014 begärde kommissionen ytterligare upplysningar, vilka Italien lämnade genom skrivelser av den 14 februari 2014, den 11 september 2014 och den 29 september 2014. Genom en skrivelse av den 14 november 2014 lämnade de italienska myndigheterna ytterligare upplysningar. Genom en skrivelse av den 27 april 2017 skickade kommissionen en ytterligare begäran om upplysningar till de italienska myndigheterna, vilken de besvarade den 24 maj 2017.

| (2) | Genom en skrivelse av den 30 april 2018 informerade kommissionen i enlighet med artikel 21 i rådets förordning (EU) 2015/1589 (2) (nedan kallad procedurförordningen) Italien om sin preliminära bedömning av statligt stöd beträffande bestämmelserna om bolagsbeskattning av hamnar, och uppmanade de italienska myndigheterna att inkomma med sina synpunkter. Den 22 maj 2018 och den 27 juni 2018 hölls möten mellan kommissionen och de italienska myndigheterna. Genom en skrivelse av den 3 juli 2018 besvarade Italien kommissionens skrivelse av den 30 april 2018. Italien lämnade ytterligare upplysningar genom en skrivelse av den 10 september 2018. |
| --- | --- |

(2)

Genom en skrivelse av den 30 april 2018 informerade kommissionen i enlighet med artikel 21 i rådets förordning (EU) 2015/1589 (2) (nedan kallad procedurförordningen) Italien om sin preliminära bedömning av statligt stöd beträffande bestämmelserna om bolagsbeskattning av hamnar, och uppmanade de italienska myndigheterna att inkomma med sina synpunkter. Den 22 maj 2018 och den 27 juni 2018 hölls möten mellan kommissionen och de italienska myndigheterna. Genom en skrivelse av den 3 juli 2018 besvarade Italien kommissionens skrivelse av den 30 april 2018. Italien lämnade ytterligare upplysningar genom en skrivelse av den 10 september 2018.

2

procedurförordningen

| (3) | Den 8 januari 2019 föreslog kommissionen lämpliga åtgärder enligt artikel 22 i procedurförordningen Kommissionen uppmanade Italien att vidta åtgärder för att säkerställa att hamnsystemmyndigheter som bedriver ekonomisk verksamhet omfattas av bolagsbeskattning på samma sätt som andra företag. Kommissionen uppmanade dessutom de italienska myndigheterna att skriftligen och inom två månader efter mottagandet av förslaget underrätta kommissionen om att de enligt artikel 23.1 i procedurförordningen ovillkorligt, entydigt och i sin helhet godtog förslaget om lämpliga åtgärder. |
| --- | --- |

(3)

Den 8 januari 2019 föreslog kommissionen lämpliga åtgärder enligt artikel 22 i procedurförordningen Kommissionen uppmanade Italien att vidta åtgärder för att säkerställa att hamnsystemmyndigheter som bedriver ekonomisk verksamhet omfattas av bolagsbeskattning på samma sätt som andra företag. Kommissionen uppmanade dessutom de italienska myndigheterna att skriftligen och inom två månader efter mottagandet av förslaget underrätta kommissionen om att de enligt artikel 23.1 i procedurförordningen ovillkorligt, entydigt och i sin helhet godtog förslaget om lämpliga åtgärder.

| (4) | Genom en skrivelse av den 7 mars 2019 avvisade Italien formellt kommissionens förslag. Den 2 april 2019 och den 7 maj 2019 hölls ytterligare möten mellan de italienska myndigheterna och kommissionen. Italien vidhöll sin ståndpunkt under dessa möten. |
| --- | --- |

(4)

Genom en skrivelse av den 7 mars 2019 avvisade Italien formellt kommissionens förslag. Den 2 april 2019 och den 7 maj 2019 hölls ytterligare möten mellan de italienska myndigheterna och kommissionen. Italien vidhöll sin ståndpunkt under dessa möten.

| (5) | Eftersom de italienska myndigheterna inte godtag förslaget om lämpliga åtgärder, beslutade kommissionen genom en skrivelse av den 15 november 2019, att inleda det förfarande som anges i artikel 108.2 i fördraget, enligt artikel 23.2 i procedurförordningen. Kommissionens beslut om att inleda förfarandet har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning (3). Kommissionen har uppmanat Italien och berörda parter att inkomma med sina synpunkter. |
| --- | --- |

(5)

Eftersom de italienska myndigheterna inte godtag förslaget om lämpliga åtgärder, beslutade kommissionen genom en skrivelse av den 15 november 2019, att inleda det förfarande som anges i artikel 108.2 i fördraget, enligt artikel 23.2 i procedurförordningen. Kommissionens beslut om att inleda förfarandet har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning (3). Kommissionen har uppmanat Italien och berörda parter att inkomma med sina synpunkter.

Europeiska unionens officiella tidning

3

| (6) | Italien skickade sina synpunkter till kommissionen genom en skrivelse av den 4 februari 2020. |
| --- | --- |

(6)

Italien skickade sina synpunkter till kommissionen genom en skrivelse av den 4 februari 2020.

| (7) | Kommissionen mottog synpunkter från följande berörda parter:






  1. | Confetra – Confederazione Generale Italiana dei Trasporti e della Logistica (den italienska centralorganisationen för transport och logistik). |
| --- | --- | --- |

(7)

Kommissionen mottog synpunkter från följande berörda parter:

1.

Confetra – Confederazione Generale Italiana dei Trasporti e della Logistica (den italienska centralorganisationen för transport och logistik).

Confetra – Confederazione Generale Italiana dei Trasporti e della Logistica

| 2. | Conftrasporto-Confcommercio (centralorganisationen för transport-, sjöfarts- och logistiksammanslutningar). |
| --- | --- |

2.

Conftrasporto-Confcommercio (centralorganisationen för transport-, sjöfarts- och logistiksammanslutningar).

Conftrasporto-Confcommercio

| 3. | Assoporti (den italienska hamnsammanslutningen). |
| --- | --- |

3.

Assoporti (den italienska hamnsammanslutningen).

Assoporti

| 4. | Federazione Italiana Lavoratori Trasporti FILT-CGIL, Federazione Italiana Trasporti FIT-CISL och Unione Italiana dei Lavoratori dei Trasporti UILTRASPORTI (den italienska federationen för transportarbetare, den italienska transportarbetarfederationen och det italienska fackförbundet för transportarbetare). |
| --- | --- |

4.

Federazione Italiana Lavoratori Trasporti FILT-CGIL, Federazione Italiana Trasporti FIT-CISL och Unione Italiana dei Lavoratori dei Trasporti UILTRASPORTI (den italienska federationen för transportarbetare, den italienska transportarbetarfederationen och det italienska fackförbundet för transportarbetare).

Federazione Italiana Lavoratori Trasporti

Federazione Italiana Trasporti

Unione Italiana dei Lavoratori dei Trasporti

| 5. | Associazione Nazionale Imprese Portuali ANCIP (den nationella sammanslutningen för hamnföretag). |
| --- | --- |

5.

Associazione Nazionale Imprese Portuali ANCIP (den nationella sammanslutningen för hamnföretag).

Associazione Nazionale Imprese Portuali

| (8) | Kommissionen mottog också synpunkter från den så kallade internationella tillfälliga företrädaren för fristaten Trieste. |
| --- | --- |

(8)

Kommissionen mottog också synpunkter från den så kallade internationella tillfälliga företrädaren för fristaten Trieste.

| (9) | Kommissionen översände dessa synpunkter till Italien, som gavs tillfälle att bemöta dem. Italien lämnade inga synpunkter. |
| --- | --- |

(9)

Kommissionen översände dessa synpunkter till Italien, som gavs tillfälle att bemöta dem. Italien lämnade inga synpunkter.

2.   BESKRIVNING AV DEN UNDERSÖKTA ÅTGÄRDEN OCH BAKGRUND TILL UNDERSÖKNINGEN

BESKRIVNING AV DEN UNDERSÖKTA ÅTGÄRDEN OCH BAKGRUND TILL UNDERSÖKNINGEN

| (10) | Hamnsystemmyndigheterna i Italien omfattas inte av bolagsskatt. Den åtgärd som avses i detta beslut är de italienska hamnsystemmyndigheternas befrielse från bolagsskatt. |
| --- | --- |

(10)

Hamnsystemmyndigheterna i Italien omfattas inte av bolagsskatt. Den åtgärd som avses i detta beslut är de italienska hamnsystemmyndigheternas befrielse från bolagsskatt.

2.1   Organisation och reglering av hamnar i Italien

Organisation och reglering av hamnar i Italien

2.1.1   Lag 84/1994 och inrättande av hamnsystemmyndigheter

Lag 84/1994 och inrättande av hamnsystemmyndigheter

| (11) | Lag 84/1994 (4) i dess ändrade lydelse (nedan kallad lag 84/1994) reglerar hamnverksamhet och de uppgifter och funktioner som utförs av hamnsystemmyndigheterna, sjöfartsmyndigheten och andra företag som bedriver verksamhet i hamnar. |
| --- | --- |

(11)

Lag 84/1994 (4) i dess ändrade lydelse (nedan kallad lag 84/1994) reglerar hamnverksamhet och de uppgifter och funktioner som utförs av hamnsystemmyndigheterna, sjöfartsmyndigheten och andra företag som bedriver verksamhet i hamnar.

4

lag 84/1994

| (12) | Hamnar som har hamnsystemmyndigheter betecknas som ”hamnar eller särskilda hamnområden av nationell och internationell ekonomisk betydelse” (kategori II, klass I- och II-hamnar). |
| --- | --- |

(12)

Hamnar som har hamnsystemmyndigheter betecknas som ”hamnar eller särskilda hamnområden av nationell och internationell ekonomisk betydelse” (kategori II, klass I- och II-hamnar).

| (13) | ”Hamnar eller särskilda hamnområden av nationell och internationell ekonomisk betydelse” (kategori II, klass I och II) har följande funktioner:






  1. | Kommersiella och logistiska funktioner. |
| --- | --- | --- |

(13)

”Hamnar eller särskilda hamnområden av nationell och internationell ekonomisk betydelse” (kategori II, klass I och II) har följande funktioner:

1.

Kommersiella och logistiska funktioner.

| 2. | Industri och olja. |
| --- | --- |

2.

Industri och olja.

| 3. | Passagerartjänster, inklusive kryssningspassagerare. |
| --- | --- |

3.

Passagerartjänster, inklusive kryssningspassagerare.

| 4. | Fiske. |
| --- | --- |

4.

Fiske.

| 5. | Turism och fritid. |
| --- | --- |

5.

Turism och fritid.

| (14) | Efter det att lagstiftningsdekret 169/2016 trädde i kraft har 16 hamnsystemmyndigheter inrättats som omfattar de 57 största hamnarna i Italien. Hamnar som förvaltas av hamnsystemmyndigheter anges i bilaga A, som ingår i lag 84/1994. Bilaga A kan ändras för att föra upp en hamn eller överföra en hamn till en annan hamnsystemmyndighet, på vissa villkor. |
| --- | --- |

(14)

Efter det att lagstiftningsdekret 169/2016 trädde i kraft har 16 hamnsystemmyndigheter inrättats som omfattar de 57 största hamnarna i Italien. Hamnar som förvaltas av hamnsystemmyndigheter anges i bilaga A, som ingår i lag 84/1994. Bilaga A kan ändras för att föra upp en hamn eller överföra en hamn till en annan hamnsystemmyndighet, på vissa villkor.

| (15) | Enligt lag 84/1994 är hamnsystemmyndigheter offentliga icke-ekonomiska enheter med en särskild status, och är administrativt, organisatoriskt, rättsligt, budgetmässigt och ekonomiskt oberoende. De omfattas av infrastruktur- och transportministerns tillsynsbefogenheter. Deras budget och balansräkning ska godkännas av infrastruktur- och transportministern enligt överenskommelse med ekonomi- och finansministern. Den ekonomiska förvaltningen av hamnsystemmyndigheterna granskas av revisionsrätten. |
| --- | --- |

(15)

Enligt lag 84/1994 är hamnsystemmyndigheter offentliga icke-ekonomiska enheter med en särskild status, och är administrativt, organisatoriskt, rättsligt, budgetmässigt och ekonomiskt oberoende. De omfattas av infrastruktur- och transportministerns tillsynsbefogenheter. Deras budget och balansräkning ska godkännas av infrastruktur- och transportministern enligt överenskommelse med ekonomi- och finansministern. Den ekonomiska förvaltningen av hamnsystemmyndigheterna granskas av revisionsrätten.

| (16) | Enligt lag 84/1994 ska hamnsystemmyndigheterna utarbeta ett strategiskt planeringsprogram där de anger sina utvecklingsmål. De ska främja och utarbeta ett planeringsdokument med åtgärder för att förbättra energieffektiviteten och användningen av förnybara energikällor i hamnarna. |
| --- | --- |

(16)

Enligt lag 84/1994 ska hamnsystemmyndigheterna utarbeta ett strategiskt planeringsprogram där de anger sina utvecklingsmål. De ska främja och utarbeta ett planeringsdokument med åtgärder för att förbättra energieffektiviteten och användningen av förnybara energikällor i hamnarna.

| (17) | Enligt lag 84/1994 är det statens ansvar att genomföra större infrastrukturarbeten (anläggande av sjöfartskanaler, skyddsfördämningar, dockor och utrustade skeppsdockor, muddring och fördjupning av havsbotten) i hamnar som ingår i kategori II (klasserna I och II). Regioner, kommuner eller hamnsystemmyndigheter kan gå in med egna medel. För att täcka kostnaderna för de arbeten som hamnsystemmyndigheterna utför får de införa tilläggsavgifter för varor som lastas eller lossas eller höja koncessionsavgifterna. |
| --- | --- |

(17)

Enligt lag 84/1994 är det statens ansvar att genomföra större infrastrukturarbeten (anläggande av sjöfartskanaler, skyddsfördämningar, dockor och utrustade skeppsdockor, muddring och fördjupning av havsbotten) i hamnar som ingår i kategori II (klasserna I och II). Regioner, kommuner eller hamnsystemmyndigheter kan gå in med egna medel. För att täcka kostnaderna för de arbeten som hamnsystemmyndigheterna utför får de införa tilläggsavgifter för varor som lastas eller lossas eller höja koncessionsavgifterna.

2.1.2   Hamnsystemmyndigheternas och sjöfartsmyndighetens uppgifter

Hamnsystemmyndigheternas och sjöfartsmyndighetens uppgifter

| (18) | Enligt artikel 6 i lag 84/1994 ska hamnsystemmyndigheterna utföra följande uppgifter:






  1. | Förvaltning, programplanering, samordning, reglering, främjande och kontroll av verksamheter och tjänster i hamnar, tillstånds- och koncessionsverksamheter enligt vad som avses i artiklarna 16 (se 2.1.4), 17 och 18 (se 2.1.5) i lag 84/1994, samt andra kommersiella och industriella verksamheter som bedrivs i hamnar. |
| --- | --- | --- |

(18)

Enligt artikel 6 i lag 84/1994 ska hamnsystemmyndigheterna utföra följande uppgifter:

1.

Förvaltning, programplanering, samordning, reglering, främjande och kontroll av verksamheter och tjänster i hamnar, tillstånds- och koncessionsverksamheter enligt vad som avses i artiklarna 16 (se 2.1.4), 17 och 18 (se 2.1.5) i lag 84/1994, samt andra kommersiella och industriella verksamheter som bedrivs i hamnar.

| 2. | Löpande och särskilt underhåll av de gemensamma delarna av hamnområdet, vilket omfattar underhåll av havsbotten. |
| --- | --- |

2.

Löpande och särskilt underhåll av de gemensamma delarna av hamnområdet, vilket omfattar underhåll av havsbotten.

| 3. | Tilldelning och kontroll av tillhandahållandet av allmännyttiga tjänster som inte är nära kopplade till de hamnverksamheter som avses i artikel 16 (se 2.1.4) till förmån för hamnens användare. |
| --- | --- |

3.

Tilldelning och kontroll av tillhandahållandet av allmännyttiga tjänster som inte är nära kopplade till de hamnverksamheter som avses i artikel 16 (se 2.1.4) till förmån för hamnens användare.

| 4. | Samordning av den förvaltningsverksamhet som bedrivs av offentliga myndigheter och organ inom hamnområdet. |
| --- | --- |

4.

Samordning av den förvaltningsverksamhet som bedrivs av offentliga myndigheter och organ inom hamnområdet.

| 5. | Exklusiva förvaltningsbefogenheter för den mark och de varor som tillhör hamnens egendom i enlighet med bestämmelserna i lag 84/1994 och sjöfartslagen. |
| --- | --- |

5.

Exklusiva förvaltningsbefogenheter för den mark och de varor som tillhör hamnens egendom i enlighet med bestämmelserna i lag 84/1994 och sjöfartslagen.

| 6. | Samordning och främjande av anslutningar till logistiksystem utanför hamnen och mellan hamnar. |
| --- | --- |

6.

Samordning och främjande av anslutningar till logistiksystem utanför hamnen och mellan hamnar.

| (19) | Enligt lag 84/1994 har sjöfartsmyndigheten ansvaret för de polis- och säkerhetsfunktioner som föreskrivs i sjöfartslagen och enligt särskilda lagar. |
| --- | --- |

(19)

Enligt lag 84/1994 har sjöfartsmyndigheten ansvaret för de polis- och säkerhetsfunktioner som föreskrivs i sjöfartslagen och enligt särskilda lagar.

| (20) | Enligt artikel 6 i lag 84/1994 får hamnsystemmyndigheter, varken direkt eller via investeringsobjekt, bedriva hamnverksamhet (5) eller närbesläktade verksamheter. Hamnsystemmyndigheterna får inte heller utföra de teknisk-nautiska tjänsterna lotsning, bogsering, förtöjning och lastning. |
| --- | --- |

(20)

Enligt artikel 6 i lag 84/1994 får hamnsystemmyndigheter, varken direkt eller via investeringsobjekt, bedriva hamnverksamhet (5) eller närbesläktade verksamheter. Hamnsystemmyndigheterna får inte heller utföra de teknisk-nautiska tjänsterna lotsning, bogsering, förtöjning och lastning.

5

| (21) | En rådgivande kommitté ska inrättas som ska bestå av fem företrädare för de anställda vid de företag som bedriver verksamhet i hamnen, en företrädare för hamnsystemmyndighetens anställda och en företrädare för var och en av följande kategorier av företag som är verksamma i hamnen: redare, industriföretag, de företag som avses i artikel 16 (se 2.1.4) och 18 (se 2.1.5), speditörer, sjömän och ombud samt transportföretag med verksamhet inom hamnsektorn. Kommittén ska ha rådgivande funktioner med avseende på beviljande och tillfälligt eller slutgiltigt återkallande av tillstånd och koncessioner. |
| --- | --- |

(21)

En rådgivande kommitté ska inrättas som ska bestå av fem företrädare för de anställda vid de företag som bedriver verksamhet i hamnen, en företrädare för hamnsystemmyndighetens anställda och en företrädare för var och en av följande kategorier av företag som är verksamma i hamnen: redare, industriföretag, de företag som avses i artikel 16 (se 2.1.4) och 18 (se 2.1.5), speditörer, sjömän och ombud samt transportföretag med verksamhet inom hamnsektorn. Kommittén ska ha rådgivande funktioner med avseende på beviljande och tillfälligt eller slutgiltigt återkallande av tillstånd och koncessioner.

| (22) | Hamnsystemmyndigheten inrättar egna territoriella kontor där dess generalsekreterare eller hans eller hennes företrädare bland annat ansvarar för beviljande av koncessioner för perioder upp till fyra år och fastställande av koncessionsavgifter, som den rådgivande kommittén och förvaltningskommittén ska yttra sig om. |
| --- | --- |

(22)

Hamnsystemmyndigheten inrättar egna territoriella kontor där dess generalsekreterare eller hans eller hennes företrädare bland annat ansvarar för beviljande av koncessioner för perioder upp till fyra år och fastställande av koncessionsavgifter, som den rådgivande kommittén och förvaltningskommittén ska yttra sig om.

2.1.3   Hamnsystemmyndigheternas ekonomiska resurser

Hamnsystemmyndigheternas ekonomiska resurser

| (23) | Hamnsystemmyndigheternas resurser består av följande:






  1. | De koncessionsavgifter som avses i artikel 18 i lag 84/1994 (se 2.1.5) för statsägda områden och dockor inom hamnområdet och de territoriella gränserna. |
| --- | --- | --- |

(23)

Hamnsystemmyndigheternas resurser består av följande:

1.

De koncessionsavgifter som avses i artikel 18 i lag 84/1994 (se 2.1.5) för statsägda områden och dockor inom hamnområdet och de territoriella gränserna.

| 2. | Tillståndsavgifter för de hamnverksamheter som avses i artikel 16 i lag 84/1994 (se 2.1.4). |
| --- | --- |

2.

Tillståndsavgifter för de hamnverksamheter som avses i artikel 16 i lag 84/1994 (se 2.1.4).

| 3. | Ankringsavgifter (tassa di ancoraggio). |
| --- | --- |

3.

Ankringsavgifter (tassa di ancoraggio).

tassa di ancoraggio

| 4. | Avgifter som tas ut för lossade och lastade varor (tassa portuale). |
| --- | --- |

4.

Avgifter som tas ut för lossade och lastade varor (tassa portuale).

tassa portuale

| 5. | Bidrag från regioner, lokala myndigheter och andra offentliga organ. |
| --- | --- |

5.

Bidrag från regioner, lokala myndigheter och andra offentliga organ.

| 6. | Övriga intäkter. |
| --- | --- |

6.

Övriga intäkter.

| (24) | Enligt en rapport från det italienska infrastruktur- och transportministeriet var ”hamnavgifter” (avgifter för lossade och lastade varor samt ankringsavgifter, dvs. tassa portuale respektive tassa di ancoraggio) och koncessionsavgifter de två största intäktsposterna för italienska hamnar 2017 med en andel på 53,2 respektive 27,1 % av rörelseintäkterna (6). |
| --- | --- |

(24)

Enligt en rapport från det italienska infrastruktur- och transportministeriet var ”hamnavgifter” (avgifter för lossade och lastade varor samt ankringsavgifter, dvs. tassa portuale respektive tassa di ancoraggio) och koncessionsavgifter de två största intäktsposterna för italienska hamnar 2017 med en andel på 53,2 respektive 27,1 % av rörelseintäkterna (6).

tassa portuale

tassa di ancoraggio

6

2.1.4   Hamnverksamheter (artikel 16 i lag 84/1994)

Hamnverksamheter (artikel 16 i lag 84/1994)

| (25) | Hamnverksamheter utgörs av lastning, lossning, omlastning, lagring, flyttning av varor och allt annat arbete som utförs inom hamnområdet. Hamntjänster är specialiserade, kompletterande och underordnade tjänster i hamnverksamheten. Hamnsystemmyndigheterna kan fastställa dessa tjänster genom särskilda regler som ska utfärdas genom ett dekret från transport- och sjöfartsministern. |
| --- | --- |

(25)

Hamnverksamheter utgörs av lastning, lossning, omlastning, lagring, flyttning av varor och allt annat arbete som utförs inom hamnområdet. Hamntjänster är specialiserade, kompletterande och underordnade tjänster i hamnverksamheten. Hamnsystemmyndigheterna kan fastställa dessa tjänster genom särskilda regler som ska utfärdas genom ett dekret från transport- och sjöfartsministern.

| (26) | Hamnsystemmyndigheterna reglerar och övervakar hamnverksamheter och hamntjänster. Varje företag offentliggör sina taxor och rapporterar regelbundet till transport- och sjöfartsministern. |
| --- | --- |

(26)

Hamnsystemmyndigheterna reglerar och övervakar hamnverksamheter och hamntjänster. Varje företag offentliggör sina taxor och rapporterar regelbundet till transport- och sjöfartsministern.

| (27) | Hamnverksamhet och hamntjänster som utförs för egen räkning eller av tredje parter ska godkännas av hamnsystemmyndigheten. Godkännandet ska omfatta utförandet av hamnverksamheter eller en flera hamntjänster, vilka ska anges i godkännandet. |
| --- | --- |

(27)

Hamnverksamhet och hamntjänster som utförs för egen räkning eller av tredje parter ska godkännas av hamnsystemmyndigheten. Godkännandet ska omfatta utförandet av hamnverksamheter eller en flera hamntjänster, vilka ska anges i godkännandet.

| (28) | Godkända företag ska förtecknas i separata register som förs av hamnsystemmyndigheten. En årsavgift tas ut och företagen ska ställa en säkerhet. |
| --- | --- |

(28)

Godkända företag ska förtecknas i separata register som förs av hamnsystemmyndigheten. En årsavgift tas ut och företagen ska ställa en säkerhet.

| (29) | För att utfärda tillstånden ska transport- och sjöfartsministern genom ett dekret fastställa följande:






  1. | Personliga, ekonomiska och yrkesmässiga krav för de sökande operatörerna och företagen. |
| --- | --- | --- |

(29)

För att utfärda tillstånden ska transport- och sjöfartsministern genom ett dekret fastställa följande:

1.

Personliga, ekonomiska och yrkesmässiga krav för de sökande operatörerna och företagen.

| 2. | Kriterier, förfaranden och tidsgränser för beviljande, tillfällig återkallelse och återkallelse av tillståndet samt kontroller i samband med detta. |
| --- | --- |

2.

Kriterier, förfaranden och tidsgränser för beviljande, tillfällig återkallelse och återkallelse av tillståndet samt kontroller i samband med detta.

| 3. | Parametrar för att fastställa lägsta och högsta belopp för årsavgifterna och säkerheten vad gäller tillståndets varaktighet samt särskilda villkor, med beaktande av investeringsvolymen och de tjänster som ska utföras. |
| --- | --- |

3.

Parametrar för att fastställa lägsta och högsta belopp för årsavgifterna och säkerheten vad gäller tillståndets varaktighet samt särskilda villkor, med beaktande av investeringsvolymen och de tjänster som ska utföras.

| (30) | Gällande taxor för hamnverksamheterna ska offentliggöras av hamnsystemmyndigheten. Godkända företag ska underrätta hamnsystemmyndigheten om de taxor som kommer att ta ut av användarna och eventuella ändringar av dessa. |
| --- | --- |

(30)

Gällande taxor för hamnverksamheterna ska offentliggöras av hamnsystemmyndigheten. Godkända företag ska underrätta hamnsystemmyndigheten om de taxor som kommer att ta ut av användarna och eventuella ändringar av dessa.

| (31) | Godkännandets varaktighet ska motsvara det operativa program som föreslås av företaget, eller när företaget även är en koncessionsinnehavare i den mening som avses i artikel 18 i lag 84/1994 (se 2.1.5), koncessionens varaktighet. Godkännandet kan förnyas i samband med nya operativa program eller när koncessionen förnyas. |
| --- | --- |

(31)

Godkännandets varaktighet ska motsvara det operativa program som föreslås av företaget, eller när företaget även är en koncessionsinnehavare i den mening som avses i artikel 18 i lag 84/1994 (se 2.1.5), koncessionens varaktighet. Godkännandet kan förnyas i samband med nya operativa program eller när koncessionen förnyas.

| (32) | Efter samråd med den lokala rådgivande kommittén ska hamnsystemmyndigheten fastställa det högsta antalet tillstånd som får utfärdas, med hänsyn till hamnens verksamhetsbehov och trafik och behovet av att säkerställa största möjliga konkurrens inom sektorn. |
| --- | --- |

(32)

Efter samråd med den lokala rådgivande kommittén ska hamnsystemmyndigheten fastställa det högsta antalet tillstånd som får utfärdas, med hänsyn till hamnens verksamhetsbehov och trafik och behovet av att säkerställa största möjliga konkurrens inom sektorn.

2.1.5   Koncessioner för markområden och dockor (artikel 18 i lag 84/1994)

Koncessioner för markområden och dockor (artikel 18 i lag 84/1994)

| (33) | Hamnsystemmyndigheterna beviljar de företag som avses i artikel 16 i lag 84/1994 koncessioner för markområden och dockor inom hamnområdet till så att de kan bedriva hamnverksamhet. |
| --- | --- |

(33)

Hamnsystemmyndigheterna beviljar de företag som avses i artikel 16 i lag 84/1994 koncessioner för markområden och dockor inom hamnområdet till så att de kan bedriva hamnverksamhet.

| (34) | Koncessionerna ska beviljas genom lämpliga utlysningar som fastställs i ett dekret från transport- och sjöfartsministern enligt överenskommelse med finansministern. I ett sådant dekret ska även följande anges:






  1. | Koncessionens varaktighet, tillsyns- och inspektionsbefogenheter för de myndigheter som utfärdar koncessionerna, villkor för förnyelse av koncessionen och koncession av lokaler till en ny koncessionsinnehavare. |
| --- | --- | --- |

(34)

Koncessionerna ska beviljas genom lämpliga utlysningar som fastställs i ett dekret från transport- och sjöfartsministern enligt överenskommelse med finansministern. I ett sådant dekret ska även följande anges:

1.

Koncessionens varaktighet, tillsyns- och inspektionsbefogenheter för de myndigheter som utfärdar koncessionerna, villkor för förnyelse av koncessionen och koncession av lokaler till en ny koncessionsinnehavare.

| 2. | De lägsta koncessionsavgifter som koncessionsinnehavarna ska betala. |
| --- | --- |

2.

De lägsta koncessionsavgifter som koncessionsinnehavarna ska betala.

| (35) | För att beviljas en koncession måste sökande






  1. | lämna in en verksamhetsplan, underbyggd med lämpliga garantier, som syftar till att öka hamnens trafik och produktivitet, |
| --- | --- | --- |

(35)

För att beviljas en koncession måste sökande

1.

lämna in en verksamhetsplan, underbyggd med lämpliga garantier, som syftar till att öka hamnens trafik och produktivitet,

| 2. | förfoga över lämpliga tekniska och organisatoriska verktyg, även i säkerhetshänseende, för att tillgodose behoven hos en kontinuerlig och integrerade produktions- och driftscykel, för sig själva och för tredje parter, |
| --- | --- |

2.

förfoga över lämpliga tekniska och organisatoriska verktyg, även i säkerhetshänseende, för att tillgodose behoven hos en kontinuerlig och integrerade produktions- och driftscykel, för sig själva och för tredje parter,

| 3. | upprätta en personalplan som motsvarar verksamhetsplanen. |
| --- | --- |

3.

upprätta en personalplan som motsvarar verksamhetsplanen.

| (36) | I varje hamn måste innehavare av koncessioner för statsägda markområden direkt utöva den verksamhet som koncessionen har beviljats för. Koncessionsinnehavare kan inte inneha en koncession för ett annat statsägt område i samma hamn, såvida inte den verksamhet som kräver en ny koncession skiljer sig från den verksamhet som omfattas av de befintliga koncessionerna i samma statsägda område. Koncessionsinnehavarna får inte heller bedriva hamnverksamhet i andra områden än de områden som de har tilldelats enligt koncessionen. |
| --- | --- |

(36)

I varje hamn måste innehavare av koncessioner för statsägda markområden direkt utöva den verksamhet som koncessionen har beviljats för. Koncessionsinnehavare kan inte inneha en koncession för ett annat statsägt område i samma hamn, såvida inte den verksamhet som kräver en ny koncession skiljer sig från den verksamhet som omfattas av de befintliga koncessionerna i samma statsägda område. Koncessionsinnehavarna får inte heller bedriva hamnverksamhet i andra områden än de områden som de har tilldelats enligt koncessionen.

| (37) | Hamnsystemmyndigheterna ska utföra årliga inspektioner för att kontrollera att kraven vid tidpunkten för beviljandet av koncessionen och genomförandet av investeringarna i verksamhetsplanen är uppfyllda. |
| --- | --- |

(37)

Hamnsystemmyndigheterna ska utföra årliga inspektioner för att kontrollera att kraven vid tidpunkten för beviljandet av koncessionen och genomförandet av investeringarna i verksamhetsplanen är uppfyllda.

| (38) | I händelse av omotiverad underlåtenhet att fullgöra de skyldigheter som följer av koncessionen och om koncessionsinnehavaren inte uppfyller målen i verksamhetsplanen ska hamnsystemmyndigheten återkalla koncessionen. |
| --- | --- |

(38)

I händelse av omotiverad underlåtenhet att fullgöra de skyldigheter som följer av koncessionen och om koncessionsinnehavaren inte uppfyller målen i verksamhetsplanen ska hamnsystemmyndigheten återkalla koncessionen.

2.2   Systemet för bolagsskatt i Italien och undantaget för hamnsystemmyndigheter

Systemet för bolagsskatt i Italien och undantaget för hamnsystemmyndigheter

| (39) | Den italienska inkomstskatten regleras i presidentdekret 917 av den 22 december 1986: Testo Unico delle Imposte sui Redditi (7) (nedan kallad den konsoliderade skattelagen). I avdelning II i den konsoliderade skattelagen fastställs reglerna för beskattning av bolagsinkomster. |
| --- | --- |

(39)

Den italienska inkomstskatten regleras i presidentdekret 917 av den 22 december 1986: Testo Unico delle Imposte sui Redditi (7) (nedan kallad den konsoliderade skattelagen). I avdelning II i den konsoliderade skattelagen fastställs reglerna för beskattning av bolagsinkomster.

Testo Unico delle Imposte sui Redditi

7

den konsoliderade skattelagen

| (40) | De viktigaste delarna i den italienska bolagsskatten (Imposta sul reddito sulle società) beskrivs nedan (8). |
| --- | --- |

(40)

De viktigaste delarna i den italienska bolagsskatten (Imposta sul reddito sulle società) beskrivs nedan (8).

Imposta sul reddito sulle società

8

2.2.1   Juridiska personer (artiklarna 73 och 74 i den konsoliderade skattelagen)

Juridiska personer (artiklarna 73 och 74 i den konsoliderade skattelagen)

| (41) | Enligt artikel 73.1 i den konsoliderade skattelagen omfattas följande enheter av bolagsskatt:






  1. | Aktiebolag och kommanditbolag, kooperativa bolag och ömsesidiga försäkringsbolag, Europabolag enligt rådets förordning (EG) nr 2157/2001 (9) och europeiska kooperativa föreningar enligt rådets förordning (EG) nr 1435/2003 (10) som har sin hemvist inom statens territorium. |
| --- | --- | --- |

(41)

Enligt artikel 73.1 i den konsoliderade skattelagen omfattas följande enheter av bolagsskatt:

1.

Aktiebolag och kommanditbolag, kooperativa bolag och ömsesidiga försäkringsbolag, Europabolag enligt rådets förordning (EG) nr 2157/2001 (9) och europeiska kooperativa föreningar enligt rådets förordning (EG) nr 1435/2003 (10) som har sin hemvist inom statens territorium.

9

10

| 2. | Andra offentliga och privata enheter än företag samt förvaltningsfonder som har sin hemvist i staten och vars uteslutande eller huvudsakliga syfte är utövande av kommersiell verksamhet. |
| --- | --- |

2.

Andra offentliga och privata enheter än företag samt förvaltningsfonder som har sin hemvist i staten och vars uteslutande eller huvudsakliga syfte är utövande av kommersiell verksamhet.

| 3. | Andra offentliga och privata enheter än företag, förvaltningsfonder vars uteslutande eller huvudsakliga syfte inte är utövande av kommersiell verksamhet samt företag för kollektiva investeringar i sparande som har sin hemvist inom statens territorium. |
| --- | --- |

3.

Andra offentliga och privata enheter än företag, förvaltningsfonder vars uteslutande eller huvudsakliga syfte inte är utövande av kommersiell verksamhet samt företag för kollektiva investeringar i sparande som har sin hemvist inom statens territorium.

| 4. | Företag och institutioner av alla slag, inklusive förvaltningsfonder, med eller utan ställning som juridisk person, som inte har sin hemvist inom statens territorium. |
| --- | --- |

4.

Företag och institutioner av alla slag, inklusive förvaltningsfonder, med eller utan ställning som juridisk person, som inte har sin hemvist inom statens territorium.

| (42) | Genom artikel 74 i den konsoliderade skattelagen införs särskilda bestämmelser för statliga och offentliga organ. I artikeln fastställs också de verksamheter som inte anses utgöra kommersiella verksamheter. |
| --- | --- |

(42)

Genom artikel 74 i den konsoliderade skattelagen införs särskilda bestämmelser för statliga och offentliga organ. I artikeln fastställs också de verksamheter som inte anses utgöra kommersiella verksamheter.

| (43) | Enligt artikel 74.1 i den konsoliderade skattelagen är statliga organ och förvaltningar, inklusive autonoma förvaltningar och, om de har rättslig ställning, kommuner, konsortier av lokala organ, sammanslutningar och organ som förvaltar offentlig egendom, bergssamhällen, provinser och regioner inte skyldiga att betala bolagsskatt. Enligt artikel 74.2 i den konsoliderade skattelagen ska offentliga organs utövande av statliga funktioner inte anses utgöra en kommersiell verksamhet. |
| --- | --- |

(43)

Enligt artikel 74.1 i den konsoliderade skattelagen är statliga organ och förvaltningar, inklusive autonoma förvaltningar och, om de har rättslig ställning, kommuner, konsortier av lokala organ, sammanslutningar och organ som förvaltar offentlig egendom, bergssamhällen, provinser och regioner inte skyldiga att betala bolagsskatt. Enligt artikel 74.2 i den konsoliderade skattelagen ska offentliga organs utövande av statliga funktioner inte anses utgöra en kommersiell verksamhet.

2.2.2   Beskattningsbar inkomst

Beskattningsbar inkomst

| (44) | All inkomst för företag som bedriver kommersiella verksamheter anses utgöra bolagsinkomst och omfattas av bolagsskatt (artikel 81 i den konsoliderade skattelagen). Beskattningsunderlaget är den världsomfattande inkomst som anges i den resultaträkning som utarbetas för det berörda budgetåret enligt bestämmelserna i bolagsrätten och justerade enligt skattelagbestämmelserna om bolagsinkomst. |
| --- | --- |

(44)

All inkomst för företag som bedriver kommersiella verksamheter anses utgöra bolagsinkomst och omfattas av bolagsskatt (artikel 81 i den konsoliderade skattelagen). Beskattningsunderlaget är den världsomfattande inkomst som anges i den resultaträkning som utarbetas för det berörda budgetåret enligt bestämmelserna i bolagsrätten och justerade enligt skattelagbestämmelserna om bolagsinkomst.

| (45) | Den bolagsskattemässiga behandlingen av inkomst från fastigheter beror på typen av egendom. Om fastigheten faktiskt och uteslutande används för att bedriva en kommersiell verksamhet (eller på grund av sina egenskaper endast kan användas för detta ändamål) anses inkomsten från fastigheten utgöra bolagsinkomst. Sådan inkomst ingår således i företagets beskattningsbara inkomst. |
| --- | --- |

(45)

Den bolagsskattemässiga behandlingen av inkomst från fastigheter beror på typen av egendom. Om fastigheten faktiskt och uteslutande används för att bedriva en kommersiell verksamhet (eller på grund av sina egenskaper endast kan användas för detta ändamål) anses inkomsten från fastigheten utgöra bolagsinkomst. Sådan inkomst ingår således i företagets beskattningsbara inkomst.

2.2.3   Beskattningsperiod

Beskattningsperiod

| (46) | Beskattningsperioden för bolagsskatt är företagets budgetår, som fastställs enligt lag eller i bolagsordningen. Om budgetåret inte är tydligt definierat eller om det är längre än två år motsvarar beskattningsperioden kalenderåret (artikel 76 i den konsoliderade skattelagen). |
| --- | --- |

(46)

Beskattningsperioden för bolagsskatt är företagets budgetår, som fastställs enligt lag eller i bolagsordningen. Om budgetåret inte är tydligt definierat eller om det är längre än två år motsvarar beskattningsperioden kalenderåret (artikel 76 i den konsoliderade skattelagen).

2.2.4   Skattesatser

Skattesatser

| (47) | Bolagsskatten är 24 % (artikel 77 i den konsoliderade skattelagen) (11). |
| --- | --- |

(47)

Bolagsskatten är 24 % (artikel 77 i den konsoliderade skattelagen) (11).

11

| (48) | Genom artikel 1.716 i lag nr 160 av den 27 december 2019 infördes en ny tilläggsskatt på 3,5 procentenheter för inkomst från verksamheter som bedrivs på grundval av hamntillstånd och koncessioner som har utfärdats enligt artiklarna 16 och 18 i lag 84/1994 (12). Detta är en tillfällig åtgärd som endast gäller budgetåren 2019–2021. |
| --- | --- |

(48)

Genom artikel 1.716 i lag nr 160 av den 27 december 2019 infördes en ny tilläggsskatt på 3,5 procentenheter för inkomst från verksamheter som bedrivs på grundval av hamntillstånd och koncessioner som har utfärdats enligt artiklarna 16 och 18 i lag 84/1994 (12). Detta är en tillfällig åtgärd som endast gäller budgetåren 2019–2021.

12

2.2.5   Beskattning av hamnsystemmyndigheter i Italien

Beskattning av hamnsystemmyndigheter i Italien

| (49) | Hamnsystemmyndigheterna i Italien omfattas inte av bolagsskatt. Den åtgärd som avses i detta beslut är de italienska hamnsystemmyndigheternas befrielse från bolagsskatt. Denna befrielse grundar sig särskilt på artikel 74 i den konsoliderade skattelagen, såsom den tolkas och tillämpas av de italienska myndigheterna. |
| --- | --- |

(49)

Hamnsystemmyndigheterna i Italien omfattas inte av bolagsskatt. Den åtgärd som avses i detta beslut är de italienska hamnsystemmyndigheternas befrielse från bolagsskatt. Denna befrielse grundar sig särskilt på artikel 74 i den konsoliderade skattelagen, såsom den tolkas och tillämpas av de italienska myndigheterna.

| (50) | Enligt artikel 74 i den konsoliderade skattelagen omfattas statliga organ och förvaltningar, inklusive förvaltningar med autonom organisation och även om de har rättslig ställning, kommuner, konsortier mellan lokala myndigheter, sammanslutningar och organ som förvaltar gemensam egendom, bergssamhällen, provinser och regioner inte av bolagsbeskattning. |
| --- | --- |

(50)

Enligt artikel 74 i den konsoliderade skattelagen omfattas statliga organ och förvaltningar, inklusive förvaltningar med autonom organisation och även om de har rättslig ställning, kommuner, konsortier mellan lokala myndigheter, sammanslutningar och organ som förvaltar gemensam egendom, bergssamhällen, provinser och regioner inte av bolagsbeskattning.

| (51) | Enligt de italienska myndigheternas åsikt är hamnsystemmyndigheter offentliga organ som endast har anförtrotts administrativa funktioner, vilket innebär att artikel 74 i den konsoliderade skattelagen är tillämplig på dem. Enligt deras åsikt skulle artikel 73 i den konsoliderade skattelagen däremot förutsätta att den berörda enheten bedriver kommersiell verksamhet, om än som biverksamhet, vilket innebär att den artikeln inte är tillämplig på hamnsystemmyndigheter. |
| --- | --- |

(51)

Enligt de italienska myndigheternas åsikt är hamnsystemmyndigheter offentliga organ som endast har anförtrotts administrativa funktioner, vilket innebär att artikel 74 i den konsoliderade skattelagen är tillämplig på dem. Enligt deras åsikt skulle artikel 73 i den konsoliderade skattelagen däremot förutsätta att den berörda enheten bedriver kommersiell verksamhet, om än som biverksamhet, vilket innebär att den artikeln inte är tillämplig på hamnsystemmyndigheter.

| (52) | Artiklarna 73 och 74, såsom de tolkas och tillämpas av de italienska myndigheterna, leder till en situation där hamnsystemmyndigheterna i Italien är befriade från bolagsskatt, även när det gäller inkomst från utnyttjande av hamnens infrastruktur. |
| --- | --- |

(52)

Artiklarna 73 och 74, såsom de tolkas och tillämpas av de italienska myndigheterna, leder till en situation där hamnsystemmyndigheterna i Italien är befriade från bolagsskatt, även när det gäller inkomst från utnyttjande av hamnens infrastruktur.

2.3   Skäl för att inleda förfarandet

Skäl för att inleda förfarandet

| (53) | Den 8 januari 2019 föreslog kommissionen lämpliga åtgärder enligt artikel 22 i procedurförordningen och uppmanade Italien att vidta åtgärder för att säkerställa att hamnsystemmyndigheter som bedriver ekonomisk verksamhet omfattas av bolagsbeskattning på samma sätt som andra företag. Genom en skrivelse av den 7 mars 2019 avvisade Italien dock formellt kommissionens förslag och vägrade att vidta åtgärder för att säkerställa att hamnsystemmyndigheter som bedriver ekonomisk verksamhet omfattas av bolagsbeskattning på samma sätt som andra företag. |
| --- | --- |

(53)

Den 8 januari 2019 föreslog kommissionen lämpliga åtgärder enligt artikel 22 i procedurförordningen och uppmanade Italien att vidta åtgärder för att säkerställa att hamnsystemmyndigheter som bedriver ekonomisk verksamhet omfattas av bolagsbeskattning på samma sätt som andra företag. Genom en skrivelse av den 7 mars 2019 avvisade Italien dock formellt kommissionens förslag och vägrade att vidta åtgärder för att säkerställa att hamnsystemmyndigheter som bedriver ekonomisk verksamhet omfattas av bolagsbeskattning på samma sätt som andra företag.

| (54) | Eftersom kommissionen fortfarande ansåg att den befrielse från bolagsskatt som hamnsystemmyndigheter åtnjuter när de bedriver ekonomisk verksamhet utgjorde en befintlig statlig stödordning och hyste tvivel om huruvida denna stödordning var förenlig med den inre marknaden beslutade kommissionen att inleda det förfarande som föreskrivs i artikel 108.2 i fördraget, i enlighet med artikel 23.2 i procedurförordningen. I detta beslut drog kommissionen den preliminära slutsatsen att den befrielse från bolagsskatt som hamnsystemmyndigheter åtnjuter utgör statligt stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i EUF-fördraget, som inte kan anses vara förenligt med den inre marknaden. |
| --- | --- |

(54)

Eftersom kommissionen fortfarande ansåg att den befrielse från bolagsskatt som hamnsystemmyndigheter åtnjuter när de bedriver ekonomisk verksamhet utgjorde en befintlig statlig stödordning och hyste tvivel om huruvida denna stödordning var förenlig med den inre marknaden beslutade kommissionen att inleda det förfarande som föreskrivs i artikel 108.2 i fördraget, i enlighet med artikel 23.2 i procedurförordningen. I detta beslut drog kommissionen den preliminära slutsatsen att den befrielse från bolagsskatt som hamnsystemmyndigheter åtnjuter utgör statligt stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i EUF-fördraget, som inte kan anses vara förenligt med den inre marknaden.

3.   SYNPUNKTER FRÅN ITALIEN OCH BERÖRDA PARTER

SYNPUNKTER FRÅN ITALIEN OCH BERÖRDA PARTER

3.1   Allmänna synpunkter

Allmänna synpunkter

| (55) | Italien och andra berörda parter hävdar att medlemsstaterna, i avsaknad av unionslagstiftning om hamnar och ett gemensamt begrepp för hamnmyndigheter i unionsrätten, är behöriga att fastställa och reglera hamnförvaltningsmyndigheters art och funktion, vilket framgår av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2017/352 (13). |
| --- | --- |

(55)

Italien och andra berörda parter hävdar att medlemsstaterna, i avsaknad av unionslagstiftning om hamnar och ett gemensamt begrepp för hamnmyndigheter i unionsrätten, är behöriga att fastställa och reglera hamnförvaltningsmyndigheters art och funktion, vilket framgår av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2017/352 (13).

13

| (56) | De anser att det inte är rimligt att principer som kommissionen har fastställt i ärenden som rör andra medlemsstater tillämpas på Italien. Enligt deras åsikt är situationen i Italien inte jämförbar med situationen i andra medlemsstater (14). |
| --- | --- |

(56)

De anser att det inte är rimligt att principer som kommissionen har fastställt i ärenden som rör andra medlemsstater tillämpas på Italien. Enligt deras åsikt är situationen i Italien inte jämförbar med situationen i andra medlemsstater (14).

14

3.2   Företag/ekonomisk verksamhet

Företag/ekonomisk verksamhet

3.2.1   Icke-ekonomiska verksamheter som utförs i allmänhetens intresse

Icke-ekonomiska verksamheter som utförs i allmänhetens intresse

| (57) | Enligt Italien och de flesta av synpunkterna från berörda parter är hamnsystemmyndigheter inte företag och utför inte ekonomisk verksamhet (15). Enligt det italienska rättssystemet ska hamnsystemmyndigheter vara icke-ekonomiska offentliga organ av nationell betydelse med administrativt, organisatoriskt, rättsligt, budgetmässigt och ekonomiskt oberoende. |
| --- | --- |

(57)

Enligt Italien och de flesta av synpunkterna från berörda parter är hamnsystemmyndigheter inte företag och utför inte ekonomisk verksamhet (15). Enligt det italienska rättssystemet ska hamnsystemmyndigheter vara icke-ekonomiska offentliga organ av nationell betydelse med administrativt, organisatoriskt, rättsligt, budgetmässigt och ekonomiskt oberoende.

15

| (58) | Hamnsystemmyndigheter övervakas av infrastruktur- och transportministeriet och rapporterna om deras ekonomiska förvaltning granskas av revisionsrätten på samma sätt som för alla organ som ingår i den offentliga förvaltningen. De ingår i den förteckning som har utarbetats av det italienska statistikinstitutet och som används för att fastställa statens konsoliderade konto för finansiella transaktioner. Hamnsystemmyndigheter är därför inte bara offentligägda, utan är verkliga icke-ekonomiska offentliga organ (16). |
| --- | --- |

(58)

Hamnsystemmyndigheter övervakas av infrastruktur- och transportministeriet och rapporterna om deras ekonomiska förvaltning granskas av revisionsrätten på samma sätt som för alla organ som ingår i den offentliga förvaltningen. De ingår i den förteckning som har utarbetats av det italienska statistikinstitutet och som används för att fastställa statens konsoliderade konto för finansiella transaktioner. Hamnsystemmyndigheter är därför inte bara offentligägda, utan är verkliga icke-ekonomiska offentliga organ (16).

16

| (59) | Italien och majoriteten av de berörda parterna påpekar att hamnsystemmyndigheter inte själva utför hamntjänster eller teknisk-nautiska tjänster (17). Det är sjöfartsmyndigheten som har de föreskrivande befogenheterna för de teknisk-nautiska tjänsterna lotsning, bogsering, förtöjning och lastning. Sjöfartsmyndigheten är en decentraliserad struktur som hör till infrastruktur- och transportministeriet. Reglerna för tilldelning av sådana tjänster fastställs i den italienska sjöfartslagen och dess genomförandebestämmelser. Även andra verksamheter som magasinering och avfallsinsamling utförs inte heller av hamnsystemmyndigheterna. |
| --- | --- |

(59)

Italien och majoriteten av de berörda parterna påpekar att hamnsystemmyndigheter inte själva utför hamntjänster eller teknisk-nautiska tjänster (17). Det är sjöfartsmyndigheten som har de föreskrivande befogenheterna för de teknisk-nautiska tjänsterna lotsning, bogsering, förtöjning och lastning. Sjöfartsmyndigheten är en decentraliserad struktur som hör till infrastruktur- och transportministeriet. Reglerna för tilldelning av sådana tjänster fastställs i den italienska sjöfartslagen och dess genomförandebestämmelser. Även andra verksamheter som magasinering och avfallsinsamling utförs inte heller av hamnsystemmyndigheterna.

17

| (60) | Enligt de italienska myndigheterna och majoriteten av de berörda parterna säkerställer hamnsystemmyndigheterna i allmänhetens intresse icke-diskriminerande tillgång till hamntjänster för marknaderna med fri konkurrens och ser till att statens egendom förvaltas fullständigt öppet och opartiskt (18). Hamnsystemmyndigheternas verksamheter enligt lag 84/1994 styrs av allmänintresset och syftar till att säkerställa väl fungerande hamnområden. |
| --- | --- |

(60)

Enligt de italienska myndigheterna och majoriteten av de berörda parterna säkerställer hamnsystemmyndigheterna i allmänhetens intresse icke-diskriminerande tillgång till hamntjänster för marknaderna med fri konkurrens och ser till att statens egendom förvaltas fullständigt öppet och opartiskt (18). Hamnsystemmyndigheternas verksamheter enligt lag 84/1994 styrs av allmänintresset och syftar till att säkerställa väl fungerande hamnområden.

18

3.2.2   Koncessioner som inte genomförs i vinstsyfte

Koncessioner som inte genomförs i vinstsyfte

| (61) | Italien och flera andra berörda parter anser att hamnsystemmyndigheternas beviljande av hamnkoncessioner är en föreskrivande verksamhet som syftar till en mer produktiv tilldelning av hamninfrastrukturen i hamnens och dess användares intresse. Hamnsystemmyndigheterna säkerställer att koncessioner för användning av offentligägda hamnområden beviljas i syfte att förbättra förvaltningen av hamnen och alla verksamheter som bedrivs där. Beviljandet av koncessioner sker absolut inte i vinstintresse. Det sker inte på en konkurrensutsatt marknad (19). |
| --- | --- |

(61)

Italien och flera andra berörda parter anser att hamnsystemmyndigheternas beviljande av hamnkoncessioner är en föreskrivande verksamhet som syftar till en mer produktiv tilldelning av hamninfrastrukturen i hamnens och dess användares intresse. Hamnsystemmyndigheterna säkerställer att koncessioner för användning av offentligägda hamnområden beviljas i syfte att förbättra förvaltningen av hamnen och alla verksamheter som bedrivs där. Beviljandet av koncessioner sker absolut inte i vinstintresse. Det sker inte på en konkurrensutsatt marknad (19).

19

| (62) | Italien och andra berörda parter uppger att koncessionsinnehavarna väljs genom öppna och icke-diskriminerande förfaranden (20). Urvalet styrs inte nödvändigtvis av de bästa lönsamhetsutsikterna i form av högre ersättning för utnyttjande av marken. Syftet är snarare att maximera hamnområdenas nytta och värde i allmänhetens intresse. |
| --- | --- |

(62)

Italien och andra berörda parter uppger att koncessionsinnehavarna väljs genom öppna och icke-diskriminerande förfaranden (20). Urvalet styrs inte nödvändigtvis av de bästa lönsamhetsutsikterna i form av högre ersättning för utnyttjande av marken. Syftet är snarare att maximera hamnområdenas nytta och värde i allmänhetens intresse.

20

3.2.3   Koncessionsavgifterna motsvarar inte marknadspriserna

Koncessionsavgifterna motsvarar inte marknadspriserna

| (63) | Italien och flera andra berörda parter anser att de avgifter som hamnsystemmyndigheterna tar ut för att bevilja privata företag koncessioner och tillstånd för kommersiell användning av grundläggande hamninfrastruktur och tillhandahållande av tjänster inte utgör ersättning för tjänster eller varor. Enligt deras åsikt kan de berörda tjänsterna inte anses utgöra ekonomiska verksamheter (21). |
| --- | --- |

(63)

Italien och flera andra berörda parter anser att de avgifter som hamnsystemmyndigheterna tar ut för att bevilja privata företag koncessioner och tillstånd för kommersiell användning av grundläggande hamninfrastruktur och tillhandahållande av tjänster inte utgör ersättning för tjänster eller varor. Enligt deras åsikt kan de berörda tjänsterna inte anses utgöra ekonomiska verksamheter (21).

21

| (64) | Hamnsystemmyndigheterna beviljar koncessioner på grundval av öppna, konkurrensutsatta och icke-diskriminerande förfaranden. Tilldelningsförfarandet för att välja koncessionsinnehavare är helt åtskilt från avgiftsbeloppet. Hamnsystemmyndigheterna är skyldiga att övervaka koncessionsinnehavarna och säkerställa att de respekterar koncessionsvillkoren. De utför efterlevnadskontroller och har särskilda sanktionsbefogenheter gentemot koncessionsinnehavarna, t.ex. att återkalla koncessioner om innehavarna inte fullgör sina skyldigheter. Hamnsystemmyndigheterna har inte direkta avtalsförhållanden med redare och fartygsoperatörer, det är bara koncessionsinnehavarna som har det. |
| --- | --- |

(64)

Hamnsystemmyndigheterna beviljar koncessioner på grundval av öppna, konkurrensutsatta och icke-diskriminerande förfaranden. Tilldelningsförfarandet för att välja koncessionsinnehavare är helt åtskilt från avgiftsbeloppet. Hamnsystemmyndigheterna är skyldiga att övervaka koncessionsinnehavarna och säkerställa att de respekterar koncessionsvillkoren. De utför efterlevnadskontroller och har särskilda sanktionsbefogenheter gentemot koncessionsinnehavarna, t.ex. att återkalla koncessioner om innehavarna inte fullgör sina skyldigheter. Hamnsystemmyndigheterna har inte direkta avtalsförhållanden med redare och fartygsoperatörer, det är bara koncessionsinnehavarna som har det.

| (65) | Enligt Italiens och flera andra berörda parters åsikt är det stor skillnad mellan att ge koncessionsinnehavare tillstånd att använda statsägd egendom (som i det italienska fallet) och att hyra ut sådan egendom (22). De rättigheter som hamnsystemmyndigheterna ger koncessionsinnehavarna är mindre viktiga än för en typisk leasetagare i ett leasingavtal enligt traditionella modeller med hamnar som hyresvärdar. Detta framgår av följande särskilda egenskaper hos det italienska systemet:






  1. | Koncessionsinnehavarens exklusiva besittnings- och nyttjanderätt får inte strida mot allmänintresset. |
| --- | --- | --- |

(65)

Enligt Italiens och flera andra berörda parters åsikt är det stor skillnad mellan att ge koncessionsinnehavare tillstånd att använda statsägd egendom (som i det italienska fallet) och att hyra ut sådan egendom (22). De rättigheter som hamnsystemmyndigheterna ger koncessionsinnehavarna är mindre viktiga än för en typisk leasetagare i ett leasingavtal enligt traditionella modeller med hamnar som hyresvärdar. Detta framgår av följande särskilda egenskaper hos det italienska systemet:

22

1.

Koncessionsinnehavarens exklusiva besittnings- och nyttjanderätt får inte strida mot allmänintresset.

| 2. | Hamnsystemmyndigheterna kan när som helst återkalla koncessioner av särskilda skäl vad gäller användning av havsområdet eller av andra skäl som rör allmänintresset, och koncessionsinnehavaren har inte rätt till ersättning i sådana fall. |
| --- | --- |

2.

Hamnsystemmyndigheterna kan när som helst återkalla koncessioner av särskilda skäl vad gäller användning av havsområdet eller av andra skäl som rör allmänintresset, och koncessionsinnehavaren har inte rätt till ersättning i sådana fall.

| 3. | Avgifterna tas ut enligt verkställighetsförfaranden som liknar förfarandena för indrivning av skatteskulder. |
| --- | --- |

3.

Avgifterna tas ut enligt verkställighetsförfaranden som liknar förfarandena för indrivning av skatteskulder.

| 4. | När koncessionerna löper ut är den statsägda egendomen tillgänglig för hamnsystemmyndigheten och alla arbeten eller förbättringar som har gjorts förblir statens egendom. Koncessionsinnehavaren får inte betalning eller ersättning för sådana arbeten eller förbättringar. |
| --- | --- |

4.

När koncessionerna löper ut är den statsägda egendomen tillgänglig för hamnsystemmyndigheten och alla arbeten eller förbättringar som har gjorts förblir statens egendom. Koncessionsinnehavaren får inte betalning eller ersättning för sådana arbeten eller förbättringar.

| (66) | Enligt Italien och flera berörda parter innebär detta att de koncessionsavgifter som koncessionsinnehavarna betalar till hamnsystemmyndigheterna varken utgör hyra eller marknadspriser, eftersom det inte görs någon åtskillnad mellan förhandlingsparterna. Avgifterna fastställs i lag och utgörs av en skatt som koncessionsinnehavaren betalar till staten via hamnsystemmyndigheten i utbyte mot tillträde till marknaden för ekonomiska verksamheter i hamnar, särskilt för att bedriva verksamhet och tillhandahålla tjänster genom att använda allmän egendom (23). |
| --- | --- |

(66)

Enligt Italien och flera berörda parter innebär detta att de koncessionsavgifter som koncessionsinnehavarna betalar till hamnsystemmyndigheterna varken utgör hyra eller marknadspriser, eftersom det inte görs någon åtskillnad mellan förhandlingsparterna. Avgifterna fastställs i lag och utgörs av en skatt som koncessionsinnehavaren betalar till staten via hamnsystemmyndigheten i utbyte mot tillträde till marknaden för ekonomiska verksamheter i hamnar, särskilt för att bedriva verksamhet och tillhandahålla tjänster genom att använda allmän egendom (23).

23

| (67) | Härav följer att hamnsystemmyndigheterna inte bedriver ekonomisk verksamhet, eftersom de inte kan påverka det viktigaste inslaget i ekonomiska transaktioner som genomförs på marknadsmässiga villkor, nämligen priset på tjänsterna (24). |
| --- | --- |

(67)

Härav följer att hamnsystemmyndigheterna inte bedriver ekonomisk verksamhet, eftersom de inte kan påverka det viktigaste inslaget i ekonomiska transaktioner som genomförs på marknadsmässiga villkor, nämligen priset på tjänsterna (24).

24

| (68) | Några av de berörda parterna (25) påpekar att enligt domstolens rättspraxis förekommer ingen ekonomisk verksamhet om metoderna för att tillhandahålla vissa varor eller tjänster fastställs direkt i lag och därför inte grundar sig på de upphandlande parternas ekonomiska bedömningar (26). Förekomsten av en kommersiell avgift som fastställs direkt av det företag som driver infrastrukturen innebär därför att det kan klassificeras som företag (27). |
| --- | --- |

(68)

Några av de berörda parterna (25) påpekar att enligt domstolens rättspraxis förekommer ingen ekonomisk verksamhet om metoderna för att tillhandahålla vissa varor eller tjänster fastställs direkt i lag och därför inte grundar sig på de upphandlande parternas ekonomiska bedömningar (26). Förekomsten av en kommersiell avgift som fastställs direkt av det företag som driver infrastrukturen innebär därför att det kan klassificeras som företag (27).

25

26

27

3.2.4   Det ekonomiska inslaget i koncessionsavgifterna

Det ekonomiska inslaget i koncessionsavgifterna

| (69) | Italien och vissa av de berörda parterna påpekar att de verksamheter som hamnsystemmyndigheterna bedriver inom ramen för sin förvaltning av hamnområdet inte påverkar allmän egendom. Detta innebär att även om vissa inslag i hamnsystemmyndigheternas verksamhet är av ekonomisk art, kan detta inte leda till slutsatsen att hamnsystemmyndigheter är företag (28). Enligt Italien utesluter domstolens rättspraxis att organ som inrättas och regleras för att utföra offentliga och icke-ekonomiska funktioner och verksamheter, men samtidigt bedriver viss ekonomisk verksamhet, klassificeras som företag (29). |
| --- | --- |

(69)

Italien och vissa av de berörda parterna påpekar att de verksamheter som hamnsystemmyndigheterna bedriver inom ramen för sin förvaltning av hamnområdet inte påverkar allmän egendom. Detta innebär att även om vissa inslag i hamnsystemmyndigheternas verksamhet är av ekonomisk art, kan detta inte leda till slutsatsen att hamnsystemmyndigheter är företag (28). Enligt Italien utesluter domstolens rättspraxis att organ som inrättas och regleras för att utföra offentliga och icke-ekonomiska funktioner och verksamheter, men samtidigt bedriver viss ekonomisk verksamhet, klassificeras som företag (29).

28

29

| (70) | Italien medger att de avgifter som koncessionsinnehavaren betalar har ett ekonomiskt inslag. Avgifterna beslutas enligt kriterier som fastställs på nationell nivå. De beaktar dock även koncessionsinnehavarnas åtaganden i fråga om fraktvolym, typ av investeringar och trafikvolym. Detta innebär att avgiften kan sänkas, t.ex. om koncessionsinnehavarna investerar i större infrastrukturarbeten eller utför särskilt underhåll av den offentliga egendom som omfattas av hamnsystemmyndighetens befogenheter. |
| --- | --- |

(70)

Italien medger att de avgifter som koncessionsinnehavaren betalar har ett ekonomiskt inslag. Avgifterna beslutas enligt kriterier som fastställs på nationell nivå. De beaktar dock även koncessionsinnehavarnas åtaganden i fråga om fraktvolym, typ av investeringar och trafikvolym. Detta innebär att avgiften kan sänkas, t.ex. om koncessionsinnehavarna investerar i större infrastrukturarbeten eller utför särskilt underhåll av den offentliga egendom som omfattas av hamnsystemmyndighetens befogenheter.

| (71) | Enligt de italienska myndigheterna utgörs koncessionsavgifterna sammanfattningsvis av både en fast och en rörlig del. Den fasta delen står i proportion till de berörda områdenas yta. Flera andra parametrar beaktas (plats och nivå för infrastrukturen i de berörda områdena). Den rörliga delen beräknas med hjälp av stimulansmekanismer i syfte att förbättra produktiviteten, energi- och miljöprestandan och tjänstenivåerna, särskild med avseende på hamnarnas transportmässiga och intermodala integration. De stimulansparametrar som används i koncessionsavgifternas rörliga del beaktar vanligen trafikvolym, både vad gäller fartyg, kvantiteter och typer av varor, och utformning av särskilda kvalitetsindikatorer för marknaden och tjänsternas kvalitet (genomsnittlig lagringstid för varor i lagringsområdena, trafikomställningens effektivitet, hela hamnens energi- och miljöeffektivitet och produktivitetsnivån per ytenhet i det hamnområde som omfattas av koncessionen). |
| --- | --- |

(71)

Enligt de italienska myndigheterna utgörs koncessionsavgifterna sammanfattningsvis av både en fast och en rörlig del. Den fasta delen står i proportion till de berörda områdenas yta. Flera andra parametrar beaktas (plats och nivå för infrastrukturen i de berörda områdena). Den rörliga delen beräknas med hjälp av stimulansmekanismer i syfte att förbättra produktiviteten, energi- och miljöprestandan och tjänstenivåerna, särskild med avseende på hamnarnas transportmässiga och intermodala integration. De stimulansparametrar som används i koncessionsavgifternas rörliga del beaktar vanligen trafikvolym, både vad gäller fartyg, kvantiteter och typer av varor, och utformning av särskilda kvalitetsindikatorer för marknaden och tjänsternas kvalitet (genomsnittlig lagringstid för varor i lagringsområdena, trafikomställningens effektivitet, hela hamnens energi- och miljöeffektivitet och produktivitetsnivån per ytenhet i det hamnområde som omfattas av koncessionen).

| (72) | Koncessionsavgiften (som består av en fast och en rörlig del) täcker därför å ena sidan ersättning, vilken är av icke-ekonomisk art, för hamnförvaltning och användning av hamnens egendom som grundläggande infrastruktur, och å andra sidan drift och användning av den offentliga egendom som koncessionsinnehavarna behöver för att bedriva sin verksamhet. |
| --- | --- |

(72)

Koncessionsavgiften (som består av en fast och en rörlig del) täcker därför å ena sidan ersättning, vilken är av icke-ekonomisk art, för hamnförvaltning och användning av hamnens egendom som grundläggande infrastruktur, och å andra sidan drift och användning av den offentliga egendom som koncessionsinnehavarna behöver för att bedriva sin verksamhet.

| (73) | Italien anser att åtskillnaden mellan det icke-ekonomiska inslaget (den fasta delen) och det ekonomiska inslaget (den rörliga delen) i koncessionsavgiften indirekt bekräftas av förordning (EU) 2017/352. I den förordningen fastställs att hamninfrastrukturavgifterna får variera i enlighet med hamnens egna ekonomiska strategi och policy när det gäller fysisk planering i syfte att främja en effektivare användning av hamninfrastrukturen (30). |
| --- | --- |

(73)

Italien anser att åtskillnaden mellan det icke-ekonomiska inslaget (den fasta delen) och det ekonomiska inslaget (den rörliga delen) i koncessionsavgiften indirekt bekräftas av förordning (EU) 2017/352. I den förordningen fastställs att hamninfrastrukturavgifterna får variera i enlighet med hamnens egna ekonomiska strategi och policy när det gäller fysisk planering i syfte att främja en effektivare användning av hamninfrastrukturen (30).

30

| (74) | Italien anser också att de verksamheter som hamnsystemmyndigheten bedriver i egenskap av offentligt organ som förvaltar offentlig egendom måste beaktas i bedömningen av koncessionsavgifternas art. Rättspraxis ger vägledning om detta: i den mån en myndighet bedriver en ekonomisk verksamhet som kan skiljas från dess myndighetsutövning, agerar den i egenskap av företag med avseende på den delen av verksamheten. Om den ekonomiska verksamheten i fråga inte kan skiljas från dess övriga verksamhet ska däremot hela dess verksamhet anses vara knuten till utövandet av offentliga maktbefogenheter (31). |
| --- | --- |

(74)

Italien anser också att de verksamheter som hamnsystemmyndigheten bedriver i egenskap av offentligt organ som förvaltar offentlig egendom måste beaktas i bedömningen av koncessionsavgifternas art. Rättspraxis ger vägledning om detta: i den mån en myndighet bedriver en ekonomisk verksamhet som kan skiljas från dess myndighetsutövning, agerar den i egenskap av företag med avseende på den delen av verksamheten. Om den ekonomiska verksamheten i fråga inte kan skiljas från dess övriga verksamhet ska däremot hela dess verksamhet anses vara knuten till utövandet av offentliga maktbefogenheter (31).

31

| (75) | När det gäller hamnsystemmyndigheter är det i alla händelser inte möjligt att skilja mellan verksamheter som kan ha en ekonomisk betydelse för förvaltningen av hamnens egendom och som kan vara relevanta för att fastställa koncessionsavgiften, och de offentliga verksamheter som hamnsystemmyndigheten har anförtrotts enligt lag, t.ex. kontroll och förvaltning av hamnens egendom och planering av alla verksamheter i samband med användningen av hamnområdet. De koncessionsavgifter som hamnsystemmyndigheter tar ut bör därför inte anses utgöra bolagsinkomst. |
| --- | --- |

(75)

När det gäller hamnsystemmyndigheter är det i alla händelser inte möjligt att skilja mellan verksamheter som kan ha en ekonomisk betydelse för förvaltningen av hamnens egendom och som kan vara relevanta för att fastställa koncessionsavgiften, och de offentliga verksamheter som hamnsystemmyndigheten har anförtrotts enligt lag, t.ex. kontroll och förvaltning av hamnens egendom och planering av alla verksamheter i samband med användningen av hamnområdet. De koncessionsavgifter som hamnsystemmyndigheter tar ut bör därför inte anses utgöra bolagsinkomst.

| (76) | Italien bekräftar att koncessionsavgiftens rörliga del är av ekonomisk art. Italien anser att detta i teorin motiverar att koncessionsavgifter tas med i bedömningsgrunden för eventuell beskattning av bolagsinkomster. |
| --- | --- |

(76)

Italien bekräftar att koncessionsavgiftens rörliga del är av ekonomisk art. Italien anser att detta i teorin motiverar att koncessionsavgifter tas med i bedömningsgrunden för eventuell beskattning av bolagsinkomster.

| (77) | Enligt Italiens åsikt har stimulansparametrarna i den rörliga delen av koncessionsavgifterna dock effekten att avgiftsbeloppen minskas gradvis när koncessionsinnehavarna uppnår de ekonomiska målen. Enligt Italien leder detta till en allmän minskning av koncessionsavgiften i sig. Detta leder i sin tur till att hamnsystemmyndigheternas inkomster helt eller nästan helt utgörs av den fasta delen, som begränsas till hamnsystemmyndighetens ersättning för förvaltning och föreskrivande verksamhet. Enligt Italiens bedriver hamnsystemmyndigheter därför inte ekonomisk verksamhet. |
| --- | --- |

(77)

Enligt Italiens åsikt har stimulansparametrarna i den rörliga delen av koncessionsavgifterna dock effekten att avgiftsbeloppen minskas gradvis när koncessionsinnehavarna uppnår de ekonomiska målen. Enligt Italien leder detta till en allmän minskning av koncessionsavgiften i sig. Detta leder i sin tur till att hamnsystemmyndigheternas inkomster helt eller nästan helt utgörs av den fasta delen, som begränsas till hamnsystemmyndighetens ersättning för förvaltning och föreskrivande verksamhet. Enligt Italiens bedriver hamnsystemmyndigheter därför inte ekonomisk verksamhet.

3.3   Statliga medel

Statliga medel

| (78) | Enligt de synpunkter som inkommit från några av de berörda parterna innebär den omständigheten att hamnsystemmyndigheter undantas från kravet att betala bolagsskatt ingen förlust av skatteintäkter, eftersom hamnsystemmyndigheter är en del av staten. Det förekommer därför ingen förbrukning av statliga medel i form av skatte- eller budgetutgifter (32). |
| --- | --- |

(78)

Enligt de synpunkter som inkommit från några av de berörda parterna innebär den omständigheten att hamnsystemmyndigheter undantas från kravet att betala bolagsskatt ingen förlust av skatteintäkter, eftersom hamnsystemmyndigheter är en del av staten. Det förekommer därför ingen förbrukning av statliga medel i form av skatte- eller budgetutgifter (32).

32

| (79) | Vissa av de berörda parterna påpekar också att de belopp som hamnsystemmyndigheterna skulle betala till staten om deras inkomster skulle beskattas skulle avleda medel från hamnsystemmyndigheterna, vilka därmed inte skulle finnas tillgängliga för fullgörandet av det institutionella uppdraget. Staten skulle då förväntas öka sina bidrag till hamnsystemmyndigheterna. |
| --- | --- |

(79)

Vissa av de berörda parterna påpekar också att de belopp som hamnsystemmyndigheterna skulle betala till staten om deras inkomster skulle beskattas skulle avleda medel från hamnsystemmyndigheterna, vilka därmed inte skulle finnas tillgängliga för fullgörandet av det institutionella uppdraget. Staten skulle då förväntas öka sina bidrag till hamnsystemmyndigheterna.

3.4   Selektivitet

Selektivitet

| (80) | När det gäller befrielsen från bolagsskatt för hamnsystemmyndigheter påpekar Italien och de flesta av de berörda parterna att klassificeringen av hamnsystemmyndigheter i kategorin icke-ekonomiska offentliga organ i den konsoliderade skattelagen innebär att de är befriade från bolagsskatt (33). Detta utgör enligt deras åsikt inte ett undantag för systemet eller en särskild åtgärd till förmån för hamnsystemmyndigheterna, eftersom det är fullständigt förenligt med principerna för det italienska beskattningssystemet (34). |
| --- | --- |

(80)

När det gäller befrielsen från bolagsskatt för hamnsystemmyndigheter påpekar Italien och de flesta av de berörda parterna att klassificeringen av hamnsystemmyndigheter i kategorin icke-ekonomiska offentliga organ i den konsoliderade skattelagen innebär att de är befriade från bolagsskatt (33). Detta utgör enligt deras åsikt inte ett undantag för systemet eller en särskild åtgärd till förmån för hamnsystemmyndigheterna, eftersom det är fullständigt förenligt med principerna för det italienska beskattningssystemet (34).

33

34

| (81) | Det beskattningssystem som fastställs i den konsoliderade skattelagen är också fullständigt förenligt med hamnsystemmyndigheternas natur och funktioner, eftersom de är offentliga organ som enbart har anförtrotts administrativa funktioner och därför omfattas av artikel 74 i den konsoliderade skattelagen. Artikel 73 i den konsoliderade skattelagen förutsätter att den berörda enheten bedriver kommersiell verksamhet, om än som biverksamhet, vilket innebär att den artikeln inte är tillämplig på hamnsystemmyndigheter (35). |
| --- | --- |

(81)

Det beskattningssystem som fastställs i den konsoliderade skattelagen är också fullständigt förenligt med hamnsystemmyndigheternas natur och funktioner, eftersom de är offentliga organ som enbart har anförtrotts administrativa funktioner och därför omfattas av artikel 74 i den konsoliderade skattelagen. Artikel 73 i den konsoliderade skattelagen förutsätter att den berörda enheten bedriver kommersiell verksamhet, om än som biverksamhet, vilket innebär att den artikeln inte är tillämplig på hamnsystemmyndigheter (35).

35

3.5   Snedvridning av konkurrensen och påverkan på handeln

Snedvridning av konkurrensen och påverkan på handeln

| (82) | En av de berörda parterna anser att åtgärden inte har någon påverkan på handeln och konkurrensen eftersom det inte finns några privata hamnar i Italien (36). Hamnsystemmyndigheter måste inte uppmuntra potentiella koncessionsinnehavare genom att erbjuda låga eller sänkta koncessionsavgifter, eftersom efterfrågan på tillträde till hamnområden i alla händelser är långt större än tillgången. |
| --- | --- |

(82)

En av de berörda parterna anser att åtgärden inte har någon påverkan på handeln och konkurrensen eftersom det inte finns några privata hamnar i Italien (36). Hamnsystemmyndigheter måste inte uppmuntra potentiella koncessionsinnehavare genom att erbjuda låga eller sänkta koncessionsavgifter, eftersom efterfrågan på tillträde till hamnområden i alla händelser är långt större än tillgången.

36

| (83) | Några berörda parter påpekar också att hamnar inte konkurrerar med andra leverantörer av transporttjänster, eftersom de olika transportinfrastrukturerna betjänar olika varu- och trafikmarknader och inte är utbytbara. |
| --- | --- |

(83)

Några berörda parter påpekar också att hamnar inte konkurrerar med andra leverantörer av transporttjänster, eftersom de olika transportinfrastrukturerna betjänar olika varu- och trafikmarknader och inte är utbytbara.

4.   BEDÖMNING

BEDÖMNING

4.1.   Förekomst av statligt stöd enligt artikel 107.1 i fördraget

Förekomst av statligt stöd enligt artikel 107.1 i fördraget

| (84) | Enligt artikel 107.1 i fördraget är stöd som ges av en medlemsstat eller med hjälp av statliga medel, av vilket slag det än är, som snedvrider eller hotar att snedvrida konkurrensen genom att gynna vissa företag eller viss produktion, oförenligt med den inre marknaden om det påverkar handeln mellan medlemsstaterna. |
| --- | --- |

(84)

Enligt artikel 107.1 i fördraget är stöd som ges av en medlemsstat eller med hjälp av statliga medel, av vilket slag det än är, som snedvrider eller hotar att snedvrida konkurrensen genom att gynna vissa företag eller viss produktion, oförenligt med den inre marknaden om det påverkar handeln mellan medlemsstaterna.

4.1.1   Förekomst av företag

Förekomst av företag

4.1.1.1   Begreppet företag

| (85) | Enligt rättspraxis omfattar begreppet företag varje enhet som utövar ekonomisk verksamhet, oavsett enhetens rättsliga ställning och dess finansieringssätt (37). Den omständigheten att enheten inte har vinstsyfte är inte avgörande för att fastställa huruvida enheten är ett företag eller inte (38). Det faktum att enheten är offentligägd är inte heller utslagsgivande. |
| --- | --- |

(85)

Enligt rättspraxis omfattar begreppet företag varje enhet som utövar ekonomisk verksamhet, oavsett enhetens rättsliga ställning och dess finansieringssätt (37). Den omständigheten att enheten inte har vinstsyfte är inte avgörande för att fastställa huruvida enheten är ett företag eller inte (38). Det faktum att enheten är offentligägd är inte heller utslagsgivande.

37

38

| (86) | Såsom unionsdomstolarna har klargjort utgörs ekonomisk verksamhet av all verksamhet som består i att erbjuda varor eller tjänster på en viss marknad, dvs. tjänster som normalt tillhandahålls i utbyte mot betalning. Det viktigaste kännetecknet för en ersättning att den utgör en ekonomisk motprestation för tjänsten i fråga (39). Även icke-vinstdrivande enheter kan erbjuda varor och tjänster på en marknad (40). |
| --- | --- |

(86)

Såsom unionsdomstolarna har klargjort utgörs ekonomisk verksamhet av all verksamhet som består i att erbjuda varor eller tjänster på en viss marknad, dvs. tjänster som normalt tillhandahålls i utbyte mot betalning. Det viktigaste kännetecknet för en ersättning att den utgör en ekonomisk motprestation för tjänsten i fråga (39). Även icke-vinstdrivande enheter kan erbjuda varor och tjänster på en marknad (40).

39

40

| (87) | Vad beträffar anläggande och utnyttjande av offentlig infrastruktur har unionsdomstolarna klargjort att det är den framtida användningen av infrastrukturen, dvs. huruvida den kommer att utnyttjas ekonomiskt eller ej, som avgör om finansiering av byggande av sådan infrastruktur omfattas av unionens regler för statligt stöd eller ej (41). Det bekräftas att kommersiell drift och anläggande av hamn- eller flygplatsinfrastruktur för sådan kommersiell drift utgör ekonomisk verksamhet (42). |
| --- | --- |

(87)

Vad beträffar anläggande och utnyttjande av offentlig infrastruktur har unionsdomstolarna klargjort att det är den framtida användningen av infrastrukturen, dvs. huruvida den kommer att utnyttjas ekonomiskt eller ej, som avgör om finansiering av byggande av sådan infrastruktur omfattas av unionens regler för statligt stöd eller ej (41). Det bekräftas att kommersiell drift och anläggande av hamn- eller flygplatsinfrastruktur för sådan kommersiell drift utgör ekonomisk verksamhet (42).

41

42

| (88) | I enlighet med denna rättspraxis har kommissionen i en rad beslut fastställt att byggande och kommersiell drift av hamninfrastruktur utgör ekonomisk verksamhet (43). Exempelvis utgör kommersiell drift av en hamn eller en hamnterminal som står till användares förfogande mot betalning av en avgift en ekonomisk verksamhet (44). Offentlig finansiering av hamninfrastruktur gynnar följaktligen en ekonomisk verksamhet och omfattas därför i princip av reglerna om statligt stöd (45). |
| --- | --- |

(88)

I enlighet med denna rättspraxis har kommissionen i en rad beslut fastställt att byggande och kommersiell drift av hamninfrastruktur utgör ekonomisk verksamhet (43). Exempelvis utgör kommersiell drift av en hamn eller en hamnterminal som står till användares förfogande mot betalning av en avgift en ekonomisk verksamhet (44). Offentlig finansiering av hamninfrastruktur gynnar följaktligen en ekonomisk verksamhet och omfattas därför i princip av reglerna om statligt stöd (45).

43

44

45

| (89) | Investeringar i infrastruktur som är nödvändig för verksamhet som faller under statens ansvar i dess myndighetsutövning omfattas däremot inte av kontrollen av statligt stöd (46). Endast infrastrukturer som ingår i statens grundläggande funktioner är av icke-ekonomisk art. |
| --- | --- |

(89)

Investeringar i infrastruktur som är nödvändig för verksamhet som faller under statens ansvar i dess myndighetsutövning omfattas däremot inte av kontrollen av statligt stöd (46). Endast infrastrukturer som ingår i statens grundläggande funktioner är av icke-ekonomisk art.

46

4.1.1.2   Hamnsystemmyndigheter bedriver ekonomiska och icke-ekonomiska verksamheter.

| (90) | Italien och de flesta av de berörda parterna hävdar att hamnsystemmyndigheter är icke-ekonomiska offentliga organ av nationell betydelse med administrativt, organisatoriskt, rättsligt, budgetmässigt och ekonomiskt oberoende. Enligt deras åsikt bedriver hamnsystemmyndigheter inte ekonomisk verksamhet och är inte företag. |
| --- | --- |

(90)

Italien och de flesta av de berörda parterna hävdar att hamnsystemmyndigheter är icke-ekonomiska offentliga organ av nationell betydelse med administrativt, organisatoriskt, rättsligt, budgetmässigt och ekonomiskt oberoende. Enligt deras åsikt bedriver hamnsystemmyndigheter inte ekonomisk verksamhet och är inte företag.

| (91) | Kommissionen anser att den omständigheten att hamnsystemmyndigheter klassificeras som icke-ekonomiska offentliga organ enligt italiensk lagstiftning inte är tillräcklig för att dra slutsatsen att de inte är företag. För att avgöra om de verksamheter som bedrivs av hamnsystemmyndigheterna utgör verksamheter som bedrivs av ett företag i den mening som avses i fördraget måste man ta reda på vilket slags verksamhet det är fråga om (47). |
| --- | --- |

(91)

Kommissionen anser att den omständigheten att hamnsystemmyndigheter klassificeras som icke-ekonomiska offentliga organ enligt italiensk lagstiftning inte är tillräcklig för att dra slutsatsen att de inte är företag. För att avgöra om de verksamheter som bedrivs av hamnsystemmyndigheterna utgör verksamheter som bedrivs av ett företag i den mening som avses i fördraget måste man ta reda på vilket slags verksamhet det är fråga om (47).

47

| (92) | På grundval av beskrivningen av de verksamheter som bedrivs av hamnsystemmyndigheterna (se avsnitten 2.1.2–2.1.5) anser kommissionen att beviljande av tillträde till hamnar i utbyte mot betalning (ankringsavgifter och avgifter för lastade och lossade varor), beviljande av tillstånd i utbyte mot betalning för att bedriva hamnverksamhet och beviljande av koncessioner i utbyte mot betalning utgör ekonomiska verksamheter. Kommissionen drar därför slutsatsen att hamnsystemmyndigheter bedriver både icke-ekonomiska och ekonomiska verksamheter. |
| --- | --- |

(92)

På grundval av beskrivningen av de verksamheter som bedrivs av hamnsystemmyndigheterna (se avsnitten 2.1.2–2.1.5) anser kommissionen att beviljande av tillträde till hamnar i utbyte mot betalning (ankringsavgifter och avgifter för lastade och lossade varor), beviljande av tillstånd i utbyte mot betalning för att bedriva hamnverksamhet och beviljande av koncessioner i utbyte mot betalning utgör ekonomiska verksamheter. Kommissionen drar därför slutsatsen att hamnsystemmyndigheter bedriver både icke-ekonomiska och ekonomiska verksamheter.

| (93) | Kommissionen ifrågasätter inte att hamnsystemmyndigheter kan anförtros vissa uppgifter som består i myndighetsutövning (sjötrafikkontroll och sjötrafiksäkerhet eller föroreningsbegränsande övervakning), som de fullgör på egen hand eller tillsammans med andra offentliga organ som sjöfartsmyndigheten (48). Eftersom de bedriver dessa verksamheter utgör de inte företag i den mening som avses i artikel 107.1 i fördraget. |
| --- | --- |

(93)

Kommissionen ifrågasätter inte att hamnsystemmyndigheter kan anförtros vissa uppgifter som består i myndighetsutövning (sjötrafikkontroll och sjötrafiksäkerhet eller föroreningsbegränsande övervakning), som de fullgör på egen hand eller tillsammans med andra offentliga organ som sjöfartsmyndigheten (48). Eftersom de bedriver dessa verksamheter utgör de inte företag i den mening som avses i artikel 107.1 i fördraget.

48

| (94) | Den omständigheten att hamnsystemmyndigheterna när de bedriver en del av sina verksamheter utövar offentliga maktbefogenheter utgör i sig inte ett hinder för att kvalificera dem som företag (49). |
| --- | --- |

(94)

Den omständigheten att hamnsystemmyndigheterna när de bedriver en del av sina verksamheter utövar offentliga maktbefogenheter utgör i sig inte ett hinder för att kvalificera dem som företag (49).

49

| (95) | Hamnsystemmyndigheter bedriver även ekonomiska verksamheter. De tillhandahåller hamnens användare (redare och fartygsoperatörer) en allmän tjänst genom att bevilja fartygen tillträde till hamninfrastruktur i utbyte mot betalning som vanligen kallas hamnavgifter (dvs. avgifter för lossade och lastade varor och ankring). Genom att bevilja tillstånd och koncessioner i utbyte mot betalning gör de viss infrastruktur eller viss mark tillgänglig för företag som använder infrastrukturen eller marken för att tillgodose sina egna behov eller för att tillhandahålla tjänster till redare och fartygsoperatörer. |
| --- | --- |

(95)

Hamnsystemmyndigheter bedriver även ekonomiska verksamheter. De tillhandahåller hamnens användare (redare och fartygsoperatörer) en allmän tjänst genom att bevilja fartygen tillträde till hamninfrastruktur i utbyte mot betalning som vanligen kallas hamnavgifter (dvs. avgifter för lossade och lastade varor och ankring). Genom att bevilja tillstånd och koncessioner i utbyte mot betalning gör de viss infrastruktur eller viss mark tillgänglig för företag som använder infrastrukturen eller marken för att tillgodose sina egna behov eller för att tillhandahålla tjänster till redare och fartygsoperatörer.

| (96) | Italien och flera berörda parter hävdar att hamnsystemmyndigheterna inte har direkta avtalsförhållanden med redare och fartygsoperatörer (det är bara koncessionsinnehavarna som har det). Kommissionen anser dock att den omständigheten att koncessionsinnehavare använder viss mark och infrastruktur i hamnarna för att erbjuda tjänster till redare och fartygsoperatörer inte utesluter att vissa verksamheter som bedrivs av hamnsystemmyndigheterna, såsom upplåtelsen av mark och infrastruktur till dessa utomstående företag, också är av ekonomisk art (50). |
| --- | --- |

(96)

Italien och flera berörda parter hävdar att hamnsystemmyndigheterna inte har direkta avtalsförhållanden med redare och fartygsoperatörer (det är bara koncessionsinnehavarna som har det). Kommissionen anser dock att den omständigheten att koncessionsinnehavare använder viss mark och infrastruktur i hamnarna för att erbjuda tjänster till redare och fartygsoperatörer inte utesluter att vissa verksamheter som bedrivs av hamnsystemmyndigheterna, såsom upplåtelsen av mark och infrastruktur till dessa utomstående företag, också är av ekonomisk art (50).

50

| (97) | Denna ståndpunkt överensstämmer med den ståndpunkt som kommissionen intagit i flera ärenden rörande statligt stöd till italienska hamnsystemmyndigheter (51). I ärenden rörande bolagsskatt för hamnar i Belgien och Frankrike har kommissionen dessutom klargjort att upplåtelse av offentlig egendom i utbyte mot betalning utgör en ekonomisk verksamhet (52). Tribunalen har bekräftat denna ståndpunkt (53). |
| --- | --- |

(97)

Denna ståndpunkt överensstämmer med den ståndpunkt som kommissionen intagit i flera ärenden rörande statligt stöd till italienska hamnsystemmyndigheter (51). I ärenden rörande bolagsskatt för hamnar i Belgien och Frankrike har kommissionen dessutom klargjort att upplåtelse av offentlig egendom i utbyte mot betalning utgör en ekonomisk verksamhet (52). Tribunalen har bekräftat denna ståndpunkt (53).

51

52

53

| (98) | Sammanfattningsvis betraktas hamnsystemmyndigheter som företag om – och i den mån – de bedriver en eller flera ekonomiska verksamheter (54). Hamnsystemmyndigheter ger redare och fartygsägare tillträde i utbyte mot betalning (nämligen avgifter för lossade och lastade varor och ankringsavgifter). De beviljar tillstånd för hamnverksamheter i utbyte mot betalning (tillståndsavgifter) och hyr ut offentlig egendom mot betalning (koncessionsavgifter). Dessa verksamheter utgör ekonomiska verksamheter. Kommissionen anser därför att hamnsystemmyndigheter är företag med avseende på de ekonomiska verksamheter som de bedriver. |
| --- | --- |

(98)

Sammanfattningsvis betraktas hamnsystemmyndigheter som företag om – och i den mån – de bedriver en eller flera ekonomiska verksamheter (54). Hamnsystemmyndigheter ger redare och fartygsägare tillträde i utbyte mot betalning (nämligen avgifter för lossade och lastade varor och ankringsavgifter). De beviljar tillstånd för hamnverksamheter i utbyte mot betalning (tillståndsavgifter) och hyr ut offentlig egendom mot betalning (koncessionsavgifter). Dessa verksamheter utgör ekonomiska verksamheter. Kommissionen anser därför att hamnsystemmyndigheter är företag med avseende på de ekonomiska verksamheter som de bedriver.

54

4.1.1.3   Avsaknad av vinstsyfte är inte tillräckligt för att utesluta klassificering som företag

| (99) | Italien och flera berörda parter hädar att hamnsystemmyndigheter inte följer en kommersiell logik och inte eftersträvar vinstmaximering. I detta avseende påpekar kommissionen att den omständigheten att tillhandahållandet av varor och tjänster sker utan vinstsyfte inte utgör hinder för att den enhet som gör dessa transaktioner på marknaden ska anses vara ett företag (55). |
| --- | --- |

(99)

Italien och flera berörda parter hädar att hamnsystemmyndigheter inte följer en kommersiell logik och inte eftersträvar vinstmaximering. I detta avseende påpekar kommissionen att den omständigheten att tillhandahållandet av varor och tjänster sker utan vinstsyfte inte utgör hinder för att den enhet som gör dessa transaktioner på marknaden ska anses vara ett företag (55).

55

| (100) | Kommissionen konstaterar att varken Italien eller de berörda parterna hävdar att de utgifter som hamnsystemmyndigheter tar ut är enbart symboliska eller inte är knutna till kostnaden för de tillhandahållna tjänsterna. Kommissionen påpekar också att hamnavgifterna (dvs. avgifter för lossade och lastade varor och ankringsavgifter) och tillstånds- och koncessionsavgifterna utgör den största delen av hamnsystemmyndigheternas intäkter. Enligt en rapport från det italienska infrastruktur- och transportministeriet utgjorde hamnavgifter (avgifter för lossade och lastade varor och ankringsavgifter) och koncessionsavgifter 53,2 respektive 27,1 % av hamnsystemmyndigheternas intäkter 2017 (56). |
| --- | --- |

(100)

Kommissionen konstaterar att varken Italien eller de berörda parterna hävdar att de utgifter som hamnsystemmyndigheter tar ut är enbart symboliska eller inte är knutna till kostnaden för de tillhandahållna tjänsterna. Kommissionen påpekar också att hamnavgifterna (dvs. avgifter för lossade och lastade varor och ankringsavgifter) och tillstånds- och koncessionsavgifterna utgör den största delen av hamnsystemmyndigheternas intäkter. Enligt en rapport från det italienska infrastruktur- och transportministeriet utgjorde hamnavgifter (avgifter för lossade och lastade varor och ankringsavgifter) och koncessionsavgifter 53,2 respektive 27,1 % av hamnsystemmyndigheternas intäkter 2017 (56).

56

4.1.1.4   Den omständigheten att avgifter fastställs enligt lag utesluter inte förekomsten av ekonomisk verksamhet

| (101) | Italien och flera berörda parter anser att de avgifter som hamnsystemmyndigheterna tar ut för att bevilja koncessioner och tillstånd till privata företag för kommersiell användning av grundläggande hamninfrastruktur samt tillhandahållande av hamnverksamhet och tjänster inte utgör ersättning för tjänster eller varor (se 3.2.3). |
| --- | --- |

(101)

Italien och flera berörda parter anser att de avgifter som hamnsystemmyndigheterna tar ut för att bevilja koncessioner och tillstånd till privata företag för kommersiell användning av grundläggande hamninfrastruktur samt tillhandahållande av hamnverksamhet och tjänster inte utgör ersättning för tjänster eller varor (se 3.2.3).

| (102) | Italien hävdar att koncessionsavgifterna fastställs enligt lag. Hamnsystemmyndigheterna bedriver därför ingen ekonomisk verksamhet, eftersom de inte kan påverka det viktigaste inslaget i ekonomiska transaktioner som genomförs på marknadsmässiga villkor, nämligen priset på tjänsterna. |
| --- | --- |

(102)

Italien hävdar att koncessionsavgifterna fastställs enligt lag. Hamnsystemmyndigheterna bedriver därför ingen ekonomisk verksamhet, eftersom de inte kan påverka det viktigaste inslaget i ekonomiska transaktioner som genomförs på marknadsmässiga villkor, nämligen priset på tjänsterna.

| (103) | Till att börja med påminner kommissionen om att enligt rättspraxis är tjänster som kan kännetecknas som ekonomiska verksamheter sådana tjänster som vanligtvis tillhandahålls i utbyte mot betalning. Det viktigaste kännetecknet för en ersättning att den utgör en ersättning för förmånen i fråga (57). Förekomsten av ersättning är således en avgörande faktor för att fastställa huruvida det föreligger ekonomisk verksamhet (58). |
| --- | --- |

(103)

Till att börja med påminner kommissionen om att enligt rättspraxis är tjänster som kan kännetecknas som ekonomiska verksamheter sådana tjänster som vanligtvis tillhandahålls i utbyte mot betalning. Det viktigaste kännetecknet för en ersättning att den utgör en ersättning för förmånen i fråga (57). Förekomsten av ersättning är således en avgörande faktor för att fastställa huruvida det föreligger ekonomisk verksamhet (58).

57

58

| (104) | Tillhandahållande av tjänster i utbyte mot betalning som fastställs enligt lag är i sig inte tillräckligt för att det ska vara uteslutet att kvalificera den ifrågavarande verksamheten som ekonomisk verksamhet (59). |
| --- | --- |

(104)

Tillhandahållande av tjänster i utbyte mot betalning som fastställs enligt lag är i sig inte tillräckligt för att det ska vara uteslutet att kvalificera den ifrågavarande verksamheten som ekonomisk verksamhet (59).

59

| (105) | Kommissionen anser därför att argumentet att koncessionsavgifterna fastställs enligt lag inte är tillräckligt för att dra slutsatsen att hamnsystemmyndigheter inte bedriver ekonomisk verksamhet. Kommissionen konstaterar även att lagen endast fastställer minimiavgifter för koncessioner, vilket ger hamnsystemmyndigheterna möjlighet att påverka avgifterna enligt sina affärsstrategier. Även om det skulle vara så att koncessionsavgifterna endast fastställs enligt lag är detta i alla händelser irrelevant, eftersom hamnsystemmyndigheterna gör viss infrastruktur eller mark tillgänglig för företag mot betalning, vilket anses utgöra en ekonomisk verksamhet. |
| --- | --- |

(105)

Kommissionen anser därför att argumentet att koncessionsavgifterna fastställs enligt lag inte är tillräckligt för att dra slutsatsen att hamnsystemmyndigheter inte bedriver ekonomisk verksamhet. Kommissionen konstaterar även att lagen endast fastställer minimiavgifter för koncessioner, vilket ger hamnsystemmyndigheterna möjlighet att påverka avgifterna enligt sina affärsstrategier. Även om det skulle vara så att koncessionsavgifterna endast fastställs enligt lag är detta i alla händelser irrelevant, eftersom hamnsystemmyndigheterna gör viss infrastruktur eller mark tillgänglig för företag mot betalning, vilket anses utgöra en ekonomisk verksamhet.

| (106) | Kommissionen drar följaktligen slutsatsen att beviljande av koncessioner i utbyte mot betalning bör klassificeras som ekonomisk verksamhet. |
| --- | --- |

(106)

Kommissionen drar följaktligen slutsatsen att beviljande av koncessioner i utbyte mot betalning bör klassificeras som ekonomisk verksamhet.

4.1.1.5   Ekonomiska incitament

| (107) | Kommissionen konstaterar att den omständigheten att avgifterna fastställs enligt lag inte utesluter att avgifterna åtminstone delvis fastställs på ekonomiska grunder. I det aktuella ärendet rådfrågas ett stort antal offentliga och privata aktörer (regionala och lokala myndigheter, hamnsystemmyndigheter och andra offentliga organ, företag som tillhandahåller tjänster och verksamheter i hamnar samt fackföreningar) innan koncessions- och tillståndsavgifterna för hamnverksamhet fastställs på nationell nivå. Detsamma gäller hamnavgifter (avgifter för lastade och lossade varor samt ankringsavgifter). |
| --- | --- |

(107)

Kommissionen konstaterar att den omständigheten att avgifterna fastställs enligt lag inte utesluter att avgifterna åtminstone delvis fastställs på ekonomiska grunder. I det aktuella ärendet rådfrågas ett stort antal offentliga och privata aktörer (regionala och lokala myndigheter, hamnsystemmyndigheter och andra offentliga organ, företag som tillhandahåller tjänster och verksamheter i hamnar samt fackföreningar) innan koncessions- och tillståndsavgifterna för hamnverksamhet fastställs på nationell nivå. Detsamma gäller hamnavgifter (avgifter för lastade och lossade varor samt ankringsavgifter).

| (108) | Kommissionen anser att den befrielse från bolagsskatt som hamnsystemmyndigheterna beviljas ger dem möjlighet att tillämpa lägre avgifter. Prissättningen utgör ett viktigt instrument för den affärspolitik som hamnarna tillämpar i syfte att uppmuntra redare och fartygsoperatörer att använda infrastrukturen och i syfte att locka företag att etablera sig där för att utveckla sin tillverknings- eller tjänsteverksamhet (60). |
| --- | --- |

(108)

Kommissionen anser att den befrielse från bolagsskatt som hamnsystemmyndigheterna beviljas ger dem möjlighet att tillämpa lägre avgifter. Prissättningen utgör ett viktigt instrument för den affärspolitik som hamnarna tillämpar i syfte att uppmuntra redare och fartygsoperatörer att använda infrastrukturen och i syfte att locka företag att etablera sig där för att utveckla sin tillverknings- eller tjänsteverksamhet (60).

60

| (109) | Vad gäller koncessioner fastställs endast en del av koncessionsavgiften (minimiavgiften) på nationell nivå. Detta är den fasta delen av koncessionsavgiften. Den rörliga delen av koncessionsavgiften ger hamnsystemmyndigheterna möjlighet att genomföra egna affärsstrategier enligt de aktuella marknadsförhållandena. |
| --- | --- |

(109)

Vad gäller koncessioner fastställs endast en del av koncessionsavgiften (minimiavgiften) på nationell nivå. Detta är den fasta delen av koncessionsavgiften. Den rörliga delen av koncessionsavgiften ger hamnsystemmyndigheterna möjlighet att genomföra egna affärsstrategier enligt de aktuella marknadsförhållandena.

| (110) | Koncessionsavgifterna utgörs i själva verket av både en fast och en rörlig del. Den fasta delen står generellt i proportion till de berörda koncessionsområdenas yta och flera andra parametrar beaktas (plats och nivå för infrastrukturen i de berörda områdena). Den rörliga delen inbegriper stimulansmekanismer i syfte att öka produktiviteten och förbättra energi- och miljöprestandan och tjänstenivåerna, särskild med avseende på hamnarnas transportmässiga och intermodala integration. |
| --- | --- |

(110)

Koncessionsavgifterna utgörs i själva verket av både en fast och en rörlig del. Den fasta delen står generellt i proportion till de berörda koncessionsområdenas yta och flera andra parametrar beaktas (plats och nivå för infrastrukturen i de berörda områdena). Den rörliga delen inbegriper stimulansmekanismer i syfte att öka produktiviteten och förbättra energi- och miljöprestandan och tjänstenivåerna, särskild med avseende på hamnarnas transportmässiga och intermodala integration.

| (111) | Italien bekräftar att koncessionsavgiftens rörliga del är av ekonomisk art och att det därför är motiverat att de tas med i bedömningsgrunden för eventuell beskattning av hamnsystemmyndigheternas bolagsinkomster. När koncessionsinnehavarna uppnår de ekonomiska målen minskas det motsvarande avgiftsbeloppet gradvis, vilket leder till en minskning av den totala koncessionsavgiften. Enligt de italienska myndigheterna leder detta till att hamnsystemmyndigheternas inkomster i praktiken nästan helt utgörs av den fasta delen, som begränsas till hamnsystemmyndighetens ersättning för förvaltning och föreskrivande verksamhet. Eftersom de italienska myndigheterna anser att den fasta delen av koncessionsavgiften motsvarar ersättning för icke-ekonomiska verksamheter drar de slutsatsen att hamnsystemmyndigheter inte bedriver ekonomisk verksamhet. |
| --- | --- |

(111)

Italien bekräftar att koncessionsavgiftens rörliga del är av ekonomisk art och att det därför är motiverat att de tas med i bedömningsgrunden för eventuell beskattning av hamnsystemmyndigheternas bolagsinkomster. När koncessionsinnehavarna uppnår de ekonomiska målen minskas det motsvarande avgiftsbeloppet gradvis, vilket leder till en minskning av den totala koncessionsavgiften. Enligt de italienska myndigheterna leder detta till att hamnsystemmyndigheternas inkomster i praktiken nästan helt utgörs av den fasta delen, som begränsas till hamnsystemmyndighetens ersättning för förvaltning och föreskrivande verksamhet. Eftersom de italienska myndigheterna anser att den fasta delen av koncessionsavgiften motsvarar ersättning för icke-ekonomiska verksamheter drar de slutsatsen att hamnsystemmyndigheter inte bedriver ekonomisk verksamhet.

| (112) | Kommissionen konstaterar dock att varken Italien eller någon av de berörda parterna har inkommit med bevisning till stöd för sitt påstående att avgifternas rörliga del leder till en minskning av den totala koncessionsavgiften. |
| --- | --- |

(112)

Kommissionen konstaterar dock att varken Italien eller någon av de berörda parterna har inkommit med bevisning till stöd för sitt påstående att avgifternas rörliga del leder till en minskning av den totala koncessionsavgiften.

| (113) | Framför allt ifrågasätter de inte att koncessionsavgifterna fastställs på ett sätt som avspeglar värdet på de tjänster som tillhandahålls (omfattning, plats och infrastrukturnivå). Koncessionsavgifterna är inte heller rent symboliska. |
| --- | --- |

(113)

Framför allt ifrågasätter de inte att koncessionsavgifterna fastställs på ett sätt som avspeglar värdet på de tjänster som tillhandahålls (omfattning, plats och infrastrukturnivå). Koncessionsavgifterna är inte heller rent symboliska.

| (114) | Kommissionen drar därför slutsatsen att den omständigheten att den rörliga delen av koncessionsavgifterna kan leda till att de totala intäkterna från koncessionsavgifterna minskar när koncessionsinnehavarna uppnår de ekonomiska avtalen i koncessionsavtalet i sig inte utesluter att hamnsystemmyndigheter bedriver ekonomisk verksamhet. Kommissionen anser likaså att den omständigheten att intäkterna från koncessionsavgifterna även kan finansiera icke-ekonomiska verksamheter inte ändrar det förhållande att avgifterna mottas i utbyte mot en tjänst, nämligen tillträde till hamnens infrastruktur (61). |
| --- | --- |

(114)

Kommissionen drar därför slutsatsen att den omständigheten att den rörliga delen av koncessionsavgifterna kan leda till att de totala intäkterna från koncessionsavgifterna minskar när koncessionsinnehavarna uppnår de ekonomiska avtalen i koncessionsavtalet i sig inte utesluter att hamnsystemmyndigheter bedriver ekonomisk verksamhet. Kommissionen anser likaså att den omständigheten att intäkterna från koncessionsavgifterna även kan finansiera icke-ekonomiska verksamheter inte ändrar det förhållande att avgifterna mottas i utbyte mot en tjänst, nämligen tillträde till hamnens infrastruktur (61).

61

4.1.1.6   Avgifter är inte skatter

| (115) | Italien och flera berörda parter hävdar dessutom att de avgifter som ska betalas till hamnsystemmyndigheterna kan karakteriseras som en skatt som koncessionsinnehavaren betalar till staten via hamnsystemmyndigheten. |
| --- | --- |

(115)

Italien och flera berörda parter hävdar dessutom att de avgifter som ska betalas till hamnsystemmyndigheterna kan karakteriseras som en skatt som koncessionsinnehavaren betalar till staten via hamnsystemmyndigheten.

| (116) | Kommissionen anser att detta argument inte är relevant för att fastställa huruvida hamnsystemmyndigheter bedriver en ekonomisk verksamhet, eftersom nationella kvalifikationer i sig inte får utnyttjas för att kringgå tillämpningen av gemensamma unionsbestämmelser. Tjänster som kan kännetecknas som ekonomiska verksamheter är tjänster som normalt tillhandahålls i utbyte mot betalning (62). De utgifter som hamnsystemmyndigheterna mottar utgör betalning i utbyte mot tillhandahållande av vissa tjänster. Såsom tribunalen redan har konstaterat i ärendet om spanska hamnar, där hamnarna också hävdade att hamnavgifter utgör skatt, utgör hamnavgifter avgifter för användning av hamninfrastruktur (63). |
| --- | --- |

(116)

Kommissionen anser att detta argument inte är relevant för att fastställa huruvida hamnsystemmyndigheter bedriver en ekonomisk verksamhet, eftersom nationella kvalifikationer i sig inte får utnyttjas för att kringgå tillämpningen av gemensamma unionsbestämmelser. Tjänster som kan kännetecknas som ekonomiska verksamheter är tjänster som normalt tillhandahålls i utbyte mot betalning (62). De utgifter som hamnsystemmyndigheterna mottar utgör betalning i utbyte mot tillhandahållande av vissa tjänster. Såsom tribunalen redan har konstaterat i ärendet om spanska hamnar, där hamnarna också hävdade att hamnavgifter utgör skatt, utgör hamnavgifter avgifter för användning av hamninfrastruktur (63).

62

63

4.1.1.7   Hamnsystemmyndigheternas ekonomiska verksamhet är inte underordnad verksamhet

| (117) | Italien anser att de ekonomiska verksamheter som bedrivs av hamnsystemmyndigheter när de förvaltar hamnarna är marginell och inte tillräcklig för att hamnsystemmyndigheter ska klassificeras som företag. Domstolens rättspraxis utesluter att organ som inrättas och regleras för att utföra offentliga och icke-ekonomiska funktioner och verksamheter, men samtidigt bedriver viss ekonomisk verksamhet, klassificeras som företag (64). |
| --- | --- |

(117)

Italien anser att de ekonomiska verksamheter som bedrivs av hamnsystemmyndigheter när de förvaltar hamnarna är marginell och inte tillräcklig för att hamnsystemmyndigheter ska klassificeras som företag. Domstolens rättspraxis utesluter att organ som inrättas och regleras för att utföra offentliga och icke-ekonomiska funktioner och verksamheter, men samtidigt bedriver viss ekonomisk verksamhet, klassificeras som företag (64).

64

| (118) | Italien anser också att det inte är möjligt att skilja mellan verksamheter som kan ha en ekonomisk betydelse för förvaltningen av hamnens egendom och som kan vara relevanta för att fastställa koncessionsavgiften, och de offentliga verksamheter som hamnsystemmyndigheten har anförtrotts enligt lag, t.ex. kontroll och förvaltning av hamnens egendom. Enligt Italien bör de koncessionsavgifter som hamnsystemmyndigheter tar ut därför inte anses utgöra bolagsinkomst. |
| --- | --- |

(118)

Italien anser också att det inte är möjligt att skilja mellan verksamheter som kan ha en ekonomisk betydelse för förvaltningen av hamnens egendom och som kan vara relevanta för att fastställa koncessionsavgiften, och de offentliga verksamheter som hamnsystemmyndigheten har anförtrotts enligt lag, t.ex. kontroll och förvaltning av hamnens egendom. Enligt Italien bör de koncessionsavgifter som hamnsystemmyndigheter tar ut därför inte anses utgöra bolagsinkomst.

| (119) | Kommissionen påminner om att den omständigheten att en del av en enhets verksamhet innefattar utövande av offentliga maktbefogenheter inte i sig utgör hinder för att denna enhet, med avseende på återstoden av sin ekonomiska verksamhet, kvalificeras som företag (65). |
| --- | --- |

(119)

Kommissionen påminner om att den omständigheten att en del av en enhets verksamhet innefattar utövande av offentliga maktbefogenheter inte i sig utgör hinder för att denna enhet, med avseende på återstoden av sin ekonomiska verksamhet, kvalificeras som företag (65).

65

| (120) | Det följer av rättspraxis att om en offentlig enhet bedriver en ekonomisk verksamhet som kan skiljas från enhetens utövande av sina offentliga maktbefogenheter, ska denna enhet såvitt avser den verksamheten anses agera i egenskap av företag. Om den ekonomiska verksamheten däremot inte kan skiljas från utövandet av enhetens offentliga maktbefogenheter, ska enhetens verksamhet i sin helhet anses vara knuten till utövandet av nämnda offentliga maktbefogenheter (66). |
| --- | --- |

(120)

Det följer av rättspraxis att om en offentlig enhet bedriver en ekonomisk verksamhet som kan skiljas från enhetens utövande av sina offentliga maktbefogenheter, ska denna enhet såvitt avser den verksamheten anses agera i egenskap av företag. Om den ekonomiska verksamheten däremot inte kan skiljas från utövandet av enhetens offentliga maktbefogenheter, ska enhetens verksamhet i sin helhet anses vara knuten till utövandet av nämnda offentliga maktbefogenheter (66).

66

| (121) | Kommissionen konstaterar att varken Italien eller någon av de berörda parterna har inkommit med bevisning som visar att de ekonomiska verksamheter som bedrivs av hamnarna inte kan skiljas från utövandet av deras offentliga maktbefogenheter. Enbart möjligheten att det kan finnas en ekonomisk koppling mellan dessa verksamheter, eftersom hamnarnas ekonomiska verksamhet gör det möjligt att helt eller delvis finansiera deras icke-ekonomiska verksamhet, är inte tillräckligt för att slå fast att dessa verksamheter inte kan särskiljas i den mening som avses i rättspraxis (67). |
| --- | --- |

(121)

Kommissionen konstaterar att varken Italien eller någon av de berörda parterna har inkommit med bevisning som visar att de ekonomiska verksamheter som bedrivs av hamnarna inte kan skiljas från utövandet av deras offentliga maktbefogenheter. Enbart möjligheten att det kan finnas en ekonomisk koppling mellan dessa verksamheter, eftersom hamnarnas ekonomiska verksamhet gör det möjligt att helt eller delvis finansiera deras icke-ekonomiska verksamhet, är inte tillräckligt för att slå fast att dessa verksamheter inte kan särskiljas i den mening som avses i rättspraxis (67).

67

| (122) | Kommissionen konstaterar även att i detta ärende har hamnsystemmyndigheternas ekonomiska verksamhet inte gjorts obligatorisk av deras allmännyttiga icke-ekonomiska verksamhet, vilket i sin tur innebär att den icke-ekonomiska verksamheten inte nödvändigtvis berövas sin nytta (68). |
| --- | --- |

(122)

Kommissionen konstaterar även att i detta ärende har hamnsystemmyndigheternas ekonomiska verksamhet inte gjorts obligatorisk av deras allmännyttiga icke-ekonomiska verksamhet, vilket i sin tur innebär att den icke-ekonomiska verksamheten inte nödvändigtvis berövas sin nytta (68).

68

| (123) | Kommissionen konstaterar att varken Italien eller de berörda parterna har kunnat visa att hamnarnas ekonomiska verksamheter är underordnad deras icke-ekonomiska verksamhet/allmännyttiga icke-ekonomiska verksamhet (69). Tvärtom står hamnavgifter (dvs. avgifter för lossade och lastade varor och ankringsavgifter) och koncessionsavgifter för merparten av hamnsystemmyndigheternas driftsintäkter, eftersom de berörda verksamheterna utgör hamnsystemmyndigheternas kärnverksamhet (70). |
| --- | --- |

(123)

Kommissionen konstaterar att varken Italien eller de berörda parterna har kunnat visa att hamnarnas ekonomiska verksamheter är underordnad deras icke-ekonomiska verksamhet/allmännyttiga icke-ekonomiska verksamhet (69). Tvärtom står hamnavgifter (dvs. avgifter för lossade och lastade varor och ankringsavgifter) och koncessionsavgifter för merparten av hamnsystemmyndigheternas driftsintäkter, eftersom de berörda verksamheterna utgör hamnsystemmyndigheternas kärnverksamhet (70).

69

70

| (124) | Kommissionen drar därför slutsatsen att hamnsystemmyndigheternas ekonomiska verksamheter inte är oskiljaktigt förenade med deras icke-ekonomiska verksamhet/allmännyttiga icke-ekonomiska verksamhet i den mening som avses i rättspraxis (71). Till följd av detta anser kommissionen att hamnsystemmyndigheter bör betraktas som företag om – och i den mån – de faktiskt bedriver en eller flera ekonomiska verksamheter (72). |
| --- | --- |

(124)

Kommissionen drar därför slutsatsen att hamnsystemmyndigheternas ekonomiska verksamheter inte är oskiljaktigt förenade med deras icke-ekonomiska verksamhet/allmännyttiga icke-ekonomiska verksamhet i den mening som avses i rättspraxis (71). Till följd av detta anser kommissionen att hamnsystemmyndigheter bör betraktas som företag om – och i den mån – de faktiskt bedriver en eller flera ekonomiska verksamheter (72).

71

72

4.1.1.8   Rättsligt monopol är inte tillräckligt för att hamnsystemmyndigheters verksamheter ska anses vara icke-ekonomiska verksamheter

| (125) | Italien och flera berörda parter hävdar att hamnsystemmyndigheter inte har några konkurrenter och att det inte finns någon marknad som de kan verka på. I avsaknad av en marknad där hamnsystemmyndigheterna kan erbjuda sina tjänster kan de inte anses vara företag. Vissa av de berörda parterna påpekar också att hamnar förvaltas på ett annat sätt än flygplatser. |
| --- | --- |

(125)

Italien och flera berörda parter hävdar att hamnsystemmyndigheter inte har några konkurrenter och att det inte finns någon marknad som de kan verka på. I avsaknad av en marknad där hamnsystemmyndigheterna kan erbjuda sina tjänster kan de inte anses vara företag. Vissa av de berörda parterna påpekar också att hamnar förvaltas på ett annat sätt än flygplatser.

| (126) | Kommissionen konstaterar i detta sammanhang att en enhet som åtnjuter rättsligt monopol mycket väl kan erbjuda varor och tjänster på en marknad och således vara ett företag i den mening som avses i artikel 107 i fördraget. Begreppet ekonomisk verksamhet är objektivt och beror på vissa omständigheter, särskilt förekomsten av en marknad för de berörda tjänsterna (73). |
| --- | --- |

(126)

Kommissionen konstaterar i detta sammanhang att en enhet som åtnjuter rättsligt monopol mycket väl kan erbjuda varor och tjänster på en marknad och således vara ett företag i den mening som avses i artikel 107 i fördraget. Begreppet ekonomisk verksamhet är objektivt och beror på vissa omständigheter, särskilt förekomsten av en marknad för de berörda tjänsterna (73).

73

| (127) | Kommissionen påminner även om att unionsdomstolarna har slagit fast att tillhandahållande av flygplatsanläggningar till flygbolag mot betalning av en avgift utgör en ekonomisk verksamhet (74). Kommissionen anser att det inte finns någon grundläggande skillnad mellan upplåtelse av flygplatsinfrastruktur i utbyte mot flygplatsavgifter och upplåtelse av hamninfrastrukturer i utbyte mot hamnrättigheter (75), särskilt eftersom även flygplatser har ett rättsligt monopol som liknar det monopol som italienska hamnsystemmyndigheter åtnjuter. Hamnsystemmyndigheterna driver själva hamninfrastrukturen när de ger redare och fartygsoperatörer tillträde till hamninfrastrukturen eller hyr ut den i utbyte mot betalning (76). |
| --- | --- |

(127)

Kommissionen påminner även om att unionsdomstolarna har slagit fast att tillhandahållande av flygplatsanläggningar till flygbolag mot betalning av en avgift utgör en ekonomisk verksamhet (74). Kommissionen anser att det inte finns någon grundläggande skillnad mellan upplåtelse av flygplatsinfrastruktur i utbyte mot flygplatsavgifter och upplåtelse av hamninfrastrukturer i utbyte mot hamnrättigheter (75), särskilt eftersom även flygplatser har ett rättsligt monopol som liknar det monopol som italienska hamnsystemmyndigheter åtnjuter. Hamnsystemmyndigheterna driver själva hamninfrastrukturen när de ger redare och fartygsoperatörer tillträde till hamninfrastrukturen eller hyr ut den i utbyte mot betalning (76).

74

75

76

| (128) | Kommissionen anser därför att de argument som har framförts av Italien och några av de berörda parterna inte är tillräckliga för att de verksamheter som hamnsystemmyndigheter bedriver ska anses vara icke-ekonomiska. |
| --- | --- |

(128)

Kommissionen anser därför att de argument som har framförts av Italien och några av de berörda parterna inte är tillräckliga för att de verksamheter som hamnsystemmyndigheter bedriver ska anses vara icke-ekonomiska.

4.1.1.9   Slutsats

| (129) | Mot bakgrund av ovanstående drar kommissionen slutsatsen att hamnsystemmyndigheter bedriver ekonomisk verksamhet och att de i samband med denna verksamhet kan kvalificeras som företag i den mening som avses i artikel 107.1 i fördraget. |
| --- | --- |

(129)

Mot bakgrund av ovanstående drar kommissionen slutsatsen att hamnsystemmyndigheter bedriver ekonomisk verksamhet och att de i samband med denna verksamhet kan kvalificeras som företag i den mening som avses i artikel 107.1 i fördraget.

4.1.2   Användning av statliga medel och kriteriet gällande statens ansvar

Användning av statliga medel och kriteriet gällande statens ansvar

| (130) | För att utgöra statligt stöd krävs det enligt artikel 107.1 i fördraget att åtgärden ska beviljas av staten eller med hjälp av statliga medel av något slag. I detta ärende grundar sig befrielsen från bolagsskatt särskilt på artikel 74 i den konsoliderade skattelagen såsom den tolkas och tillämpas av de italienska myndigheterna (se skälen 50–52). Enligt artikel 74 i den konsoliderade skattelagen är statliga organ och förvaltningar samt andra territoriella organ, t.ex. regioner och kommuner, inte skyldiga att betala bolagsskatt. Enligt de italienska myndigheternas åsikt är hamnsystemmyndigheter offentliga organ som endast har anförtrotts administrativa funktioner, vilket innebär att artikel 74 i den konsoliderade skattelagen är tillämplig på dem. Staten kan därför tillskrivas ansvaret för åtgärden. |
| --- | --- |

(130)

För att utgöra statligt stöd krävs det enligt artikel 107.1 i fördraget att åtgärden ska beviljas av staten eller med hjälp av statliga medel av något slag. I detta ärende grundar sig befrielsen från bolagsskatt särskilt på artikel 74 i den konsoliderade skattelagen såsom den tolkas och tillämpas av de italienska myndigheterna (se skälen 50–52). Enligt artikel 74 i den konsoliderade skattelagen är statliga organ och förvaltningar samt andra territoriella organ, t.ex. regioner och kommuner, inte skyldiga att betala bolagsskatt. Enligt de italienska myndigheternas åsikt är hamnsystemmyndigheter offentliga organ som endast har anförtrotts administrativa funktioner, vilket innebär att artikel 74 i den konsoliderade skattelagen är tillämplig på dem. Staten kan därför tillskrivas ansvaret för åtgärden.

| (131) | Uteblivna skatteintäkter motsvarar dessutom förbrukade statliga medel i form av skatteutgifter. |
| --- | --- |

(131)

Uteblivna skatteintäkter motsvarar dessutom förbrukade statliga medel i form av skatteutgifter.

| (132) | Som unionsdomstolarna har hävdat motsvarar en åtgärd genom vilken statliga myndigheter beviljar vissa företag en skattebefrielse som, även om den inte innebär någon kontant överföring av statliga medel, ger de personer som omfattas av skattebefrielsen en mer fördelaktig finansiell situation än andra skattebetalare begreppet ”statliga medel” i den mening som avses i artikel 107.1 i fördraget (77). |
| --- | --- |

(132)

Som unionsdomstolarna har hävdat motsvarar en åtgärd genom vilken statliga myndigheter beviljar vissa företag en skattebefrielse som, även om den inte innebär någon kontant överföring av statliga medel, ger de personer som omfattas av skattebefrielsen en mer fördelaktig finansiell situation än andra skattebetalare begreppet ”statliga medel” i den mening som avses i artikel 107.1 i fördraget (77).

77

| (133) | Genom att befria hamnsystemmyndigheter som bedriver ekonomisk verksamhet från bolagsbeskattning förlorar de italienska myndigheterna således intäkter, som utgör statliga medel. Kommissionen anser därför att den berörda åtgärden innebär förlust av statliga medel och därför genomförs med statliga medel. |
| --- | --- |

(133)

Genom att befria hamnsystemmyndigheter som bedriver ekonomisk verksamhet från bolagsbeskattning förlorar de italienska myndigheterna således intäkter, som utgör statliga medel. Kommissionen anser därför att den berörda åtgärden innebär förlust av statliga medel och därför genomförs med statliga medel.

| (134) | Vad gäller argumentet från vissa berörda parter om att den omständigheten att hamnsystemmyndigheterna befrias från skyldigheten att betala bolagsskatt inte föranleder förlust av skatteintäkter eftersom myndigheterna ingår i staten, påminner kommissionen om att unionens rättsordning är neutral med avseende på egendomsordningen (78), och att unionen inte på något sätt ingriper i medlemsstaternas rätt att agera som ekonomiska aktörer. När offentliga myndigheter direkt eller indirekt genomför ekonomiska transaktioner i någon form omfattas de samtidigt av unionens regler för statligt stöd (79). Enligt fast rättspraxis måste det därför göras åtskillnad mellan de skyldigheter som staten tar på sig i egenskap av ägare av ett företag och dess skyldigheter som offentlig myndighet (80). Detta innebär att de intäkter som staten kan få in från sitt ägande i ett offentligt företag inte kan beaktas i bedömningen av huruvida det offentliga företaget får en skattefördel som påverkar statliga medel. Vare sig Italien eller någon av de berörda parterna har anfört några argument som visar att den skattefördel som uppstår i samband med hamnsystemmyndigheternas befrielse från bolagsskatt skulle begränsas till det belopp som krävs för att finansiera hamnsystemmyndigheternas institutionella uppgifter. |
| --- | --- |

(134)

Vad gäller argumentet från vissa berörda parter om att den omständigheten att hamnsystemmyndigheterna befrias från skyldigheten att betala bolagsskatt inte föranleder förlust av skatteintäkter eftersom myndigheterna ingår i staten, påminner kommissionen om att unionens rättsordning är neutral med avseende på egendomsordningen (78), och att unionen inte på något sätt ingriper i medlemsstaternas rätt att agera som ekonomiska aktörer. När offentliga myndigheter direkt eller indirekt genomför ekonomiska transaktioner i någon form omfattas de samtidigt av unionens regler för statligt stöd (79). Enligt fast rättspraxis måste det därför göras åtskillnad mellan de skyldigheter som staten tar på sig i egenskap av ägare av ett företag och dess skyldigheter som offentlig myndighet (80). Detta innebär att de intäkter som staten kan få in från sitt ägande i ett offentligt företag inte kan beaktas i bedömningen av huruvida det offentliga företaget får en skattefördel som påverkar statliga medel. Vare sig Italien eller någon av de berörda parterna har anfört några argument som visar att den skattefördel som uppstår i samband med hamnsystemmyndigheternas befrielse från bolagsskatt skulle begränsas till det belopp som krävs för att finansiera hamnsystemmyndigheternas institutionella uppgifter.

78

79

80

4.1.3   Fördel

Fördel

| (135) | För att en åtgärd ska utgöra statligt stöd måste den även ge mottagaren en ekonomisk fördel. Begreppet fördel omfattar inte endast aktivt stöd utan även olika former av ingripanden som minskar den kostnadsbörda som i normala fall belastar ett företag (81). |
| --- | --- |

(135)

För att en åtgärd ska utgöra statligt stöd måste den även ge mottagaren en ekonomisk fördel. Begreppet fördel omfattar inte endast aktivt stöd utan även olika former av ingripanden som minskar den kostnadsbörda som i normala fall belastar ett företag (81).

81

| (136) | Enligt den föreliggande åtgärden befrias hamnsystemmyndigheter från bolagsskatt, medan andra företag i princip omfattas av denna skatt. Befrielsen från bolagsskatt minskar de kostnader som normalt ingår i driftskostnaderna för ett företag som bedriver ekonomisk verksamhet. Befrielsen ger hamnsystemmyndigheter en ekonomisk fördel i jämförelse med andra företag som inte kan utnyttja en sådan skattefördel trots att de bedriver ekonomisk verksamhet. Härav följer att åtgärden medför en fördel för hamnsystemmyndigheterna. |
| --- | --- |

(136)

Enligt den föreliggande åtgärden befrias hamnsystemmyndigheter från bolagsskatt, medan andra företag i princip omfattas av denna skatt. Befrielsen från bolagsskatt minskar de kostnader som normalt ingår i driftskostnaderna för ett företag som bedriver ekonomisk verksamhet. Befrielsen ger hamnsystemmyndigheter en ekonomisk fördel i jämförelse med andra företag som inte kan utnyttja en sådan skattefördel trots att de bedriver ekonomisk verksamhet. Härav följer att åtgärden medför en fördel för hamnsystemmyndigheterna.

| (137) | Kommissionen konstaterar att de italienska myndigheterna inte hävdar att hamnsystemmyndigheter anförtros en allmännyttig skyldighet, och att skattebefrielsen skulle kompensera hamnsystemmyndigheterna för de kostnader som uppstår i samband med fullgörandet av den allmännyttiga skyldigheten. Kommissionen anser inte heller att kriteriet i ”Altmarkdomen” är uppfyllt (82), eftersom hamnsystemmyndigheter inte omfattas av en klart definierad allmännyttig skyldighet. Den ifrågavarande åtgärden, där stödbeloppet kopplas till den vinst som görs, har dessutom varken samband med eller är begränsad till nettokostnaderna för ett allmännyttigt uppdrag. Den följer inte heller av ett mandat för åtgärdens förmånstagare att ombesörja ett sådant uppdrag. |
| --- | --- |

(137)

Kommissionen konstaterar att de italienska myndigheterna inte hävdar att hamnsystemmyndigheter anförtros en allmännyttig skyldighet, och att skattebefrielsen skulle kompensera hamnsystemmyndigheterna för de kostnader som uppstår i samband med fullgörandet av den allmännyttiga skyldigheten. Kommissionen anser inte heller att kriteriet i ”Altmarkdomen” är uppfyllt (82), eftersom hamnsystemmyndigheter inte omfattas av en klart definierad allmännyttig skyldighet. Den ifrågavarande åtgärden, där stödbeloppet kopplas till den vinst som görs, har dessutom varken samband med eller är begränsad till nettokostnaderna för ett allmännyttigt uppdrag. Den följer inte heller av ett mandat för åtgärdens förmånstagare att ombesörja ett sådant uppdrag.

82

| (138) | Genom att befria hamnsystemmyndigheter som bedriver ekonomisk verksamhet från bolagsbeskattning ger de italienska myndigheterna hamnsystemmyndigheterna en fördel. Följaktligen slår kommissionen fast att åtgärden ger hamnsystemmyndigheterna en fördel. |
| --- | --- |

(138)

Genom att befria hamnsystemmyndigheter som bedriver ekonomisk verksamhet från bolagsbeskattning ger de italienska myndigheterna hamnsystemmyndigheterna en fördel. Följaktligen slår kommissionen fast att åtgärden ger hamnsystemmyndigheterna en fördel.

4.1.4   Snedvridning av konkurrensen och påverkan på handeln

Snedvridning av konkurrensen och påverkan på handeln

| (139) | Enligt artikel 107.1 i fördraget måste en åtgärd för att kvalificeras som stöd påverka handeln inom unionen och snedvrida eller hota att snedvrida konkurrensen. |
| --- | --- |

(139)

Enligt artikel 107.1 i fördraget måste en åtgärd för att kvalificeras som stöd påverka handeln inom unionen och snedvrida eller hota att snedvrida konkurrensen.

4.1.4.1   Förekomst av konkurrens och konkurrensutsatta marknader

| (140) | För det första erinrar kommissionen om att inom ramen för det offentliga samrådet med berörda parter om ett förslag till förordning på hamnområdet betonade samtliga berörda parter behovet av stabila och rättvisa villkor för konkurrensen mellan hamnarna i unionen (83). |
| --- | --- |

(140)

För det första erinrar kommissionen om att inom ramen för det offentliga samrådet med berörda parter om ett förslag till förordning på hamnområdet betonade samtliga berörda parter behovet av stabila och rättvisa villkor för konkurrensen mellan hamnarna i unionen (83).

83

| (141) | Det är riktigt att driften av grundläggande hamninfrastruktur i vissa medlemsstater rättsligt sett reserveras för vissa enheter. I detta avseende kan aktörer från andra medlemsstater inte driva grundläggande hamninfrastruktur i dessa medlemsstater, vilket innebär att den specifika marknaden, åtminstone i viss utsträckning, inte anses vara liberaliserad eller öppen för konkurrens. Denna specifika marknad är emellertid inte den enda marknaden där en fördel till hamnmyndigheter kan snedvrida konkurrensen (84). |
| --- | --- |

(141)

Det är riktigt att driften av grundläggande hamninfrastruktur i vissa medlemsstater rättsligt sett reserveras för vissa enheter. I detta avseende kan aktörer från andra medlemsstater inte driva grundläggande hamninfrastruktur i dessa medlemsstater, vilket innebär att den specifika marknaden, åtminstone i viss utsträckning, inte anses vara liberaliserad eller öppen för konkurrens. Denna specifika marknad är emellertid inte den enda marknaden där en fördel till hamnmyndigheter kan snedvrida konkurrensen (84).

84

| (142) | För det första kan logistik- och transportföretag som vill transportera varor göra detta på olika sätt, bland annat genom att använda andra (utrikes eller inrikes) hamnar som förvaltas av andra hamnmyndigheter, eller inte använda hamnar alls. Hamnar i olika medlemsstater kan dela på samma inlandsförbindelser, vilket innebär att hamnmyndigheterna konkurrerar om att tillhandahålla transporttjänster till aktörer som vill trafikera sådana inlandsförbindelser. Så kan exempelvis vara fallet för hamnoperatörer i nordvästra Italien och södra Frankrike. De tjänster som hamnsystemmyndigheterna erbjuder (genom att bevilja tillträde till hamnar) konkurrerar således, åtminstone i viss utsträckning, med de tjänster som erbjuds av andra hamnmyndigheter och leverantörer av transporttjänster i Italien och andra medlemsstater. Mer generellt konstaterar kommissionen att eftersom hamnar i stor utsträckning är delaktiga i internationell transport av varor och passagerare kan en fördel för italienska hamnsystemmyndigheter i sig även påverka konkurrensen och handeln inom unionen. |
| --- | --- |

(142)

För det första kan logistik- och transportföretag som vill transportera varor göra detta på olika sätt, bland annat genom att använda andra (utrikes eller inrikes) hamnar som förvaltas av andra hamnmyndigheter, eller inte använda hamnar alls. Hamnar i olika medlemsstater kan dela på samma inlandsförbindelser, vilket innebär att hamnmyndigheterna konkurrerar om att tillhandahålla transporttjänster till aktörer som vill trafikera sådana inlandsförbindelser. Så kan exempelvis vara fallet för hamnoperatörer i nordvästra Italien och södra Frankrike. De tjänster som hamnsystemmyndigheterna erbjuder (genom att bevilja tillträde till hamnar) konkurrerar således, åtminstone i viss utsträckning, med de tjänster som erbjuds av andra hamnmyndigheter och leverantörer av transporttjänster i Italien och andra medlemsstater. Mer generellt konstaterar kommissionen att eftersom hamnar i stor utsträckning är delaktiga i internationell transport av varor och passagerare kan en fördel för italienska hamnsystemmyndigheter i sig även påverka konkurrensen och handeln inom unionen.

| (143) | I detta avseende utesluter den omständigheten att hamnsystemmyndigheterna är de enda enheter som har rätt att driva den egna hamninfrastrukturen (och ge tillträde till denna infrastruktur) inte att det kan finnas en bredare konkurrensutsatt marknad, där transporttjänster (tillträde till hamninfrastruktur) som tillhandahålls av hamnsystemmyndigheter konkurrerar med tjänster som tillhandahålls av andra transportoperatörer som är etablerade i Italien och av andra hamnar eller transportleverantörer i andra medlemsstater (85). Användare av hamninfrastruktur är fria att använda andra hamnar (i Italien eller utomlands) och andra transportsätt, vilket innebär att hamnsystemmyndigheter tillhandahåller tjänster i konkurrens med andra operatörer på den bredare marknaden för transporttjänster och på den snävare marknaden för hamntjänster (andra hamnar i unionen ger tillträde till unionens marknad och således till Italien, ibland i kombination med väg-, tåg eller vattenvägstransporter) (86). |
| --- | --- |

(143)

I detta avseende utesluter den omständigheten att hamnsystemmyndigheterna är de enda enheter som har rätt att driva den egna hamninfrastrukturen (och ge tillträde till denna infrastruktur) inte att det kan finnas en bredare konkurrensutsatt marknad, där transporttjänster (tillträde till hamninfrastruktur) som tillhandahålls av hamnsystemmyndigheter konkurrerar med tjänster som tillhandahålls av andra transportoperatörer som är etablerade i Italien och av andra hamnar eller transportleverantörer i andra medlemsstater (85). Användare av hamninfrastruktur är fria att använda andra hamnar (i Italien eller utomlands) och andra transportsätt, vilket innebär att hamnsystemmyndigheter tillhandahåller tjänster i konkurrens med andra operatörer på den bredare marknaden för transporttjänster och på den snävare marknaden för hamntjänster (andra hamnar i unionen ger tillträde till unionens marknad och således till Italien, ibland i kombination med väg-, tåg eller vattenvägstransporter) (86).

85

86

| (144) | Koncessionsinnehavare som vill tillhandahålla hamntjänster kan även göra detta i andra hamnar som förvaltas av andra hamnmyndigheter. Hamnsystemmyndigheterna konkurrerar för att locka till sig dessa operatörer (koncessionsinnehavare som tillhandahåller hamntjänster). Nivån på de avgifter som hamnsystemmyndigheterna tar ut för mark och infrastruktur (hamnutrustning) som upplåts till koncessionsinnehavarna spelar också in i deras val att etablera sig i en viss hamn i stället för en annan (87). Förekomsten av konkurrens och gränsöverskridande effekter på denna marknad bekräftas av rättspraxis (88). |
| --- | --- |

(144)

Koncessionsinnehavare som vill tillhandahålla hamntjänster kan även göra detta i andra hamnar som förvaltas av andra hamnmyndigheter. Hamnsystemmyndigheterna konkurrerar för att locka till sig dessa operatörer (koncessionsinnehavare som tillhandahåller hamntjänster). Nivån på de avgifter som hamnsystemmyndigheterna tar ut för mark och infrastruktur (hamnutrustning) som upplåts till koncessionsinnehavarna spelar också in i deras val att etablera sig i en viss hamn i stället för en annan (87). Förekomsten av konkurrens och gränsöverskridande effekter på denna marknad bekräftas av rättspraxis (88).

87

88

| (145) | Företag som vill etablera sig nära en hamn kan också välja en plats utanför hamnen (inte nödvändigtvis på mark som ägs eller förvaltas av hamnmyndigheterna), vilket innebär att hamnsystemmyndigheter konkurrerar med andra operatörer som hyr ut mark utanför hamnar. |
| --- | --- |

(145)

Företag som vill etablera sig nära en hamn kan också välja en plats utanför hamnen (inte nödvändigtvis på mark som ägs eller förvaltas av hamnmyndigheterna), vilket innebär att hamnsystemmyndigheter konkurrerar med andra operatörer som hyr ut mark utanför hamnar.

| (146) | Sammanfattningsvis anser kommissionen att hamnsystemmyndigheter kan konkurrera med varandra och med andra hamnar i Europa, och att skattebefrielsen för hamnsystemmyndigheter därför även sannolikt kan påverka konkurrensen och handeln mellan medlemsstaterna. |
| --- | --- |

(146)

Sammanfattningsvis anser kommissionen att hamnsystemmyndigheter kan konkurrera med varandra och med andra hamnar i Europa, och att skattebefrielsen för hamnsystemmyndigheter därför även sannolikt kan påverka konkurrensen och handeln mellan medlemsstaterna.

4.1.4.2   Snedvridning av konkurrensen

| (147) | En åtgärd som beviljas av staten anses snedvrida eller hota att snedvrida konkurrensen när den tenderar att förbättra mottagarens konkurrensposition jämfört med andra företag med vilka mottagaren konkurrerar (89). En snedvridning av konkurrensen i den mening som avses i artikel 107.1 i fördraget konstateras generellt föreligga så snart som staten beviljar en ekonomisk fördel till ett företag inom en sektor där det förekommer eller skulle kunna förekomma konkurrens (90). Offentligt stöd riskerar att snedvrida konkurrensen även om det inte hjälper det mottagande företaget att expandera och vinna nya marknadsandelar. Det räcker att stödet gör det möjligt för det mottagande företaget att behålla en starkare konkurrensposition än det skulle ha haft om stödet inte hade getts. För att stöd ska antas snedvrida konkurrensen är det i detta sammanhang i regel tillräckligt att stödet ger en fördel genom att mottagaren befrias från kostnader som denne annars själv hade fått stå för i sin dagliga verksamhet (91). |
| --- | --- |

(147)

En åtgärd som beviljas av staten anses snedvrida eller hota att snedvrida konkurrensen när den tenderar att förbättra mottagarens konkurrensposition jämfört med andra företag med vilka mottagaren konkurrerar (89). En snedvridning av konkurrensen i den mening som avses i artikel 107.1 i fördraget konstateras generellt föreligga så snart som staten beviljar en ekonomisk fördel till ett företag inom en sektor där det förekommer eller skulle kunna förekomma konkurrens (90). Offentligt stöd riskerar att snedvrida konkurrensen även om det inte hjälper det mottagande företaget att expandera och vinna nya marknadsandelar. Det räcker att stödet gör det möjligt för det mottagande företaget att behålla en starkare konkurrensposition än det skulle ha haft om stödet inte hade getts. För att stöd ska antas snedvrida konkurrensen är det i detta sammanhang i regel tillräckligt att stödet ger en fördel genom att mottagaren befrias från kostnader som denne annars själv hade fått stå för i sin dagliga verksamhet (91).

89

90

91

| (148) | Eftersom åtgärden i fråga utgör en stödordning som tillämpas på hamnsystemmyndigheter som skiljer sig åt sinsemellan i fråga om storlek, geografiskt läge och verksamheter, är det för att fastställa att den granskade åtgärden utgör ett statligt stöd inte nödvändigt att visa att åtgärden för varje enskild hamnsystemmyndighets del leder till en snedvridning av konkurrensen och en påverkan på handeln (92). |
| --- | --- |

(148)

Eftersom åtgärden i fråga utgör en stödordning som tillämpas på hamnsystemmyndigheter som skiljer sig åt sinsemellan i fråga om storlek, geografiskt läge och verksamheter, är det för att fastställa att den granskade åtgärden utgör ett statligt stöd inte nödvändigt att visa att åtgärden för varje enskild hamnsystemmyndighets del leder till en snedvridning av konkurrensen och en påverkan på handeln (92).

92

| (149) | Befrielsen från bolagsskatt innebär att hamnsystemmyndigheter beviljas en förmån som kan förbättra deras konkurrensposition. Priset på de tjänster som tillhandahålls av hamnsystemmyndigheterna (tillstånds- och koncessionsavgifter, avgifter för lossade och lastade varor och ankringsavgifter) är i synnerhet en av de faktorer som påverkar den relativa konkurrenskraften för olika hamnar i Europa (93). |
| --- | --- |

(149)

Befrielsen från bolagsskatt innebär att hamnsystemmyndigheter beviljas en förmån som kan förbättra deras konkurrensposition. Priset på de tjänster som tillhandahålls av hamnsystemmyndigheterna (tillstånds- och koncessionsavgifter, avgifter för lossade och lastade varor och ankringsavgifter) är i synnerhet en av de faktorer som påverkar den relativa konkurrenskraften för olika hamnar i Europa (93).

93

| (150) | Italien hävdar att hamnsystemmyndigheter endast har begränsat inflytande över fastställandet av avgifter för sina verksamheter. I kriterierna för att fastställa tillstånds- och koncessionsavgifter genom offentligt dekret definieras dock endast minimiavgiften, vilket innebär att hamnsystemmyndigheterna har utrymme för skönsmässig bedömning för att fastställa sina avgifter (se 4.1.1.5). Även om det skulle finnas avgifter som enbart fastställdes på central nivå – utan att hamnsystemmyndigheterna hade utrymme för skönsmässig bedömning för att påverka nivån på de avgifter som fastställs centralt – skulle detta i alla händelser inte utesluta snedvridning av konkurrensen, eftersom företag även kan konkurrera om andra parametrar än priset (kvaliteten på tjänsterna osv.). Den fördel som hamnsystemmyndigheterna har beviljats genom den berörda skattebefrielsen kan dessutom hjälpa dem att förbättra kvaliteten på sitt utbud och locka till sig redare och fartygsoperatörer. |
| --- | --- |

(150)

Italien hävdar att hamnsystemmyndigheter endast har begränsat inflytande över fastställandet av avgifter för sina verksamheter. I kriterierna för att fastställa tillstånds- och koncessionsavgifter genom offentligt dekret definieras dock endast minimiavgiften, vilket innebär att hamnsystemmyndigheterna har utrymme för skönsmässig bedömning för att fastställa sina avgifter (se 4.1.1.5). Även om det skulle finnas avgifter som enbart fastställdes på central nivå – utan att hamnsystemmyndigheterna hade utrymme för skönsmässig bedömning för att påverka nivån på de avgifter som fastställs centralt – skulle detta i alla händelser inte utesluta snedvridning av konkurrensen, eftersom företag även kan konkurrera om andra parametrar än priset (kvaliteten på tjänsterna osv.). Den fördel som hamnsystemmyndigheterna har beviljats genom den berörda skattebefrielsen kan dessutom hjälpa dem att förbättra kvaliteten på sitt utbud och locka till sig redare och fartygsoperatörer.

| (151) | Kommissionen slår således fast att de italienska myndigheterna ger hamnsystemmyndigheterna en fördel genom att befria hamnsystemmyndigheter som bedriver ekonomisk verksamhet från bolagsbeskattning, vilken kan påverka konkurrensen. Kommissionen anser därför att åtgärden i fråga snedvrider eller hotar att snedvrida konkurrensen. |
| --- | --- |

(151)

Kommissionen slår således fast att de italienska myndigheterna ger hamnsystemmyndigheterna en fördel genom att befria hamnsystemmyndigheter som bedriver ekonomisk verksamhet från bolagsbeskattning, vilken kan påverka konkurrensen. Kommissionen anser därför att åtgärden i fråga snedvrider eller hotar att snedvrida konkurrensen.

4.1.4.3   Påverkan på handeln

| (152) | Offentligt stöd till företag utgör statligt stöd enligt artikel 107.1 i fördraget endast i den utsträckning det påverkar handeln mellan medlemsstaterna. Det är inte nödvändigt att fastställa att stödet faktiskt påverkar handeln mellan medlemsstaterna, utan endast att stödet kan påverka sådan handel (94). Unionsdomstolarna har särskilt slagit fast att om ett statligt finansiellt stöd förstärker ett företags ställning i förhållande till andra konkurrerande företag i handeln inom unionen ska denna handel anses påverkas av detta stöd (95). |
| --- | --- |

(152)

Offentligt stöd till företag utgör statligt stöd enligt artikel 107.1 i fördraget endast i den utsträckning det påverkar handeln mellan medlemsstaterna. Det är inte nödvändigt att fastställa att stödet faktiskt påverkar handeln mellan medlemsstaterna, utan endast att stödet kan påverka sådan handel (94). Unionsdomstolarna har särskilt slagit fast att om ett statligt finansiellt stöd förstärker ett företags ställning i förhållande till andra konkurrerande företag i handeln inom unionen ska denna handel anses påverkas av detta stöd (95).

94

95

| (153) | Denna rättspraxis är tillämplig på det aktuella ärendet, eftersom befrielsen från bolagsskatt förstärker hamnsystemmyndigheternas ställning. Detta ger hamnsystemmyndigheterna möjlighet att sänka sina avgifter och göra den hamninfrastruktur som de förvaltar mer attraktiv för redare och fartygsoperatörer, särskilt från andra medlemsstater. |
| --- | --- |

(153)

Denna rättspraxis är tillämplig på det aktuella ärendet, eftersom befrielsen från bolagsskatt förstärker hamnsystemmyndigheternas ställning. Detta ger hamnsystemmyndigheterna möjlighet att sänka sina avgifter och göra den hamninfrastruktur som de förvaltar mer attraktiv för redare och fartygsoperatörer, särskilt från andra medlemsstater.

| (154) | I detta ärende deltar italienska hamnar i handeln inom unionen, vilket innebär att en fördel till de berörda hamnsystemmyndigheterna påverkar handeln inom unionen. Italienska hamnar deltar aktivt i handeln inom unionen, och flera italienska hamnar hör till de viktigaste unionsomfattande hamnarna när det gäller containertrafik och godsvolymer. På grundval av allmänt tillgänglig information förefaller två italienska hamnar finnas med bland de femton största containerhamnarna i Europa 2019, nämligen Genua och Gioia Tauro (96). |
| --- | --- |

(154)

I detta ärende deltar italienska hamnar i handeln inom unionen, vilket innebär att en fördel till de berörda hamnsystemmyndigheterna påverkar handeln inom unionen. Italienska hamnar deltar aktivt i handeln inom unionen, och flera italienska hamnar hör till de viktigaste unionsomfattande hamnarna när det gäller containertrafik och godsvolymer. På grundval av allmänt tillgänglig information förefaller två italienska hamnar finnas med bland de femton största containerhamnarna i Europa 2019, nämligen Genua och Gioia Tauro (96).

96

| (155) | Genom att befria hamnsystemmyndigheterna från en skatteplikt som de annars skulle ha burit och som konkurrerande företag måste bära, innebär befrielsen från bolagsskatt att dessa företag kan frigöra ekonomiska medel som de kan investera i sin affärsverksamhet. Denna omständighet påverkar villkoren för hur de erbjuder sina produkter och tjänster på marknaden, vilket i sin tur snedvrider konkurrensen på den inre marknaden. Skattebefrielsen för hamnsystemmyndigheter påverkar således handeln inom unionen. |
| --- | --- |

(155)

Genom att befria hamnsystemmyndigheterna från en skatteplikt som de annars skulle ha burit och som konkurrerande företag måste bära, innebär befrielsen från bolagsskatt att dessa företag kan frigöra ekonomiska medel som de kan investera i sin affärsverksamhet. Denna omständighet påverkar villkoren för hur de erbjuder sina produkter och tjänster på marknaden, vilket i sin tur snedvrider konkurrensen på den inre marknaden. Skattebefrielsen för hamnsystemmyndigheter påverkar således handeln inom unionen.

| (156) | Vad gäller Italiens argument att de flesta italienska hamnar absolut inte konkurrerar, inte ens potentiellt, med europeiska marknader, utan främst med hamnar i Nordafrika, konstaterar kommissionen att de italienska myndigheterna inte har inkommit med några uppgifter som underbygger denna åsikt (97). |
| --- | --- |

(156)

Vad gäller Italiens argument att de flesta italienska hamnar absolut inte konkurrerar, inte ens potentiellt, med europeiska marknader, utan främst med hamnar i Nordafrika, konstaterar kommissionen att de italienska myndigheterna inte har inkommit med några uppgifter som underbygger denna åsikt (97).

97

| (157) | De italienska myndigheterna ger således hamnsystemmyndigheterna en fördel genom att befria hamnsystemmyndigheter som bedriver ekonomisk verksamhet från bolagsbeskattning, vilken kan påverka handeln inom unionen. |
| --- | --- |

(157)

De italienska myndigheterna ger således hamnsystemmyndigheterna en fördel genom att befria hamnsystemmyndigheter som bedriver ekonomisk verksamhet från bolagsbeskattning, vilken kan påverka handeln inom unionen.

4.1.5   Åtgärdens selektivitet

Åtgärdens selektivitet

| (158) | För att betraktas som statligt stöd måste en åtgärd vara specifik eller selektiv (98) i den bemärkelsen att den endast gynnar vissa företag eller viss produktion. Enligt fast rättspraxis (99) omfattar bedömningen av den materiella selektiviteten hos en skatteåtgärd följande tre steg: etapper: för det första är det nödvändigt att fastställa vilket allmänt skattesystem eller ”normalt” skattesystem (”referenssystem”) som är tillämpligt i den berörda medlemsstaten. Det är i förhållande till det allmänna eller ”normala” skattesystemet som den eventuella selektiva karaktären av den fördel som beviljats genom den ifrågavarande skatteåtgärden därefter ska bedömas och fastställas. Detta ska göras genom att visa att åtgärden avviker från det allmänna systemet genom att den medför att skillnader görs i behandlingen av näringsidkare som i faktiskt och rättsligt hänseende befinner sig i jämförbara situationer med hänsyn till målsättningen med systemet. Om det finns en sådan avvikelse är det för det tredje nödvändigt att granska om den är ett resultat av arten hos och den allmänna systematiken i det skattesystem som den omfattas av och därför skulle kunna vara berättigad med hänsyn till arten hos och den allmänna systematiken i skattesystemet. I detta sammanhang ankommer det på medlemsstaten att visa att den differentierade skattebehandlingen härrör direkt från systemets grundläggande eller vägledande principer (100). |
| --- | --- |

(158)

För att betraktas som statligt stöd måste en åtgärd vara specifik eller selektiv (98) i den bemärkelsen att den endast gynnar vissa företag eller viss produktion. Enligt fast rättspraxis (99) omfattar bedömningen av den materiella selektiviteten hos en skatteåtgärd följande tre steg: etapper: för det första är det nödvändigt att fastställa vilket allmänt skattesystem eller ”normalt” skattesystem (”referenssystem”) som är tillämpligt i den berörda medlemsstaten. Det är i förhållande till det allmänna eller ”normala” skattesystemet som den eventuella selektiva karaktären av den fördel som beviljats genom den ifrågavarande skatteåtgärden därefter ska bedömas och fastställas. Detta ska göras genom att visa att åtgärden avviker från det allmänna systemet genom att den medför att skillnader görs i behandlingen av näringsidkare som i faktiskt och rättsligt hänseende befinner sig i jämförbara situationer med hänsyn till målsättningen med systemet. Om det finns en sådan avvikelse är det för det tredje nödvändigt att granska om den är ett resultat av arten hos och den allmänna systematiken i det skattesystem som den omfattas av och därför skulle kunna vara berättigad med hänsyn till arten hos och den allmänna systematiken i skattesystemet. I detta sammanhang ankommer det på medlemsstaten att visa att den differentierade skattebehandlingen härrör direkt från systemets grundläggande eller vägledande principer (100).

98

99

100

4.1.5.1   Referensram

| (159) | För att bedöma om en skatteåtgärd är selektiv måste man börja med att slå fast en lämplig referensram och därefter fastställa huruvida åtgärden i fråga ger upphov till diskriminering enligt den referensramen. Referensramen består av en konsekvent uppsättning regler som gäller generellt för alla företag som omfattas av systemets tillämpningsområde, som definieras av dess syfte. |
| --- | --- |

(159)

För att bedöma om en skatteåtgärd är selektiv måste man börja med att slå fast en lämplig referensram och därefter fastställa huruvida åtgärden i fråga ger upphov till diskriminering enligt den referensramen. Referensramen består av en konsekvent uppsättning regler som gäller generellt för alla företag som omfattas av systemets tillämpningsområde, som definieras av dess syfte.

| (160) | I detta ärende anser kommissionen att referensramen är det italienska systemet för bolagsskatt, vilket fastställs i den konsoliderade skattelagen (se 38–43), inklusive definitionen av beskattningsbara personer och beskattningsbar inkomst i artikel 72 tillsammans med artikel 73 i den konsoliderade skattelagen. |
| --- | --- |

(160)

I detta ärende anser kommissionen att referensramen är det italienska systemet för bolagsskatt, vilket fastställs i den konsoliderade skattelagen (se 38–43), inklusive definitionen av beskattningsbara personer och beskattningsbar inkomst i artikel 72 tillsammans med artikel 73 i den konsoliderade skattelagen.

| (161) | I artikel 72 i den konsoliderade skattelagen fastställs principen att bolagsskatt är tillämplig på alla inkomster i kontanter eller in natura. |
| --- | --- |

(161)

I artikel 72 i den konsoliderade skattelagen fastställs principen att bolagsskatt är tillämplig på alla inkomster i kontanter eller in natura.

| (162) | Enligt artikel 73.1 i den konsoliderade skattelagen omfattas alla typer av företag av bolagsskatt, även ömsesidiga försäkringsbolag, kooperativ, andra offentliga och privata enheter än företag och förvaltningsfonder, vare sig deras enda eller huvudsakliga syfte är att bedriva kommersiell verksamhet eller ej. |
| --- | --- |

(162)

Enligt artikel 73.1 i den konsoliderade skattelagen omfattas alla typer av företag av bolagsskatt, även ömsesidiga försäkringsbolag, kooperativ, andra offentliga och privata enheter än företag och förvaltningsfonder, vare sig deras enda eller huvudsakliga syfte är att bedriva kommersiell verksamhet eller ej.

| (163) | I artikel 75 fastställs principen att bolagsskatt ska tas ut från total nettoinkomst och att olika regler gäller för definitionen av beskattningsbar inkomst; å ena sidan för företag och offentliga eller privata enheter vars enda eller huvudsakliga syfte är att bedriva kommersiell verksamhet (artiklarna 81–141 i den konsoliderade skattelagen) (101), å andra sidan för offentliga eller privata enheter som inte har kommersiell verksamhet som sitt enda eller huvudsakliga syfte (artiklarna 143–150 i lagen) (102). Skattesatsen och beskattningsperioden för bolagsskatt definieras i artikel 76 respektive artikel 77. |
| --- | --- |

(163)

I artikel 75 fastställs principen att bolagsskatt ska tas ut från total nettoinkomst och att olika regler gäller för definitionen av beskattningsbar inkomst; å ena sidan för företag och offentliga eller privata enheter vars enda eller huvudsakliga syfte är att bedriva kommersiell verksamhet (artiklarna 81–141 i den konsoliderade skattelagen) (101), å andra sidan för offentliga eller privata enheter som inte har kommersiell verksamhet som sitt enda eller huvudsakliga syfte (artiklarna 143–150 i lagen) (102). Skattesatsen och beskattningsperioden för bolagsskatt definieras i artikel 76 respektive artikel 77.

101

102

| (164) | Av ovanstående framgår att de bolagsskatteregler som är tillämpliga i Italien innebär att i princip alla typer av inkomster som genereras av företag (artikel 73.1 a) eller av andra offentliga och privata enheter än företag (artikel 73.1 b och c) omfattas av bolagsskatt, även när de berörda enheternas enda eller huvudsakliga syfte inte är att bedriva kommersiell verksamhet. |
| --- | --- |

(164)

Av ovanstående framgår att de bolagsskatteregler som är tillämpliga i Italien innebär att i princip alla typer av inkomster som genereras av företag (artikel 73.1 a) eller av andra offentliga och privata enheter än företag (artikel 73.1 b och c) omfattas av bolagsskatt, även när de berörda enheternas enda eller huvudsakliga syfte inte är att bedriva kommersiell verksamhet.

4.1.5.2   Undantag

| (165) | I artikel 74 i den konsoliderade skattelagen fastställs bestämmelser som specifikt gäller staten och offentliga organ. I denna artikel fastställs även de verksamheter som inte anses utgöra kommersiella verksamheter. |
| --- | --- |

(165)

I artikel 74 i den konsoliderade skattelagen fastställs bestämmelser som specifikt gäller staten och offentliga organ. I denna artikel fastställs även de verksamheter som inte anses utgöra kommersiella verksamheter.

| (166) | Enligt artikel 74 i den konsoliderade skattelagen omfattas statliga organ och förvaltningar, inklusive förvaltningar med autonom organisation och även om de har rättslig ställning, kommuner, konsortier mellan lokala myndigheter, sammanslutningar och organ som förvaltar gemensam egendom, bergssamhällen, provinser och regioner inte av skyldigheten att betala bolagsskatt. De italienska myndigheterna anser att hamnsystemmyndigheter är organ som förvaltar offentlig egendom. Artikel 74 i den konsoliderade skattelagen, såsom den tolkas och tillämpas av de italienska myndigheterna, leder till en situation där hamnsystemmyndigheterna i Italien är befriade från bolagsskatt, även när det gäller inkomst från utnyttjande av hamninfrastruktur. |
| --- | --- |

(166)

Enligt artikel 74 i den konsoliderade skattelagen omfattas statliga organ och förvaltningar, inklusive förvaltningar med autonom organisation och även om de har rättslig ställning, kommuner, konsortier mellan lokala myndigheter, sammanslutningar och organ som förvaltar gemensam egendom, bergssamhällen, provinser och regioner inte av skyldigheten att betala bolagsskatt. De italienska myndigheterna anser att hamnsystemmyndigheter är organ som förvaltar offentlig egendom. Artikel 74 i den konsoliderade skattelagen, såsom den tolkas och tillämpas av de italienska myndigheterna, leder till en situation där hamnsystemmyndigheterna i Italien är befriade från bolagsskatt, även när det gäller inkomst från utnyttjande av hamninfrastruktur.

| (167) | Om en åtgärd gynnar vissa företag eller viss produktion som befinner sig i en i situation som är jämförbar i faktiskt och rättsligt hänseende med referenssystemets målsättning är åtgärden prima facie selektiv. I detta ärende befinner sig hamnsystemmyndigheterna och andra rättsliga enheter i en situation som är jämförbar i faktiskt och rättsligt hänseende med målsättningen med bolagsskatten, nämligen att beskatta inkomst från företag och andra rättsliga enheter, vare sig deras enda eller huvudsakliga syfte är att bedriva kommersiell verksamhet eller ej. Artikel 74 i den konsoliderade skattelagen, såsom den tolkas och tillämpas av de italienska myndigheterna, gynnar därför hamnsystemmyndigheter framför andra rättsliga enheter som omfattas av bolagsskatt mot bakgrund av dess målsättning. |
| --- | --- |

(167)

Om en åtgärd gynnar vissa företag eller viss produktion som befinner sig i en i situation som är jämförbar i faktiskt och rättsligt hänseende med referenssystemets målsättning är åtgärden prima facie selektiv. I detta ärende befinner sig hamnsystemmyndigheterna och andra rättsliga enheter i en situation som är jämförbar i faktiskt och rättsligt hänseende med målsättningen med bolagsskatten, nämligen att beskatta inkomst från företag och andra rättsliga enheter, vare sig deras enda eller huvudsakliga syfte är att bedriva kommersiell verksamhet eller ej. Artikel 74 i den konsoliderade skattelagen, såsom den tolkas och tillämpas av de italienska myndigheterna, gynnar därför hamnsystemmyndigheter framför andra rättsliga enheter som omfattas av bolagsskatt mot bakgrund av dess målsättning.

prima facie

| (168) | Enligt de italienska myndigheterna utgör befrielsen från bolagsskatt för hamnsystemmyndigheter inte ett undantag från de allmänna principerna för det italienska bolagsskattesystemet, utan följer snarare systemets logik, nämligen att icke-kommersiella verksamheter generellt sett inte omfattas av bolagsskatt. Detta skulle innebära att alla verksamheter som hamnsystemmyndigheterna bedriver är icke-kommersiella verksamheter. Kommissionen konstaterar dock att enligt artikel 73 omfattas alla offentliga och privata enheter av bolagsskatt, även enheter som inte har som sitt enda eller huvudsakliga syfte att bedriva kommersiell verksamhet, Det är genom ett undantag från den principen som staten och andra offentliga organ befrias från bolagsskatt enligt artikel 74 i den konsoliderade skattelagen. |
| --- | --- |

(168)

Enligt de italienska myndigheterna utgör befrielsen från bolagsskatt för hamnsystemmyndigheter inte ett undantag från de allmänna principerna för det italienska bolagsskattesystemet, utan följer snarare systemets logik, nämligen att icke-kommersiella verksamheter generellt sett inte omfattas av bolagsskatt. Detta skulle innebära att alla verksamheter som hamnsystemmyndigheterna bedriver är icke-kommersiella verksamheter. Kommissionen konstaterar dock att enligt artikel 73 omfattas alla offentliga och privata enheter av bolagsskatt, även enheter som inte har som sitt enda eller huvudsakliga syfte att bedriva kommersiell verksamhet, Det är genom ett undantag från den principen som staten och andra offentliga organ befrias från bolagsskatt enligt artikel 74 i den konsoliderade skattelagen.

| (169) | De italienska myndigheterna anser även att hamnsystemmyndigheter inte omfattas av artikel 73, utan snarare av artikel 74 i den konsoliderade skattelagen. Enligt de italienska myndigheterna föreskriver artikel 74 i den konsoliderade skattelagen att offentliga organ som endast anförtros administrativa funktioner (se skälen 51 och 52) inte är skyldiga att betala bolagsskatt. Enligt de italienska myndigheternas åsikt kan artikel 74 i den konsoliderade skattelagen därför inte tolkas som ett undantag från artikel 73 i lagen. Artiklarna 73 och 74 i lagen har olika och parallella tillämpningsområden. Enligt de italienska myndigheterna innebär dessa två artiklar att två olika ordinarie skattesystem inrättas som gäller särskilda kategorier av enheter, vilka definieras på ett allmänt och abstrakt sätt och inte befinner sig i en jämförbar situation i faktiskt och rättsligt hänseende. Italien hävdar därför att befrielsen från bolagsskatt inte är selektiv, eftersom artikel 74 i den konsoliderade skattelagen är tillämplig på såväl hamnsystemmyndigheterna som staten, ett antal offentliga organ och andra enheter som tillhör den offentliga förvaltningen, på grundval av objektiva, allmänna och abstrakta kriterier. Alla dessa enheter som omfattas av artikel 74 i lagen befinner sig således i samma situation i faktiskt och rättsligt hänseende. |
| --- | --- |

(169)

De italienska myndigheterna anser även att hamnsystemmyndigheter inte omfattas av artikel 73, utan snarare av artikel 74 i den konsoliderade skattelagen. Enligt de italienska myndigheterna föreskriver artikel 74 i den konsoliderade skattelagen att offentliga organ som endast anförtros administrativa funktioner (se skälen 51 och 52) inte är skyldiga att betala bolagsskatt. Enligt de italienska myndigheternas åsikt kan artikel 74 i den konsoliderade skattelagen därför inte tolkas som ett undantag från artikel 73 i lagen. Artiklarna 73 och 74 i lagen har olika och parallella tillämpningsområden. Enligt de italienska myndigheterna innebär dessa två artiklar att två olika ordinarie skattesystem inrättas som gäller särskilda kategorier av enheter, vilka definieras på ett allmänt och abstrakt sätt och inte befinner sig i en jämförbar situation i faktiskt och rättsligt hänseende. Italien hävdar därför att befrielsen från bolagsskatt inte är selektiv, eftersom artikel 74 i den konsoliderade skattelagen är tillämplig på såväl hamnsystemmyndigheterna som staten, ett antal offentliga organ och andra enheter som tillhör den offentliga förvaltningen, på grundval av objektiva, allmänna och abstrakta kriterier. Alla dessa enheter som omfattas av artikel 74 i lagen befinner sig således i samma situation i faktiskt och rättsligt hänseende.

| (170) | Kommissionen konstaterar att artikel 74 innebär att staten och andra offentliga organ befrias från bolagsskatt i den mån deras verksamheter rör myndighetsutövning. Omvänt omfattas dessa organs kommersiella verksamhet i princip av bolagsskatt. Om artikel 74 i den konsoliderade skattelagen – eller förvaltningens tillämpning av den artikeln – skulle leda till att hamnsystemmyndigheterna aldrig behöver betala bolagsskatt (inte heller när de bedriver verksamhet som anses vara ekonomisk enligt reglerna för statligt stöd), skulle detta i sin tur ge upphov till diskriminering mellan företag som bedriver ekonomisk verksamhet i den mening som avses i artikel 107 i EUF-fördraget. I ett sådant fall skulle artikel 74 i den konsoliderade skattelagen, såsom den tillämpas av de italienska myndigheterna, ge upphov till fördelar för en särskild kategori av företag (103), nämligen hamnsystemmyndigheter, trots att de befinner sig i en situation som i faktiskt och rättsligt hänseende är jämförbar med andra företag (när det gäller den inkomst som de får in från sina ekonomiska verksamheter) (104). |
| --- | --- |

(170)

Kommissionen konstaterar att artikel 74 innebär att staten och andra offentliga organ befrias från bolagsskatt i den mån deras verksamheter rör myndighetsutövning. Omvänt omfattas dessa organs kommersiella verksamhet i princip av bolagsskatt. Om artikel 74 i den konsoliderade skattelagen – eller förvaltningens tillämpning av den artikeln – skulle leda till att hamnsystemmyndigheterna aldrig behöver betala bolagsskatt (inte heller när de bedriver verksamhet som anses vara ekonomisk enligt reglerna för statligt stöd), skulle detta i sin tur ge upphov till diskriminering mellan företag som bedriver ekonomisk verksamhet i den mening som avses i artikel 107 i EUF-fördraget. I ett sådant fall skulle artikel 74 i den konsoliderade skattelagen, såsom den tillämpas av de italienska myndigheterna, ge upphov till fördelar för en särskild kategori av företag (103), nämligen hamnsystemmyndigheter, trots att de befinner sig i en situation som i faktiskt och rättsligt hänseende är jämförbar med andra företag (när det gäller den inkomst som de får in från sina ekonomiska verksamheter) (104).

103

104

| (171) | Kommissionen anser att hamnsystemmyndigheterna inte vägleds av ett särskilt ”funktionssätt som tydligt skiljer dem från andra ekonomiska aktörer” som omfattas av bolagsskatt (105). Vad gäller den omständigheten att hamnsystemmyndigheter inte bedriver verksamhet i vinstsyfte är det inte tillräckligt för att anse att de befinner sig i en annan situation är andra aktörer som omfattas av bolagsskatt (106). Inga av de argument som Italien har åberopat för att visa att hamnsystemmyndigheter inte är företag och inte bedriver ekonomisk verksamhet (se 3.2) är relevanta och förenliga med bolagsskattesystemets målsättning, vilken är att beskatta inkomst från företag och andra rättsliga enheter (107). |
| --- | --- |

(171)

Kommissionen anser att hamnsystemmyndigheterna inte vägleds av ett särskilt ”funktionssätt som tydligt skiljer dem från andra ekonomiska aktörer” som omfattas av bolagsskatt (105). Vad gäller den omständigheten att hamnsystemmyndigheter inte bedriver verksamhet i vinstsyfte är det inte tillräckligt för att anse att de befinner sig i en annan situation är andra aktörer som omfattas av bolagsskatt (106). Inga av de argument som Italien har åberopat för att visa att hamnsystemmyndigheter inte är företag och inte bedriver ekonomisk verksamhet (se 3.2) är relevanta och förenliga med bolagsskattesystemets målsättning, vilken är att beskatta inkomst från företag och andra rättsliga enheter (107).

105

106

107

| (172) | Även om artikel 74 i den konsoliderade skattelagen utgjorde den rättsliga grunden för befrielsen från bolagsskatt för hamnsystemmyndigheter, är detta undantag prima facie selektivt med avseende på hamnsystemmyndigheternas ekonomiska verksamheter (108). |
| --- | --- |

(172)

Även om artikel 74 i den konsoliderade skattelagen utgjorde den rättsliga grunden för befrielsen från bolagsskatt för hamnsystemmyndigheter, är detta undantag prima facie selektivt med avseende på hamnsystemmyndigheternas ekonomiska verksamheter (108).

prima facie

108

4.1.5.3   Berättigande med stöd av systemets logik

| (173) | Mot bakgrund av att kommissionen anser att skattebefrielsen i fråga sannolikt är selektiv måste kommissionen enligt unionsdomstolarnas rättspraxis fastställa om befrielsen motiveras av det övergripande systemets art eller allmänna funktion. En åtgärd som utgör ett undantag från tillämpningen av det allmänna skattesystemet kan således vara berättigad om den berörda medlemsstaten kan visa att denna åtgärd är en direkt följd av de grundläggande eller styrande principerna för medlemsstatens skattesystem. |
| --- | --- |

(173)

Mot bakgrund av att kommissionen anser att skattebefrielsen i fråga sannolikt är selektiv måste kommissionen enligt unionsdomstolarnas rättspraxis fastställa om befrielsen motiveras av det övergripande systemets art eller allmänna funktion. En åtgärd som utgör ett undantag från tillämpningen av det allmänna skattesystemet kan således vara berättigad om den berörda medlemsstaten kan visa att denna åtgärd är en direkt följd av de grundläggande eller styrande principerna för medlemsstatens skattesystem.

| (174) | Inga sådana argument har inkommit från de italienska myndigheterna eller de berörda parterna. Kommissionen har inte heller funnit några grunder för ett sådant berättigande. Kommissionen anser således att åtgärden inte motiveras av skattesystemets logik. Kommissionen slår därför fast att åtgärden är selektiv. |
| --- | --- |

(174)

Inga sådana argument har inkommit från de italienska myndigheterna eller de berörda parterna. Kommissionen har inte heller funnit några grunder för ett sådant berättigande. Kommissionen anser således att åtgärden inte motiveras av skattesystemets logik. Kommissionen slår därför fast att åtgärden är selektiv.

4.1.5.4   Slutsats

| (175) | Kommissionen slår således fast att befrielsen från bolagsskatt för italienska hamnsystemmyndigheter utan giltig motivering frångår principen för det italienska bolagsskattesystemet, enligt vilket bolagsskatt är tillämplig på alla typer av inkomster som genereras av företag eller av andra offentliga eller privata enheter än företag. Även om man skulle anse att befrielsen från bolagsskatt för hamnsystemmyndigheter överensstämmer med det italienska bolagsskattesystemet, eftersom hamnsystemmyndigheter enligt de italienska myndigheterna enbart uppfyller offentliga funktioner, skulle detta utgöra en situation där ”vissa” företag eller produktion av ”vissa” varor gynnas i den mening som avses i artikel 107 i EUF-fördraget (109). Kommissionen drar därför slutsatsen att den omständigheten att hamnsystemmyndigheterna inte omfattas av bolagsskatt utgör en selektiv fördel. |
| --- | --- |

(175)

Kommissionen slår således fast att befrielsen från bolagsskatt för italienska hamnsystemmyndigheter utan giltig motivering frångår principen för det italienska bolagsskattesystemet, enligt vilket bolagsskatt är tillämplig på alla typer av inkomster som genereras av företag eller av andra offentliga eller privata enheter än företag. Även om man skulle anse att befrielsen från bolagsskatt för hamnsystemmyndigheter överensstämmer med det italienska bolagsskattesystemet, eftersom hamnsystemmyndigheter enligt de italienska myndigheterna enbart uppfyller offentliga funktioner, skulle detta utgöra en situation där ”vissa” företag eller produktion av ”vissa” varor gynnas i den mening som avses i artikel 107 i EUF-fördraget (109). Kommissionen drar därför slutsatsen att den omständigheten att hamnsystemmyndigheterna inte omfattas av bolagsskatt utgör en selektiv fördel.

109

| (176) | Kommissionen slår dessutom fast att en sådan mer gynnsam behandling som staten beviljar företag och som kan tillskrivas staten kan snedvrida konkurrensen och påverka handeln inom unionen. Kommissionen drar därför slutsatsen att den skattebefrielse som beviljats hamnsystemmyndigheter utgör statligt stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i fördraget (110). |
| --- | --- |

(176)

Kommissionen slår dessutom fast att en sådan mer gynnsam behandling som staten beviljar företag och som kan tillskrivas staten kan snedvrida konkurrensen och påverka handeln inom unionen. Kommissionen drar därför slutsatsen att den skattebefrielse som beviljats hamnsystemmyndigheter utgör statligt stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i fördraget (110).

110

5.   FÖRENLIGHET

FÖRENLIGHET

| (177) | Statliga stödåtgärder kan anses förenliga med den inre marknaden på grundval av de undantag som fastställs i artiklarna 93, 106.2, 107.2 och 107.3 i fördraget. |
| --- | --- |

(177)

Statliga stödåtgärder kan anses förenliga med den inre marknaden på grundval av de undantag som fastställs i artiklarna 93, 106.2, 107.2 och 107.3 i fördraget.

5.1   Artikel 93 i fördraget

Artikel 93 i fördraget

| (178) | I artikel 93 i fördraget fastställs att ett stöd, om det ”tillgodoser behovet av samordning av transporter eller om det innebär ersättning för allmän trafikplikt”, också kan betraktas som förenligt med den inre marknaden. |
| --- | --- |

(178)

I artikel 93 i fördraget fastställs att ett stöd, om det ”tillgodoser behovet av samordning av transporter eller om det innebär ersättning för allmän trafikplikt”, också kan betraktas som förenligt med den inre marknaden.

| (179) | Kommissionen konstaterar för det första att det i det föreliggande ärendet inte finns några indikationer på att stödet finansierar åtgärder som tillgodoser behovet av samordning av transporter. Tvärtom, stödet består av en befrielse från bolagsskatt som inte rör någon särskild investering och absolut inte har något att göra med behovet av samordning av transporter. Det utgör inte heller en åtgärd som innebär ersättning för allmän trafikplikt. |
| --- | --- |

(179)

Kommissionen konstaterar för det första att det i det föreliggande ärendet inte finns några indikationer på att stödet finansierar åtgärder som tillgodoser behovet av samordning av transporter. Tvärtom, stödet består av en befrielse från bolagsskatt som inte rör någon särskild investering och absolut inte har något att göra med behovet av samordning av transporter. Det utgör inte heller en åtgärd som innebär ersättning för allmän trafikplikt.

| (180) | Kommissionen anser följaktligen att åtgärden inte kan anses förenlig enligt artikel 93 i fördraget. |
| --- | --- |

(180)

Kommissionen anser följaktligen att åtgärden inte kan anses förenlig enligt artikel 93 i fördraget.

5.2   Artikel 107.2 och 107.3 i fördraget

Artikel 107.2 och 107.3 i fördraget

| (181) | Eftersom den undersökta åtgärden utgör statligt stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i fördraget, ska det undersökas huruvida åtgärden är förenlig med den inre marknaden enligt det undantag som fastställs i artikel 107.2 och 107.3 i fördraget. |
| --- | --- |

(181)

Eftersom den undersökta åtgärden utgör statligt stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i fördraget, ska det undersökas huruvida åtgärden är förenlig med den inre marknaden enligt det undantag som fastställs i artikel 107.2 och 107.3 i fördraget.

| (182) | De italienska myndigheterna har inte anfört några argument om huruvida de undantag som anges i artikel 107.2 och 107.3 i fördraget är tillämpliga på den befrielse från bolagsskatt som beviljats hamnsystemmyndigheterna. |
| --- | --- |

(182)

De italienska myndigheterna har inte anfört några argument om huruvida de undantag som anges i artikel 107.2 och 107.3 i fördraget är tillämpliga på den befrielse från bolagsskatt som beviljats hamnsystemmyndigheterna.

| (183) | Kommissionen anser att inget av undantagen i artikel 107.2 i fördraget gäller, eftersom den undersökta åtgärden inte riktar sig till något av målen i denna bestämmelse. Närmare bestämt gäller inte den undersökta åtgärden stöd av social karaktär som ges till enskilda konsumenter, eller stöd för att avhjälpa skador som orsakats av naturkatastrofer eller andra exceptionella händelser, eller stöd som ges till näringslivet i vissa delar av Förbundsrepubliken Tyskland. |
| --- | --- |

(183)

Kommissionen anser att inget av undantagen i artikel 107.2 i fördraget gäller, eftersom den undersökta åtgärden inte riktar sig till något av målen i denna bestämmelse. Närmare bestämt gäller inte den undersökta åtgärden stöd av social karaktär som ges till enskilda konsumenter, eller stöd för att avhjälpa skador som orsakats av naturkatastrofer eller andra exceptionella händelser, eller stöd som ges till näringslivet i vissa delar av Förbundsrepubliken Tyskland.

| (184) | Följande anges i artikel 107.3 i fördraget: a) stöd för att främja utvecklingen i vissa regioner, b) stöd för vissa viktiga projekt av gemensamt europeiskt intresse, c) stöd för att utveckla vissa näringsverksamheter eller vissa regioner, d) stöd för att främja kultur och bevara kulturarvet, och e) stöd om bestäms genom ett beslut av rådet kan anses förenligt med den inre marknaden. |
| --- | --- |

(184)

Följande anges i artikel 107.3 i fördraget: a) stöd för att främja utvecklingen i vissa regioner, b) stöd för vissa viktiga projekt av gemensamt europeiskt intresse, c) stöd för att utveckla vissa näringsverksamheter eller vissa regioner, d) stöd för att främja kultur och bevara kulturarvet, och e) stöd om bestäms genom ett beslut av rådet kan anses förenligt med den inre marknaden.

| (185) | Enligt artikel 107.3 a i fördraget tillåts stöd som främjar den ekonomiska utvecklingen i regioner där levnadsstandarden är onormalt låg eller där det råder allvarlig brist på sysselsättning. Detta undantag är inte tillämpligt. |
| --- | --- |

(185)

Enligt artikel 107.3 a i fördraget tillåts stöd som främjar den ekonomiska utvecklingen i regioner där levnadsstandarden är onormalt låg eller där det råder allvarlig brist på sysselsättning. Detta undantag är inte tillämpligt.

| (186) | Åtgärden främjar inte genomförandet av viktiga projekt av gemensamt europeiskt intresse eller avhjälper en allvarlig störning i Italiens ekonomi enligt artikel 107.3 b i fördraget. |
| --- | --- |

(186)

Åtgärden främjar inte genomförandet av viktiga projekt av gemensamt europeiskt intresse eller avhjälper en allvarlig störning i Italiens ekonomi enligt artikel 107.3 b i fördraget.

| (187) | Åtgärden syftar inte heller till att främja kultur och bevara kulturarvet enligt artikel 107.3 d i fördraget. |
| --- | --- |

(187)

Åtgärden syftar inte heller till att främja kultur och bevara kulturarvet enligt artikel 107.3 d i fördraget.

| (188) | Enligt artikel 107.3 c i fördraget kan stöd för att främja utveckling av vissa näringsverksamheter eller vissa regioner förklaras förenligt när det inte påverkar handeln i negativ riktning i en omfattning som strider mot det gemensamma intresset. Tillgängliga uppgifter visar dock inte att den beviljade skattefördelen är förknippad med särskilda investeringar som investeringar som berättigar till stöd enligt unionens regler och riktlinjer. |
| --- | --- |

(188)

Enligt artikel 107.3 c i fördraget kan stöd för att främja utveckling av vissa näringsverksamheter eller vissa regioner förklaras förenligt när det inte påverkar handeln i negativ riktning i en omfattning som strider mot det gemensamma intresset. Tillgängliga uppgifter visar dock inte att den beviljade skattefördelen är förknippad med särskilda investeringar som investeringar som berättigar till stöd enligt unionens regler och riktlinjer.

| (189) | Kommissionen anser tvärtom att åtgärden utgör en minskning av avgifter som hamnsystemmyndigheterna normalt ska bära i sin verksamhet, och därför kan anses utgöra statligt stöd. Sådant stöd anses i allmänhet inte vara förenligt med den inre marknaden eftersom det varken är tidsbegränsat, nödvändigt eller proportionerligt för att finansiera kostnader som tjänar ett väl avgränsat mål av europeiskt intresse. |
| --- | --- |

(189)

Kommissionen anser tvärtom att åtgärden utgör en minskning av avgifter som hamnsystemmyndigheterna normalt ska bära i sin verksamhet, och därför kan anses utgöra statligt stöd. Sådant stöd anses i allmänhet inte vara förenligt med den inre marknaden eftersom det varken är tidsbegränsat, nödvändigt eller proportionerligt för att finansiera kostnader som tjänar ett väl avgränsat mål av europeiskt intresse.

| (190) | Därför anser kommissionen att undantagen i artikel 107.3 i fördraget inte gäller. |
| --- | --- |

(190)

Därför anser kommissionen att undantagen i artikel 107.3 i fördraget inte gäller.

| (191) | Med hänsyn till ovanstående anser kommissionen inte att åtgärden kan anses förenlig med den inre marknaden på grundval av artikel 107.2 och 107.3 i fördraget. |
| --- | --- |

(191)

Med hänsyn till ovanstående anser kommissionen inte att åtgärden kan anses förenlig med den inre marknaden på grundval av artikel 107.2 och 107.3 i fördraget.

5.3   Artikel 106.2 i fördraget

Artikel 106.2 i fördraget

| (192) | Om stödmottagaren har anförtrotts av staten att tillhandahålla tjänster av allmänt ekonomiskt intresse kan stödet också vara förenligt genom tillämpning av artikel 106.2 i fördraget. |
| --- | --- |

(192)

Om stödmottagaren har anförtrotts av staten att tillhandahålla tjänster av allmänt ekonomiskt intresse kan stödet också vara förenligt genom tillämpning av artikel 106.2 i fördraget.

| (193) | De italienska myndigheterna har dock inte inkommit med någon information som kan bekräfta att befrielsen från bolagsskatt för hamnsystemmyndigheter kan motiveras enligt artikel 106.2 i fördraget. Den ifrågavarande åtgärden, där stödbeloppet kopplas till enheternas beskattningsbara inkomst, har dessutom varken samband med eller är begränsad till nettokostnaderna för ett allmännyttigt uppdrag. Den följer inte heller av ett mandat för åtgärdens förmånstagare att ombesörja ett sådant uppdrag. Kommissionen anser således att åtgärden inte kan betraktas som en ersättning för offentliga tjänster som är förenlig med den inre marknaden och att den inte är förenlig på grundval av artikel 106.2 i fördraget. |
| --- | --- |

(193)

De italienska myndigheterna har dock inte inkommit med någon information som kan bekräfta att befrielsen från bolagsskatt för hamnsystemmyndigheter kan motiveras enligt artikel 106.2 i fördraget. Den ifrågavarande åtgärden, där stödbeloppet kopplas till enheternas beskattningsbara inkomst, har dessutom varken samband med eller är begränsad till nettokostnaderna för ett allmännyttigt uppdrag. Den följer inte heller av ett mandat för åtgärdens förmånstagare att ombesörja ett sådant uppdrag. Kommissionen anser således att åtgärden inte kan betraktas som en ersättning för offentliga tjänster som är förenlig med den inre marknaden och att den inte är förenlig på grundval av artikel 106.2 i fördraget.

6.   SLUTSATS

SLUTSATS

| (194) | Mot bakgrund av ovanstående anser kommissionen att befrielsen från bolagsskatt för hamnsystemmyndigheter i Italien inte kan anses förenlig med den inre marknaden. |
| --- | --- |

(194)

Mot bakgrund av ovanstående anser kommissionen att befrielsen från bolagsskatt för hamnsystemmyndigheter i Italien inte kan anses förenlig med den inre marknaden.

7.   BEFINTLIGT STÖD

BEFINTLIGT STÖD

| (195) | Befintligt stöd enligt artikel 1 b i procedurförordningen skulle antingen vara en åtgärd som fanns före ikraftträdandet av fördraget i Italien, en tidigare godkänd åtgärd, en åtgärd som betraktas som befintligt stöd enligt artikel 17 i procedurförordningen, eller en åtgärd som inte betraktades som stöd när den trädde i kraft men som på grund av den inre marknadens utveckling senare betraktades som stöd. Stöd som inte kan definieras som befintligt stöd ska betraktas som nytt stöd enligt artikel 1 c i procedurförordningen. |
| --- | --- |

(195)

Befintligt stöd enligt artikel 1 b i procedurförordningen skulle antingen vara en åtgärd som fanns före ikraftträdandet av fördraget i Italien, en tidigare godkänd åtgärd, en åtgärd som betraktas som befintligt stöd enligt artikel 17 i procedurförordningen, eller en åtgärd som inte betraktades som stöd när den trädde i kraft men som på grund av den inre marknadens utveckling senare betraktades som stöd. Stöd som inte kan definieras som befintligt stöd ska betraktas som nytt stöd enligt artikel 1 c i procedurförordningen.

| (196) | Befrielsen från bolagsskatt för italienska hamnsystemmyndigheter grundar sig på artikel 74 i den konsoliderade skattelagen såsom den tolkas och tillämpas av de italienska myndigheterna. |
| --- | --- |

(196)

Befrielsen från bolagsskatt för italienska hamnsystemmyndigheter grundar sig på artikel 74 i den konsoliderade skattelagen såsom den tolkas och tillämpas av de italienska myndigheterna.

| (197) | De italienska myndigheterna har bekräftat att det skattesystem som gällde för hamnsystemmyndigheter före 1958 är exakt detsamma som gäller i dag. De har i synnerhet bekräftat att hamnmyndigheter aldrig har omfattats av bolagsskatt. Kommissionen förfogar inte heller över några uppgifter som skulle motsäga detta. |
| --- | --- |

(197)

De italienska myndigheterna har bekräftat att det skattesystem som gällde för hamnsystemmyndigheter före 1958 är exakt detsamma som gäller i dag. De har i synnerhet bekräftat att hamnmyndigheter aldrig har omfattats av bolagsskatt. Kommissionen förfogar inte heller över några uppgifter som skulle motsäga detta.

| (198) | Kommissionen anser därför att det utgör befintligt stöd enligt artikel 1 b i) i procedurförordningen. |
| --- | --- |

(198)

Kommissionen anser därför att det utgör befintligt stöd enligt artikel 1 b i) i procedurförordningen.

8.   SLUTSATS

SLUTSATS

| (199) | Befrielsen från bolagsskatt för italienska hamnsystemmyndigheter utgör en befintlig stödordning som är oförenlig med den inre marknaden. |
| --- | --- |

(199)

Befrielsen från bolagsskatt för italienska hamnsystemmyndigheter utgör en befintlig stödordning som är oförenlig med den inre marknaden.

| (200) | Det är därför lämpligt att de italienska myndigheterna avskaffar stödordningen genom att upphäva befrielsen från bolagsskatt för italienska hamnsystemmyndigheter. Denna åtgärd bör antas inom två månader från dagen för offentliggörandet av detta beslut och bör tillämpas senast på de inkomster som genererats av ekonomisk verksamhet från och med början av det beskattningsår som följer efter denna åtgärds antagande och senast 2022. |
| --- | --- |

(200)

Det är därför lämpligt att de italienska myndigheterna avskaffar stödordningen genom att upphäva befrielsen från bolagsskatt för italienska hamnsystemmyndigheter. Denna åtgärd bör antas inom två månader från dagen för offentliggörandet av detta beslut och bör tillämpas senast på de inkomster som genererats av ekonomisk verksamhet från och med början av det beskattningsår som följer efter denna åtgärds antagande och senast 2022.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Befrielsen från bolagsskatt för italienska hamnsystemmyndigheter utgör en befintlig stödordning som är oförenlig med den inre marknaden.

Artikel 2

Italien är skyldigt att avskaffa den befrielse från bolagsskatt som avses i artikel 1. Den åtgärd varigenom Italien uppfyller sina skyldigheter ska antas inom två månader från dagen för offentliggörandet av detta beslut. Denna åtgärd ska tillämpas från och med början av det beskattningsår som följer på beslutets antagande och senast 2022.

Artikel 3

Italien ska inom två månader från delgivningen av detta beslut underrätta kommissionen om vilka åtgärder som har vidtagits för att följa beslutet.

Artikel 4

Detta beslut riktar sig till Italien.

Utfärdat i Bryssel den 4 december 2020.

På kommissionens vägnar

Margrethe VESTAGER

Ledamot av kommissionen

---

(1)  
  EUT C 7, 10.1.2020, s. 11.

1

(2)  Rådets förordning (EU) 2015/1589 av den 13 juli 2015 om tillämpningsföreskrifter för artikel 108 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUT L 248, 24.9.2015, s. 9).

2

(3)  Se fotnot 1.

3

(4)  Legge 28 gennaio 1994, n. 84 Riordino della legislazione in materia portuale (GU Serie Generale n.28 del 04-02-1994 – Suppl. Ordinario n. 21).

4

(5)  Hamnverksamheter utgörs av lastning, lossning, omlastning, lagring, flyttning av varor och allt annat arbete som utförs inom hamnområdet. Hamntjänster är specialiserade, kompletterande och underordnade tjänster i hamnverksamheten. En definition av hamnverksamhet ges i artikel 16 i lag 84/1994 och i beskrivningen i punkt 2.1.4.

5

(6)  
  Relazione sull’attività delle autorità di sistema portuale, Anno 2017, Ministero delle Infrastrutture e dei Trasporti, offentliggjord den 16 september 2019 http://www.mit.gov.it/node/11420.

6

Relazione sull’attività delle autorità di sistema portuale, Anno 2017

(7)  
  Testo Unico delle Imposte sui Redditi, D.P.R., 22.12.1986 nr 917, G.U., 31.12.1986.

7

Testo Unico delle Imposte sui Redditi

(8)  Standardskattesatsen för bolagsskatten 2020 uppgår till 24 %. Bolagsskattesatsen sänktes från 33 % år 2004 till 27,5 % år 2008 och till 24 % år 2018 och 2019.

8

(9)  Rådets förordning (EG) nr 2157/2001 av den 8 oktober 2001 om stadga för europabolag (SE-bolag) (EGT L 294, 10.11.2001, s. 1).

9

(10)  Rådets förordning (EG) nr 1435/2003 av den 22 juli 2003 om stadga för europeiska kooperativa föreningar (SCE-föreningar) (EUT L 207, 18.8.2003, s. 1).

10

(11)  Se fotnot 8.

11

(12)  Legge 27 dicembre 2019, n. 160, Bilancio di previsione dello Stato per l’anno finanziario 2020 e bilancio pluriennale per il triennio 2020–2022, GU Serie Generale n.304 del 30.12.2019 – Suppl. Ordinario n. 45. Tilläggsskatten är även tillämplig på inkomst från verksamheter som utförs på grundval av motorvägskoncessioner, flygplatskoncessioner och järnvägskoncessioner.

12

(13)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2017/352 av den 15 februari 2017 om inrättande av en ram för tillhandahållande av hamntjänster och gemensamma regler för finansiell insyn i hamnar (EUT L 57, 3.3.2017, s. 1).

13

(14)  ANCIP (den nationella sammanslutningen för hamnföretag) och Confetra (den italienska centralorganisationen för transport och logistik).

14

(15)  ANCIP (den nationella sammanslutningen för hamnföretag), Assoporti (den italienska hamnsammanslutningen), Confetra (den italienska centralorganisationen för transport och logistik) samt FILT CGIL, FIT-CISL och UILTRASPORTI (den italienska federationen för transportarbetare, den italienska transportarbetarfederationen och det italienska fackförbundet för transportarbetare).

15

(16)  ANCIP (den nationella sammanslutningen för hamnföretag) och Confetra (den italienska centralorganisationen för transport och logistik).

16

(17)  ANCIP (den nationella sammanslutningen för hamnföretag), Assoporti (den italienska hamnsammanslutningen) och Confetra (den italienska centralorganisationen för transport och logistik).

17

(18)  Confetra (den italienska centralorganisationen för transport och logistik).

18

(19)  Assoporti (den italienska hamnsammanslutningen), Confetra (den italienska centralorganisationen för transport och logistik) och Conftrasporto-Confcommercio (centralorganisationen för transport-, sjöfarts- och logistiksammanslutningar).

19

(20)  Confetra (den italienska centralorganisationen för transport och logistik).

20

(21)  Assoporti (den italienska hamnsammanslutningen), Confetra (den italienska centralorganisationen för transport och logistik), Conftrasporto-Confcommercio (centralorganisationen för transport-, sjöfarts- och logistiksammanslutningar) samt FILT CGIL, FIT-CISL och UILTRASPORTI (den italienska federationen för transportarbetare, den italienska transportarbetarfederationen och det italienska fackförbundet för transportarbetare).

21

(22)  Confetra (den italienska centralorganisationen för transport och logistik).

22

(23)  ANCIP (den nationella sammanslutningen för hamnföretag), Assoporti (den italienska hamnsammanslutningen), Confetra (den italienska centralorganisationen för transport och logistik) och Conftrasporto-Confcommercio (centralorganisationen för transport-, sjöfarts- och logistiksammanslutningar).

23

(24)  Conftrasporto-Confcommercio (centralorganisationen för transport-, sjöfarts- och logistiksammanslutningar).

24

(25)  ANCIP (den nationella sammanslutningen för hamnföretag).

25

(26)  Domstolens dom av den 17 februari 1993, Christian Poucet/Assurances Générales de France och Caisse Mutuelle Régionale du Languedoc-Roussillon, de förenade målen C-159/91 och C-160/91, ECLI:EU:C:1993:63, punkt 18.

26

,

(27)  Domstolens dom av den 17 februari 1993, Christian Poucet/Assurances Générales de France och Caisse Mutuelle Régionale du Languedoc-Roussillon, de förenade målen C-159/91 och C-160/91, ECLI:EU:C:1993:63, punkt 18. Domstolens dom av den 24 oktober 2002, Aéroports de Paris/Europeiska gemenskapernas kommission, C-82/01 P, ECLI:EU:C:2002:617, punkt 78.

27

,

(28)  ANCIP (den nationella sammanslutningen för hamnföretag).

28

(29)  Domstolens dom av den 19 januari 1994, SAT Fluggesellschaft mbH/Eurocontrol, C-364/92, ECLI:EU:C:1994:7. Domstolens dom av den 26 mars 2009, Selex Sistemi Integrati/kommissionen, C-113/07 P, ECLI:EU:C:2009:191.

29

(30)  Artikel 13.4 i förordning (EU) 2017/352.

30

(31)  Domstolens dom av den 12 juli 2012, Compass-Datenbank, C-138/11, ECLI:EU:C:2012:449, punkt 38. Tribunalens dom av den 12 september 2013, Tyskland/kommissionen, T-347/09, ECLI:EU:T:2013:418, punkt 29. Domstolens dom av den 26 mars 2009, Selex Sistemi Integrati/kommissionen, C-113/07 P, ECLI:EU:C:2009:191, punkterna 71–80.

31

(32)  ANCIP (den nationella sammanslutningen för hamnföretag), Assoporti (den italienska hamnsammanslutningen), Confetra (den italienska centralorganisationen för transport och logistik) samt FILT CGIL, FIT-CISL och UILTRASPORTI (den italienska federationen för transportarbetare, den italienska transportarbetarfederationen och det italienska fackförbundet för transportarbetare).

32

(33)  ANCIP (den nationella sammanslutningen för hamnföretag) och Confetra (den italienska centralorganisationen för transport och logistik).

33

(34)  Italien hänvisar till domstolens dom av den 21 december 2016, Europeiska kommissionen/World Duty Free Group SA m.fl., C-20/15 P, ECLI:EU:C:2016:981, punkt 58.

34

(35)  ANCIP (den nationella sammanslutningen för hamnföretag), Assoporti (den italienska hamnsammanslutningen) och Confetra (den italienska centralorganisationen för transport och logistik).

35

(36)  Confetra (den italienska centralorganisationen för transport och logistik).

36

(37)  Domstolens dom av den 23 april 1991, Klaus Höfner och Fritz Elser/Macrotron GmbH, C-41/90, ECLI:EU:C:1991:161, punkt 21.

37

(38)  Domstolens dom av den 1 juli 2008, MOTOE, C-49/07, ECLI:EU:C:2008:376, punkterna 27 och 28.

38

(39)  Domstolens dom av den 6 november 2018, Scuola Elementare Maria Montessori/kommissionen, de förenade målen C-622/16 P–C-624/16 P, ECLI:EU:C:2018:873, punkt 104 och där angiven rättspraxis.

39

(40)  Domstolens dom av den 29 oktober 1980, Van Landewyck/kommissionen, de förenade målen 209 till 215 och 218/78, ECLI:EU:C:1980:248, punkt 88. Domstolens dom av den 16 november 1995, FFSA m.fl./Ministère de l’Agriculture et de la Pêche, C-244/94, ECLI:EU:C:1995:392, punkt 21. Domstolens dom av den 1 juli 2008, MOTOE, C-49/07, ECLI:EU:C:2008:376, punkterna 27 och 28. Se i detta avseende kommissionens tillkännagivande om begreppet statligt stöd som avses i artikel 107.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, EUT C 262, 19.7.2016, punkt 9.

40

(41)  Tribunalens dom av den 24 mars 2011, Freistaat Sachsen m.fl./kommissionen, och Mitteldeutsche Flughafen och Flughafen Leipzig/Halle/kommissionen, de förenade målen T-443/08 och T-455/08, ECLI:EU:T:2011:117, punkt 95, bekräftad av domstolens dom av den 19 december 2012, Mitteldeutsche Flughafen och Flughafen Leipzig-Halle/kommissionen, C-288/11, ECLI:EU:C:2012:821, punkterna 42–44.

41

(42)  Tribunalens dom av den 20 september 2019, Havenbedrijf Antwerpen och Maatschappij van de Brugse Zeehaven/kommissionen, T-696/17, ECLI:EU:T:2019:652, punkt 47.

42

(43)  Kommissionens beslut av den 15 december 2009 om statligt stöd N 385/2009, offentlig finansiering av hamninfrastruktur i Ventspils hamn, (EUT C 72, 20.03.2010, skälen 53–58). Kommissionens beslut av den 15 juni 2011 om statligt stöd N 44/2010, offentlig finansiering av hamninfrastruktur i Krievu Sala (EUT C 215, 21.7.2011, s. 21, skälen 60–68). Kommissionens beslut av den 22 februari 2012 om statligt stöd SA.30742 (N/2010), Construction of infrastructure for the passenger and cargo ferries terminal in Klaipeda, EUT C 121, 26.4.2012, s. 1, skälen 45–47).

43

Construction of infrastructure for the passenger and cargo ferries terminal in Klaipeda

(44)  Kommissionens beslut av den 18 september 2013 om statligt stöd SA.36953 (2013/N), Port Authority of Bahía de Cádiz (EUT C 335, 16.11.2013, s. 1, skäl 29).

44

Port Authority of Bahía de Cádiz

(45)  Kommissionens beslut av den 27 mars 2014 om statligt stöd SA.38302, Port of Salerno (EUT C 156, 23.5.2014, skälen 32–36). Kommissionens beslut av den 22 februari 2012 om statligt stöd SA.30742 (N/2010), Construction of infrastructure for the passenger and cargo ferries terminal in Klaipeda, EUT C 121, 26.4.2012, s. 1, skälen 45–47). Kommissionens beslut av den 2 juli 2013 om statligt stöd SA.35418 (2012/N), Extension, of Piraeus Port (EUT C 256, 5.9.2013, s. 2, skälen 21 och 22). Kommissionens tillkännagivande om begreppet statligt stöd som avses i artikel 107.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUT C 262, 19.7.2016, punkt 215, s. 47).

45

Port of Salerno

Construction of infrastructure for the passenger and cargo ferries terminal in Klaipeda

Extension, of Piraeus Port

(46)  Exempel på sådana icke-ekonomiska verksamheter är a) kontroll av sjötrafiken, b) brandbekämpning, c) polis och d) tull. Kommissionens tillkännagivande om begreppet statligt stöd som avses i artikel 107.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUT C 262, 19.7.2016, punkt 215, s. 47).

46

(47)  Tribunalens dom av den 20 september 2019, Havenbedrijf Antwerpen och Maatschappij van de Brugse Zeehaven/kommissionen, T-696/17, ECLI:EU:T:2019:652, punkt 54.

47

(48)  Kommissionens tillkännagivande om begreppet statligt stöd som avses i artikel 107.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUT C 262, 19.7.2016, punkt 17, s. 5).

48

(49)  Tribunalens dom av den 30 april 2019, UPF/kommissionen, T-747/17, ECLI:EU:T:2019:271, punkt 64. Tribunalens dom av den 20 september 2019, Havenbedrijf Antwerpen och Maatschappij van de Brugse Zeehaven/kommissionen, T-696/17, ECLI:EU:T:2019:652, punkterna 53 och 54.

49

(50)  Tribunalens dom av den 20 september 2019, Havenbedrijf Antwerpen och Maatschappij van de Brugse Zeehaven/kommissionen, T-696/17, ECLI:EU:T:2019:652, punkt 48.

50

(51)  Kommissionens beslut av den 19 december 2012 om statligt stöd SA.34940, Porto di Augusta, (EUT C 77, 17.3.2013, skälen 42 och 43). Kommissionens beslut av den 27 mars 2014 om statligt stöd SA.38302, investeringsstöd till hamnen i Salerno (EUT C 156, 23.5.2014, skälen 33–36). Kommissionens beslut av den 19 juni 2015 om statligt stöd SA.39542, Dredging and disposal of dredged materials in the Port of Taranto (EUT C 259, 7.8.2015, skälen 38–41). Kommissionens beslut av den 28 juni 2016 om statligt stöd SA.36112, hamnmyndigheten i Neapel och Cantieri del Mediterraneo SpA. (EUT C 369, 7.10.2016, skälen 44–47).

51

Dredging and disposal of dredged materials in the Port of Taranto

(52)  Kommissionens beslut av den 27 juli 2017 om statligt stöd SA.38393, Hamnbeskattning i Belgien (EUT L 332, 14.12.2017, skäl 62). Kommissionens beslut av den 27 juli 2017 om statligt stöd SA.38398, Beskattning av hamnar i Frankrike (EUT L 332, 14.12.2017, skäl 55).

52

(53)  Tribunalens dom av den 30 april 2019, UPF/kommissionen, T-747/17, ECLI:EU:T:2019:271, punkterna 65 och 66. Tribunalens dom av den 20 september 2019, Havenbedrijf Antwerpen och Maatschappij van de Brugse Zeehaven/kommissionen, T-696/17, ECLI:EU:T:2019:652, punkt 47. Domarna överklagades inte.

53

(54)  Tribunalens dom av den 30 april 2019, UPF/kommissionen, T-747/17, ECLI:EU:T:2019:271, punkt 64 och där angiven rättspraxis.

54

(55)  Domstolens dom av den 1 juli 2008 i mål C-49/07, MOTOE, ECLI:EU:C:2008:376, punkt 27. Domstolens dom av den 27 juni 2017, Congregación de Escuelas Pías Provincia Betania, C 74/16, ECLI:EU:C:2017:496, punkt 46. Tribunalens dom av den 12 september 2013, Tyskland/kommissionen, T-347/09, ECLI:EU:T:2013:418, punkt 48. Tribunalens dom av den 20 september 2019, Havenbedrijf Antwerpen och Maatschappij van de Brugse Zeehaven/kommissionen, T-696/17, ECLI:EU:T:2019:652, punkt 80.

55

(56)  
  Relazione sull’attività delle autorità di sistema portuale, Anno 2017, Ministero delle Infrastrutture e dei Trasporti, offentliggjord den 16 september 2019 http://www.mit.gov.it/node/11420.

56

Relazione sull’attività delle autorità di sistema portuale, Anno 2017

(57)  Domstolens dom av den 27 juni 2017, Congregación de Escuelas Pías Provincia Betania, C-74/16, ECLI:EU:C:2017:496, punkt 47 och där angiven rättspraxis. Tribunalens dom av den 20 september 2019, Havenbedrijf Antwerpen och Maatschappij van de Brugse Zeehaven/kommissionen, T-696/17, ECLI:EU:T:2019:652, punkt 75.

57

(58)  Domstolens dom av den 19 december 2012, Mitteldeutsche Flughafen och Flughafen Leipzig-Halle /kommissionen, C-288/11, ECLI:EU:C:2012:821, punkt 40. Domstolens dom av den 24 mars 2011, Freistaat Sachsen m.fl./kommissionen och Mitteldeutsche Flughafen och Flughafen Leipzig/Halle/kommissionen, de förenade målen T-443/08 och T-455/08, ECLI:EU:T:2011:117,punkt 93. Tribunalens dom av den 20 september 2019, Havenbedrijf Antwerpen och Maatschappij van de Brugse Zeehaven/kommissionen, T-696/17, ECLI:EU:T:2019:652, punkt 76.

58

(59)  Tribunalens dom av den 12 september 2013, Tyskland/kommissionen, T-347/09, ECLI:EU:T:2013:418, punkt 30 och där angiven rättspraxis. Tribunalens dom av den 20 september 2019, Havenbedrijf Antwerpen och Maatschappij van de Brugse Zeehaven/kommissionen, T-696/17, ECLI:EU:T:2019:652, punkt 78.

59

(60)  Tribunalens dom av den 20 september 2019, Havenbedrijf Antwerpen och Maatschappij van de Brugse Zeehaven/kommissionen, T-696/17, ECLI:EU:T:2019:652, punkt 81.

60

(61)  Tribunalens dom av den 20 september 2019, Havenbedrijf Antwerpen och Maatschappij van de Brugse Zeehaven/kommissionen, T-696/17, ECLI:EU:T:2019:652, punkt 82.

61

(62)  Tribunalens dom av den 20 september 2019, Havenbedrijf Antwerpen och Maatschappij van de Brugse Zeehaven/kommissionen, T-696/17, ECLI:EU:T:2019:652, punkt 75.

62

(63)  Tribunalens dom av den 15 mars 2018, Naviera Armas/kommissionen, T-108/16, ECLI:EU:T:2018:145, punkt 124.

63

(64)  Domstolens dom av den 19 januari 1994, SAT Fluggesellschaft mbH/Eurocontrol, C-364/92, ECLI:EU:C:1994:7. Domstolens dom av den 26 mars 2009, Selex Sistemi Integrati/kommissionen, C-113/07 P, ECLI:EU:C:2009:191.

64

(65)  Tribunalens dom av den 20 september 2019, Havenbedrijf Antwerpen och Maatschappij van de Brugse Zeehaven/kommissionen, T-696/17, ECLI:EU:T:2019:652, punkt 85 och där angiven rättspraxis.

65

(66)  Domstolens dom av den 12 juli 2012, Compass-Datenbank, C-138/11, ECLI:EU:C:2012:449, punkt 38. Tribunalens dom av den 12 september 2013, Tyskland/kommissionen, T-347/09, ECLI:EU:T:2013:418, punkt 29. Domstolens dom av den 26 mars 2009, Selex Sistemi Integrati/kommissionen, C-113/07 P, ECLI:EU:C:2009:191, punkterna 71–80. Tribunalens dom av den 20 september 2019, Havenbedrijf Antwerpen och Maatschappij van de Brugse Zeehaven/kommissionen, T-696/17, ECLI:EU:T:2019:652, punkt 86. Tribunalens dom av den 30 april 2019, UPF/kommissionen, T-747/17, ECLI:EU:T:2019:271, punkt 82.

66

(67)  Tribunalens dom av den 20 september 2019, Havenbedrijf Antwerpen och Maatschappij van de Brugse Zeehaven/kommissionen, T-696/17, ECLI:EU:T:2019:652, punkt 87. Tribunalens dom av den 30 april 2019, UPF/kommissionen, T-747/17, ECLI:EU:T:2019:271, punkt 84.

67

(68)  Domstolens dom av den 12 juli 2012, Compass-Datenbank, C-138/11, ECLI:EU:C:2012:449, punkt 41. Tribunalens dom av den 12 september 2013, Tyskland/kommissionen, T-347/09, ECLI:EU:T:2013:418, punkt 41. Tribunalens dom av den 20 september 2019, Havenbedrijf Antwerpen och Maatschappij van de Brugse Zeehaven/kommissionen, T-696/17, ECLI:EU:T:2019:652, punkt 89. Tribunalens dom av den 30 april 2019, UPF/kommissionen, T-747/17, ECLI:EU:T:2019:271, punkt 82.

68

(69)  Tribunalens dom av den 20 september 2019, Havenbedrijf Antwerpen och Maatschappij van de Brugse Zeehaven/kommissionen, T-696/17, ECLI:EU:T:2019:652, punkt 90. Tribunalens dom av den 30 april 2019, UPF/kommissionen, T-747/17, ECLI:EU:T:2019:271, punkt 87.

69

(70)  
  Relazione sull’attività delle autorità di sistema portuale, Anno 2017, Ministero delle Infrastrutture e dei Trasporti, offentliggjord den 16 september 2019 http://www.mit.gov.it/node/11420.

70

Relazione sull’attività delle autorità di sistema portuale, Anno 2017

(71)  Tribunalens dom av den 20 september 2019, Havenbedrijf Antwerpen och Maatschappij van de Brugse Zeehaven/kommissionen, T-696/17, ECLI:EU:T:2019:652, punkt 89. Tribunalens dom av den 30 april 2019, UPF/kommissionen, T-747/17, ECLI:EU:T:2019:271, punkt 84.

71

(72)  Domstolens dom av den 12 juli 2012, Compass-Datenbank, C-138/11, ECLI:EU:C:2012:449, punkt 37. Tribunalens dom av den 30 april 2019, UPF/kommissionen, T-747/17, ECLI:EU:T:2019:271, punkt 64.

72

(73)  Tribunalens dom av den 20 september 2019, Havenbedrijf Antwerpen och Maatschappij van de Brugse Zeehaven/kommissionen, T-696/17, ECLI:EU:T:2019:652, punkt 56.

73

(74)  Domstolens dom av den 24 oktober 2002, Aéroports de Paris/kommissionen, C-82/01 P, ECLI:EU:C:2002:617, punkt 78. Tribunalens dom av den 12 december 2000, Aéroports de Paris/kommissionen, T-128/98, ECLI:EU:T:2000:290, punkt 121.

74

(75)  Tribunalens dom av den 20 september 2019, Havenbedrijf Antwerpen och Maatschappij van de Brugse Zeehaven/kommissionen, T-696/17, ECLI:EU:T:2019:652, punkt 71. Tribunalens dom av den 30 april 2019, UPF/kommissionen, T-747/17, ECLI:EU:T:2019:271, punkt 65.

75

(76)  Domstolens dom av den 19 december 2012, Mitteldeutsche Flughafen och Flughafen Leipzig-Halle /kommissionen, C-288/11, ECLI:EU:C:2012:821. Tribunalens dom av den 20 september 2019, Havenbedrijf Antwerpen och Maatschappij van de Brugse Zeehaven/kommissionen, T-696/17, ECLI:EU:T:2019:652, punkt 72.

76

(77)  Domstolens dom av den 15 mars 1994, Banco Exterior de España/Ayuntamiento de Valencia, C-387/92, ECLI:EU:C:1994:100, punkt 14.

77

(78)  Enligt artikel 345 i fördraget ska fördragen ”inte i något hänseende ingripa i medlemsstaternas egendomsordning”.

78

(79)  Se t.ex. domstolens dom av den 10 juli 1986, Belgien/kommissionen, 40/85, ECLI:EU:C:1986:305, punkt 12.

79

(80)  Domstolens dom av den 14 september 1994, Spanien/kommissionen, de förenade målen C-278/92, C-279/92 och C-280/92, ECLI:EU:C:1994:325, punkt 22.

80

(81)  Domstolens dom av den 23 februari 1961, De Gezamenlijke Steenkolenmijnen in Limburg/Europeiska kol- och stålgemenskapens höga myndighet, ärende 30/59, ECLI:EU:C:1961:2, punkt 19. Domstolens dom av den 8 november 2001, Adria-Wien Pipeline och Wietersdorfer & Peggauer Zementwerke, C-143/99, ECLI:EU:C:2001:598, punkt 38.

81

(82)  Domstolens dom av den 24 juli 2003, Altmark Trans GmbH och Regierungspräsidium Magdeburg, C-280/00, ECLI:EU:C:2003:415.

82

(83)  Se punkt 2.1 i förslaget till förordning om hamntjänster. Se även kommissionens meddelande En europeisk hamnpolitik, KOM(2007) 616 slutlig, punkt II.4.2.

83

En europeisk hamnpolitik

(84)  Se förslag till avgörande av generaladvokat Wahl i domstolens dom av den 23 januari 2019, Fallimento Traghetti del Mediterraneo, C-387/17, ECLI:EU:C:2018:712, punkt 66: ”[...] Domstolen har dock redan slagit fast att en sådan avsaknad av liberalisering inte nödvändigtvis utesluter att statligt stöd kan påverka handeln mellan medlemsstaterna, och snedvrider eller hotar att snedvrida konkurrensen.” Se även domstolens dom av den 23 januari 2019, Fallimento Traghetti del Mediterraneo, C-387/17, ECLI:EU:C:2019:51, punkt 38 ff.

84

(85)  I detta avseende är villkoren i punkt 188 i kommissionens tillkännagivande om begreppet statligt stöd inte uppfyllda. Kommissionens tillkännagivande om begreppet statligt stöd som avses i artikel 107.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUT C 262, 19.7.2016, s. 1).

85

(86)  Konkurrens mellan hamnar kan även handla om att hamnarna tävlar om att erbjuda de bästa resurserna (både materiella och icke-materiella) till alla aktörer inom de olika branschernas leveranskedjor (t.ex. stuvare, rederier, redare och multimodala operatörer). Notteboom T., de Langen P. (2015), ”Container Port Competition in Europe”, Lee CY., Meng Q. (red.), Handbook of Ocean Container Transport Logistics.
  International Series in Operations Research & Management Science, vol 220.

86

Handbook of Ocean Container Transport Logistics.

International Series in Operations Research & Management Science

(87)  När det gäller hamnmyndigheter konkurrerar de främst om att erbjuda bästa möjliga grundläggande infrastruktur (dockor, kajer), infostruktur-resurser (it-resurser) samt logistik- och distributionsresurser till lägsta pris för hamnanvändare. Notteboom T., de Langen P. (2015), ”Container Port Competition in Europe”, Lee CY., Meng Q. (red.), Handbook of Ocean Container Transport Logistics. International Series in Operations Research & Management Science, vol 220.

87

Handbook of Ocean Container Transport Logistics

International Series in Operations Research & Management Science

(88)  Tribunalens dom av den 20 september 2019, Havenbedrijf Antwerpen och Maatschappij van de Brugse Zeehaven/kommissionen, T-696/17, ECLI:EU:T:2019:652, punkt 99. Tribunalens dom av den 30 april 2019, UPF/kommissionen, T-747/17, ECLI:EU:T:2019:271, punkt 103.

88

(89)  Domstolens dom av den 17 september 1980, Philip Morris Holland BV/kommissionen, C-730/79, ECLI:EU:C:1980:209, punkt 11. Tribunalens dom av den 15 juni 2000, Alzetta m.fl./kommissionen, de förenade målen T-298/97, T-312/97, T-313/97, T-315/97, T-600/97 till 607/97, T-1/98, T-3/98 till T-6/98 och T-23/98, ECLI:EU:T:2000:151, punkt 80.

89

(90)  Domstolens dom av den 24 juli 2003, Altmark Trans GmbH och Regierungspräsidium Magdeburg, C-280/00, ECLI:EU:C:2003:415, punkterna 78 och 79.

90

(91)  Domstolens dom av den 3 mars 2005, Heiser, C-172/03, ECLI:EU:C:2005:130, punkt 55.

91

(92)  Tribunalens dom av den 30 april 2019, UPF/kommissionen, T-747/17, ECLI:EU:T:2019:271, punkt 102.

92

(93)  Priset på de transporttjänster som hamnar tillhandahåller står ofta för en betydande del av den totala transportkostnaden. Se Europas kusthamnar 2030: Hur ser framtiden ut, Europeiska kommissionens memorandum av den 23 maj 2013: ”Kostnaderna för och kvaliteten på hamntjänsterna är en viktig faktor för det europeiska näringslivet. Hamnkostnader kan stå för en betydande del av de totala kostnaderna i logistikkedjan. Godshantering, hamnavgifter och nautiska tjänster i hamnar kan stå för mellan 40 % och 60 % av de totala logistikkostnaderna för dörr till dörr-leveranser där företag använder närsjöfart för att transportera varor.” (kommissionens understrykning). Jfr fotnot 72.

93

Europas kusthamnar 2030: Hur ser framtiden ut

hamnavgifter

(94)  Domstolens dom av den 14 januari 2015, Eventech, C-518/13, ECLI:EU:C:2015:9, punkt 65. Domstolens dom av den 8 maj 2013, Libert m.fl., de förenade målen C-197/11 och C-203/11, ECLI:EU:C:2013:288, punkt 76.

94

(95)  Domstolens dom av den 14 januari 2015, Eventech, C-518/13, ECLI:EU:C:2015:9, punkt 66. Domstolens dom av den 8 maj 2013, Libert m.fl., de förenade målen C-197/11 och C-203/11, ECLI:EU:C:2013:288, punkt 77. Tribunalens dom av den 4 april 2001, Regione autonoma Friuli-Venezia Giulia/kommissionen, T-288/97, ECLI:EU:T:2001:115, punkt 41.

95

(96)  
  Top 15 container ports in Europe in 2019:
  TEU volumes and growth rates, T. Notteboom, 21.2.2020. https://www.porteconomics.eu/2020/02/21/top-15-container-ports-in-europe-in-2019-teu-volumes-and-growth-rates.

96

Top 15 container ports in Europe in 2019:

TEU volumes and growth rates

(97)  Allmänt tillgänglig information visar att hamnsystemmyndigheter i Italien konkurrerar med hamnar i andra länder i Medelhavsområdet, såsom Spanien, Frankrike, Malta och Grekland. Ministero delle Infrastrutture e dei Trasporti, Piano Strategico Nazionale della Portualità e della Logistica (2014) https://mit.gov.it/mit/mop_all.php?p_id=23291, s. 23, 91 och 152. Panaro, Buonfanti, Murgia, Ripoli, ”Porti e Mediterraneo”, Assoporti e SRM (2011) https://www.assoporti.it/media/3047/porti_e_mediterraneo_def.pdf, s. 3. Arianna Buonfanti, ”Lo shipping e la portualità nel Mediterraneo: opportunità e sfide per l’Italia”, Rivista di Economia e Politica dei Trasporti (2013), nr 3, artikel 1, ISSN 2282-6599, s. 6 och 12.

97

Piano Strategico Nazionale della Portualità e della Logistica

Rivista di Economia e Politica dei Trasporti

(98)  Domstolens dom av den 15 december 2005, Italien/kommissionen, C-66/02, ECLI:EU:C:2005:768, punkt 94.

98

(99)  Kommissionens tillkännagivande om begreppet statligt stöd som avses i artikel 107.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUT C 262, 19.7.2016, s. 1), punkt 128.

99

(100)  Domstolens dom av den 6 september 2006, Portugal/kommissionen, C-88/03, ECLI:EU:C:2006:511, punkt 81.

100

(101)  Enligt artikel 81 i den konsoliderade skattelagen omfattas all inkomst från alla källor i den beskattningsbara inkomsten för företag och enheter vars enda eller huvudsakliga syfte är att bedriva kommersiell verksamhet.

101

(102)  I artikel 143 i den konsoliderade skattelagen förtydligas att beskattningsbar inkomst för enheter som inte har kommersiell verksamhet som sitt enda eller huvudsakliga syfte består av inkomst från mark, kapital, näringsverksamhet och andra tillgångar, var de än produceras och för vilket ändamål, med undantag för skattebefriad inkomst och inkomst som omfattas av källskatt eller alternativ skatt.

102

(103)  Domstolens dom av den 15 november 2011, kommissionen och Konungariket Spanien/Government of Gibraltar och Förenade konungariket Storbritannien och Nordirland, de förenade målen C-106/09 P och C-107/09 P, ECLI:EU:C:2011:732, punkterna 101–104, och tribunalens dom av den 20 september 2019, Havenbedrijf Antwerpen och Maatschappij van de Brugse Zeehaven/kommissionen, T-696/17, ECLI:EU:T:2019:652, punkterna 132–133 och 194–195.

103

(104)  Domstolens dom av den 8 september 2011, Paint Graphos m.fl., de förenade målen C-78/08 till C-80/08, ECLI:EU:C:2011:550, punkt 54, och tribunalens dom av den 20 september 2019, Port autonome du Centre och de l’Ouest m.fl./kommissionen, T-673/17, ECLI:EU:T:2019:643, punkt 178.

104

(105)  Domstolens dom av den 8 september 2011, Paint Graphos m.fl., de förenade målen C-78/08 till C-80/08, ECLI:EU:C:2011:550, punkt 55.

105

(106)  Domstolens dom av den 10 januari 2006, Cassa di Risparmio di Firenze m.fl., C-222/04, ECLI:EU:C:2006:8, punkt 123.

106

(107)  Domstolens dom av den 8 september 2011, Paint Graphos m.fl., de förenade målen C-78/08–C-80/08, ECLI:EU:C:2011:550, punkt 54, och tribunalens dom av den 20 september 2019, Port autonome du Centre och de l’Ouest m.fl./kommissionen, T-673/17, ECLI:EU:T:2019:643, punkterna 178–180.

107

(108)  Domstolens dom av den 15 november 2011, kommissionen och Konungariket Spanien/Government of Gibraltar och Förenade konungariket Storbritannien och Nordirland, förenade målen C-106/09 P och C-107/09 P, ECLI:EU:C:2011:732, punkt 101, och tribunalens dom av den 20 september 2019, Port autonome du Centre och de l’Ouest m.fl./kommissionen, T-673/17, ECLI:EU:T:2019:643, punkt 191.

108

(109)  Domstolens dom av den 15 november 2011, kommissionen och Konungariket Spanien/Government of Gibraltar och Förenade konungariket Storbritannien och Nordirland, de förenade målen C-106/09 P och C-107/09 P, ECLI:EU:C:2011:732, punkt 101.

109

(110)  I ett liknande ärende rörande ett treårigt undantag från bolagsskatt som beviljats vissa italienska offentliga företag som inrättats av lokala myndigheter, antog kommissionen ett negativt beslut med återkrav 2002, vilket bekräftades av domstolens dom av den 21 december 2011, A2A/kommissionen, C-318/09 P, ECLI:EU:C:2011:856.

110

---

| 6.10.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 354/29 |
| --- | --- | --- | --- |

6.10.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 354/29

---

EUROPEISKA CENTRALBANKENS BESLUT (EU) 2021/1758

av den 21 september 2021

om ändring av beslut ECB/2007/7 om villkoren för Target2-ECB (ECB/2021/43)

EUROPEISKA CENTRALBANKENS DIREKTION HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 127.2 första och fjärde strecksatserna,

med beaktande av stadgan för Europeiska centralbankssystemet och Europeiska centralbanken, särskilt artikel 11.6 och artiklarna 17, 22 och 23, och

av följande skäl:

| (1) | Den 20 juli 2021 ändrade ECB-rådet (1) Europeiska centralbankens riktlinje ECB/2012/27 (2) för att a) klargöra att TIPS DCA-innehavare och T2S DCA-innehavare kommer att anslutas till Target2 via Eurosystemets gemensamma portal till marknadsinfrastruktur från och med november 2021 respektive juni 2022, b) klargöra och utvidga de säkerhetskrav som Target2 uppställer för slutanvändare i syfte att säkerställa att Target2 fortsätter att utvecklas för att hantera hot mot cybersäkerheten, c) ålägga PM-kontoinnehavare, deras indirekta deltagare och adressater med BIC som har anslutit sig till SCT Inst-systemet genom att underteckna anslutningsavtalet för SEPA Instant Credit Transfer att alltid vara nåbara i TIPS-plattformen via ett TIPS DCA-konto i syfte att säkerställa att direktbetalningar är tillgängliga i hela unionen, d) förtydliga villkoren för att överföra medel från deltagarnas konton i Target2 till motsvarande efterföljande konton i det framtida Target-systemet, så att rättssäkerhet säkerställs samt e) förtydliga och uppdatera vissa andra aspekter av riktlinje ECB/2012/27. |
| --- | --- |

(1)

Den 20 juli 2021 ändrade ECB-rådet (1) Europeiska centralbankens riktlinje ECB/2012/27 (2) för att a) klargöra att TIPS DCA-innehavare och T2S DCA-innehavare kommer att anslutas till Target2 via Eurosystemets gemensamma portal till marknadsinfrastruktur från och med november 2021 respektive juni 2022, b) klargöra och utvidga de säkerhetskrav som Target2 uppställer för slutanvändare i syfte att säkerställa att Target2 fortsätter att utvecklas för att hantera hot mot cybersäkerheten, c) ålägga PM-kontoinnehavare, deras indirekta deltagare och adressater med BIC som har anslutit sig till SCT Inst-systemet genom att underteckna anslutningsavtalet för SEPA Instant Credit Transfer att alltid vara nåbara i TIPS-plattformen via ett TIPS DCA-konto i syfte att säkerställa att direktbetalningar är tillgängliga i hela unionen, d) förtydliga villkoren för att överföra medel från deltagarnas konton i Target2 till motsvarande efterföljande konton i det framtida Target-systemet, så att rättssäkerhet säkerställs samt e) förtydliga och uppdatera vissa andra aspekter av riktlinje ECB/2012/27.

| (2) | När konsolideringsprojektet avseende T2-T2S är i drift blir det även nödvändigt att säkerställa transparens i fråga om villkoren för att överföra medel från deltagarnas konton i Target2-ECB till motsvarande efterföljande konton i det framtida Target-systemet, så att rättssäkerhet säkerställs. |
| --- | --- |

(2)

När konsolideringsprojektet avseende T2-T2S är i drift blir det även nödvändigt att säkerställa transparens i fråga om villkoren för att överföra medel från deltagarnas konton i Target2-ECB till motsvarande efterföljande konton i det framtida Target-systemet, så att rättssäkerhet säkerställs.

| (3) | De ändringar som gjorts av riktlinje ECB/2012/27 som påverkar villkoren för Target2-ECB bör återspeglas i Europeiska centralbankens beslut ECB/2007/7 (3). |
| --- | --- |

(3)

De ändringar som gjorts av riktlinje ECB/2012/27 som påverkar villkoren för Target2-ECB bör återspeglas i Europeiska centralbankens beslut ECB/2007/7 (3).

| (4) | Beslut ECB/2007/7 bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(4)

Beslut ECB/2007/7 bör därför ändras i enlighet med detta.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Ändringar

Bilagorna I, II och III till beslut ECB/2007/7 ska ändras i enlighet med bilagorna till det här beslutet.

Artikel 2

Slutbestämmelser

Detta beslut träder i kraft den femte dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Europeiska unionens officiella tidning.

Det ska tillämpas från och med den 21 november 2021, utom punkterna 1 c, 7 och 9 i bilaga II till detta beslut som ska tillämpas från och med den 13 juni 2022.

Utfärdat i Frankfurt am Main den 21 september 2021.

Christine LAGARDE

ECB:s ordförande

---

(1)  Europeiska centralbankens riktlinje (EU) 2021/1759 av den 20 juli 2021 om ändring av riktlinje ECB/2012/27 om ett transeuropeiskt automatiserat system för bruttoavveckling av betalningar i realtid (Target2) (ECB/2021/30) (se sidan 45 i detta nummer av EUT).

1

(2)  Europeiska centralbankens riktlinje ECB/2012/27 av den 5 december 2012 om ett transeuropeiskt automatiserat system för bruttoavveckling av betalningar i realtid (Target2) (EUT L 30, 30.1.2013, s. 1).

2

(3)  Europeiska centralbankens beslut ECB/2007/7 av den 24 juli 2007 om villkoren för Target2-ECB (EUT L 237, 8.9.2007, s. 71).

3

---

BILAGA I

Bilaga I till beslut ECB/2007/7 ska ändras på följande sätt:

| 1. | Artikel 1 ska ändras på följande sätt:






  a) | Definitionen av direktbetalningsuppdrag ska ersättas med följande:






  ”— | ’instant payment order’ means, in line with the European Payments Council's SEPA Instant Credit Transfer (SCT Inst) scheme, a payment instruction which can be executed 24 hours a day any calendar day of the year, with immediate or close to immediate processing and notification to the payer and includes (a) the TIPS DCA to TIPS DCA instant payment orders, (b) TIPS DCA to TIPS AS technical account instant payment orders, (c) TIPS AS technical account to TIPS DCA instant payment orders and (d) TIPS AS technical account to TIPS AS technical account instant payment orders,”. |
| --- | --- | --- | --- |

1.

Artikel 1 ska ändras på följande sätt:

a)

Definitionen av direktbetalningsuppdrag ska ersättas med följande:

”—

’instant payment order’ means, in line with the European Payments Council's SEPA Instant Credit Transfer (SCT Inst) scheme, a payment instruction which can be executed 24 hours a day any calendar day of the year, with immediate or close to immediate processing and notification to the payer and includes (a) the TIPS DCA to TIPS DCA instant payment orders, (b) TIPS DCA to TIPS AS technical account instant payment orders, (c) TIPS AS technical account to TIPS DCA instant payment orders and (d) TIPS AS technical account to TIPS AS technical account instant payment orders,”.

| b) | Följande definitioner ska införas:






  ”— | ’European Payments Council's SEPA Instant Credit Transfer (SCT Inst) scheme’ or ’SCT Inst scheme’ means an automated, open standards scheme providing a set of interbank rules to be complied with by SCT Inst participants, allowing payment services providers in SEPA to offer an automated, SEPA-wide euro instant credit transfer product, |
| --- | --- | --- |

b)

Följande definitioner ska införas:

”—

’European Payments Council's SEPA Instant Credit Transfer (SCT Inst) scheme’ or ’SCT Inst scheme’ means an automated, open standards scheme providing a set of interbank rules to be complied with by SCT Inst participants, allowing payment services providers in SEPA to offer an automated, SEPA-wide euro instant credit transfer product,

| — | ’TIPS ancillary system technical account (TIPS AS technical account)’ means an account held by an ancillary system or a CB on an ancillary system's behalf in the CB’s TARGET2 component system for use by the ancillary system for the purpose of settling instant payments in its own books, |
| --- | --- |

—

’TIPS ancillary system technical account (TIPS AS technical account)’ means an account held by an ancillary system or a CB on an ancillary system's behalf in the CB’s TARGET2 component system for use by the ancillary system for the purpose of settling instant payments in its own books,

| — | ’TIPS DCA to TIPS AS technical account liquidity transfer order’ means the instruction to transfer a specified amount of funds from a TIPS DCA to a TIPS AS technical account to fund the TIPS DCA holder’s position (or the position of another participant of the ancillary system) in the books of the ancillary system, |
| --- | --- |

—

’TIPS DCA to TIPS AS technical account liquidity transfer order’ means the instruction to transfer a specified amount of funds from a TIPS DCA to a TIPS AS technical account to fund the TIPS DCA holder’s position (or the position of another participant of the ancillary system) in the books of the ancillary system,

| — | ’TIPS AS technical account to TIPS DCA liquidity transfer order’ means the instruction to transfer a specified amount of funds from a TIPS AS technical account to a TIPS DCA to defund the TIPS DCA holder’s position (or the position of another participant of the ancillary system) in the books of the ancillary system, |
| --- | --- |

—

’TIPS AS technical account to TIPS DCA liquidity transfer order’ means the instruction to transfer a specified amount of funds from a TIPS AS technical account to a TIPS DCA to defund the TIPS DCA holder’s position (or the position of another participant of the ancillary system) in the books of the ancillary system,

| — | ’reachable party’ means an entity which: (a) holds a BIC; (b) is designated as a reachable party by a TIPS DCA holder or by an ancillary system; (c) is a correspondent, customer or branch of a TIPS DCA holder or a participant of an ancillary system, or a correspondent, customer, or branch of a participant of an ancillary system; and (d) is addressable through the TIPS Platform and is able to submit instant payment orders and receive instant payment orders either via the TIPS DCA holder or the ancillary system or, if so authorised by the TIPS DCA holder or by the ancillary system, directly.” |
| --- | --- |

—

’reachable party’ means an entity which: (a) holds a BIC; (b) is designated as a reachable party by a TIPS DCA holder or by an ancillary system; (c) is a correspondent, customer or branch of a TIPS DCA holder or a participant of an ancillary system, or a correspondent, customer, or branch of a participant of an ancillary system; and (d) is addressable through the TIPS Platform and is able to submit instant payment orders and receive instant payment orders either via the TIPS DCA holder or the ancillary system or, if so authorised by the TIPS DCA holder or by the ancillary system, directly.”

| c) | Definitionen av TIPS network service provider ska utgå. |
| --- | --- |

c)

Definitionen av TIPS network service provider ska utgå.

| 2. | I artikel 2 första stycket ska följande text läggas till:






  ”Appendix VII: | Requirements regarding information security management and business continuity management”. |
| --- | --- | --- |

2.

I artikel 2 första stycket ska följande text läggas till:

”Appendix VII:

| 3. | Artikel 3 ska ändras på följande sätt:






  a) | Punkt 2 fc ska ersättas med följande:






  ”(fc) | TIPS DCA to PM liquidity transfer orders and PM to TIPS DCA liquidity transfer orders;” |
| --- | --- | --- | --- |

3.

Artikel 3 ska ändras på följande sätt:

a)

Punkt 2 fc ska ersättas med följande:

”(fc)

TIPS DCA to PM liquidity transfer orders and PM to TIPS DCA liquidity transfer orders;”

| b) | I punkt 2 ska följande led fd införas:






  ”(fd) | TIPS DCA to TIPS AS technical account liquidity transfer orders and TIPS AS technical account to TIPS DCA liquidity transfer orders; and” |
| --- | --- | --- |

b)

I punkt 2 ska följande led fd införas:

”(fd)

TIPS DCA to TIPS AS technical account liquidity transfer orders and TIPS AS technical account to TIPS DCA liquidity transfer orders; and”

| c) | Punkt 3 ska ersättas med följande:

  ”3.   TARGET2 provides real-time gross settlement for payments in euro, with settlement in central bank money across PM accounts, T2S DCAs and TIPS DCAs. TARGET2 is established and functions on the basis of the SSP through which payment orders are submitted and processed and through which payments are ultimately received in the same technical manner. As far as the technical operation of the T2S DCAs is concerned, TARGET2 is technically established and functions on the basis of the T2S Platform. As far as the technical operation of the TIPS DCAs and TIPS AS technical accounts is concerned, TARGET2 is technically established and functions on the basis of the TIPS Platform.” |
| --- | --- |

c)

Punkt 3 ska ersättas med följande:

”3.   TARGET2 provides real-time gross settlement for payments in euro, with settlement in central bank money across PM accounts, T2S DCAs and TIPS DCAs. TARGET2 is established and functions on the basis of the SSP through which payment orders are submitted and processed and through which payments are ultimately received in the same technical manner. As far as the technical operation of the T2S DCAs is concerned, TARGET2 is technically established and functions on the basis of the T2S Platform. As far as the technical operation of the TIPS DCAs and TIPS AS technical accounts is concerned, TARGET2 is technically established and functions on the basis of the TIPS Platform.”

| 4. | Artikel 5 ska ersättas med följande:

  ”Article 5
  Direct participants
  PM account holders in TARGET2-ECB are direct participants and shall comply with the requirements set out in Article 8(1) and (2). They shall have at least one PM account with the ECB. PM account holders that have adhered to the SCT Inst scheme by signing the SEPA Instant Credit Transfer Adherence Agreement shall be and shall remain reachable in the TIPS Platform at all times, either as a TIPS DCA holder or as a reachable party via a TIPS DCA holder.” |
| --- | --- |

4.

Artikel 5 ska ersättas med följande:

”Article 5

Direct participants

PM account holders in TARGET2-ECB are direct participants and shall comply with the requirements set out in Article 8(1) and (2). They shall have at least one PM account with the ECB. PM account holders that have adhered to the SCT Inst scheme by signing the SEPA Instant Credit Transfer Adherence Agreement shall be and shall remain reachable in the TIPS Platform at all times, either as a TIPS DCA holder or as a reachable party via a TIPS DCA holder.”

| 5. | Artikel 22 ska ersättas med följande:

  ”Article 22
  Security Requirements and Control Procedures

  1.   Participants shall implement adequate security controls to protect their systems from unauthorised access and use. Participants shall be exclusively responsible for the adequate protection of the confidentiality, integrity and availability of their systems.


  2.   Participants shall inform the ECB of any security-related incidents in their technical infrastructure and, where appropriate, security-related incidents that occur in the technical infrastructure of the third party providers. The ECB may request further information about the incident and, if necessary, request that the participant take appropriate measures to prevent a recurrence of such an event.


  3.   The ECB may impose additional security requirements, in particular with regard to cybersecurity or the prevention of fraud, on all participants and/or on participants that are considered critical by the ECB.


  4.   Participants shall provide the ECB with: (i) permanent access to their attestation of adherence to their chosen network service provider’s endpoint security requirements, and (ii) on an annual basis the TARGET2 self-certification statement as published on the ECB’s website in English.


  4a.   The ECB shall assess the participant’s self-certification statement(s) on the participants level of compliance with each of the requirements set out in the TARGET2 self-certification requirements. These requirements are listed in Appendix VII, which in addition to the other Appendices listed in Article 2(1), shall form an integral part of these Conditions.


  4b.   The participant’s level of compliance with the requirements of the TARGET2 self-certification shall be categorised as follows, in increasing order of severity: ‘full compliance’; ‘minor non-compliance’; or ‘major non-compliance’. The following criteria apply: full compliance is reached where participants satisfy 100% of the requirements; minor non-compliance is where a participant satisfies less than 100% but at least 66% of the requirements and major non-compliance where a participant satisfies less than 66% of the requirements. If a participant demonstrates that a specific requirement is not applicable to it, it shall be considered as compliant with the respective requirement for the purposes of the categorisation. A participant which fails to reach ‘full compliance’ shall submit an action plan demonstrating how it intends to reach full compliance. The ECB shall inform the relevant supervisory authorities of the status of such participant’s compliance.


  4c.   If the participant refuses to grant permanent access to its attestation of adherence to their chosen NSPs endpoint security requirements or does not provide the TARGET2 self-certification the participant’s level of compliance shall be categorised as ‘major non-compliance’.


  4d.   The ECB shall reassess compliance of participants on an annual basis.


  4e.   The ECB may impose the following measures of redress on participants whose level of compliance was assessed as minor or major non-compliance, in increasing order of severity:






  (i) | enhanced monitoring: the participant shall provide the ECB with a monthly report, signed by a senior executive, on their progress in addressing the non-compliance. The participant shall additionally incur a monthly penalty charge for each affected account equal to its monthly fee as set out in paragraph 1 of Appendix VI excluding the transaction fees. This measure of redress may be imposed in the event the participant receives a second consecutive assessment of minor non-compliance or an assessment of major non-compliance; |
| --- | --- | --- |

5.

Artikel 22 ska ersättas med följande:

”Article 22

Security Requirements and Control Procedures

1.   Participants shall implement adequate security controls to protect their systems from unauthorised access and use. Participants shall be exclusively responsible for the adequate protection of the confidentiality, integrity and availability of their systems.

2.   Participants shall inform the ECB of any security-related incidents in their technical infrastructure and, where appropriate, security-related incidents that occur in the technical infrastructure of the third party providers. The ECB may request further information about the incident and, if necessary, request that the participant take appropriate measures to prevent a recurrence of such an event.

3.   The ECB may impose additional security requirements, in particular with regard to cybersecurity or the prevention of fraud, on all participants and/or on participants that are considered critical by the ECB.

4.   Participants shall provide the ECB with: (i) permanent access to their attestation of adherence to their chosen network service provider’s endpoint security requirements, and (ii) on an annual basis the TARGET2 self-certification statement as published on the ECB’s website in English.

4a.   The ECB shall assess the participant’s self-certification statement(s) on the participants level of compliance with each of the requirements set out in the TARGET2 self-certification requirements. These requirements are listed in Appendix VII, which in addition to the other Appendices listed in Article 2(1), shall form an integral part of these Conditions.

4b.   The participant’s level of compliance with the requirements of the TARGET2 self-certification shall be categorised as follows, in increasing order of severity: ‘full compliance’; ‘minor non-compliance’; or ‘major non-compliance’. The following criteria apply: full compliance is reached where participants satisfy 100% of the requirements; minor non-compliance is where a participant satisfies less than 100% but at least 66% of the requirements and major non-compliance where a participant satisfies less than 66% of the requirements. If a participant demonstrates that a specific requirement is not applicable to it, it shall be considered as compliant with the respective requirement for the purposes of the categorisation. A participant which fails to reach ‘full compliance’ shall submit an action plan demonstrating how it intends to reach full compliance. The ECB shall inform the relevant supervisory authorities of the status of such participant’s compliance.

4c.   If the participant refuses to grant permanent access to its attestation of adherence to their chosen NSPs endpoint security requirements or does not provide the TARGET2 self-certification the participant’s level of compliance shall be categorised as ‘major non-compliance’.

4d.   The ECB shall reassess compliance of participants on an annual basis.

4e.   The ECB may impose the following measures of redress on participants whose level of compliance was assessed as minor or major non-compliance, in increasing order of severity:

(i)

enhanced monitoring: the participant shall provide the ECB with a monthly report, signed by a senior executive, on their progress in addressing the non-compliance. The participant shall additionally incur a monthly penalty charge for each affected account equal to its monthly fee as set out in paragraph 1 of Appendix VI excluding the transaction fees. This measure of redress may be imposed in the event the participant receives a second consecutive assessment of minor non-compliance or an assessment of major non-compliance;

| (ii) | suspension: participation in TARGET2-ECB may be suspended in the circumstances described in Article 28(2)(b) and (c) of this Annex. By way of derogation from Article 28 of this Annex, the participant shall be given three months’ notice of such suspension. The participant shall incur a monthly penalty charge for each suspended account of double its monthly fee as set out in paragraph 1 of Appendix VI, excluding the transaction fees. This measure of redress may be imposed in the event the participant receives a second consecutive assessment of major non-compliance; |
| --- | --- |

(ii)

suspension: participation in TARGET2-ECB may be suspended in the circumstances described in Article 28(2)(b) and (c) of this Annex. By way of derogation from Article 28 of this Annex, the participant shall be given three months’ notice of such suspension. The participant shall incur a monthly penalty charge for each suspended account of double its monthly fee as set out in paragraph 1 of Appendix VI, excluding the transaction fees. This measure of redress may be imposed in the event the participant receives a second consecutive assessment of major non-compliance;

| (iii) | termination: participation in TARGET2-ECB may be terminated in the circumstances described in Article 28(2)(b) and (c) of this Annex. By way of derogation from Article 28 of this Annex, the participant shall be given three months’ notice of such termination. The participant shall incur an additional penalty charge of EUR 1000 for each terminated account. This measure of redress may be imposed if the participant has not addressed the major non-compliance to the satisfaction of the ECB following three months of suspension.” |
| --- | --- |

(iii)

termination: participation in TARGET2-ECB may be terminated in the circumstances described in Article 28(2)(b) and (c) of this Annex. By way of derogation from Article 28 of this Annex, the participant shall be given three months’ notice of such termination. The participant shall incur an additional penalty charge of EUR 1000 for each terminated account. This measure of redress may be imposed if the participant has not addressed the major non-compliance to the satisfaction of the ECB following three months of suspension.”

| 6. | Artikel 33.1 ska ersättas med följande:

  ”1.   Participants shall be deemed to be aware of, shall comply with, and shall be able to demonstrate that compliance to the relevant competent authorities with all obligations on them relating to legislation on data protection. They shall be deemed to be aware of, and shall comply with all obligations on them relating to legislation on prevention of money laundering and the financing of terrorism, proliferation-sensitive nuclear activities and the development of nuclear weapons delivery systems, in particular in terms of implementing appropriate measures concerning any payments debited or credited on their PM accounts. Participants shall ensure that they are informed about the TARGET2 network service provider’s data retrieval policy prior to entering into the contractual relationship with the TARGET2 network service provider.” |
| --- | --- |

6.

Artikel 33.1 ska ersättas med följande:

”1.   Participants shall be deemed to be aware of, shall comply with, and shall be able to demonstrate that compliance to the relevant competent authorities with all obligations on them relating to legislation on data protection. They shall be deemed to be aware of, and shall comply with all obligations on them relating to legislation on prevention of money laundering and the financing of terrorism, proliferation-sensitive nuclear activities and the development of nuclear weapons delivery systems, in particular in terms of implementing appropriate measures concerning any payments debited or credited on their PM accounts. Participants shall ensure that they are informed about the TARGET2 network service provider’s data retrieval policy prior to entering into the contractual relationship with the TARGET2 network service provider.”

| 7. | Följande artikel 39a ska införas:

  ”Article 39a
  Transitional provisions

  1.   Once the TARGET system is operational and TARGET2 has ceased operation, PM account balances shall be transferred to the account holder’s corresponding successor accounts in the TARGET system.


  2.   The requirement that PM account holders, indirect Participants and addressable BIC holders adhering to the SCT Inst scheme be reachable in the TIPS Platform pursuant to Article 5 shall apply as of 25 February 2022.” |
| --- | --- |

7.

Följande artikel 39a ska införas:

”Article 39a

Transitional provisions

1.   Once the TARGET system is operational and TARGET2 has ceased operation, PM account balances shall be transferred to the account holder’s corresponding successor accounts in the TARGET system.

2.   The requirement that PM account holders, indirect Participants and addressable BIC holders adhering to the SCT Inst scheme be reachable in the TIPS Platform pursuant to Article 5 shall apply as of 25 February 2022.”

| 8. | I tillägg I ska punkt 8.4 b ersättas med följande:






  ”(b) | User-to-application mode (U2A)
  U2A permits direct communication between a participant and the ICM. The information is displayed in a browser running on a PC system (SWIFT Alliance WebStation or another interface, as may be required by SWIFT). For U2A access the IT infrastructure has to be able to support cookies. Further details are described in the ICM User Handbook.” |
| --- | --- | --- |

8.

I tillägg I ska punkt 8.4 b ersättas med följande:

”(b)

User-to-application mode (U2A)

U2A permits direct communication between a participant and the ICM. The information is displayed in a browser running on a PC system (SWIFT Alliance WebStation or another interface, as may be required by SWIFT). For U2A access the IT infrastructure has to be able to support cookies. Further details are described in the ICM User Handbook.”

| 9. | I tillägg IV ska punkt 6 g ersättas med följande:






  ”(g) | for contingency processing of payment orders, participants shall provide eligible assets as collateral. During contingency processing, incoming contingency payments may be used to fund outgoing contingency payments. For the purposes of contingency processing, participants’ available liquidity may not be taken into account by the ECB.” |
| --- | --- | --- |

9.

I tillägg IV ska punkt 6 g ersättas med följande:

”(g)

for contingency processing of payment orders, participants shall provide eligible assets as collateral. During contingency processing, incoming contingency payments may be used to fund outgoing contingency payments. For the purposes of contingency processing, participants’ available liquidity may not be taken into account by the ECB.”

| 10. | Följande tillägg VII ska läggas till:


  ”Appendix VII
  Requirements regarding information security management and business continuity management

  Information security management

  These requirements are applicable to each participant, unless the participant demonstrates that a specific requirement is not applicable to it. In establishing the scope of application of the requirements within its infrastructure, the participant should identify the elements that are part of the Payment Transaction Chain (PTC). Specifically, the PTC starts at a Point of Entry (PoE), i.e. a system involved in the creation of transactions (e.g. workstations, front-office and back-office applications, middleware), and ends at the system responsible to send the message to SWIFT (e.g. SWIFT VPN Box) or Internet (with the latter applicable to Internet-based Access).

  Requirement 1.1: Information security policy
  The management shall set a clear policy direction in line with business objectives and demonstrate support for and commitment to information security through the issuance, approval and maintenance of an information security policy aiming at managing information security and cyber resilience across the organisation in terms of identification, assessment and treatment of information security and cyber resilience risks. The policy should contain at least the following sections: objectives, scope (including domains such as organisation, human resources, asset management etc.), principles and allocation of responsibilities.

  Requirement 1.2: Internal organisation
  An information security framework shall be established to implement the information security policy within the organisation. The management shall coordinate and review the establishment of the information security framework to ensure the implementation of the information security policy (as per Requirement 1.1) across the organisation, including the allocation of sufficient resources and assignment of security responsibilities for this purpose.

  Requirement 1.3: External parties
  The security of the organisation’s information and information processing facilities should not be reduced by the introduction of, and/or the dependence on, an external party/parties or products/services provided by them. Any access to the organisation’s information processing facilities by external parties shall be controlled. When external parties or products/services of external parties are required to access the organisation’s information processing facilities, a risk assessment shall be carried out to determine the security implications and control requirements. Controls shall be agreed and defined in an agreement with each relevant external party.

  Requirement 1.4: Asset management
  All information assets, the business processes and the underlying information systems, such as operating systems, infrastructures, business applications, off-the-shelf products, services and user-developed applications, in the scope of the Payment Transaction Chain shall be accounted for and have a nominated owner. The responsibility for the maintenance and the operation of appropriate controls in the business processes and the related IT components to safeguard the information assets shall be assigned. Note: the owner can delegate the implementation of specific controls as appropriate, but remains accountable for the proper protection of the assets.

  Requirement 1.5: Information assets classification
  Information assets shall be classified in terms of their criticality to the smooth delivery of the service by the participant. The classification shall indicate the need, priorities and degree of protection required when handling the information asset in the relevant business processes and shall also take into consideration the underlying IT components. An information asset classification scheme approved by the management shall be used to define an appropriate set of protection controls throughout the information asset lifecycle (including removal and destruction of information assets) and to communicate the need for specific handling measures.

  Requirement 1.6: Human resources security
  Security responsibilities shall be addressed prior to employment in adequate job descriptions and in terms and conditions of employment. All candidates for employment, contractors and third party users shall be adequately screened, especially for sensitive jobs. Employees, contractors and third party users of information processing facilities shall sign an agreement on their security roles and responsibilities. An adequate level of awareness shall be ensured among all employees, contractors and third party users, and education and training in security procedures and the correct use of information processing facilities shall be provided to them to minimise possible security risks. A formal disciplinary process for handling security breaches shall be established for employees. Responsibilities shall be in place to ensure that an employee’s, contractor’s or third party user’s exit from or transfer within the organisation is managed, and that the return of all equipment and the removal of all access rights are completed.

  Requirement 1.7: Physical and environmental security
  Critical or sensitive information processing facilities shall be housed in secure areas, protected by defined security perimeters, with appropriate security barriers and entry controls. They shall be physically protected from unauthorised access, damage and interference. Access shall be granted only to individuals who fall within the scope of Requirement 1.6. Procedures and standards shall be established to protect physical media containing information assets when in transit.
  Equipment shall be protected from physical and environmental threats. Protection of equipment (including equipment used off-site) and against the removal of property is necessary to reduce the risk of unauthorised access to information and to guard against loss or damage of equipment or information. Special measures may be required to protect against physical threats and to safeguard supporting facilities such as the electrical supply and cabling infrastructure.

  Requirement 1.8: Operations management
  Responsibilities and procedures shall be established for the management and operation of information processing facilities covering all the underlying systems in the Payment Transaction Chain end-to-end.
  As regards operating procedures, including technical administration of IT systems, segregation of duties shall be implemented, where appropriate, to reduce the risk of negligent or deliberate system misuse. Where segregation of duties cannot be implemented due to documented objective reasons, compensatory controls shall be implemented following a formal risk analysis. Controls shall be established to prevent and detect the introduction of malicious code for systems in the Payment Transaction Chain. Controls shall be also established (including user awareness) to prevent, detect and remove malicious code. Mobile code shall be used only from trusted sources (e.g. signed Microsoft COM components and Java Applets). The configuration of the browser (e.g. the use of extensions and plugins) shall be strictly controlled.
  Data backup and recovery policies shall be implemented by the management; those recovery policies shall include a plan of the restoration process which is tested at regular intervals at least annually.
  Systems that are critical for the security of payments shall be monitored and events relevant to information security shall be recorded. Operator logs shall be used to ensure that information system problems are identified. Operator logs shall be regularly reviewed on a sample basis, based on the criticality of the operations. System monitoring shall be used to check the effectiveness of controls which are identified as critical for the security of payments and to verify conformity to an access policy model.
  Exchanges of information between organisations shall be based on a formal exchange policy, carried out in line with exchange agreements among the involved parties and shall be compliant with any relevant legislation. Third party software components employed in the exchange of information with TARGET2 (like software received from a Service Bureau in scenario 2 of the scope section of the TARGET2 self-certification arrangement document) must be used under a formal agreement with the third party.

  Requirement 1.9: Access control
  Access to information assets shall be justified on the basis of business requirements (need-to-know (1)) and according to the established framework of corporate policies (including the information security policy). Clear access control rules shall be defined based on the principle of least privilege (2) to reflect closely the needs of the corresponding business and IT processes. Where relevant (e.g. for backup management) logical access control should be consistent with physical access control unless there are adequate compensatory controls in place (e.g. encryption, personal data anonymisation).
  Formal and documented procedures shall be in place to control the allocation of access rights to information systems and services that fall within the scope of the Payment Transaction Chain. The procedures shall cover all stages in the lifecycle of user access, from the initial registration of new users to the final deregistration of users that no longer require access.
  Special attention shall be given, where appropriate, to the allocation of access rights of such criticality that the abuse of those access rights could lead to a severe adverse impact on the operations of the participant (e.g. access rights allowing system administration, override of system controls, direct access to business data).
  Appropriate controls shall be put in place to identify, authenticate and authorise users at specific points in the organisation’s network, e.g. for local and remote access to systems in the Payment Transaction Chain. Personal accounts shall not be shared in order to ensure accountability.
  For passwords, rules shall be established and enforced by specific controls to ensure that passwords cannot be easily guessed, e.g. complexity rules and limited-time validity. A safe password recovery and/or reset protocol shall be established.
  A policy shall be developed and implemented on the use of cryptographic controls to protect the confidentiality, authenticity and integrity of information. A key management policy shall be established to support the use of cryptographic controls.
  There shall be policy for viewing confidential information on screen or in print (e.g. a clear screen, a clear desk policy) to reduce the risk of unauthorised access.
  When working remotely, the risks of working in an unprotected environment shall be considered and appropriate technical and organisational controls shall be applied.

  Requirement 1.10: Information systems acquisition, development and maintenance
  Security requirements shall be identified and agreed prior to the development and/or implementation of information systems.
  Appropriate controls shall be built into applications, including user-developed applications, to ensure correct processing. These controls shall include the validation of input data, internal processing and output data. Additional controls may be required for systems that process, or have an impact on, sensitive, valuable or critical information. Such controls shall be determined on the basis of security requirements and risk assessment according to the established policies (e.g. information security policy, cryptographic control policy).
  The operational requirements of new systems shall be established, documented and tested prior to their acceptance and use. As regards network security, appropriate controls, including segmentation and secure management, should be implemented based on the criticality of data flows and the level of risk of the network zones in the organisation. There shall be specific controls to protect sensitive information passing over public networks.
  Access to system files and program source code shall be controlled and IT projects and support activities conducted in a secure manner. Care shall be taken to avoid exposure of sensitive data in test environments. Project and support environments shall be strictly controlled. Deployment of changes in production shall be strictly controlled. A risk assessment of the major changes to be deployed in production shall be conducted.
  Regular security testing activities of systems in production shall also be conducted according to a predefined plan based on the outcome of a risk assessment, and security testing shall include, at least, vulnerability assessments. All of the shortcomings highlighted during the security testing activities shall be assessed and action plans to close any identified gap shall be prepared and followed up in a timely fashion.

  Requirement 1.11: Information security in supplier (3) relationships
  To ensure protection of the participant’s internal information systems that are accessible by suppliers, information security requirements for mitigating the risks associated with supplier’s access shall be documented and formally agreed upon with the supplier.

  Requirement 1.12: Management of information security incidents and improvements
  To ensure a consistent and effective approach to the management of information security incidents, including communication on security events and weaknesses, roles, responsibilities and procedures, at business and technical level, shall be established and tested to ensure a quick, effective and orderly and safely recover from information security incidents including scenarios related to a cyber-related cause (e.g. a fraud pursued by an external attacker or by an insider). Personnel involved in these procedures shall be adequately trained.

  Requirement 1.13: Technical compliance review
  A participant’s internal information systems (e.g. back office systems, internal networks and external network connectivity) shall be regularly assessed for compliance with the organisation’s established framework of policies (e.g. information security policy, cryptographic control policy).

  Requirement 1.14: Virtualisation
  Guest virtual machines shall comply with all the security controls that are set for physical hardware and systems (e.g. hardening, logging). Controls relating to hypervisors must include: hardening of the hypervisor and the hosting operating system, regular patching, strict separation of different environments (e.g. production and development). Centralised management, logging and monitoring as well as managing of access rights, in particular for high privileged accounts, shall be implemented based on a risk assessment. Guest virtual machines managed by the same hypervisor shall have a similar risk profile.

  Requirement 1.15: Cloud computing
  The usage of public and/or hybrid cloud solutions in the Payment Transaction Chain must be based on a formal risk assessment, taking into account the technical controls and the contractual clauses related to the cloud solution.
  If hybrid cloud solutions are used, it is understood that the criticality level of the overall system is the highest one of the connected systems. All on-premises components of the hybrid solutions must be segregated from the other on-premises systems.

  Business continuity management (applicable only to critical participants)

  The following requirements (2.1 to 2.6) relate to business continuity management. Each TARGET2 participant classified by the Eurosystem as being critical for the smooth functioning of the TARGET2 system shall have a business continuity strategy in place comprising the following elements.








  Requirement 2.1 | : | Business continuity plans shall be developed and procedures for maintaining them are in place. |
| --- | --- | --- | --- |
| Requirement 2.2 | : | An alternate operational site shall be available. |
| Requirement 2.3 | : | The risk profile of the alternate site shall be different from that of the primary site, in order to avoid that both sites are affected by the same event at the same time. For example, the alternate site shall be on a different power grid and central telecommunication circuit from those of the primary business location. |
| Requirement 2.4 | : | In the event of a major operational disruption rendering the primary site inaccessible and/or critical staff unavailable, the critical participant shall be able to resume normal operations from the alternate site, where it shall be possible to properly close the business day and open the following business day(s). |
| Requirement 2.5 | : | Procedures shall be in place to ensure that the processing of transactions is resumed from the alternate site within a reasonable timeframe after the initial disruption of service and commensurate to the criticality of the business that was disrupted. |
| Requirement 2.6 | : | The ability to cope with operational disruptions shall be tested at least once a year and critical staff shall be appropriately trained. The maximum period between tests shall not exceed one year. |

10.

Följande tillägg VII ska läggas till:

”Appendix VII

Requirements regarding information security management and business continuity management

Information security management

These requirements are applicable to each participant, unless the participant demonstrates that a specific requirement is not applicable to it. In establishing the scope of application of the requirements within its infrastructure, the participant should identify the elements that are part of the Payment Transaction Chain (PTC). Specifically, the PTC starts at a Point of Entry (PoE), i.e. a system involved in the creation of transactions (e.g. workstations, front-office and back-office applications, middleware), and ends at the system responsible to send the message to SWIFT (e.g. SWIFT VPN Box) or Internet (with the latter applicable to Internet-based Access).

Requirement 1.1: Information security policy

The management shall set a clear policy direction in line with business objectives and demonstrate support for and commitment to information security through the issuance, approval and maintenance of an information security policy aiming at managing information security and cyber resilience across the organisation in terms of identification, assessment and treatment of information security and cyber resilience risks. The policy should contain at least the following sections: objectives, scope (including domains such as organisation, human resources, asset management etc.), principles and allocation of responsibilities.

Requirement 1.2: Internal organisation

An information security framework shall be established to implement the information security policy within the organisation. The management shall coordinate and review the establishment of the information security framework to ensure the implementation of the information security policy (as per Requirement 1.1) across the organisation, including the allocation of sufficient resources and assignment of security responsibilities for this purpose.

Requirement 1.3: External parties

The security of the organisation’s information and information processing facilities should not be reduced by the introduction of, and/or the dependence on, an external party/parties or products/services provided by them. Any access to the organisation’s information processing facilities by external parties shall be controlled. When external parties or products/services of external parties are required to access the organisation’s information processing facilities, a risk assessment shall be carried out to determine the security implications and control requirements. Controls shall be agreed and defined in an agreement with each relevant external party.

Requirement 1.4: Asset management

All information assets, the business processes and the underlying information systems, such as operating systems, infrastructures, business applications, off-the-shelf products, services and user-developed applications, in the scope of the Payment Transaction Chain shall be accounted for and have a nominated owner. The responsibility for the maintenance and the operation of appropriate controls in the business processes and the related IT components to safeguard the information assets shall be assigned. Note: the owner can delegate the implementation of specific controls as appropriate, but remains accountable for the proper protection of the assets.

Requirement 1.5: Information assets classification

Information assets shall be classified in terms of their criticality to the smooth delivery of the service by the participant. The classification shall indicate the need, priorities and degree of protection required when handling the information asset in the relevant business processes and shall also take into consideration the underlying IT components. An information asset classification scheme approved by the management shall be used to define an appropriate set of protection controls throughout the information asset lifecycle (including removal and destruction of information assets) and to communicate the need for specific handling measures.

Requirement 1.6: Human resources security

Security responsibilities shall be addressed prior to employment in adequate job descriptions and in terms and conditions of employment. All candidates for employment, contractors and third party users shall be adequately screened, especially for sensitive jobs. Employees, contractors and third party users of information processing facilities shall sign an agreement on their security roles and responsibilities. An adequate level of awareness shall be ensured among all employees, contractors and third party users, and education and training in security procedures and the correct use of information processing facilities shall be provided to them to minimise possible security risks. A formal disciplinary process for handling security breaches shall be established for employees. Responsibilities shall be in place to ensure that an employee’s, contractor’s or third party user’s exit from or transfer within the organisation is managed, and that the return of all equipment and the removal of all access rights are completed.

Requirement 1.7: Physical and environmental security

Critical or sensitive information processing facilities shall be housed in secure areas, protected by defined security perimeters, with appropriate security barriers and entry controls. They shall be physically protected from unauthorised access, damage and interference. Access shall be granted only to individuals who fall within the scope of Requirement 1.6. Procedures and standards shall be established to protect physical media containing information assets when in transit.

Equipment shall be protected from physical and environmental threats. Protection of equipment (including equipment used off-site) and against the removal of property is necessary to reduce the risk of unauthorised access to information and to guard against loss or damage of equipment or information. Special measures may be required to protect against physical threats and to safeguard supporting facilities such as the electrical supply and cabling infrastructure.

Requirement 1.8: Operations management

Responsibilities and procedures shall be established for the management and operation of information processing facilities covering all the underlying systems in the Payment Transaction Chain end-to-end.

As regards operating procedures, including technical administration of IT systems, segregation of duties shall be implemented, where appropriate, to reduce the risk of negligent or deliberate system misuse. Where segregation of duties cannot be implemented due to documented objective reasons, compensatory controls shall be implemented following a formal risk analysis. Controls shall be established to prevent and detect the introduction of malicious code for systems in the Payment Transaction Chain. Controls shall be also established (including user awareness) to prevent, detect and remove malicious code. Mobile code shall be used only from trusted sources (e.g. signed Microsoft COM components and Java Applets). The configuration of the browser (e.g. the use of extensions and plugins) shall be strictly controlled.

Data backup and recovery policies shall be implemented by the management; those recovery policies shall include a plan of the restoration process which is tested at regular intervals at least annually.

Systems that are critical for the security of payments shall be monitored and events relevant to information security shall be recorded. Operator logs shall be used to ensure that information system problems are identified. Operator logs shall be regularly reviewed on a sample basis, based on the criticality of the operations. System monitoring shall be used to check the effectiveness of controls which are identified as critical for the security of payments and to verify conformity to an access policy model.

Exchanges of information between organisations shall be based on a formal exchange policy, carried out in line with exchange agreements among the involved parties and shall be compliant with any relevant legislation. Third party software components employed in the exchange of information with TARGET2 (like software received from a Service Bureau in scenario 2 of the scope section of the TARGET2 self-certification arrangement document) must be used under a formal agreement with the third party.

Requirement 1.9: Access control

Access to information assets shall be justified on the basis of business requirements (need-to-know (1)) and according to the established framework of corporate policies (including the information security policy). Clear access control rules shall be defined based on the principle of least privilege (2) to reflect closely the needs of the corresponding business and IT processes. Where relevant (e.g. for backup management) logical access control should be consistent with physical access control unless there are adequate compensatory controls in place (e.g. encryption, personal data anonymisation).

Formal and documented procedures shall be in place to control the allocation of access rights to information systems and services that fall within the scope of the Payment Transaction Chain. The procedures shall cover all stages in the lifecycle of user access, from the initial registration of new users to the final deregistration of users that no longer require access.

Special attention shall be given, where appropriate, to the allocation of access rights of such criticality that the abuse of those access rights could lead to a severe adverse impact on the operations of the participant (e.g. access rights allowing system administration, override of system controls, direct access to business data).

Appropriate controls shall be put in place to identify, authenticate and authorise users at specific points in the organisation’s network, e.g. for local and remote access to systems in the Payment Transaction Chain. Personal accounts shall not be shared in order to ensure accountability.

For passwords, rules shall be established and enforced by specific controls to ensure that passwords cannot be easily guessed, e.g. complexity rules and limited-time validity. A safe password recovery and/or reset protocol shall be established.

A policy shall be developed and implemented on the use of cryptographic controls to protect the confidentiality, authenticity and integrity of information. A key management policy shall be established to support the use of cryptographic controls.

There shall be policy for viewing confidential information on screen or in print (e.g. a clear screen, a clear desk policy) to reduce the risk of unauthorised access.

When working remotely, the risks of working in an unprotected environment shall be considered and appropriate technical and organisational controls shall be applied.

Requirement 1.10: Information systems acquisition, development and maintenance

Security requirements shall be identified and agreed prior to the development and/or implementation of information systems.

Appropriate controls shall be built into applications, including user-developed applications, to ensure correct processing. These controls shall include the validation of input data, internal processing and output data. Additional controls may be required for systems that process, or have an impact on, sensitive, valuable or critical information. Such controls shall be determined on the basis of security requirements and risk assessment according to the established policies (e.g. information security policy, cryptographic control policy).

The operational requirements of new systems shall be established, documented and tested prior to their acceptance and use. As regards network security, appropriate controls, including segmentation and secure management, should be implemented based on the criticality of data flows and the level of risk of the network zones in the organisation. There shall be specific controls to protect sensitive information passing over public networks.

Access to system files and program source code shall be controlled and IT projects and support activities conducted in a secure manner. Care shall be taken to avoid exposure of sensitive data in test environments. Project and support environments shall be strictly controlled. Deployment of changes in production shall be strictly controlled. A risk assessment of the major changes to be deployed in production shall be conducted.

Regular security testing activities of systems in production shall also be conducted according to a predefined plan based on the outcome of a risk assessment, and security testing shall include, at least, vulnerability assessments. All of the shortcomings highlighted during the security testing activities shall be assessed and action plans to close any identified gap shall be prepared and followed up in a timely fashion.

Requirement 1.11: Information security in supplier (3) relationships

To ensure protection of the participant’s internal information systems that are accessible by suppliers, information security requirements for mitigating the risks associated with supplier’s access shall be documented and formally agreed upon with the supplier.

Requirement 1.12: Management of information security incidents and improvements

To ensure a consistent and effective approach to the management of information security incidents, including communication on security events and weaknesses, roles, responsibilities and procedures, at business and technical level, shall be established and tested to ensure a quick, effective and orderly and safely recover from information security incidents including scenarios related to a cyber-related cause (e.g. a fraud pursued by an external attacker or by an insider). Personnel involved in these procedures shall be adequately trained.

Requirement 1.13: Technical compliance review

A participant’s internal information systems (e.g. back office systems, internal networks and external network connectivity) shall be regularly assessed for compliance with the organisation’s established framework of policies (e.g. information security policy, cryptographic control policy).

Requirement 1.14: Virtualisation

Guest virtual machines shall comply with all the security controls that are set for physical hardware and systems (e.g. hardening, logging). Controls relating to hypervisors must include: hardening of the hypervisor and the hosting operating system, regular patching, strict separation of different environments (e.g. production and development). Centralised management, logging and monitoring as well as managing of access rights, in particular for high privileged accounts, shall be implemented based on a risk assessment. Guest virtual machines managed by the same hypervisor shall have a similar risk profile.

Requirement 1.15: Cloud computing

The usage of public and/or hybrid cloud solutions in the Payment Transaction Chain must be based on a formal risk assessment, taking into account the technical controls and the contractual clauses related to the cloud solution.

If hybrid cloud solutions are used, it is understood that the criticality level of the overall system is the highest one of the connected systems. All on-premises components of the hybrid solutions must be segregated from the other on-premises systems.

Business continuity management (applicable only to critical participants)

The following requirements (2.1 to 2.6) relate to business continuity management. Each TARGET2 participant classified by the Eurosystem as being critical for the smooth functioning of the TARGET2 system shall have a business continuity strategy in place comprising the following elements.

Requirement 2.1

:

Business continuity plans shall be developed and procedures for maintaining them are in place.

Requirement 2.2

:

An alternate operational site shall be available.

Requirement 2.3

:

The risk profile of the alternate site shall be different from that of the primary site, in order to avoid that both sites are affected by the same event at the same time. For example, the alternate site shall be on a different power grid and central telecommunication circuit from those of the primary business location.

Requirement 2.4

:

In the event of a major operational disruption rendering the primary site inaccessible and/or critical staff unavailable, the critical participant shall be able to resume normal operations from the alternate site, where it shall be possible to properly close the business day and open the following business day(s).

Requirement 2.5

:

Procedures shall be in place to ensure that the processing of transactions is resumed from the alternate site within a reasonable timeframe after the initial disruption of service and commensurate to the criticality of the business that was disrupted.

Requirement 2.6

:

The ability to cope with operational disruptions shall be tested at least once a year and critical staff shall be appropriately trained. The maximum period between tests shall not exceed one year.

---

(1)  The need-to-know principle refers to the identification of the set of information that an individual needs access to in order to carry out her/his duties.

1

(2)  The principle of least privilege refers to tailoring a subject’s access profile to an IT system in order to match the corresponding business role.

2

(3)  A supplier in the context of this exercise should be understood as any third party (and its personnel) which is under contract (agreement), with the institution, to provide a service and under the service agreement the third party (and its personnel) is granted access, either remotely or on-site, to information and/or information systems and/or information processing facilities of the institution in scope or associated to the scope covered under the exercise of the TARGET2 self-certification.

3

---

BILAGA II

Bilaga II till beslut ECB/2007/7 ska ändras på följande sätt:

| 1. | Artikel 1 ska ändras på följande sätt:






  a) | Definitionen av ”instant payment order” ska ersättas med följande:






  ”— | ’instant payment order’ means, in line with the European Payments Council's SEPA Instant Credit Transfer (SCT Inst) scheme, a payment instruction which can be executed 24 hours a day any calendar day of the year, with immediate or close to immediate processing and notification to the payer and includes (i) the TIPS DCA to TIPS DCA instant payment orders, (ii) TIPS DCA to TIPS AS technical account instant payment orders, (iii) TIPS AS technical account to TIPS DCA instant payment orders and (iv) TIPS AS technical account to TIPS AS technical account instant payment orders,” |
| --- | --- | --- | --- |

1.

Artikel 1 ska ändras på följande sätt:

a)

Definitionen av ”instant payment order” ska ersättas med följande:

”—

’instant payment order’ means, in line with the European Payments Council's SEPA Instant Credit Transfer (SCT Inst) scheme, a payment instruction which can be executed 24 hours a day any calendar day of the year, with immediate or close to immediate processing and notification to the payer and includes (i) the TIPS DCA to TIPS DCA instant payment orders, (ii) TIPS DCA to TIPS AS technical account instant payment orders, (iii) TIPS AS technical account to TIPS DCA instant payment orders and (iv) TIPS AS technical account to TIPS AS technical account instant payment orders,”

| b) | Följande definitioner ska införas:






  ”— | ’TIPS ancillary system technical account (TIPS AS technical account)’ means an account held by an ancillary system or a CB on an ancillary system's behalf in the CB’s TARGET2 component system for use by the ancillary system for the purpose of settling instant payments in its own books, |
| --- | --- | --- |

b)

Följande definitioner ska införas:

”—

’TIPS ancillary system technical account (TIPS AS technical account)’ means an account held by an ancillary system or a CB on an ancillary system's behalf in the CB’s TARGET2 component system for use by the ancillary system for the purpose of settling instant payments in its own books,

| — | ’TIPS DCA to TIPS AS technical account liquidity transfer order’ means the instruction to transfer a specified amount of funds from a TIPS DCA to a TIPS AS technical account to fund the TIPS DCA holder’s position (or the position of another participant of the ancillary system) in the books of the ancillary system, |
| --- | --- |

—

’TIPS DCA to TIPS AS technical account liquidity transfer order’ means the instruction to transfer a specified amount of funds from a TIPS DCA to a TIPS AS technical account to fund the TIPS DCA holder’s position (or the position of another participant of the ancillary system) in the books of the ancillary system,

| — | ’TIPS AS technical account to TIPS DCA liquidity transfer order’ means the instruction to transfer a specified amount of funds from a TIPS AS technical account to a TIPS DCA to defund the TIPS DCA holder’s position (or the position of another participant of the ancillary system) in the books of the ancillary system, |
| --- | --- |

—

’TIPS AS technical account to TIPS DCA liquidity transfer order’ means the instruction to transfer a specified amount of funds from a TIPS AS technical account to a TIPS DCA to defund the TIPS DCA holder’s position (or the position of another participant of the ancillary system) in the books of the ancillary system,

| — | ’Network Service Provider (NSP)’ means an undertaking that has been awarded a concession with the Eurosystem to provide connectivity services via the Eurosystem Single Market Infrastructure Gateway.” |
| --- | --- |

—

’Network Service Provider (NSP)’ means an undertaking that has been awarded a concession with the Eurosystem to provide connectivity services via the Eurosystem Single Market Infrastructure Gateway.”

| c) | Definitionen av ”T2S network service provider” ska utgå. |
| --- | --- |

c)

Definitionen av ”T2S network service provider” ska utgå.

| 2. | I artikel 4.2 ska led fc ersättas med följande:






  ”(fc) | TIPS DCA to PM liquidity transfer orders and PM to TIPS DCA liquidity transfer orders;”. |
| --- | --- | --- |

2.

I artikel 4.2 ska led fc ersättas med följande:

”(fc)

TIPS DCA to PM liquidity transfer orders and PM to TIPS DCA liquidity transfer orders;”.

| 3. | I artikel 4.2 ska följande led fd införas:






  ”(fd) | TIPS DCA to TIPS AS technical account liquidity transfer orders and TIPS AS technical account to TIPS DCA liquidity transfer orders; and”. |
| --- | --- | --- |

3.

I artikel 4.2 ska följande led fd införas:

”(fd)

TIPS DCA to TIPS AS technical account liquidity transfer orders and TIPS AS technical account to TIPS DCA liquidity transfer orders; and”.

| 4. | Artikel 4.3 ska ersättas med följande:

  ”3.   TARGET2 provides real-time gross settlement for payments in euro, with settlement in central bank money across PM accounts, T2S DCAs and TIPS DCAs. TARGET2 is established and functions on the basis of the SSP through which payment orders are submitted and processed and through which payments are ultimately received in the same technical manner. As far as the technical operation of the T2S DCAs is concerned, TARGET2 is technically established and functions on the basis of the T2S Platform. As far as the technical operation of the TIPS DCAs and TIPS AS technical accounts is concerned, TARGET2 is technically established and functions on the basis of the TIPS Platform. The ECB is the provider of services under these Conditions. Acts and omissions of the SSP-providing NCBs and the 4CBs shall be considered acts and omissions of the ECB, for which it shall assume liability in accordance with Article 21 of this Annex. Participation pursuant to these Conditions shall not create a contractual relationship between T2S DCA holders and the SSP-providing NCBs or the 4CBs when any of the latter acts in that capacity. Instructions, messages or information which a T2S DCA holder receives from, or sends to, the SSP or T2S Platform in relation to the services provided under these Conditions are deemed to be received from, or sent to, the ECB.” |
| --- | --- |

4.

Artikel 4.3 ska ersättas med följande:

”3.   TARGET2 provides real-time gross settlement for payments in euro, with settlement in central bank money across PM accounts, T2S DCAs and TIPS DCAs. TARGET2 is established and functions on the basis of the SSP through which payment orders are submitted and processed and through which payments are ultimately received in the same technical manner. As far as the technical operation of the T2S DCAs is concerned, TARGET2 is technically established and functions on the basis of the T2S Platform. As far as the technical operation of the TIPS DCAs and TIPS AS technical accounts is concerned, TARGET2 is technically established and functions on the basis of the TIPS Platform. The ECB is the provider of services under these Conditions. Acts and omissions of the SSP-providing NCBs and the 4CBs shall be considered acts and omissions of the ECB, for which it shall assume liability in accordance with Article 21 of this Annex. Participation pursuant to these Conditions shall not create a contractual relationship between T2S DCA holders and the SSP-providing NCBs or the 4CBs when any of the latter acts in that capacity. Instructions, messages or information which a T2S DCA holder receives from, or sends to, the SSP or T2S Platform in relation to the services provided under these Conditions are deemed to be received from, or sent to, the ECB.”

| 5. | Artikel 8.3 ska ersättas med följande:

  ”3.   Where the ECB has granted a request by a T2S DCA holder pursuant to paragraph 1, that T2S DCA holder is deemed to have given the participating CSD(s) a mandate to debit the T2S DCA with the amounts relating to securities transactions executed on those securities accounts.” |
| --- | --- |

5.

Artikel 8.3 ska ersättas med följande:

”3.   Where the ECB has granted a request by a T2S DCA holder pursuant to paragraph 1, that T2S DCA holder is deemed to have given the participating CSD(s) a mandate to debit the T2S DCA with the amounts relating to securities transactions executed on those securities accounts.”

| 6. | Artikel 28.1 ska ersättas med följande:

  ”1.   T2S DCA holders shall be deemed to be aware of, shall comply with, and shall be able to demonstrate that compliance to the relevant competent authorities with all obligations on them relating to legislation on data protection. They shall be deemed to be aware of, and shall comply with all obligations on them relating to legislation on prevention of money laundering and the financing of terrorism, proliferation-sensitive nuclear activities and the development of nuclear weapons delivery systems, in particular in terms of implementing appropriate measures concerning any payments debited or credited on their T2S DCAs. Prior to entering into the contractual relationship with its T2S network service provider, T2S DCA holders shall ensure that they are informed about its data retrieval policy.” |
| --- | --- |

6.

Artikel 28.1 ska ersättas med följande:

”1.   T2S DCA holders shall be deemed to be aware of, shall comply with, and shall be able to demonstrate that compliance to the relevant competent authorities with all obligations on them relating to legislation on data protection. They shall be deemed to be aware of, and shall comply with all obligations on them relating to legislation on prevention of money laundering and the financing of terrorism, proliferation-sensitive nuclear activities and the development of nuclear weapons delivery systems, in particular in terms of implementing appropriate measures concerning any payments debited or credited on their T2S DCAs. Prior to entering into the contractual relationship with its T2S network service provider, T2S DCA holders shall ensure that they are informed about its data retrieval policy.”

| 7. | Artikel 30 ska ersättas med följande:

  ”Artikel 30
  Contractual relationship with an NSP

  1.   T2S DCA holders shall either:






  (a) | have concluded a contract with an NSP within the framework of the concession contract with that NSP in order to establish a technical connection to TARGET2- ECB; or |
| --- | --- | --- |

7.

Artikel 30 ska ersättas med följande:

”Artikel 30

Contractual relationship with an NSP

1.   T2S DCA holders shall either:

(a)

have concluded a contract with an NSP within the framework of the concession contract with that NSP in order to establish a technical connection to TARGET2- ECB; or

| (b) | connect via another entity which has concluded a contract with an NSP within the framework of the concession contract with that NSP. |
| --- | --- |

(b)

connect via another entity which has concluded a contract with an NSP within the framework of the concession contract with that NSP.

2.   The legal relationship between a T2S DCA holder and the NSP shall be exclusively governed by the terms and conditions of the separate contract concluded with an NSP as referred to in paragraph 1(a).

3.   The services to be provided by the NSP shall not form part of the services to be performed by the ECB in respect of TARGET2.

4.   The ECB shall not be liable for any acts, errors or omissions of the NSP (including its directors, staff and subcontractors), or for any acts, errors or omissions of third parties selected by participants to gain access to the NSP’s network.”

| 8. | Följande artikel 34a ska införas:

  ”Article 34a
  Transitional provisions
  Once the TARGET system is operational and TARGET2 has ceased operation, T2S DCA holders shall become T2S DCA holders in the TARGET system.” |
| --- | --- |

8.

Följande artikel 34a ska införas:

”Article 34a

Transitional provisions

Once the TARGET system is operational and TARGET2 has ceased operation, T2S DCA holders shall become T2S DCA holders in the TARGET system.”

| 9. | Hänvisningarna till ”T2S network service provider” (i singular eller plural) i artiklarna 6.1 a i, 9.5, 10.6, 14.1 a, 22.1, 22.2, 22.3, 27.5, 28.1 och 29.1 i bilaga II och punkt 1 i tillägg I ersätts med hänvisningar till ”NSP”. |
| --- | --- |

9.

Hänvisningarna till ”T2S network service provider” (i singular eller plural) i artiklarna 6.1 a i, 9.5, 10.6, 14.1 a, 22.1, 22.2, 22.3, 27.5, 28.1 och 29.1 i bilaga II och punkt 1 i tillägg I ersätts med hänvisningar till ”NSP”.

| 10. | I tillägg I ska punkt 8.4 b ersättas med följande:






  ”(b) | User-to-application mode (U2A)
  U2A permits direct communication between a T2S DCA holder and the T2S GUI. The information is displayed in a browser running on a PC system. For U2A access the IT infrastructure has to be able to support cookies. Further details are described in the T2S User Handbook.” |
| --- | --- | --- |

10.

I tillägg I ska punkt 8.4 b ersättas med följande:

”(b)

User-to-application mode (U2A)

U2A permits direct communication between a T2S DCA holder and the T2S GUI. The information is displayed in a browser running on a PC system. For U2A access the IT infrastructure has to be able to support cookies. Further details are described in the T2S User Handbook.”

---

BILAGA III

Bilaga III till beslut ECB/2007/7 ska ändras på följande sätt:

| 1. | Hänvisningarna till ”TIPS network service provider” (i singular eller plural) i denna bilaga ersätts med hänvisningar till ”NSP”. |
| --- | --- |

1.

Hänvisningarna till ”TIPS network service provider” (i singular eller plural) i denna bilaga ersätts med hänvisningar till ”NSP”.

| 2. | Artikel 1 ska ändras på följande sätt:






  a) | Definitionen av ”reachable party” ska ersättas med följande:






  ”— | ’reachable party’ means an entity which: (a) holds a BIC, (b) is designated as a reachable party by a TIPS DCA holder or by an ancillary system; (c) is a correspondent, customer or branch of a TIPS DCA holder or a participant of an ancillary system or a correspondent, customer or branch of a participant of an ancillary system; and (d) is addressable through the TIPS Platform and is able to submit instant payment orders and receive instant payment orders either via the TIPS DCA holder or the ancillary system or, if so authorised by the TIPS DCA holder or by the ancillary system, directly,” |
| --- | --- | --- | --- |

2.

Artikel 1 ska ändras på följande sätt:

a)

Definitionen av ”reachable party” ska ersättas med följande:

”—

’reachable party’ means an entity which: (a) holds a BIC, (b) is designated as a reachable party by a TIPS DCA holder or by an ancillary system; (c) is a correspondent, customer or branch of a TIPS DCA holder or a participant of an ancillary system or a correspondent, customer or branch of a participant of an ancillary system; and (d) is addressable through the TIPS Platform and is able to submit instant payment orders and receive instant payment orders either via the TIPS DCA holder or the ancillary system or, if so authorised by the TIPS DCA holder or by the ancillary system, directly,”

| b) | Definitionen av ”payment order” ska ersättas med följande:






  ”— | ’payment order’, except where used in Articles 16 to 18 of this Annex, means an instant payment order, a positive recall answer, a PM to TIPS DCA liquidity transfer order, a TIPS DCA to PM liquidity transfer order, a TIPS AS technical account to TIPS DCA liquidity transfer order or a TIPS DCA to TIPS AS technical account liquidity transfer order,” |
| --- | --- | --- |

b)

Definitionen av ”payment order” ska ersättas med följande:

”—

’payment order’, except where used in Articles 16 to 18 of this Annex, means an instant payment order, a positive recall answer, a PM to TIPS DCA liquidity transfer order, a TIPS DCA to PM liquidity transfer order, a TIPS AS technical account to TIPS DCA liquidity transfer order or a TIPS DCA to TIPS AS technical account liquidity transfer order,”

| c) | Definitionen av ”instant payment order” ska ersättas med följande:






  ”— | ’instant payment order’ means, in line with the European Payments Council's SEPA Instant Credit Transfer (SCT Inst) scheme, a payment instruction which can be executed 24 hours a day any calendar day of the year, with immediate or close to immediate processing and notification to the payer and includes (a) TIPS DCA to TIPS DCA instant payment orders, (b) TIPS DCA to TIPS AS technical account instant payment orders, (c) TIPS AS technical account to TIPS DCA instant payment orders and (d) TIPS AS technical account to TIPS AS technical account instant payment orders,” |
| --- | --- | --- |

c)

Definitionen av ”instant payment order” ska ersättas med följande:

”—

’instant payment order’ means, in line with the European Payments Council's SEPA Instant Credit Transfer (SCT Inst) scheme, a payment instruction which can be executed 24 hours a day any calendar day of the year, with immediate or close to immediate processing and notification to the payer and includes (a) TIPS DCA to TIPS DCA instant payment orders, (b) TIPS DCA to TIPS AS technical account instant payment orders, (c) TIPS AS technical account to TIPS DCA instant payment orders and (d) TIPS AS technical account to TIPS AS technical account instant payment orders,”

| d) | Följande definitioner ska införas:






  ”— | ’TIPS ancillary system technical account (TIPS AS technical account)’ means an account held by an ancillary system or the CB on an ancillary system's behalf in the CB’s TARGET2 component system for use by that ancillary system for the purpose of settling instant payments in its own books, |
| --- | --- | --- |

d)

Följande definitioner ska införas:

”—

’TIPS ancillary system technical account (TIPS AS technical account)’ means an account held by an ancillary system or the CB on an ancillary system's behalf in the CB’s TARGET2 component system for use by that ancillary system for the purpose of settling instant payments in its own books,

| — | ’TIPS DCA to TIPS AS technical account liquidity transfer order’ means the instruction to transfer a specified amount of funds from a TIPS DCA to a TIPS AS technical account to fund the TIPS DCA holder’s position (or the position of another participant of the ancillary system) in the books of the ancillary system, |
| --- | --- |

—

’TIPS DCA to TIPS AS technical account liquidity transfer order’ means the instruction to transfer a specified amount of funds from a TIPS DCA to a TIPS AS technical account to fund the TIPS DCA holder’s position (or the position of another participant of the ancillary system) in the books of the ancillary system,

| — | ’TIPS AS technical account to TIPS DCA liquidity transfer order’ means the instruction to transfer a specified amount of funds from a TIPS AS technical account to a TIPS DCA to defund the TIPS DCA holder’s position (or the position of another participant of the ancillary system) in the books of the ancillary system, |
| --- | --- |

—

’TIPS AS technical account to TIPS DCA liquidity transfer order’ means the instruction to transfer a specified amount of funds from a TIPS AS technical account to a TIPS DCA to defund the TIPS DCA holder’s position (or the position of another participant of the ancillary system) in the books of the ancillary system,

| — | ’European Payments Council's SEPA Instant Credit Transfer (SCT Inst) scheme’ or ’SCT Inst scheme’ means an automated, open standards scheme providing a set of interbank rules to be complied with by SCT Inst participants, allowing payment services providers in SEPA to offer an automated, SEPA-wide euro instant credit transfer product, |
| --- | --- |

—

’European Payments Council's SEPA Instant Credit Transfer (SCT Inst) scheme’ or ’SCT Inst scheme’ means an automated, open standards scheme providing a set of interbank rules to be complied with by SCT Inst participants, allowing payment services providers in SEPA to offer an automated, SEPA-wide euro instant credit transfer product,

| — | ’mobile proxy look-up (MPL) service’ means a service which enables TIPS DCA holders, ancillary systems using TIPS AS technical accounts and reachable parties, who receive from their customers a request to execute an instant payment order in favour of a beneficiary identified with a proxy (e.g. a mobile number), to retrieve from the central MPL repository the corresponding beneficiary IBAN and the BIC to be used to credit the relevant account in TIPS, |
| --- | --- |

—

’mobile proxy look-up (MPL) service’ means a service which enables TIPS DCA holders, ancillary systems using TIPS AS technical accounts and reachable parties, who receive from their customers a request to execute an instant payment order in favour of a beneficiary identified with a proxy (e.g. a mobile number), to retrieve from the central MPL repository the corresponding beneficiary IBAN and the BIC to be used to credit the relevant account in TIPS,

| — | ’Network Service Provider (NSP)’ means an undertaking that has been awarded a concession with the Eurosystem to provide connectivity services via the Eurosystem Single Market Infrastructure Gateway, |
| --- | --- |

—

’Network Service Provider (NSP)’ means an undertaking that has been awarded a concession with the Eurosystem to provide connectivity services via the Eurosystem Single Market Infrastructure Gateway,

| — | ’IBAN’ means the international bank account number which uniquely identifies an individual account at a specific financial institution in a particular country.” |
| --- | --- |

—

’IBAN’ means the international bank account number which uniquely identifies an individual account at a specific financial institution in a particular country.”

| e) | Definitionen av ”TIPS network service provider” ska utgå. |
| --- | --- |

e)

Definitionen av ”TIPS network service provider” ska utgå.

| 3. | I artikel 3.1 ska hänvisningen till ”Appendix V: TIPS connectivity technical requirements” utgå. |
| --- | --- |

3.

I artikel 3.1 ska hänvisningen till ”Appendix V: TIPS connectivity technical requirements” utgå.

| 4. | Artikel 4 ska ändras på följande sätt:






  a) | I punkt 2 ska följande led k läggas till:






  ”(k) | TIPS DCA to TIPS AS technical account liquidity transfer orders and TIPS AS technical account to TIPS DCA liquidity transfer orders; and”. |
| --- | --- | --- | --- |

4.

Artikel 4 ska ändras på följande sätt:

a)

I punkt 2 ska följande led k läggas till:

”(k)

TIPS DCA to TIPS AS technical account liquidity transfer orders and TIPS AS technical account to TIPS DCA liquidity transfer orders; and”.

| b) | Punkt 3 ska ersättas med följande:

  ”3.   TARGET2 provides real-time gross settlement for payments in euro, with settlement in central bank money across PM accounts, T2S DCAs and TIPS DCAs. TARGET2 is established and functions on the basis of the SSP through which payment orders are submitted and processed and through which payments are ultimately received in the same technical manner. As far as the technical operation of the TIPS DCAs and TIPS AS technical accounts is concerned, TARGET2 is technically established and functions on the basis of the TIPS Platform. As far as the technical operation of the T2S DCAs is concerned, TARGET2 is technically established and functions on the basis of the T2S Platform.” |
| --- | --- |

b)

Punkt 3 ska ersättas med följande:

”3.   TARGET2 provides real-time gross settlement for payments in euro, with settlement in central bank money across PM accounts, T2S DCAs and TIPS DCAs. TARGET2 is established and functions on the basis of the SSP through which payment orders are submitted and processed and through which payments are ultimately received in the same technical manner. As far as the technical operation of the TIPS DCAs and TIPS AS technical accounts is concerned, TARGET2 is technically established and functions on the basis of the TIPS Platform. As far as the technical operation of the T2S DCAs is concerned, TARGET2 is technically established and functions on the basis of the T2S Platform.”

| 5. | Artikel 6.1 a i ska ersättas med följande:






  ”(i) | install, manage, operate and monitor and ensure the security of the necessary IT infrastructure to connect to the TIPS Platform and submit payment orders to it. In doing so, applicant TIPS DCA holders may involve third parties, but retain sole liability. In particular, unless an instructing party is used, applicant TIPS DCA holders shall enter into an agreement with one or more NSPs to obtain the necessary connection and admissions, in accordance with the technical specifications in Appendix I; and”. |
| --- | --- | --- |

5.

Artikel 6.1 a i ska ersättas med följande:

”(i)

install, manage, operate and monitor and ensure the security of the necessary IT infrastructure to connect to the TIPS Platform and submit payment orders to it. In doing so, applicant TIPS DCA holders may involve third parties, but retain sole liability. In particular, unless an instructing party is used, applicant TIPS DCA holders shall enter into an agreement with one or more NSPs to obtain the necessary connection and admissions, in accordance with the technical specifications in Appendix I; and”.

| 6. | Artikel 9 ska ersättas med följande:

  ”Article 9
  Contractual relationship with an NSP

  1.   Participants shall either:






  (a) | conclude a contract with an NSP within the framework of the concession contract with that NSP in order to establish a technical connection to TARGET2-ECB; or |
| --- | --- | --- |

6.

Artikel 9 ska ersättas med följande:

”Article 9

Contractual relationship with an NSP

1.   Participants shall either:

(a)

conclude a contract with an NSP within the framework of the concession contract with that NSP in order to establish a technical connection to TARGET2-ECB; or

| (b) | connect via another entity which has concluded a contract with an NSP within the framework of the concession contract with that NSP. |
| --- | --- |

(b)

connect via another entity which has concluded a contract with an NSP within the framework of the concession contract with that NSP.

2.   The legal relationship between a participant and the NSP shall be exclusively governed by the terms and conditions of their separate contract as referred to in paragraph 1(a).

3.   The services to be provided by the NSP shall not form part of the services to be performed by the ECB in respect of TARGET2.

4.   The ECB shall not be liable for any acts, errors or omissions by the NSP (including its directors, staff and subcontractors), or for any acts, errors or omissions by third parties selected by participants to gain access to the NSP’s network.”

| 7. | Artikel 10 ska utgå. |
| --- | --- |

7.

Artikel 10 ska utgå.

| 8. | Följande artikel 11a ska införas:

  ”Article 11a
  MPL repository

  1.   The central MPL repository contains the proxy – IBAN mapping table for the purposes of the MPL service.


  2.   Each proxy may be linked to only one IBAN. An IBAN may be linked to one or multiple proxies.


  3.   Article 29 shall apply to the data contained in the MPL repository.” |
| --- | --- |

8.

Följande artikel 11a ska införas:

”Article 11a

MPL repository

1.   The central MPL repository contains the proxy – IBAN mapping table for the purposes of the MPL service.

2.   Each proxy may be linked to only one IBAN. An IBAN may be linked to one or multiple proxies.

3.   Article 29 shall apply to the data contained in the MPL repository.”

| 9. | Artikel 12.9 ska utgå. |
| --- | --- |

9.

Artikel 12.9 ska utgå.

| 10. | Artikel 16 ska ersättas med följande:

  ”Article 16
  Types of payment orders in TIPS DCA
  The following are classified as payment orders for the purposes of the TIPS service:






  (a) | instant payment orders; |
| --- | --- | --- |

10.

Artikel 16 ska ersättas med följande:

”Article 16

Types of payment orders in TIPS DCA

The following are classified as payment orders for the purposes of the TIPS service:

(a)

instant payment orders;

| (b) | positive recall answers; |
| --- | --- |

(b)

positive recall answers;

| (c) | TIPS DCA to PM liquidity transfer orders; |
| --- | --- |

(c)

TIPS DCA to PM liquidity transfer orders;

| (d) | TIPS DCA to TIPS AS technical account liquidity transfer orders; and |
| --- | --- |

(d)

TIPS DCA to TIPS AS technical account liquidity transfer orders; and

| (e) | TIPS AS technical account to TIPS DCA liquidity transfer orders.” |
| --- | --- |

(e)

TIPS AS technical account to TIPS DCA liquidity transfer orders.”

| 11. | Artikel 18.6 ska ersättas med följande:

  ”6.   After a TIPS DCA to PM liquidity transfer order, a TIPS DCA to TIPS AS technical account liquidity transfer order or a TIPS AS technical account to TIPS DCA liquidity transfer order has been accepted as referred to in Article 17, the TARGET2-ECB shall check whether sufficient funds are available on the payer's account. If sufficient funds are not available the liquidity transfer order shall be rejected. If sufficient funds are available the liquidity transfer order shall be settled immediately.” |
| --- | --- |

11.

Artikel 18.6 ska ersättas med följande:

”6.   After a TIPS DCA to PM liquidity transfer order, a TIPS DCA to TIPS AS technical account liquidity transfer order or a TIPS AS technical account to TIPS DCA liquidity transfer order has been accepted as referred to in Article 17, the TARGET2-ECB shall check whether sufficient funds are available on the payer's account. If sufficient funds are not available the liquidity transfer order shall be rejected. If sufficient funds are available the liquidity transfer order shall be settled immediately.”

| 12. | Artikel 20.1 b ska ersättas med följande:






  ”(b) | TIPS DCA to PM liquidity transfer orders, positive recall answers and TIPS DCA to TIPS AS technical account liquidity transfer orders are deemed entered into TARGET2-ECB and irrevocable at the moment that the relevant TIPS DCA is debited. TIPS AS technical account to TIPS DCA liquidity transfer orders are deemed entered into TARGET2-ECB and irrevocable at the moment that the relevant TIPS AS technical account is debited.” |
| --- | --- | --- |

12.

Artikel 20.1 b ska ersättas med följande:

”(b)

TIPS DCA to PM liquidity transfer orders, positive recall answers and TIPS DCA to TIPS AS technical account liquidity transfer orders are deemed entered into TARGET2-ECB and irrevocable at the moment that the relevant TIPS DCA is debited. TIPS AS technical account to TIPS DCA liquidity transfer orders are deemed entered into TARGET2-ECB and irrevocable at the moment that the relevant TIPS AS technical account is debited.”

| 13. | Artikel 30.1 ska ersättas med följande:

  ”1.   TIPS DCA holders shall be deemed to be aware of, shall comply with and shall be able to demonstrate that compliance to the relevant competent authorities with all obligations on them relating to legislation on data protection. They shall be deemed to be aware of, and shall comply with all obligations on them relating to legislation on prevention of money laundering and the financing of terrorism, proliferation-sensitive nuclear activities and the development of nuclear weapons delivery systems, in particular in terms of implementing appropriate measures concerning any payments debited or credited on their TIPS DCAs. TIPS DCA holders ensure that they are informed about their chosen NSP's data retrieval policy prior to entering into a contractual relationship with that NSP.” |
| --- | --- |

13.

Artikel 30.1 ska ersättas med följande:

”1.   TIPS DCA holders shall be deemed to be aware of, shall comply with and shall be able to demonstrate that compliance to the relevant competent authorities with all obligations on them relating to legislation on data protection. They shall be deemed to be aware of, and shall comply with all obligations on them relating to legislation on prevention of money laundering and the financing of terrorism, proliferation-sensitive nuclear activities and the development of nuclear weapons delivery systems, in particular in terms of implementing appropriate measures concerning any payments debited or credited on their TIPS DCAs. TIPS DCA holders ensure that they are informed about their chosen NSP's data retrieval policy prior to entering into a contractual relationship with that NSP.”

| 14. | Följande artikel 35a ska införas:

  ”Article 35a
  Transitional provision
  Once the TARGET system is operational and the TARGET2 has ceased operation, TIPS DCA holders shall become TIPS DCA holders in the TARGET system.” |
| --- | --- |

14.

Följande artikel 35a ska införas:

”Article 35a

Transitional provision

Once the TARGET system is operational and the TARGET2 has ceased operation, TIPS DCA holders shall become TIPS DCA holders in the TARGET system.”

| 15. | I tillägg I ska tabellen i punkt 2 ersättas med följande:






  ”Message Type | Message Name |
| --- | --- | --- |
| Pacs.002 | FIToFIPayment Status Report |
| Pacs.004 | PaymentReturn |
| Pacs.008 | FIToFICustomerCreditTransfer |
| Pacs.028 | FIToFIPaymentStatusRequest |
| camt.003 | GetAccount |
| camt.004 | ReturnAccount |
| camt.005 | GetTransaction |
| camt.006 | ReturnTransaction |
| camt.011 | ModifyLimit |
| camt.019 | ReturnBusinessDayInformation |
| camt.025 | Receipt |
| camt.029 | ResolutionOfInvestigation |
| camt.050 | LiquidityCreditTransfer |
| camt.052 | BankToCustomerAccountReport |
| camt.053 | BankToCustomerStatement |
| camt.054 | BankToCustomerDebitCreditNotification |
| camt.056 | FIToFIPaymentCancellationRequest |
| acmt.010 | AccountRequestAcknowledgement |
| acmt.011 | AccountRequestRejection |
| acmt.015 | AccountExcludedMandateMaintenanceRequest |
| reda.016 | PartyStatusAdviceV01 |
| reda.022 | PartyModificationRequestV01”. |

15.

I tillägg I ska tabellen i punkt 2 ersättas med följande:

”Message Type

Message Name

Pacs.002

FIToFIPayment Status Report

Pacs.004

PaymentReturn

Pacs.008

FIToFICustomerCreditTransfer

Pacs.028

FIToFIPaymentStatusRequest

camt.003

GetAccount

camt.004

ReturnAccount

camt.005

GetTransaction

camt.006

ReturnTransaction

camt.011

ModifyLimit

camt.019

ReturnBusinessDayInformation

camt.025

Receipt

camt.029

ResolutionOfInvestigation

camt.050

LiquidityCreditTransfer

camt.052

BankToCustomerAccountReport

camt.053

BankToCustomerStatement

camt.054

BankToCustomerDebitCreditNotification

camt.056

FIToFIPaymentCancellationRequest

acmt.010

AccountRequestAcknowledgement

acmt.011

AccountRequestRejection

acmt.015

AccountExcludedMandateMaintenanceRequest

reda.016

PartyStatusAdviceV01

reda.022

PartyModificationRequestV01”.

| 16. | I tillägg I ska punkt 6.1 b ersättas med följande:






  ”(b) | User-to-application mode (U2A)
  U2A permits direct communication between a TIPS DCA holder and the TIPS GUI. The information is displayed in a browser running on a PC system. For U2A access the IT infrastructure has to be able to support cookies. Further details are described in the TIPS User Handbook.” |
| --- | --- | --- |

16.

I tillägg I ska punkt 6.1 b ersättas med följande:

”(b)

User-to-application mode (U2A)

U2A permits direct communication between a TIPS DCA holder and the TIPS GUI. The information is displayed in a browser running on a PC system. For U2A access the IT infrastructure has to be able to support cookies. Further details are described in the TIPS User Handbook.”

| 17. | I tillägg IV ska punkt 2 utgå. |
| --- | --- |

17.

I tillägg IV ska punkt 2 utgå.

| 18. | Tillägg V ska utgå. |
| --- | --- |

18.

Tillägg V ska utgå.

---

RIKTLINJER

| 6.10.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 354/45 |
| --- | --- | --- | --- |

6.10.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 354/45

---

EUROPEISKA CENTRALBANKENS RIKTLINJE (EU) 2021/1759

av den 20 juli 2021

om ändring av riktlinje ECB/2012/27 om ett transeuropeiskt automatiserat system för bruttoavveckling av betalningar i realtid (TARGET2) (ECB/2021/30)

ECB-RÅDET HAR ANTAGIT DENNA RIKTLINJE,

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 127.2 första och fjärde strecksatserna,

med beaktande av stadgan för Europeiska centralbankssystemet och Europeiska centralbanken, särskilt artikel 3.1 och artiklarna 17, 18 och 22, och

av följande skäl:

| (1) | Den 26 april 2007 antog ECB-rådet riktlinje ECB/2007/2 (1) som styr TARGET2, varigenom en enda teknisk plattform upprättas – den gemensamma delade plattformen (SSP). Den riktlinjen omarbetades 2012 som Europeiska centralbankens riktlinje ECB/2012/27 (2). |
| --- | --- |

(1)

Den 26 april 2007 antog ECB-rådet riktlinje ECB/2007/2 (1) som styr TARGET2, varigenom en enda teknisk plattform upprättas – den gemensamma delade plattformen (SSP). Den riktlinjen omarbetades 2012 som Europeiska centralbankens riktlinje ECB/2012/27 (2).

| (2) | För ett effektivt regelverk behöver det klargöras att TIPS DCA-kontoinnehavare och T2S DCA-kontoinnehavare kommer att anslutas till TARGET2 via Eurosystemets gemensamma portal till marknadsinfrastruktur från och med november 2021 respektive juni 2022. |
| --- | --- |

(2)

För ett effektivt regelverk behöver det klargöras att TIPS DCA-kontoinnehavare och T2S DCA-kontoinnehavare kommer att anslutas till TARGET2 via Eurosystemets gemensamma portal till marknadsinfrastruktur från och med november 2021 respektive juni 2022.

| (3) | För att säkerställa att TARGET2 fortsätter att utvecklas för att hantera hot mot cybersäkerheten behöver de säkerhetskrav som TARGET2 uppställer för slutanvändare klargöras och utvidgas. Utöver detta bör även definitionerna ändras för att säkerställa en heltäckande och harmoniserad rättslig ram. |
| --- | --- |

(3)

För att säkerställa att TARGET2 fortsätter att utvecklas för att hantera hot mot cybersäkerheten behöver de säkerhetskrav som TARGET2 uppställer för slutanvändare klargöras och utvidgas. Utöver detta bör även definitionerna ändras för att säkerställa en heltäckande och harmoniserad rättslig ram.

| (4) | För att säkerställa att direktbetalningar är tillgängliga i hela unionen bör PM-kontoinnehavare, deras indirekta deltagare och adressater med BIC som har anslutit sig till SCT Inst-systemet genom att underteckna anslutningsavtalet för SEPA Instant Credit Transfer alltid vara nåbara i TIPS-plattformen via ett TIPS DCA-konto. Överföringstjänster i centralbankspengar för anslutna system som avvecklar direktbetalningar i egen bokföring bör tillhandahållas i TIPS-plattformen. |
| --- | --- |

(4)

För att säkerställa att direktbetalningar är tillgängliga i hela unionen bör PM-kontoinnehavare, deras indirekta deltagare och adressater med BIC som har anslutit sig till SCT Inst-systemet genom att underteckna anslutningsavtalet för SEPA Instant Credit Transfer alltid vara nåbara i TIPS-plattformen via ett TIPS DCA-konto. Överföringstjänster i centralbankspengar för anslutna system som avvecklar direktbetalningar i egen bokföring bör tillhandahållas i TIPS-plattformen.

| (5) | När konsolideringsprojektet avseende T2-T2S är i drift är det nödvändigt att vara transparent om villkoren för att överföra medel från deltagarnas konton i TARGET2 till motsvarande efterföljande konton i det framtida TARGET-systemet, så att rättssäkerhet säkerställs. |
| --- | --- |

(5)

När konsolideringsprojektet avseende T2-T2S är i drift är det nödvändigt att vara transparent om villkoren för att överföra medel från deltagarnas konton i TARGET2 till motsvarande efterföljande konton i det framtida TARGET-systemet, så att rättssäkerhet säkerställs.

| (6) | För att säkerställa en effektiv tillämpning är det också nödvändigt att förtydliga och uppdatera andra bestämmelser i riktlinje ECB/2012/27. |
| --- | --- |

(6)

För att säkerställa en effektiv tillämpning är det också nödvändigt att förtydliga och uppdatera andra bestämmelser i riktlinje ECB/2012/27.

| (7) | I och med att konsolideringsprojektet avseende T2-T2S genomförs krävs det även ändringar i de tillämpliga reglerna för avtal ingångna med leverantörer av T2S-nätverkstjänster, vilka bör tillämpas från och med den 13 juni 2022. |
| --- | --- |

(7)

I och med att konsolideringsprojektet avseende T2-T2S genomförs krävs det även ändringar i de tillämpliga reglerna för avtal ingångna med leverantörer av T2S-nätverkstjänster, vilka bör tillämpas från och med den 13 juni 2022.

| (8) | Riktlinje ECB/2012/27 bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(8)

Riktlinje ECB/2012/27 bör därför ändras i enlighet med detta.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Ändringar

Riktlinje ECB/2012/27 ska ändras på följande sätt:

| 1. | Artikel 1.1 ska ersättas med följande:

  ”1.   TARGET2 medger bruttoavveckling av betalningar i realtid (RTGS) i euro, med avveckling i centralbankspengar via betalningsmodulkonton (PM-konton), särskilda T2S-konton för likvida medel (T2S DCA-konton) och särskilda TIPS-konton för likvida medel (TIPS DCA-konton). TARGET2 är uppbyggt och fungerar på grundval av SSP, genom vilken betalningsuppdrag lämnas och verkställs och genom vilken betalningar slutligen tas emot på samma tekniska sätt. När det gäller den tekniska driften av T2S DCA-konton är TARGET2 tekniskt uppbyggt och fungerar på grundval av T2S-plattformen. När det gäller den tekniska driften av TIPS DCA-konton och TIPS AS-tekniska konton inom TIPS AS, är TARGET2 tekniskt uppbyggt och fungerar på grundval av TIPS-plattformen.” |
| --- | --- |

1.

Artikel 1.1 ska ersättas med följande:

”1.   TARGET2 medger bruttoavveckling av betalningar i realtid (RTGS) i euro, med avveckling i centralbankspengar via betalningsmodulkonton (PM-konton), särskilda T2S-konton för likvida medel (T2S DCA-konton) och särskilda TIPS-konton för likvida medel (TIPS DCA-konton). TARGET2 är uppbyggt och fungerar på grundval av SSP, genom vilken betalningsuppdrag lämnas och verkställs och genom vilken betalningar slutligen tas emot på samma tekniska sätt. När det gäller den tekniska driften av T2S DCA-konton är TARGET2 tekniskt uppbyggt och fungerar på grundval av T2S-plattformen. När det gäller den tekniska driften av TIPS DCA-konton och TIPS AS-tekniska konton inom TIPS AS, är TARGET2 tekniskt uppbyggt och fungerar på grundval av TIPS-plattformen.”

| 2. | Artikel 2 ska ändras på följande sätt:






  a) | Punkt 58 ska utgå. |
| --- | --- | --- |

2.

Artikel 2 ska ändras på följande sätt:

a)

Punkt 58 ska utgå.

| b) | Punkt 62 ska ersättas med följande:






  ”62. | betalningsuppdrag: ett uppdrag om betalningsöverföring, ett likviditetsöverföringsuppdrag, en anvisning om direktdebitering, ett likviditetsöverföringsuppdrag från ett PM-konto till ett T2S DCA-konto, ett likviditetsöverföringsuppdrag från ett T2S DCA-konto till ett PM-konto, ett likviditetsöverföringsuppdrag från ett T2S DCA-konto till ett T2S DCA-konto, ett likviditetsöverföringsuppdrag från ett PM-konto till ett TIPS DCA-konto, ett likviditetsöverföringsuppdrag från ett TIPS DCA-konto till ett PM-konto, ett likviditetsöverföringsuppdrag från ett TIPS AS-tekniskt konto till ett TIPS DCA-konto, ett likviditetsöverföringsuppdrag från ett T2S DCA-konto till ett TIPS AS-tekniskt konto, ett direktbetalningsuppdrag eller ett positivt återkallandebesked,” |
| --- | --- | --- |

b)

Punkt 62 ska ersättas med följande:

”62.

betalningsuppdrag: ett uppdrag om betalningsöverföring, ett likviditetsöverföringsuppdrag, en anvisning om direktdebitering, ett likviditetsöverföringsuppdrag från ett PM-konto till ett T2S DCA-konto, ett likviditetsöverföringsuppdrag från ett T2S DCA-konto till ett PM-konto, ett likviditetsöverföringsuppdrag från ett T2S DCA-konto till ett T2S DCA-konto, ett likviditetsöverföringsuppdrag från ett PM-konto till ett TIPS DCA-konto, ett likviditetsöverföringsuppdrag från ett TIPS DCA-konto till ett PM-konto, ett likviditetsöverföringsuppdrag från ett TIPS AS-tekniskt konto till ett TIPS DCA-konto, ett likviditetsöverföringsuppdrag från ett T2S DCA-konto till ett TIPS AS-tekniskt konto, ett direktbetalningsuppdrag eller ett positivt återkallandebesked,”

betalningsuppdrag

| c) | Punkt 78 ska utgå. |
| --- | --- |

c)

Punkt 78 ska utgå.

| d) | Punkt 81 ska ersättas med följande:






  ”81. | direktbetalningsuppdrag: i enlighet med Europeiska betalningsrådets SCT Inst-system (SEPA Instant Credit Transfer) ett betalningsuppdrag som kan utföras dygnet runt och årets alla kalenderdagar, med omedelbar eller nästan omedelbar hantering och underrättelse till betalaren och som omfattar i) direktbetalningsuppdrag från ett TIPS DCA-konto till ett TIPS DCA-konto, ii) direktbetalningsuppdrag från ett TIPS DCA-konto till ett TIPS AS-tekniskt konto, iii) direktbetalningsuppdrag från ett TIPS AS-tekniskt konto till ett TIPS DCA-konto och iv) direktbetalningsuppdrag från ett TIPS AS-tekniskt konto till ett TIPS AS-tekniskt konto,” |
| --- | --- | --- |

d)

Punkt 81 ska ersättas med följande:

”81.

direktbetalningsuppdrag: i enlighet med Europeiska betalningsrådets SCT Inst-system (SEPA Instant Credit Transfer) ett betalningsuppdrag som kan utföras dygnet runt och årets alla kalenderdagar, med omedelbar eller nästan omedelbar hantering och underrättelse till betalaren och som omfattar i) direktbetalningsuppdrag från ett TIPS DCA-konto till ett TIPS DCA-konto, ii) direktbetalningsuppdrag från ett TIPS DCA-konto till ett TIPS AS-tekniskt konto, iii) direktbetalningsuppdrag från ett TIPS AS-tekniskt konto till ett TIPS DCA-konto och iv) direktbetalningsuppdrag från ett TIPS AS-tekniskt konto till ett TIPS AS-tekniskt konto,”

direktbetalningsuppdrag

| e) | Följande punkter 87 till 90 ska läggas till:






  ”87. | Europeiska betalningsrådets SCT Inst-system (SEPA Instant Credit Transfer)
  eller SCT Inst-systemet: ett automatiserat system som bygger på öppna standarder och tillhandahåller en uppsättning interbankregler som ska följas av SCT Inst-deltagare, och som gör det möjligt för betaltjänstleverantörer i SEPA att en automatiserad, SEPA-omfattande produkt för direktbetalningar i euro, |
| --- | --- | --- |

e)

Följande punkter 87 till 90 ska läggas till:

”87.

Europeiska betalningsrådets SCT Inst-system (SEPA Instant Credit Transfer)
  eller SCT Inst-systemet: ett automatiserat system som bygger på öppna standarder och tillhandahåller en uppsättning interbankregler som ska följas av SCT Inst-deltagare, och som gör det möjligt för betaltjänstleverantörer i SEPA att en automatiserad, SEPA-omfattande produkt för direktbetalningar i euro,

Europeiska betalningsrådets SCT Inst-system (SEPA Instant Credit Transfer)

eller SCT Inst-systemet

| 88. | tekniskt konto för TIPS-anslutet system (TIPS AS-tekniskt konto): ett konto som innehas av ett anslutet system, eller som innehas av en centralbank för ett anslutet systems räkning i centralbankens TARGET2-delsystem, och som det anslutna systemet kan nyttja för att avveckla direktbetalningar i egen bokföring, |
| --- | --- |

88.

tekniskt konto för TIPS-anslutet system (TIPS AS-tekniskt konto): ett konto som innehas av ett anslutet system, eller som innehas av en centralbank för ett anslutet systems räkning i centralbankens TARGET2-delsystem, och som det anslutna systemet kan nyttja för att avveckla direktbetalningar i egen bokföring,

tekniskt konto för TIPS-anslutet system (TIPS AS-tekniskt konto)

| 89. | likviditetsöverföringsuppdrag från ett
  TIPS DCA-konto till ett TIPS AS-tekniskt konto: anvisning om att överföra ett specificerat belopp från ett TIPS DCA-konto till ett TIPS AS-tekniskt konto för att finansiera TIPS DCA-kontoinnehavarens position (eller en annan deltagares position i det anslutna systemet) i det anslutna systemets bokföring, |
| --- | --- |

89.

likviditetsöverföringsuppdrag från ett
  TIPS DCA-konto till ett TIPS AS-tekniskt konto: anvisning om att överföra ett specificerat belopp från ett TIPS DCA-konto till ett TIPS AS-tekniskt konto för att finansiera TIPS DCA-kontoinnehavarens position (eller en annan deltagares position i det anslutna systemet) i det anslutna systemets bokföring,

likviditetsöverföringsuppdrag från ett

TIPS DCA-konto till ett TIPS AS-tekniskt konto

| 90. | likviditetsöverföringsuppdrag från ett TIPS AS-tekniskt konto till ett TIPS DCA-konto: anvisning om att överföra ett specificerat belopp från ett TIPS AS-tekniskt konto till ett TIPS DCA-konto för att avfinansiera TIPS DCA-kontoinnehavarens position (eller en annan deltagares position i det anslutna systemet) i det anslutna systemets bokföring.” |
| --- | --- |

90.

likviditetsöverföringsuppdrag från ett TIPS AS-tekniskt konto till ett TIPS DCA-konto: anvisning om att överföra ett specificerat belopp från ett TIPS AS-tekniskt konto till ett TIPS DCA-konto för att avfinansiera TIPS DCA-kontoinnehavarens position (eller en annan deltagares position i det anslutna systemet) i det anslutna systemets bokföring.”

likviditetsöverföringsuppdrag från ett TIPS AS-tekniskt konto till ett TIPS DCA-konto

| 3. | Artikel 13 ska ersättas med följande:

  ”Artikel 13
  Anslutna system

  1.   Centralbankerna i Eurosystemet ska tillhandahålla överföringstjänster i centralbankspengar till anslutna system i PM som är tillgängliga via leverantören av TARGET2-nätverkstjänster. Sådana tjänster ska regleras av bilaterala arrangemang mellan centralbankerna i Eurosystemet och de respektive anslutna systemen.


  2.   Bilaterala arrangemang med anslutna system som använder ASI ska vara i överensstämmelse med bilaga IV. Därutöver ska centralbankerna i Eurosystemet vid sådana bilaterala arrangemang säkerställa att följande bestämmelser i bilaga II, tillämpas i tillämpliga delar:






  a) | Artikel 8.1 (tekniska och rättsliga krav). |
| --- | --- | --- |

3.

Artikel 13 ska ersättas med följande:

”Artikel 13

Anslutna system

1.   Centralbankerna i Eurosystemet ska tillhandahålla överföringstjänster i centralbankspengar till anslutna system i PM som är tillgängliga via leverantören av TARGET2-nätverkstjänster. Sådana tjänster ska regleras av bilaterala arrangemang mellan centralbankerna i Eurosystemet och de respektive anslutna systemen.

2.   Bilaterala arrangemang med anslutna system som använder ASI ska vara i överensstämmelse med bilaga IV. Därutöver ska centralbankerna i Eurosystemet vid sådana bilaterala arrangemang säkerställa att följande bestämmelser i bilaga II, tillämpas i tillämpliga delar:

a)

Artikel 8.1 (tekniska och rättsliga krav).

| b) | Artikel 8.2–8.5 (ansökningsförfarande), förutom att det anslutna systemet istället för att uppfylla tillträdeskriterierna i artikel 4 ska uppfylla tillträdeskriterierna i definitionen av ”anslutet system” i artikel 1 i bilaga II. |
| --- | --- |

b)

Artikel 8.2–8.5 (ansökningsförfarande), förutom att det anslutna systemet istället för att uppfylla tillträdeskriterierna i artikel 4 ska uppfylla tillträdeskriterierna i definitionen av ”anslutet system” i artikel 1 i bilaga II.

| c) | Driftsschemat i tillägg V. |
| --- | --- |

c)

Driftsschemat i tillägg V.

| d) | Artikel 11 (krav för samarbete och informationsutbyte), utom punkt 8. |
| --- | --- |

d)

Artikel 11 (krav för samarbete och informationsutbyte), utom punkt 8.

| e) | Artiklarna 27 och 28 (kontinuitetsskydd och reservrutinsförfaranden samt säkerhetskrav), där den avgift som används som beräkningsunderlag för straffavgifter vid bristande uppfyllelse av säkerhetskraven i artikel 28 i bilaga II ska vara avgiften i punkt 18.1 a i bilaga IV. |
| --- | --- |

e)

Artiklarna 27 och 28 (kontinuitetsskydd och reservrutinsförfaranden samt säkerhetskrav), där den avgift som används som beräkningsunderlag för straffavgifter vid bristande uppfyllelse av säkerhetskraven i artikel 28 i bilaga II ska vara avgiften i punkt 18.1 a i bilaga IV.

| f) | Artikel 31 (ansvarsfrågor). |
| --- | --- |

f)

Artikel 31 (ansvarsfrågor).

| g) | Artikel 32 (bevisregler). |
| --- | --- |

g)

Artikel 32 (bevisregler).

| h) | Artiklarna 33 och 34 (längd, uppsägning och avstängning av deltagande), utom artikel 34.1 b. |
| --- | --- |

h)

Artiklarna 33 och 34 (längd, uppsägning och avstängning av deltagande), utom artikel 34.1 b.

| i) | Artikel 35, om tillämpligt (stängning av PM-konton). |
| --- | --- |

i)

Artikel 35, om tillämpligt (stängning av PM-konton).

| j) | Artikel 38 (sekretessregler). |
| --- | --- |

j)

Artikel 38 (sekretessregler).

| k) | Artikel 39 (EU-krav på uppgiftsskydd, förhindrande av penningtvätt och relaterade frågor). |
| --- | --- |

k)

Artikel 39 (EU-krav på uppgiftsskydd, förhindrande av penningtvätt och relaterade frågor).

| l) | Artikel 40 (krav för uppsägningar). |
| --- | --- |

l)

Artikel 40 (krav för uppsägningar).

| m) | Artikel 41 (avtalsförhållande med leverantören av TARGET2-nätverkstjänster). |
| --- | --- |

m)

Artikel 41 (avtalsförhållande med leverantören av TARGET2-nätverkstjänster).

| n) | Artikel 44 (regler för tillämplig lag, jurisdiktion och plats för utförande av prestationer). |
| --- | --- |

n)

Artikel 44 (regler för tillämplig lag, jurisdiktion och plats för utförande av prestationer).

| o) | Artikel 45a.1 (övergångsklausul). |
| --- | --- |

o)

Artikel 45a.1 (övergångsklausul).

3.   Bilaterala arrangemang med anslutna system som använder PI ska vara i överensstämmelse med både

| a) | bilaga II, med undantag för avdelning V och tilläggen VI och VII, och |
| --- | --- |

a)

bilaga II, med undantag för avdelning V och tilläggen VI och VII, och

| b) | artikel 18 i bilaga IV. |
| --- | --- |

b)

artikel 18 i bilaga IV.

Vid tillämpning av led a ska den avgift som används som beräkningsunderlag för straffavgifter vid bristande uppfyllelse av säkerhetskraven i artikel 28 i bilaga II vara avgiften i punkt 18.1 a i bilaga IV.

4.   Utan hinder av vad som sägs i punkt 3 ska bilaterala arrangemang med anslutna system som använder PI, men som endast avvecklar betalningar till förmån för sina kunder, vara i överensstämmelse med både

| a) | bilaga II, med undantag för avdelning V, artikel 36, och tilläggen VI och VII, och |
| --- | --- |

a)

bilaga II, med undantag för avdelning V, artikel 36, och tilläggen VI och VII, och

| b) | artikel 18 i bilaga IV. |
| --- | --- |

b)

artikel 18 i bilaga IV.

Vid tillämpning av led a ska den avgift som används som beräkningsunderlag för straffavgifter vid bristande uppfyllelse av säkerhetskraven i artikel 28 i bilaga II vara avgiften i punkt 18.1 a i bilaga IV.

5.   När centralbankerna i Eurosystemet tillhandahåller överföringstjänster i centralbankspengar för anslutna system som avvecklar direktbetalningar i egen bokföring ska enbart TIPS-plattformen användas. Bilaterala arrangemang för tillhandahållande av sådana överföringstjänster ska utformas i enlighet med bilaga IVa och ska enbart tillåta avveckling av direktbetalningar enligt SCT Inst-systemet. I sådana bilaterala arrangemang ska följande bestämmelser i bilaga IIb tillämpas i tillämpliga delar:

| a) | Tillägg I, II och III. |
| --- | --- |

a)

Tillägg I, II och III.

| b) | Artikel 4 (allmän beskrivning av TARGET2). |
| --- | --- |

b)

Artikel 4 (allmän beskrivning av TARGET2).

| c) | Artikel 5 (villkor för tillträde), där det fastställs att det anslutna systemet ska uppfylla tillträdeskriterierna i definitionen av ”anslutet system” i artikel 1 i bilaga IIb. |
| --- | --- |

c)

Artikel 5 (villkor för tillträde), där det fastställs att det anslutna systemet ska uppfylla tillträdeskriterierna i definitionen av ”anslutet system” i artikel 1 i bilaga IIb.

| d) | Artikel 6.1 (tekniska och rättsliga krav), förutom att det anslutna systemet inte behöver ha anslutit sig till SCT Inst-systemet genom att underteckna anslutningsavtalet för SEPA Instant Credit Transfer, utan i stället ska ha meddelat att det följer SCT Inst-systemet. |
| --- | --- |

d)

Artikel 6.1 (tekniska och rättsliga krav), förutom att det anslutna systemet inte behöver ha anslutit sig till SCT Inst-systemet genom att underteckna anslutningsavtalet för SEPA Instant Credit Transfer, utan i stället ska ha meddelat att det följer SCT Inst-systemet.

| e) | Artikel 6.2–6.5 (ansökningsförfarande), förutom att det anslutna systemet istället för att uppfylla tillträdeskriterierna i artikel 4 ska uppfylla tillträdeskriterierna i definitionen av ”anslutet system” i artikel 1 i bilaga II, och ii) istället för att behöva lämna in bevis på att det är anslutet till SCT Inst-systemet, ska lämna in bevis för att det har meddelat att det följer SCT Inst-systemet. |
| --- | --- |

e)

Artikel 6.2–6.5 (ansökningsförfarande), förutom att det anslutna systemet istället för att uppfylla tillträdeskriterierna i artikel 4 ska uppfylla tillträdeskriterierna i definitionen av ”anslutet system” i artikel 1 i bilaga II, och ii) istället för att behöva lämna in bevis på att det är anslutet till SCT Inst-systemet, ska lämna in bevis för att det har meddelat att det följer SCT Inst-systemet.

| f) | Artikel 7 (åtkomst till TIPS-plattformen). |
| --- | --- |

f)

Artikel 7 (åtkomst till TIPS-plattformen).

| g) | Artikel 8 (nåbara parter). |
| --- | --- |

g)

Artikel 8 (nåbara parter).

| h) | Artikel 9 (leverantör av nätverkstjänster). |
| --- | --- |

h)

Artikel 9 (leverantör av nätverkstjänster).

| i) | Artikel 11 (TIPS-katalog). |
| --- | --- |

i)

Artikel 11 (TIPS-katalog).

| j) | Artikel 11a (MPL-register). |
| --- | --- |

j)

Artikel 11a (MPL-register).

| k) | Artikel 12 (centralbankernas och kontohavarnas skyldigheter), utom punkt 4. |
| --- | --- |

k)

Artikel 12 (centralbankernas och kontohavarnas skyldigheter), utom punkt 4.

| l) | Artikel 14 (krav för samarbete och informationsutbyte). |
| --- | --- |

l)

Artikel 14 (krav för samarbete och informationsutbyte).

| m) | Artikel 16 (typ av betalningsuppdrag). |
| --- | --- |

m)

Artikel 16 (typ av betalningsuppdrag).

| n) | Artikel 17 (accepterande och avvisande av betalningsuppdrag). |
| --- | --- |

n)

Artikel 17 (accepterande och avvisande av betalningsuppdrag).

| o) | Artikel 18 (verkställande av betalningsuppdrag). |
| --- | --- |

o)

Artikel 18 (verkställande av betalningsuppdrag).

| p) | Artikel 19 (begäran om återkallande). |
| --- | --- |

p)

Artikel 19 (begäran om återkallande).

| q) | Artikel 20 (tidpunkt för införande och oåterkallelighet). |
| --- | --- |

q)

Artikel 20 (tidpunkt för införande och oåterkallelighet).

| r) | Artikel 21 (säkerhetskrav och reservrutiner). |
| --- | --- |

r)

Artikel 21 (säkerhetskrav och reservrutiner).

| s) | Artikel 23 (ansvarsfrågor). |
| --- | --- |

s)

Artikel 23 (ansvarsfrågor).

| t) | Artikel 24 (bevisregler). |
| --- | --- |

t)

Artikel 24 (bevisregler).

| u) | Artiklarna 25 och 26 (längd, uppsägning och avstängning av deltagande), med undantag för artikel 26.1 b och artikel 26.4 andra stycket. |
| --- | --- |

u)

Artiklarna 25 och 26 (längd, uppsägning och avstängning av deltagande), med undantag för artikel 26.1 b och artikel 26.4 andra stycket.

| v) | Artikel 27, om tillämpligt (stängning av konton). |
| --- | --- |

v)

Artikel 27, om tillämpligt (stängning av konton).

| w) | Artikel 29 (sekretessregler). |
| --- | --- |

w)

Artikel 29 (sekretessregler).

| x) | Artikel 30 (EU-krav på uppgiftsskydd, förhindrande av penningtvätt och relaterade frågor). |
| --- | --- |

x)

Artikel 30 (EU-krav på uppgiftsskydd, förhindrande av penningtvätt och relaterade frågor).

| y) | Artikel 31 (krav för uppsägningar). |
| --- | --- |

y)

Artikel 31 (krav för uppsägningar).

| z) | Artikel 34 (regler för tillämplig lag, jurisdiktion och plats för utförande av prestationer). |
| --- | --- |

z)

Artikel 34 (regler för tillämplig lag, jurisdiktion och plats för utförande av prestationer).

| å) | Artikel 35a (övergångsklausul).” |
| --- | --- |

å)

Artikel 35a (övergångsklausul).”

| 4. | Artikel 17.4 ska ersättas med följande:

  ”4.   Punkterna 1 till 3a i denna artikel ska också tillämpas när anslutna system avstängs eller sägs upp från att använda ASI eller TIPS-plattformen.” |
| --- | --- |

4.

Artikel 17.4 ska ersättas med följande:

”4.   Punkterna 1 till 3a i denna artikel ska också tillämpas när anslutna system avstängs eller sägs upp från att använda ASI eller TIPS-plattformen.”

| 5. | Följande artikel 27a ska införas:

  ”Artikel 27a
  Övergångsbestämmelse
  Centralbankerna i Eurosystemet får tillhandahålla överföringstjänster i centralbankspengar för anslutna system som avvecklar direktbetalningar i egen bokföring via de anslutna systemens gränssnitt (ASI) fram till den 25 februari 2022.” |
| --- | --- |

5.

Följande artikel 27a ska införas:

”Artikel 27a

Övergångsbestämmelse

Centralbankerna i Eurosystemet får tillhandahålla överföringstjänster i centralbankspengar för anslutna system som avvecklar direktbetalningar i egen bokföring via de anslutna systemens gränssnitt (ASI) fram till den 25 februari 2022.”

| 6. | Bilaga II till riktlinje ECB/2012/27 ska ändras i enlighet med bilaga I till den här riktlinjen. |
| --- | --- |

6.

Bilaga II till riktlinje ECB/2012/27 ska ändras i enlighet med bilaga I till den här riktlinjen.

| 7. | Bilaga IIa till riktlinje ECB/2012/27 ska ändras i enlighet med bilaga II till den här riktlinjen. |
| --- | --- |

7.

Bilaga IIa till riktlinje ECB/2012/27 ska ändras i enlighet med bilaga II till den här riktlinjen.

| 8. | Bilaga IIb till riktlinje ECB/2012/27 ska ändras i enlighet med bilaga III till den här riktlinjen. |
| --- | --- |

8.

Bilaga IIb till riktlinje ECB/2012/27 ska ändras i enlighet med bilaga III till den här riktlinjen.

| 9. | Bilaga IV till riktlinje ECB/2012/27 ska ändras i enlighet med bilaga IV till den här riktlinjen. |
| --- | --- |

9.

Bilaga IV till riktlinje ECB/2012/27 ska ändras i enlighet med bilaga IV till den här riktlinjen.

| 10. | En ny bilaga IVa till riktlinje ECB/2012/27 ska införas i enlighet med bilaga V till den här riktlinjen. |
| --- | --- |

10.

En ny bilaga IVa till riktlinje ECB/2012/27 ska införas i enlighet med bilaga V till den här riktlinjen.

Artikel 2

Verkan och genomförande

1.   Denna riktlinje får verkan samma dag som den delges de nationella centralbankerna i de medlemsstater som har euron som valuta.

2.   De nationella centralbankerna i de medlemsstater som har euron som valuta ska vidta de åtgärder som är nödvändiga för att följa denna riktlinje från och med den 21 november 2021, utom punkterna 1.3 c, 7 och 9 i bilaga II till denna riktlinje avseende vilken de ska vidta de åtgärder som är nödvändiga och tillämpa dem från och med den 13 juni 2022. De ska senast den 9 september 2021 informera ECB om de texter och medel som avser dessa åtgärder.

Artikel 3

Adressater

Denna riktlinje riktar sig till alla centralbanker i Eurosystemet.

Utfärdad i Frankfurt am Main den 20 juli 2021.

På ECB-rådets vägnar

Christine LAGARDE

ECB:s ordförande

---

(1)  Europeiska centralbankens riktlinje ECB/2007/2 av den 26 april 2007 om ett transeuropeiskt automatiserat system för bruttoavveckling av betalningar i realtid (TARGET2) (EUT L 237, 8.9.2007, s. 1).

1

(2)  Europeiska centralbankens riktlinje ECB/2012/27 av den 5 december 2012 om ett transeuropeiskt automatiserat system för bruttoavveckling av betalningar i realtid (TARGET2) (EUT L 30, 30.1.2013, s. 1).

2

---

BILAGA I

Bilaga II till riktlinje ECB/2012/27 ska ändras på följande sätt:

| 1. | Artikel 1 ska ändras på följande sätt:






  a) | Punkt a i definitionen av ”grupp” ska ersättas med följande:






  ”a) | en sammansättning av kreditinstitut som innefattas i den konsoliderade redovisningen för ett moderföretag där moderföretaget är skyldigt att presentera konsoliderade balansräkningar enligt internationella redovisningsstandarder 27 (IAS 27), som antagits i enlighet med kommissionens förordning (EG) nr 2238/2004 (*1) och som består av antingen i) ett moderföretag och ett eller flera dotterbolag, eller ii) två eller flera dotterbolag hos ett moderföretag, eller |
| --- | --- | --- | --- |

1.

Artikel 1 ska ändras på följande sätt:

a)

Punkt a i definitionen av ”grupp” ska ersättas med följande:

”a)

en sammansättning av kreditinstitut som innefattas i den konsoliderade redovisningen för ett moderföretag där moderföretaget är skyldigt att presentera konsoliderade balansräkningar enligt internationella redovisningsstandarder 27 (IAS 27), som antagits i enlighet med kommissionens förordning (EG) nr 2238/2004 (*1) och som består av antingen i) ett moderföretag och ett eller flera dotterbolag, eller ii) två eller flera dotterbolag hos ett moderföretag, eller

(*1)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 1126/2008 av den 3 november 2008 om tekniska standarder för genomförande av instituts tillsynsrapportering enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1606/2002 (EUT L 320, 29.11.2008, s. 1).”
  "

| b) | Definitionen av ”direktbetalningsuppdrag” ska ersättas med följande:






  ”– | direktbetalningsuppdrag: i enlighet med Europeiska betalningsrådets SCT Inst-system (SEPA Instant Credit Transfer) ett betalningsuppdrag som kan utföras dygnet runt och årets alla kalenderdagar, med omedelbar eller nästan omedelbar hantering och underrättelse till betalaren och som omfattar i) direktbetalningsuppdrag från ett TIPS DCA-konto till ett TIPS DCA-konto, ii) direktbetalningsuppdrag från ett TIPS DCA-konto till ett TIPS AS-tekniskt konto, iii) direktbetalningsuppdrag från ett TIPS AS-tekniskt konto till ett TIPS DCA-konto och iv) direktbetalningsuppdrag från ett TIPS AS-tekniskt konto till ett TIPS AS-tekniskt konto,” |
| --- | --- | --- |

b)

Definitionen av ”direktbetalningsuppdrag” ska ersättas med följande:

”–

direktbetalningsuppdrag: i enlighet med Europeiska betalningsrådets SCT Inst-system (SEPA Instant Credit Transfer) ett betalningsuppdrag som kan utföras dygnet runt och årets alla kalenderdagar, med omedelbar eller nästan omedelbar hantering och underrättelse till betalaren och som omfattar i) direktbetalningsuppdrag från ett TIPS DCA-konto till ett TIPS DCA-konto, ii) direktbetalningsuppdrag från ett TIPS DCA-konto till ett TIPS AS-tekniskt konto, iii) direktbetalningsuppdrag från ett TIPS AS-tekniskt konto till ett TIPS DCA-konto och iv) direktbetalningsuppdrag från ett TIPS AS-tekniskt konto till ett TIPS AS-tekniskt konto,”

| c) | Följande definitioner ska läggas till:






  ”– | Europeiska betalningsrådets SCT Inst-system (SEPA Instant Credit Transfer)
  eller SCT Inst-systemet: ett automatiserat system som bygger på öppna standarder och tillhandahåller en uppsättning interbankregler som ska följas av SCT Inst-deltagare, som gör det möjligt för betaltjänstleverantörer i SEPA att erbjuda en automatiserad, SEPA-omfattande produkt för direktbetalningar i euro, |
| --- | --- | --- |

c)

Följande definitioner ska läggas till:

”–

Europeiska betalningsrådets SCT Inst-system (SEPA Instant Credit Transfer)
  eller SCT Inst-systemet: ett automatiserat system som bygger på öppna standarder och tillhandahåller en uppsättning interbankregler som ska följas av SCT Inst-deltagare, som gör det möjligt för betaltjänstleverantörer i SEPA att erbjuda en automatiserad, SEPA-omfattande produkt för direktbetalningar i euro,

| – | tekniskt konto för TIPS-anslutet system (TIPS AS-tekniskt konto): ett konto som innehas av ett anslutet system, eller som innehas av en centralbank för ett anslutet systems räkning i centralbankens TARGET2-delsystem, och som det anslutna systemet kan nyttja för att avveckla direktbetalningar i egen bokföring, |
| --- | --- |

–

tekniskt konto för TIPS-anslutet system (TIPS AS-tekniskt konto): ett konto som innehas av ett anslutet system, eller som innehas av en centralbank för ett anslutet systems räkning i centralbankens TARGET2-delsystem, och som det anslutna systemet kan nyttja för att avveckla direktbetalningar i egen bokföring,

| – | likviditetsöverföringsuppdrag från ett
  TIPS DCA-konto till ett TIPS AS-tekniskt konto: anvisning om att överföra ett specificerat belopp från ett TIPS DCA-konto till ett TIPS AS-tekniskt konto för att finansiera TIPS DCA-kontoinnehavarens position (eller en annan deltagares position i det anslutna systemet) i ett anslutet systems bokföring, |
| --- | --- |

–

likviditetsöverföringsuppdrag från ett
  TIPS DCA-konto till ett TIPS AS-tekniskt konto: anvisning om att överföra ett specificerat belopp från ett TIPS DCA-konto till ett TIPS AS-tekniskt konto för att finansiera TIPS DCA-kontoinnehavarens position (eller en annan deltagares position i det anslutna systemet) i ett anslutet systems bokföring,

| – | likviditetsöverföringsuppdrag från ett TIPS AS-tekniskt konto till ett TIPS DCA-konto: anvisning om att överföra ett specificerat belopp från ett TIPS AS-tekniskt konto till ett TIPS DCA-konto för att avfinansiera TIPS DCA-kontoinnehavarens position (eller en annan deltagares position i det anslutna systemet) i det anslutna systemets bokföring. |
| --- | --- |

–

likviditetsöverföringsuppdrag från ett TIPS AS-tekniskt konto till ett TIPS DCA-konto: anvisning om att överföra ett specificerat belopp från ett TIPS AS-tekniskt konto till ett TIPS DCA-konto för att avfinansiera TIPS DCA-kontoinnehavarens position (eller en annan deltagares position i det anslutna systemet) i det anslutna systemets bokföring.

| ”– | nåbar part: enhet som a) innehar ett BIC, b) har utsetts som nåbar part av en TIPS DCA-innehavare eller av ett anslutet system, c) är korrespondent, kund eller filial till en TIPS DCA-innehavare eller TIPS DCA-deltagare i ett anslutet system eller är korrespondent, kund eller filial till en deltagare i ett anslutet system, och d) är adresserbar via TIPS-plattformen och kan lämna och ta emot direktbetalningsuppdrag antingen via TIPS DCA-kontoinnehavaren eller det anslutna systemet eller också direkt, om detta har auktoriserats av TIPS DCA-kontoinnehavaren eller av det anslutna systemet,” |
| --- | --- |

”–

nåbar part: enhet som a) innehar ett BIC, b) har utsetts som nåbar part av en TIPS DCA-innehavare eller av ett anslutet system, c) är korrespondent, kund eller filial till en TIPS DCA-innehavare eller TIPS DCA-deltagare i ett anslutet system eller är korrespondent, kund eller filial till en deltagare i ett anslutet system, och d) är adresserbar via TIPS-plattformen och kan lämna och ta emot direktbetalningsuppdrag antingen via TIPS DCA-kontoinnehavaren eller det anslutna systemet eller också direkt, om detta har auktoriserats av TIPS DCA-kontoinnehavaren eller av det anslutna systemet,”

| d) | Definitionen av ”leverantör av TIPS-nätverkstjänster” ska utgå. |
| --- | --- |

d)

Definitionen av ”leverantör av TIPS-nätverkstjänster” ska utgå.

| 2. | Artikel 3 ska ändras på följande sätt:






  (a) | Punkt 2 fc ska ersättas med följande:






  ”fc) | likviditetsöverföringsuppdrag från ett TIPS DCA-konto till ett PM-konto och likviditetsöverföringsuppdrag från ett PM-konto till ett TIPS DCA-konto,” |
| --- | --- | --- | --- |

2.

Artikel 3 ska ändras på följande sätt:

(a)

Punkt 2 fc ska ersättas med följande:

”fc)

likviditetsöverföringsuppdrag från ett TIPS DCA-konto till ett PM-konto och likviditetsöverföringsuppdrag från ett PM-konto till ett TIPS DCA-konto,”

| (b) | I punkt 2 ska följande led fd införas:






  ”fd) | likviditetsöverföringsuppdrag från ett TIPS DCA-konto till ett TIPS AS-tekniskt konto och likviditetsöverföringsuppdrag från ett TIPS AS-tekniskt konto till ett TIPS DCA-konto och” |
| --- | --- | --- |

(b)

I punkt 2 ska följande led fd införas:

”fd)

likviditetsöverföringsuppdrag från ett TIPS DCA-konto till ett TIPS AS-tekniskt konto och likviditetsöverföringsuppdrag från ett TIPS AS-tekniskt konto till ett TIPS DCA-konto och”

| (c) | Punkt 3 ska ersättas med följande:

  ”3.   TARGET2 medger bruttoavveckling av betalningar i realtid (RTGS) i euro, med avveckling i centralbankspengar via betalningsmodulkonton (PM-konton), särskilda T2S-konton för likvida medel (T2S DCA-konton) och särskilda konton för likvida medel (TIPS DCA-konton). TARGET2 är uppbyggt och fungerar på grundval av SSP, genom vilken betalningsuppdrag lämnas och verkställs och genom vilken betalningar slutligen tas emot på samma tekniska sätt. När det gäller den tekniska driften av T2S DCA-konton är TARGET2 tekniskt uppbyggt och fungerar på grundval av T2S-plattformen. När det gäller den tekniska driften av TIPS DCA-konton och TIPS AS-tekniska konton inom TIPS AS, är TARGET2 tekniskt uppbyggt och fungerar på grundval av TIPS-plattformen.” |
| --- | --- |

(c)

Punkt 3 ska ersättas med följande:

”3.   TARGET2 medger bruttoavveckling av betalningar i realtid (RTGS) i euro, med avveckling i centralbankspengar via betalningsmodulkonton (PM-konton), särskilda T2S-konton för likvida medel (T2S DCA-konton) och särskilda konton för likvida medel (TIPS DCA-konton). TARGET2 är uppbyggt och fungerar på grundval av SSP, genom vilken betalningsuppdrag lämnas och verkställs och genom vilken betalningar slutligen tas emot på samma tekniska sätt. När det gäller den tekniska driften av T2S DCA-konton är TARGET2 tekniskt uppbyggt och fungerar på grundval av T2S-plattformen. När det gäller den tekniska driften av TIPS DCA-konton och TIPS AS-tekniska konton inom TIPS AS, är TARGET2 tekniskt uppbyggt och fungerar på grundval av TIPS-plattformen.”

| 3. | Artikel 5 ska ersättas med följande:

  ”Artikel 5
  Direkta deltagare

  1.   PM-kontoinnehavare i TARGET2-[ange centralbanks-/landsreferens] är direkta deltagare och ska uppfylla kraven i artikel 8.1 och 8.2. De ska ha åtminstone ett PM-konto hos [ange centralbankens namn]. PM-kontoinnehavare som har anslutit sig till SCT Inst-systemet genom att underteckna anslutningsavtalet för SEPA Instant Credit Transfer ska alltid vara nåbara i TIPS-plattformen, antingen som TIPS DCA eller som nåbar part via en TIPS DCA-kontoinnehavare.


  2.   PM-kontoinnehavare får utse adressater med BIC, oavsett var de är etablerade. PM-kontoinnehavare får utse addressater med BIC som har anslutit sig till SCT Inst-systemet genom att underteckna anslutningsavtalet för SEPA Instant Credit Transfer enbart om dessa enheter är nåbara i TIPS-plattformen, antingen som TIPS DCA-kontoinnehavare eller som nåbar part via en TIPS DCA-kontoinnehavare.


  3.   PM-kontoinnehavare får utse enheter som indirekta deltagare i PM, förutsatt att villkoren i artikel 6 är uppfyllda. PM-kontoinnehavare får utse enheter som har anslutit sig till SCT Inst-systemet genom att underteckna anslutningsavtalet för SEPA Instant Credit Transfer som indirekta deltagare enbart om dessa enheter är nåbara i TIPS-plattformen, antingen som TIPS DCA-kontoinnehavare hos [ange centralbankens namn] eller som nåbar part via en TIPS DCA-kontoinnehavare.


  4.   Fleradressatstillträde genom filialer kan tillhandahållas enligt följande:






  a) | Ett kreditinstitut enligt artikel 4.1 a eller 4.1 b i denna bilaga som har givits tillträde som PM-kontoinnehavare kan bevilja en eller flera av sina filialer i EU eller EES tillträde till sitt PM-konto för att avge betalningsuppdrag och/eller motta betalningar direkt, förutsatt att [ange centralbankens namn] har informerats om detta. |
| --- | --- | --- |

3.

Artikel 5 ska ersättas med följande:

”Artikel 5

Direkta deltagare

1.   PM-kontoinnehavare i TARGET2-[ange centralbanks-/landsreferens] är direkta deltagare och ska uppfylla kraven i artikel 8.1 och 8.2. De ska ha åtminstone ett PM-konto hos [ange centralbankens namn]. PM-kontoinnehavare som har anslutit sig till SCT Inst-systemet genom att underteckna anslutningsavtalet för SEPA Instant Credit Transfer ska alltid vara nåbara i TIPS-plattformen, antingen som TIPS DCA eller som nåbar part via en TIPS DCA-kontoinnehavare.

2.   PM-kontoinnehavare får utse adressater med BIC, oavsett var de är etablerade. PM-kontoinnehavare får utse addressater med BIC som har anslutit sig till SCT Inst-systemet genom att underteckna anslutningsavtalet för SEPA Instant Credit Transfer enbart om dessa enheter är nåbara i TIPS-plattformen, antingen som TIPS DCA-kontoinnehavare eller som nåbar part via en TIPS DCA-kontoinnehavare.

3.   PM-kontoinnehavare får utse enheter som indirekta deltagare i PM, förutsatt att villkoren i artikel 6 är uppfyllda. PM-kontoinnehavare får utse enheter som har anslutit sig till SCT Inst-systemet genom att underteckna anslutningsavtalet för SEPA Instant Credit Transfer som indirekta deltagare enbart om dessa enheter är nåbara i TIPS-plattformen, antingen som TIPS DCA-kontoinnehavare hos [ange centralbankens namn] eller som nåbar part via en TIPS DCA-kontoinnehavare.

4.   Fleradressatstillträde genom filialer kan tillhandahållas enligt följande:

a)

Ett kreditinstitut enligt artikel 4.1 a eller 4.1 b i denna bilaga som har givits tillträde som PM-kontoinnehavare kan bevilja en eller flera av sina filialer i EU eller EES tillträde till sitt PM-konto för att avge betalningsuppdrag och/eller motta betalningar direkt, förutsatt att [ange centralbankens namn] har informerats om detta.

| b) | Om en filial till ett kreditinstitut har accepterats som PM-kontoinnehavare kan andra filialer till samma rättsliga enhet och/eller dess huvudkontor, i båda fallen förutsatt att de är etablerade i EU eller EES, få tillträde till filialens PM-konto, förutsatt att den uttryckligen har informerat [centralbankens namn] om detta.” |
| --- | --- |

b)

Om en filial till ett kreditinstitut har accepterats som PM-kontoinnehavare kan andra filialer till samma rättsliga enhet och/eller dess huvudkontor, i båda fallen förutsatt att de är etablerade i EU eller EES, få tillträde till filialens PM-konto, förutsatt att den uttryckligen har informerat [centralbankens namn] om detta.”

| 4. | Artikel 12.5 ska ersättas med följande:

  ”5.   PM-konton och deras underkonton ska förräntas till det lägre värdet av noll procent eller räntan på inlåningsfaciliteten, såvida de inte används för att inneha minimireserver eller överskottsreserver.
  Om det avser minimireserver ska beräkningen och betalningen av avkastningen på innehav styras av rådets förordning (EG) nr 2531/98 (*2) och Europeiska centralbankens förordning (EU) 2021/378 (ECB/2021/1) (*3).
  Om det avser överskottsreserver ska beräkningen och betalningen av avkastningen på innehav styras av beslut (EU) nr 2019/1743 (ECB/2019/31) (*4).


  (*2)  Rådets förordning (EG) nr 2531/98 av den 23 november 1998 om Europeiska centralbankens tillämpning av minimireserver (EGT L 318, 27.11.1998, s. 1)."


  (*3)  Europeiska centralbankens förordning (EU) 2021/378 av den 22 januari 2021 om tillämpningen av minimireserver (kassakrav) (ECB/2021/1) (OJ L 73, 3.3.2021, p. 1)."


  (*4)  Europeiska centralbankens beslut (EU) 2019/1743 av den 15 oktober 2019 om förräntningen av innehav av överskottsreserver och viss inlåning (ECB/2019/31) (EUT L 267, 21.10.2019, s. 12).”
  " |
| --- | --- |

4.

Artikel 12.5 ska ersättas med följande:

”5.   PM-konton och deras underkonton ska förräntas till det lägre värdet av noll procent eller räntan på inlåningsfaciliteten, såvida de inte används för att inneha minimireserver eller överskottsreserver.

Om det avser minimireserver ska beräkningen och betalningen av avkastningen på innehav styras av rådets förordning (EG) nr 2531/98 (*2) och Europeiska centralbankens förordning (EU) 2021/378 (ECB/2021/1) (*3).

Om det avser överskottsreserver ska beräkningen och betalningen av avkastningen på innehav styras av beslut (EU) nr 2019/1743 (ECB/2019/31) (*4).

(*2)  Rådets förordning (EG) nr 2531/98 av den 23 november 1998 om Europeiska centralbankens tillämpning av minimireserver (EGT L 318, 27.11.1998, s. 1)."

*2

(*3)  Europeiska centralbankens förordning (EU) 2021/378 av den 22 januari 2021 om tillämpningen av minimireserver (kassakrav) (ECB/2021/1) (OJ L 73, 3.3.2021, p. 1)."

*3

(*4)  Europeiska centralbankens beslut (EU) 2019/1743 av den 15 oktober 2019 om förräntningen av innehav av överskottsreserver och viss inlåning (ECB/2019/31) (EUT L 267, 21.10.2019, s. 12).”
  "

*4

| 5. | Artikel 28 ska ersättas med följande:

  ”Artikel 28
  Säkerhetskrav och kontrollförfaranden

  1.   eltagarna ska genomföra lämpliga säkerhetskontroller för att skydda sina system från otillåten tillgång och användning. Deltagarna ska vara exklusivt ansvariga för det lämpliga skyddet för sekretessen, integriteten och tillgängligheten av deras system.


  2.   Deltagarna ska informera [ange centralbankens namn] om säkerhetsrelaterade incidenter i deras tekniska infrastruktur och, där det är tillämpligt, säkerhetsrelaterade incidenter som uppstår i den tekniska infrastrukturen hos leverantörer som tredje part. [Ange centralbankens namn] får begära ytterligare information om händelsen och, om det är nödvändigt, begära att deltagaren vidtar lämpliga åtgärder för att förhindra att en sådan händelse sker igen.


  3.   [Ange centralbankens namn] får införa ytterligare säkerhetskrav, särskilt avseende cybersäkerhet och bedrägeribekämpning, för alla deltagare och/eller för deltagare som [ange centralbankens namn] anser vara kritiska.


  4.   Deltagare ska ge [ange centralbankens namn] i) permanent tillgång till intyget om att de följer de säkerhetskrav som den valda leverantören av nätverkstjänster uppställer för slutanvändare, samt ii) varje år lämna sin TARGET2-självcertifiering i den form som publiceras på [ange centralbanken]s webbplats och ECB:s webbplats på engelska.


  4a.   [Ange centralbankens namn] ska bedöma deltagarens självcertifiering(ar) utifrån hur väl deltagaren uppfyller vart och ett av kraven för TARGET2-självcertifieringar. Dessa krav anges i tillägg VIII som tillsammans med de övriga tilläggen som framgår av artikel 2.1 ska utgöra en del av dessa villkor.


  4b.   Hur väl deltagaren uppfyller kraven för TARGET2-självcertifieringar ska klassificeras enligt följande, med stigande allvarlighetsgrad: ”fullständig kravuppfyllelse”; ”bristande kravuppfyllelse av mindre omfattning” eller ”bristande kravuppfyllelse av större omfattning”. Följande kriterier tillämpas: ”fullständig kravuppfyllelse” anges om deltagaren uppfyller 100 procent av kraven, ”bristande kravuppfyllelse av mindre omfattning” anges om mindre än 100 procent av kraven har uppfyllts men minst 66 procent och ”bristande kravuppfyllelse av större omfattning” anges om en deltagare uppfyller mindre än 66 procent av kraven. Om en deltagare visar att ett specifikt krav inte är tillämpligt för denne, ska deltagaren anses ha uppfyllt kravet med avseende på klassificeringen. En deltagare som inte får bedömningen ”fullständig kravuppfyllelse” ska lämna en handlingsplan som visar vad deltagaren avser att göra för att uppfylla kraven helt. [Ange centralbankens namn] ska ge relevanta tillsynsmyndigheter en lägesuppdatering om hur väl deltagaren uppfyller kraven.


  4c.   Om deltagaren inte ger permanent tillgång till intyget om att denne följer de säkerhetskrav som den valda leverantören av nätverkstjänster uppställer för slutanvändare eller inte lämnar sin TARGET2-självcertifiering ska deltagarens efterlevnadsnivå klassificeras som ”bristande kravuppfyllelse av större omfattning”.


  4d.   [Ange centralbankens namn] ska årligen göra en förnyad bedömning av hur väl deltagarna uppfyller kraven.


  4e.   [Ange centralbankens namn] får införa följande rättelseåtgärder, i stigande allvarlighetsgrad, för deltagare som har fått bedömningen ”bristande kravuppfyllelse av mindre omfattning” eller ”bristande kravuppfyllelse av större omfattning”:






  i) | Utökad kontroll: deltagaren ska varje månad lämna en rapport, undertecknad av en ledande befattningshavare, till [ange centralbankens namn] om vad som görs för att åtgärda den bristande kravuppfyllelsen. För varje berört konto ska deltagaren dessutom åläggas en månatlig straffavgift motsvarande dennes månadsavgift enligt punkt 1 i tillägg VI exklusive transaktionsavgifter. Denna rättelseåtgärd får införas om deltagaren för andra gången i följd har fått bedömningen ”bristande kravuppfyllelse av mindre omfattning” eller om deltagaren har fått bedömningen ”bristande kravuppfyllelse av större omfattning”. |
| --- | --- | --- |

5.

Artikel 28 ska ersättas med följande:

”Artikel 28

Säkerhetskrav och kontrollförfaranden

1.   eltagarna ska genomföra lämpliga säkerhetskontroller för att skydda sina system från otillåten tillgång och användning. Deltagarna ska vara exklusivt ansvariga för det lämpliga skyddet för sekretessen, integriteten och tillgängligheten av deras system.

2.   Deltagarna ska informera [ange centralbankens namn] om säkerhetsrelaterade incidenter i deras tekniska infrastruktur och, där det är tillämpligt, säkerhetsrelaterade incidenter som uppstår i den tekniska infrastrukturen hos leverantörer som tredje part. [Ange centralbankens namn] får begära ytterligare information om händelsen och, om det är nödvändigt, begära att deltagaren vidtar lämpliga åtgärder för att förhindra att en sådan händelse sker igen.

3.   [Ange centralbankens namn] får införa ytterligare säkerhetskrav, särskilt avseende cybersäkerhet och bedrägeribekämpning, för alla deltagare och/eller för deltagare som [ange centralbankens namn] anser vara kritiska.

4.   Deltagare ska ge [ange centralbankens namn] i) permanent tillgång till intyget om att de följer de säkerhetskrav som den valda leverantören av nätverkstjänster uppställer för slutanvändare, samt ii) varje år lämna sin TARGET2-självcertifiering i den form som publiceras på [ange centralbanken]s webbplats och ECB:s webbplats på engelska.

4a.   [Ange centralbankens namn] ska bedöma deltagarens självcertifiering(ar) utifrån hur väl deltagaren uppfyller vart och ett av kraven för TARGET2-självcertifieringar. Dessa krav anges i tillägg VIII som tillsammans med de övriga tilläggen som framgår av artikel 2.1 ska utgöra en del av dessa villkor.

4b.   Hur väl deltagaren uppfyller kraven för TARGET2-självcertifieringar ska klassificeras enligt följande, med stigande allvarlighetsgrad: ”fullständig kravuppfyllelse”; ”bristande kravuppfyllelse av mindre omfattning” eller ”bristande kravuppfyllelse av större omfattning”. Följande kriterier tillämpas: ”fullständig kravuppfyllelse” anges om deltagaren uppfyller 100 procent av kraven, ”bristande kravuppfyllelse av mindre omfattning” anges om mindre än 100 procent av kraven har uppfyllts men minst 66 procent och ”bristande kravuppfyllelse av större omfattning” anges om en deltagare uppfyller mindre än 66 procent av kraven. Om en deltagare visar att ett specifikt krav inte är tillämpligt för denne, ska deltagaren anses ha uppfyllt kravet med avseende på klassificeringen. En deltagare som inte får bedömningen ”fullständig kravuppfyllelse” ska lämna en handlingsplan som visar vad deltagaren avser att göra för att uppfylla kraven helt. [Ange centralbankens namn] ska ge relevanta tillsynsmyndigheter en lägesuppdatering om hur väl deltagaren uppfyller kraven.

4c.   Om deltagaren inte ger permanent tillgång till intyget om att denne följer de säkerhetskrav som den valda leverantören av nätverkstjänster uppställer för slutanvändare eller inte lämnar sin TARGET2-självcertifiering ska deltagarens efterlevnadsnivå klassificeras som ”bristande kravuppfyllelse av större omfattning”.

4d.   [Ange centralbankens namn] ska årligen göra en förnyad bedömning av hur väl deltagarna uppfyller kraven.

4e.   [Ange centralbankens namn] får införa följande rättelseåtgärder, i stigande allvarlighetsgrad, för deltagare som har fått bedömningen ”bristande kravuppfyllelse av mindre omfattning” eller ”bristande kravuppfyllelse av större omfattning”:

i)

Utökad kontroll: deltagaren ska varje månad lämna en rapport, undertecknad av en ledande befattningshavare, till [ange centralbankens namn] om vad som görs för att åtgärda den bristande kravuppfyllelsen. För varje berört konto ska deltagaren dessutom åläggas en månatlig straffavgift motsvarande dennes månadsavgift enligt punkt 1 i tillägg VI exklusive transaktionsavgifter. Denna rättelseåtgärd får införas om deltagaren för andra gången i följd har fått bedömningen ”bristande kravuppfyllelse av mindre omfattning” eller om deltagaren har fått bedömningen ”bristande kravuppfyllelse av större omfattning”.

| ii) | Avstängning: deltagande i TARGET2-[ange centralbanks-/landsreferens] får stängas av under de förutsättningar som framgår av artikel 34.2 b och c i denna bilaga. Genom undantag från artikel 34 i denna bilaga ska deltagaren underrättas om denna avstängning med tre månaders varsel. För varje avstängt konto ska deltagaren åläggas en månatlig straffavgift motsvarande dennes dubbla månadsavgift enligt punkt 1 i tillägg VI exklusive transaktionsavgifter. Denna rättelseåtgärd får införas om deltagaren för andra gången i följd har fått bedömningen ”bristande kravuppfyllelse av större omfattning”. |
| --- | --- |

ii)

Avstängning: deltagande i TARGET2-[ange centralbanks-/landsreferens] får stängas av under de förutsättningar som framgår av artikel 34.2 b och c i denna bilaga. Genom undantag från artikel 34 i denna bilaga ska deltagaren underrättas om denna avstängning med tre månaders varsel. För varje avstängt konto ska deltagaren åläggas en månatlig straffavgift motsvarande dennes dubbla månadsavgift enligt punkt 1 i tillägg VI exklusive transaktionsavgifter. Denna rättelseåtgärd får införas om deltagaren för andra gången i följd har fått bedömningen ”bristande kravuppfyllelse av större omfattning”.

| iii) | Uppsägning: deltagande i TARGET2-[ange centralbanks-/landsreferens] får sägas upp under de förutsättningar som framgår av artikel 34.2 b och c i denna bilaga. Genom undantag från artikel 34 i denna bilaga ska deltagaren underrättas om denna uppsägning med tre månaders varsel. För varje uppsagt konto ska deltagaren åläggas en ytterligare straffavgift på 1 000 euro. Denna rättelseåtgärd får införas om deltagaren inte har åtgärdat ”bristande kravuppfyllelse av större omfattning” på ett sätt som godtas av [ange centralbankens namn] efter tre månaders avstängning. |
| --- | --- |

iii)

Uppsägning: deltagande i TARGET2-[ange centralbanks-/landsreferens] får sägas upp under de förutsättningar som framgår av artikel 34.2 b och c i denna bilaga. Genom undantag från artikel 34 i denna bilaga ska deltagaren underrättas om denna uppsägning med tre månaders varsel. För varje uppsagt konto ska deltagaren åläggas en ytterligare straffavgift på 1 000 euro. Denna rättelseåtgärd får införas om deltagaren inte har åtgärdat ”bristande kravuppfyllelse av större omfattning” på ett sätt som godtas av [ange centralbankens namn] efter tre månaders avstängning.

5.   Deltagare som ger tredje part tillgång till sitt PM-konto enligt vad som framgår av artikel 5.2, 5.3 och 5.4 ska hantera de risker som härrör från detta i enlighet med de krav som framgår av punkterna 1–4e i denna artikel. Den självcertifiering som avses i punkt 4 ska ange att deltagaren tillämpar de säkerhetskrav som leverantören av TARGET2S-nätverkstjänster uppställer för slutanvändare på sådana tredje parter som har tillgång till deltagarens PM-konto.”

| 6. | Artikel 39.1 ska ersättas med följande:

  ”1.   Deltagarna ska anses vara medvetna om och ska fullgöra alla sina skyldigheter som är relaterade till lagstiftning om uppgiftsskydd samt kunna styrka att skyldigheterna fullgjorts för relevanta behöriga myndigheter. De ska anses vara medvetna om och ska fullgöra alla sina skyldigheter som är relaterade till lagstiftning om förhindrande av penningtvätt och finansiering av terrorism, spridningskänslig nukleär verksamhet och utveckling av kärnvapenbärare, särskilt vad gäller genomförandet av lämpliga åtgärder avseende betalningar som debiteras eller krediteras deras PM-konton. Deltagare ska säkerställa att de har informerats om den policy för dataåtkomst som leverantören av TARGET2S-nätverkstjänster har innan de ingår ett avtalsrättsligt förhållande med denne.” |
| --- | --- |

6.

Artikel 39.1 ska ersättas med följande:

”1.   Deltagarna ska anses vara medvetna om och ska fullgöra alla sina skyldigheter som är relaterade till lagstiftning om uppgiftsskydd samt kunna styrka att skyldigheterna fullgjorts för relevanta behöriga myndigheter. De ska anses vara medvetna om och ska fullgöra alla sina skyldigheter som är relaterade till lagstiftning om förhindrande av penningtvätt och finansiering av terrorism, spridningskänslig nukleär verksamhet och utveckling av kärnvapenbärare, särskilt vad gäller genomförandet av lämpliga åtgärder avseende betalningar som debiteras eller krediteras deras PM-konton. Deltagare ska säkerställa att de har informerats om den policy för dataåtkomst som leverantören av TARGET2S-nätverkstjänster har innan de ingår ett avtalsrättsligt förhållande med denne.”

| 7. | Följande artikel 45a ska införas:

  ”Artikel 45a
  Övergångsbestämmelser

  1.   När TARGET-systemet är i drift och TARGET2 har upphört ska PM-kontomedel överföras till kontohavarens motsvarande efterföljande konton i TARGET-systemet.


  2.   Kravet att PM-kontoinnehavare, indirekta deltagare och adressater med BIC som har anslutit sig till SCT Inst-systemet ska vara nåbara i TIPS-plattformen enligt artikel 5 ska gälla från och med den 25 februari 2022.” |
| --- | --- |

7.

Följande artikel 45a ska införas:

”Artikel 45a

Övergångsbestämmelser

1.   När TARGET-systemet är i drift och TARGET2 har upphört ska PM-kontomedel överföras till kontohavarens motsvarande efterföljande konton i TARGET-systemet.

2.   Kravet att PM-kontoinnehavare, indirekta deltagare och adressater med BIC som har anslutit sig till SCT Inst-systemet ska vara nåbara i TIPS-plattformen enligt artikel 5 ska gälla från och med den 25 februari 2022.”

| 8. | I tillägg I ska punkt 8.4 b ersättas med följande:






  ”b) | Användare-till-applikation (U2A)
  U2A medger direkt kommunikation mellan en deltagare och ICM. Informationen visas i en webbläsare i ett PC-system (SWIFT Alliance WebStation eller något annat gränssnitt som kan komma att krävas av SWIFT). För U2A-tillgång måste IT-infrastrukturen kunna klara cookies. Ytterligare detaljer finns i ICM:s användarhandbok.” |
| --- | --- | --- |

8.

I tillägg I ska punkt 8.4 b ersättas med följande:

”b)

Användare-till-applikation (U2A)

U2A medger direkt kommunikation mellan en deltagare och ICM. Informationen visas i en webbläsare i ett PC-system (SWIFT Alliance WebStation eller något annat gränssnitt som kan komma att krävas av SWIFT). För U2A-tillgång måste IT-infrastrukturen kunna klara cookies. Ytterligare detaljer finns i ICM:s användarhandbok.”

| 9. | I tillägg IV ska punkt 6 g ersättas med följande:






  ”g) | För verkställande av betalningsuppdrag med hjälp av reservrutiner ska deltagarna lämna godtagbara tillgångar som säkerhet. När verkställande sker med hjälp av reservrutiner får inkommande reservrutinsbetalningar användas för att finansiera utgående reservrutinsbetalningar. När verkställande sker med hjälp av reservrutiner får deltagarnas tillgängliga likviditet inte tas i beaktande av [ange centralbankens namn].” |
| --- | --- | --- |

9.

I tillägg IV ska punkt 6 g ersättas med följande:

”g)

För verkställande av betalningsuppdrag med hjälp av reservrutiner ska deltagarna lämna godtagbara tillgångar som säkerhet. När verkställande sker med hjälp av reservrutiner får inkommande reservrutinsbetalningar användas för att finansiera utgående reservrutinsbetalningar. När verkställande sker med hjälp av reservrutiner får deltagarnas tillgängliga likviditet inte tas i beaktande av [ange centralbankens namn].”

| 10. | Den text som återfinns i bilaga VI till denna riktlinje ska läggas till som ett nytt tillägg VIII till bilaga II i riktlinje ECB/2012/27. |
| --- | --- |

10.

Den text som återfinns i bilaga VI till denna riktlinje ska läggas till som ett nytt tillägg VIII till bilaga II i riktlinje ECB/2012/27.

---

(*1)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 1126/2008 av den 3 november 2008 om tekniska standarder för genomförande av instituts tillsynsrapportering enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1606/2002 (EUT L 320, 29.11.2008, s. 1).”

*1

(*2)  Rådets förordning (EG) nr 2531/98 av den 23 november 1998 om Europeiska centralbankens tillämpning av minimireserver (EGT L 318, 27.11.1998, s. 1).

*2

(*3)  Europeiska centralbankens förordning (EU) 2021/378 av den 22 januari 2021 om tillämpningen av minimireserver (kassakrav) (ECB/2021/1) (OJ L 73, 3.3.2021, p. 1).

*3

(*4)  Europeiska centralbankens beslut (EU) 2019/1743 av den 15 oktober 2019 om förräntningen av innehav av överskottsreserver och viss inlåning (ECB/2019/31) (EUT L 267, 21.10.2019, s. 12).”
  ”

*4

---

BILAGA II

Bilaga IIa till riktlinje ECB/2012/27 ska ändras på följande sätt:

| 1. | Artikel 1 ska ändras på följande sätt:






  a) | Definitionen av ”direktbetalningsuppdrag” ska ersättas med följande:






  ”– | direktbetalningsuppdrag: i enlighet med Europeiska betalningsrådets SCT Inst-system (SEPA Instant Credit Transfer) ett betalningsuppdrag som kan utföras dygnet runt och årets alla kalenderdagar, med omedelbar eller nästan omedelbar hantering och underrättelse till betalaren och som omfattar i) direktbetalningsuppdrag från ett TIPS DCA-konto till ett TIPS DCA-konto, ii) direktbetalningsuppdrag från ett TIPS DCA-konto till ett TIPS AS-tekniskt konto, iii) direktbetalningsuppdrag från ett TIPS AS-tekniskt konto till ett TIPS DCA-konto och iv) direktbetalningsuppdrag från ett TIPS AS-tekniskt konto till ett TIPS AS-tekniskt konto,” |
| --- | --- | --- | --- |

1.

Artikel 1 ska ändras på följande sätt:

a)

Definitionen av ”direktbetalningsuppdrag” ska ersättas med följande:

”–

direktbetalningsuppdrag: i enlighet med Europeiska betalningsrådets SCT Inst-system (SEPA Instant Credit Transfer) ett betalningsuppdrag som kan utföras dygnet runt och årets alla kalenderdagar, med omedelbar eller nästan omedelbar hantering och underrättelse till betalaren och som omfattar i) direktbetalningsuppdrag från ett TIPS DCA-konto till ett TIPS DCA-konto, ii) direktbetalningsuppdrag från ett TIPS DCA-konto till ett TIPS AS-tekniskt konto, iii) direktbetalningsuppdrag från ett TIPS AS-tekniskt konto till ett TIPS DCA-konto och iv) direktbetalningsuppdrag från ett TIPS AS-tekniskt konto till ett TIPS AS-tekniskt konto,”

| b) | Följande definitioner ska läggas till:






  ”– | tekniskt konto för TIPS-anslutet system (TIPS AS-tekniskt konto): ett konto som innehas av ett anslutet system, eller som innehas av en centralbank för ett anslutet systems räkning i centralbankens TARGET2-delsystem, och som det anslutna systemet kan nyttja för att avveckla direktbetalningar i egen bokföring, |
| --- | --- | --- |

b)

Följande definitioner ska läggas till:

”–

tekniskt konto för TIPS-anslutet system (TIPS AS-tekniskt konto): ett konto som innehas av ett anslutet system, eller som innehas av en centralbank för ett anslutet systems räkning i centralbankens TARGET2-delsystem, och som det anslutna systemet kan nyttja för att avveckla direktbetalningar i egen bokföring,

| – | likviditetsöverföringsuppdrag från ett TIPS DCA-konto till ett TIPS AS-tekniskt konto: anvisning om att överföra ett specificerat belopp från ett TIPS DCA-konto till ett TIPS AS-tekniskt konto för att finansiera TIPS DCA-kontoinnehavarens position (eller en annan deltagares position i det anslutna systemet) i det anslutna systemets bokföring, |
| --- | --- |

–

likviditetsöverföringsuppdrag från ett TIPS DCA-konto till ett TIPS AS-tekniskt konto: anvisning om att överföra ett specificerat belopp från ett TIPS DCA-konto till ett TIPS AS-tekniskt konto för att finansiera TIPS DCA-kontoinnehavarens position (eller en annan deltagares position i det anslutna systemet) i det anslutna systemets bokföring,

| – | likviditetsöverföringsuppdrag från ett TIPS AS-tekniskt konto till ett TIPS DCA-konto: anvisning om att överföra ett specificerat belopp från ett TIPS AS-tekniskt konto till ett TIPS DCA-konto för att avfinansiera TIPS DCA-kontoinnehavarens position (eller en annan deltagares position i det anslutna systemet) i det anslutna systemets bokföring, |
| --- | --- |

–

likviditetsöverföringsuppdrag från ett TIPS AS-tekniskt konto till ett TIPS DCA-konto: anvisning om att överföra ett specificerat belopp från ett TIPS AS-tekniskt konto till ett TIPS DCA-konto för att avfinansiera TIPS DCA-kontoinnehavarens position (eller en annan deltagares position i det anslutna systemet) i det anslutna systemets bokföring,

| – | leverantör av nätverkstjänster: ett företag som har tilldelats koncession med Eurosystemet att tillhandahålla konnektivitetstjänster via Eurosystemets gemensamma portal till marknadsinfrastruktur,” |
| --- | --- |

–

leverantör av nätverkstjänster: ett företag som har tilldelats koncession med Eurosystemet att tillhandahålla konnektivitetstjänster via Eurosystemets gemensamma portal till marknadsinfrastruktur,”

| c) | Definitionen av ”leverantör av T2S-nätverkstjänster” ska utgå. |
| --- | --- |

c)

Definitionen av ”leverantör av T2S-nätverkstjänster” ska utgå.

| 2. | I artikel 4.2 ska led fc ersättas med följande:






  ”fc) | likviditetsöverföringsuppdrag från ett TIPS DCA-konto till ett PM-konto och likviditetsöverföringsuppdrag från ett PM-konto till ett TIPS DCA-konto,” |
| --- | --- | --- |

2.

I artikel 4.2 ska led fc ersättas med följande:

”fc)

likviditetsöverföringsuppdrag från ett TIPS DCA-konto till ett PM-konto och likviditetsöverföringsuppdrag från ett PM-konto till ett TIPS DCA-konto,”

| 3. | I artikel 4.2 ska följande led fd införas:






  ”fd) | likviditetsöverföringsuppdrag från ett TIPS DCA-konto till ett TIPS AS-tekniskt konto och likviditetsöverföringsuppdrag från ett TIPS AS-tekniskt konto till ett TIPS DCA-konto och” |
| --- | --- | --- |

3.

I artikel 4.2 ska följande led fd införas:

”fd)

likviditetsöverföringsuppdrag från ett TIPS DCA-konto till ett TIPS AS-tekniskt konto och likviditetsöverföringsuppdrag från ett TIPS AS-tekniskt konto till ett TIPS DCA-konto och”

| 4. | Artikel 4.3 ska ersättas med följande:

  ”3.   TARGET2 medger bruttoavveckling av betalningar i realtid (RTGS) i euro, med avveckling i centralbankspengar via betalningsmodulkonton (PM-konton), särskilda T2S-konton för likvida medel (T2S DCA-konton) och särskilda konton för likvida medel (TIPS DCA-konton). TARGET2 är uppbyggt och fungerar på grundval av SSP, genom vilken betalningsuppdrag lämnas och verkställs och genom vilken betalningar slutligen tas emot på samma tekniska sätt. När det gäller den tekniska driften av T2S DCA-konton, är TARGET2 tekniskt uppbyggt och fungerar på grundval av T2S-plattformen. När det gäller den tekniska driften av TIPS DCA-konton och TIPS AS-tekniska konton, är TARGET2 tekniskt uppbyggt och fungerar på grundval av TIPS-plattformen. [Ange centralbankens namn] tillhandahåller tjänster enligt dessa villkor. Åtgärder och underlåtenhet av de nationella centralbanker som tillhandahåller SSP och de fyra centralbankerna ska anses vara åtgärder och underlåtenhet hos [ange centralbankens namn] för vilket den ska påta sig ansvar i enlighet med artikel 21 i denna bilaga. Deltagande i enlighet med dessa villkor ska inte skapa ett avtalsförhållande mellan T2S DCA-kontoinnehavare och de nationella centralbankerna som tillhandahåller SSP eller de fyra centralbankerna när någon av de sistnämnda agerar i denna kapacitet. Anvisningar, meddelanden eller information som en T2S DCA-kontoinnehavare mottar från, eller skickar till, SSP eller T2S-plattformen i anknytning till de tjänster som tillhandahålls enligt dessa villkor ska anses vara mottagna från eller skickade till [ange centralbankens namn].” |
| --- | --- |

4.

Artikel 4.3 ska ersättas med följande:

”3.   TARGET2 medger bruttoavveckling av betalningar i realtid (RTGS) i euro, med avveckling i centralbankspengar via betalningsmodulkonton (PM-konton), särskilda T2S-konton för likvida medel (T2S DCA-konton) och särskilda konton för likvida medel (TIPS DCA-konton). TARGET2 är uppbyggt och fungerar på grundval av SSP, genom vilken betalningsuppdrag lämnas och verkställs och genom vilken betalningar slutligen tas emot på samma tekniska sätt. När det gäller den tekniska driften av T2S DCA-konton, är TARGET2 tekniskt uppbyggt och fungerar på grundval av T2S-plattformen. När det gäller den tekniska driften av TIPS DCA-konton och TIPS AS-tekniska konton, är TARGET2 tekniskt uppbyggt och fungerar på grundval av TIPS-plattformen. [Ange centralbankens namn] tillhandahåller tjänster enligt dessa villkor. Åtgärder och underlåtenhet av de nationella centralbanker som tillhandahåller SSP och de fyra centralbankerna ska anses vara åtgärder och underlåtenhet hos [ange centralbankens namn] för vilket den ska påta sig ansvar i enlighet med artikel 21 i denna bilaga. Deltagande i enlighet med dessa villkor ska inte skapa ett avtalsförhållande mellan T2S DCA-kontoinnehavare och de nationella centralbankerna som tillhandahåller SSP eller de fyra centralbankerna när någon av de sistnämnda agerar i denna kapacitet. Anvisningar, meddelanden eller information som en T2S DCA-kontoinnehavare mottar från, eller skickar till, SSP eller T2S-plattformen i anknytning till de tjänster som tillhandahålls enligt dessa villkor ska anses vara mottagna från eller skickade till [ange centralbankens namn].”

| 5. | Artikel 8.3 ska ersättas med följande:

  ”3.   Om [ange centralbankens namn] har beviljat en begäran från en T2S DCA-kontoinnehavare i enlighet med punkt 1 ska denna T2S DCA-kontoinnehavare anses ha gett de deltagande värdepapperscentralerna ett mandat att debitera T2S DCA-kontot för de belopp som avser värdepapperstransaktioner som utförts på dessa värdepapperskonton.” |
| --- | --- |

5.

Artikel 8.3 ska ersättas med följande:

”3.   Om [ange centralbankens namn] har beviljat en begäran från en T2S DCA-kontoinnehavare i enlighet med punkt 1 ska denna T2S DCA-kontoinnehavare anses ha gett de deltagande värdepapperscentralerna ett mandat att debitera T2S DCA-kontot för de belopp som avser värdepapperstransaktioner som utförts på dessa värdepapperskonton.”

| 6. | Artikel 28.1 ska ersättas med följande:

  ”1.   T2S DCA-kontoinnehavare ska anses vara medvetna om och fullgöra alla sina skyldigheter relaterade till lagstiftning om uppgiftsskydd. De ska anses känna till och följa alla skyldigheter kring lagstiftningen om förhindrande av penningtvätt och finansiering av terrorism, spridningskänslig nukleär verksamhet och utveckling av kärnvapenbärare, särskilt vad gäller genomförandet av lämpliga åtgärder avseende betalningar som debiteras eller krediteras deras T2S DCA-konton samt kunna styrka fullgörandet av sina skyldigheter. T2S DCA-kontoinnehavare ska också säkerställa att de har informerats om den policy för dataåtkomst som leverantören av T2S-nätverkstjänster har innan de ingår ett avtalsrättsligt förhållande med denne.” |
| --- | --- |

6.

Artikel 28.1 ska ersättas med följande:

”1.   T2S DCA-kontoinnehavare ska anses vara medvetna om och fullgöra alla sina skyldigheter relaterade till lagstiftning om uppgiftsskydd. De ska anses känna till och följa alla skyldigheter kring lagstiftningen om förhindrande av penningtvätt och finansiering av terrorism, spridningskänslig nukleär verksamhet och utveckling av kärnvapenbärare, särskilt vad gäller genomförandet av lämpliga åtgärder avseende betalningar som debiteras eller krediteras deras T2S DCA-konton samt kunna styrka fullgörandet av sina skyldigheter. T2S DCA-kontoinnehavare ska också säkerställa att de har informerats om den policy för dataåtkomst som leverantören av T2S-nätverkstjänster har innan de ingår ett avtalsrättsligt förhållande med denne.”

| 7. | Artikel 30 ska ersättas med följande:

  ”Artikel 30
  Avtalsförhållande med en leverantör av nätverkstjänster

  1.   T2S DCA-kontoinnehavare ska antingen






  a) | ha ingått ett avtal med en leverantör av nätverkstjänster inom ramen för koncessionsavtalet med denna leverantör om att upprätta en teknisk anslutning till TARGET2- [ange centralbankens namn], eller |
| --- | --- | --- |

7.

Artikel 30 ska ersättas med följande:

”Artikel 30

Avtalsförhållande med en leverantör av nätverkstjänster

1.   T2S DCA-kontoinnehavare ska antingen

a)

ha ingått ett avtal med en leverantör av nätverkstjänster inom ramen för koncessionsavtalet med denna leverantör om att upprätta en teknisk anslutning till TARGET2- [ange centralbankens namn], eller

| b) | ansluta sig via en annan enhet som har ingått ett avtal med en leverantör av nätverkstjänster inom ramen för koncessionavtalet med denna leverantör. |
| --- | --- |

b)

ansluta sig via en annan enhet som har ingått ett avtal med en leverantör av nätverkstjänster inom ramen för koncessionavtalet med denna leverantör.

2.   Det rättsliga förhållandet mellan en T2S DCA-kontoinnehavare och leverantören av nätverkstjänster ska exklusivt styras av villkoren i det separata avtal som är ingånget med en leverantör av nätverkstjänster enligt punkt 1 a.

3.   De tjänster som tillhandahålls av leverantören av nätverkstjänster ska inte utgöra en del av de tjänster som ska utföras av [ange centralbankens namn] avseende TARGET2.

4.   [Ange centralbankens namn] ska inte vara ansvarig för handlingar, fel eller försummelser från leverantören av nätverkstjänster (inklusive dess direktörer, personal och underleverantörer), eller för handlingar, fel eller försummelser från tredje part som har valts ut av deltagare för att tillträde till denna leverantörs nätverk.”

| 8. | Följande artikel 34a ska införas:

  ”Artikel 34a
  Övergångsbestämmelser
  När TARGET-systemet är i drift och TARGET2 har upphört ska T2S DCA-kontoinnehavare bli T2S DCA-kontoinnehavare i TARGET-systemet.” |
| --- | --- |

8.

Följande artikel 34a ska införas:

”Artikel 34a

Övergångsbestämmelser

När TARGET-systemet är i drift och TARGET2 har upphört ska T2S DCA-kontoinnehavare bli T2S DCA-kontoinnehavare i TARGET-systemet.”

| 9. | Hänvisningarna till ”leverantör av T2S-nätverkstjänster” (i singular eller plural) i artiklarna 6.1 a i, 9.5, 10.6, 14.1 a, 22.1, 22.2, 22.3, 27.5, 28.1 och 29.1 i bilaga IIa och punkt 1 i tillägg I ersätts med hänvisningar till ”leverantör av nätverkstjänster”. |
| --- | --- |

9.

Hänvisningarna till ”leverantör av T2S-nätverkstjänster” (i singular eller plural) i artiklarna 6.1 a i, 9.5, 10.6, 14.1 a, 22.1, 22.2, 22.3, 27.5, 28.1 och 29.1 i bilaga IIa och punkt 1 i tillägg I ersätts med hänvisningar till ”leverantör av nätverkstjänster”.

| 10. | I tillägg I ska punkt 7.1 b ersättas med följande:






  ”b) | Användare-till-applikation (U2A)
  U2A medger direkt kommunikation mellan en T2S DCA-kontoinnehavare och T2S GUI. Informationen visas i en webbläsare i ett PC-system. För U2A-tillgång måste IT-infrastrukturen kunna klara cookies. Ytterligare detaljer finns i användarhandboken för T2S.” |
| --- | --- | --- |

10.

I tillägg I ska punkt 7.1 b ersättas med följande:

”b)

Användare-till-applikation (U2A)

U2A medger direkt kommunikation mellan en T2S DCA-kontoinnehavare och T2S GUI. Informationen visas i en webbläsare i ett PC-system. För U2A-tillgång måste IT-infrastrukturen kunna klara cookies. Ytterligare detaljer finns i användarhandboken för T2S.”

---

BILAGA III

Bilaga IIb till riktlinje ECB/2012/27 ska ändras på följande sätt:

| 1. | Hänvisningarna till ”leverantör av TIPS-nätverkstjänster” (i singular eller plural) i artiklarna 17.1 a, 24.1, 24.2, 26.2 d och 29.6, punkt 1 i tillägg I, punkt 6.1 i tillägg I och punkt 3.3 b i tillägg II ersätts med hänvisningar till ”leverantör av nätverkstjänster”. |
| --- | --- |

1.

Hänvisningarna till ”leverantör av TIPS-nätverkstjänster” (i singular eller plural) i artiklarna 17.1 a, 24.1, 24.2, 26.2 d och 29.6, punkt 1 i tillägg I, punkt 6.1 i tillägg I och punkt 3.3 b i tillägg II ersätts med hänvisningar till ”leverantör av nätverkstjänster”.

| 2. | Artikel 1 ska ändras på följande sätt:






  a) | Definitionen av ”nåbar part” ska ersättas med följande:






  ”– | nåbar part: enhet som a) innehar ett BIC, b) har utsetts som nåbar part av en TIPS DCA-innehavare eller av ett anslutet system, c) är korrespondent, kund eller filial till en TIPS DCA-innehavare eller TIPS DCA-deltagare i ett anslutet system eller är korrespondent, kund eller filial till en deltagare i ett anslutet system, och d) är adresserbar via TIPS-plattformen och kan lämna och ta emot direktbetalningsuppdrag antingen via TIPS DCA-kontoinnehavaren eller det anslutna systemet eller också direkt, om detta har auktoriserats av TIPS DCA-kontoinnehavaren eller av det anslutna systemet,”. |
| --- | --- | --- | --- |

2.

Artikel 1 ska ändras på följande sätt:

a)

Definitionen av ”nåbar part” ska ersättas med följande:

”–

nåbar part: enhet som a) innehar ett BIC, b) har utsetts som nåbar part av en TIPS DCA-innehavare eller av ett anslutet system, c) är korrespondent, kund eller filial till en TIPS DCA-innehavare eller TIPS DCA-deltagare i ett anslutet system eller är korrespondent, kund eller filial till en deltagare i ett anslutet system, och d) är adresserbar via TIPS-plattformen och kan lämna och ta emot direktbetalningsuppdrag antingen via TIPS DCA-kontoinnehavaren eller det anslutna systemet eller också direkt, om detta har auktoriserats av TIPS DCA-kontoinnehavaren eller av det anslutna systemet,”.

| b) | Definitionen av ”betalningsuppdrag” ska ersättas med följande:






  ”– | betalningsuppdrag: frånsett när det används i artiklarna 16–18 i denna bilaga, ett direktbetalningsuppdrag, ett positivt återkallandebesked, ett likviditetsöverföringsuppdrag från ett PM-konto till ett TIPS DCA-konto, ett likviditetsöverföringsuppdrag från ett TIPS DCA-konto till ett PM-konto, ett likviditetsöverföringsuppdrag från ett TIPS AS-tekniskt konto till ett TIPS DCA-konto eller ett likviditetsöverföringsuppdrag från ett TIPS DCA-konto till ett TIPS AS-tekniskt konto,” |
| --- | --- | --- |

b)

Definitionen av ”betalningsuppdrag” ska ersättas med följande:

”–

betalningsuppdrag: frånsett när det används i artiklarna 16–18 i denna bilaga, ett direktbetalningsuppdrag, ett positivt återkallandebesked, ett likviditetsöverföringsuppdrag från ett PM-konto till ett TIPS DCA-konto, ett likviditetsöverföringsuppdrag från ett TIPS DCA-konto till ett PM-konto, ett likviditetsöverföringsuppdrag från ett TIPS AS-tekniskt konto till ett TIPS DCA-konto eller ett likviditetsöverföringsuppdrag från ett TIPS DCA-konto till ett TIPS AS-tekniskt konto,”

| c) | Definitionen av ”direktbetalningsuppdrag” ska ersättas med följande:






  ”– | direktbetalningsuppdrag: i enlighet med European Payments Councils SCT Inst-system (SEPA Instant Credit Transfer) ett betalningsuppdrag som kan utföras dygnet runt och årets alla kalenderdagar, med omedelbar eller nästan omedelbar hantering och underrättelse till betalaren och som omfattar i) direktbetalningsuppdrag från ett TIPS DCA-konto till ett TIPS DCA-konto, ii) direktbetalningsuppdrag från ett TIPS DCA-konto till ett TIPS AS-tekniskt konto, iii) direktbetalningsuppdrag från ett TIPS AS-tekniskt konto till ett TIPS DCA-konto och iv) direktbetalningsuppdrag från ett TIPS AS-tekniskt konto till ett TIPS AS-tekniskt konto,” |
| --- | --- | --- |

c)

Definitionen av ”direktbetalningsuppdrag” ska ersättas med följande:

”–

direktbetalningsuppdrag: i enlighet med European Payments Councils SCT Inst-system (SEPA Instant Credit Transfer) ett betalningsuppdrag som kan utföras dygnet runt och årets alla kalenderdagar, med omedelbar eller nästan omedelbar hantering och underrättelse till betalaren och som omfattar i) direktbetalningsuppdrag från ett TIPS DCA-konto till ett TIPS DCA-konto, ii) direktbetalningsuppdrag från ett TIPS DCA-konto till ett TIPS AS-tekniskt konto, iii) direktbetalningsuppdrag från ett TIPS AS-tekniskt konto till ett TIPS DCA-konto och iv) direktbetalningsuppdrag från ett TIPS AS-tekniskt konto till ett TIPS AS-tekniskt konto,”

| d) | Följande definitioner ska läggas till:






  ”– | tekniskt konto för TIPS-anslutet system (TIPS AS-tekniskt konto): ett konto som innehas av ett anslutet system, eller som innehas av en centralbank för ett anslutet systems räkning i centralbankens TARGET2-delsystem, och som det anslutna systemet kan nyttja för att avveckla direktbetalningar i egen bokföring, |
| --- | --- | --- |

d)

Följande definitioner ska läggas till:

”–

tekniskt konto för TIPS-anslutet system (TIPS AS-tekniskt konto): ett konto som innehas av ett anslutet system, eller som innehas av en centralbank för ett anslutet systems räkning i centralbankens TARGET2-delsystem, och som det anslutna systemet kan nyttja för att avveckla direktbetalningar i egen bokföring,

| – | likviditetsöverföringsuppdrag från ett TIPS DCA-konto till ett TIPS AS-tekniskt konto: anvisning om att överföra ett specificerat belopp från ett TIPS DCA-konto till ett TIPS AS-tekniskt konto för att finansiera TIPS DCA-kontoinnehavarens position (eller en annan deltagares position i det anslutna systemet) i det anslutna systemets bokföring, |
| --- | --- |

–

likviditetsöverföringsuppdrag från ett TIPS DCA-konto till ett TIPS AS-tekniskt konto: anvisning om att överföra ett specificerat belopp från ett TIPS DCA-konto till ett TIPS AS-tekniskt konto för att finansiera TIPS DCA-kontoinnehavarens position (eller en annan deltagares position i det anslutna systemet) i det anslutna systemets bokföring,

| – | likviditetsöverföringsuppdrag från ett TIPS AS-tekniskt konto till ett TIPS DCA-konto: anvisning om att överföra ett specificerat belopp från ett TIPS AS-tekniskt konto till ett TIPS DCA-konto för att avfinansiera TIPS DCA-kontoinnehavarens position (eller en annan deltagares position i det anslutna systemet) i det anslutna systemets bokföring, |
| --- | --- |

–

likviditetsöverföringsuppdrag från ett TIPS AS-tekniskt konto till ett TIPS DCA-konto: anvisning om att överföra ett specificerat belopp från ett TIPS AS-tekniskt konto till ett TIPS DCA-konto för att avfinansiera TIPS DCA-kontoinnehavarens position (eller en annan deltagares position i det anslutna systemet) i det anslutna systemets bokföring,

| – | ”Europeiska betalningsrådets SCT Inst-system (SEPA Instant Credit Transfer) eller SCT Inst-systemet: ett automatiserat system som bygger på öppna standarder och tillhandahåller en uppsättning interbankregler som ska följas av SCT Inst-deltagare, som gör det möjligt för betaltjänstleverantörer i SEPA att erbjuda en automatiserad, SEPA-omfattande produkt för direktbetalningar i euro, |
| --- | --- |

–

”Europeiska betalningsrådets SCT Inst-system (SEPA Instant Credit Transfer) eller SCT Inst-systemet: ett automatiserat system som bygger på öppna standarder och tillhandahåller en uppsättning interbankregler som ska följas av SCT Inst-deltagare, som gör det möjligt för betaltjänstleverantörer i SEPA att erbjuda en automatiserad, SEPA-omfattande produkt för direktbetalningar i euro,

| – | MPL-tjänst (mobile proxy look-up): en tjänst som gör det möjligt för TIPS DCA-innehavare, anslutna system som använder TIPS AS-tekniska konton samt nåbara parter som får en kundbegäran om att genomföra en direktbetalning till en mottagare identifierad med proxyvariabel (t.ex. ett mobilnummer) att gå till det centrala MPL-registret för att hämta motsvarande mottagares IBAN- och BIC-nummer som ska användas för att kreditera det relevanta kontot i TIPS, |
| --- | --- |

–

MPL-tjänst (mobile proxy look-up): en tjänst som gör det möjligt för TIPS DCA-innehavare, anslutna system som använder TIPS AS-tekniska konton samt nåbara parter som får en kundbegäran om att genomföra en direktbetalning till en mottagare identifierad med proxyvariabel (t.ex. ett mobilnummer) att gå till det centrala MPL-registret för att hämta motsvarande mottagares IBAN- och BIC-nummer som ska användas för att kreditera det relevanta kontot i TIPS,

| – | leverantör av nätverkstjänster: ett företag som har tilldelats koncession med Eurosystemet att tillhandahålla konnektivitetstjänster via Eurosystemets gemensamma portal till marknadsinfrastruktur, |
| --- | --- |

–

leverantör av nätverkstjänster: ett företag som har tilldelats koncession med Eurosystemet att tillhandahålla konnektivitetstjänster via Eurosystemets gemensamma portal till marknadsinfrastruktur,

| – | IBAN-nummer: det internationella bankkontonummer som ger ett enskilt konto hos ett specifikt finansinstitut i ett visst land ett unikt id.” |
| --- | --- |

–

IBAN-nummer: det internationella bankkontonummer som ger ett enskilt konto hos ett specifikt finansinstitut i ett visst land ett unikt id.”

| e) | Definitionen av ”leverantör av TIPS-nätverkstjänster” ska utgå. |
| --- | --- |

e)

Definitionen av ”leverantör av TIPS-nätverkstjänster” ska utgå.

| 3. | I artikel 3.1 ska hänvisningen till ”Tillägg V: Tekniska krav för TIPS-konnektivitet” utgå. |
| --- | --- |

3.

I artikel 3.1 ska hänvisningen till ”Tillägg V: Tekniska krav för TIPS-konnektivitet” utgå.

| 4. | Artikel 4 ska ändras på följande sätt:






  a) | I punkt 2 ska följande led ia införas:






  ”ia) | likviditetsöverföringsuppdrag från ett TIPS DCA-konto till ett TIPS AS-tekniskt konto och likviditetsöverföringsuppdrag från ett TIPS AS-tekniskt konto till ett TIPS DCA-konto och” |
| --- | --- | --- | --- |

4.

Artikel 4 ska ändras på följande sätt:

a)

I punkt 2 ska följande led ia införas:

”ia)

likviditetsöverföringsuppdrag från ett TIPS DCA-konto till ett TIPS AS-tekniskt konto och likviditetsöverföringsuppdrag från ett TIPS AS-tekniskt konto till ett TIPS DCA-konto och”

| b) | Punkt 3 ska ersättas med följande:

  ”3.   TARGET2 medger bruttoavveckling av betalningar i realtid (RTGS) i euro, med avveckling i centralbankspengar via betalningsmodulkonton (PM-konton), särskilda T2S-konton för likvida medel (T2S DCA-konton) och särskilda konton för likvida medel (TIPS DCA-konton). TARGET2 är uppbyggt och fungerar på grundval av SSP, genom vilken betalningsuppdrag lämnas och verkställs och genom vilken betalningar slutligen tas emot på samma tekniska sätt. När det gäller den tekniska driften av TIPS DCA-konton och TIPS AS-tekniska konton, är TARGET2 tekniskt uppbyggt och fungerar på grundval av TIPS-plattformen. När det gäller den tekniska driften av T2S DCA-konton är TARGET2 tekniskt uppbyggt och fungerar på grundval av T2S-plattformen.” |
| --- | --- |

b)

Punkt 3 ska ersättas med följande:

”3.   TARGET2 medger bruttoavveckling av betalningar i realtid (RTGS) i euro, med avveckling i centralbankspengar via betalningsmodulkonton (PM-konton), särskilda T2S-konton för likvida medel (T2S DCA-konton) och särskilda konton för likvida medel (TIPS DCA-konton). TARGET2 är uppbyggt och fungerar på grundval av SSP, genom vilken betalningsuppdrag lämnas och verkställs och genom vilken betalningar slutligen tas emot på samma tekniska sätt. När det gäller den tekniska driften av TIPS DCA-konton och TIPS AS-tekniska konton, är TARGET2 tekniskt uppbyggt och fungerar på grundval av TIPS-plattformen. När det gäller den tekniska driften av T2S DCA-konton är TARGET2 tekniskt uppbyggt och fungerar på grundval av T2S-plattformen.”

| 5. | Artikel 6.1 a i ska ersättas med följande:






  ”i) | installera, förvalta, driva, övervaka och säkerställa säkerheten för den nödvändiga IT- infrastrukturen för anslutning till TIPS-plattformen och lämna betalningsuppdrag till den. När de gör det, får de ansökande TIPS DCA-kontoinnehavarna involvera tredje parter, men behålla ensamt ansvar. Om inte en uppdragsgivande part används ska ansökande TIPS DCA-kontoinnehavare ingå ett avtal med en eller flera leverantörer av nätverkstjänster för att uppnå den anslutning och de tillträden som krävs i enlighet med de tekniska specifikationerna i tillägg I, och” |
| --- | --- | --- |

5.

Artikel 6.1 a i ska ersättas med följande:

”i)

installera, förvalta, driva, övervaka och säkerställa säkerheten för den nödvändiga IT- infrastrukturen för anslutning till TIPS-plattformen och lämna betalningsuppdrag till den. När de gör det, får de ansökande TIPS DCA-kontoinnehavarna involvera tredje parter, men behålla ensamt ansvar. Om inte en uppdragsgivande part används ska ansökande TIPS DCA-kontoinnehavare ingå ett avtal med en eller flera leverantörer av nätverkstjänster för att uppnå den anslutning och de tillträden som krävs i enlighet med de tekniska specifikationerna i tillägg I, och”

| 6. | Artikel 9 ska ersättas med följande:

  ”Artikel 9
  Avtalsförhållande med en leverantör av nätverkstjänster

  1.   Deltagarna ska antingen






  a) | ingå ett avtal med en leverantör av nätverkstjänster inom ramen för koncessionsavtalet med denna leverantör om att upprätta en teknisk anslutning till TARGET2-[ange centralbanks-/landsreferens], eller |
| --- | --- | --- |

6.

Artikel 9 ska ersättas med följande:

”Artikel 9

Avtalsförhållande med en leverantör av nätverkstjänster

1.   Deltagarna ska antingen

a)

ingå ett avtal med en leverantör av nätverkstjänster inom ramen för koncessionsavtalet med denna leverantör om att upprätta en teknisk anslutning till TARGET2-[ange centralbanks-/landsreferens], eller

| b) | ansluta sig via en annan enhet som har ingått ett avtal med en leverantör av nätverkstjänster inom ramen för koncessionavtalet med denna leverantör. |
| --- | --- |

b)

ansluta sig via en annan enhet som har ingått ett avtal med en leverantör av nätverkstjänster inom ramen för koncessionavtalet med denna leverantör.

2.   Det rättsliga förhållandet mellan en deltagare och leverantören av nätverkstjänster ska exklusivt styras av villkoren i deras separata avtal som avses i punkt 1 a.

3.   De tjänster som tillhandahålls av leverantören av nätverkstjänster ska inte utgöra en del av de tjänster som ska utföras av [ange centralbankens namn] avseende TARGET2.

4.   [Ange centralbankens namn] ska inte vara ansvarig för handlingar, fel eller försummelser från leverantören av nätverkstjänster (inklusive dess direktörer, personal och underleverantörer), eller för handlingar, fel eller försummelser från tredje part som har valts ut av deltagare för att tillträde till denna leverantörs nätverk.”

| 7. | Artikel 10 ska utgå. |
| --- | --- |

7.

Artikel 10 ska utgå.

| 8. | Följande artikel 11a ska införas:

  ”Artikel 11a
  MPL-register

  1.   Det centrala MPL-registret innehåller sammanlänkningstabellen för proxyvariabler och IBAN-nummer med avseende på MPL-tjänsten.


  2.   Varje proxyvariabel får kopplas till enbart ett IBAN-nummer. Ett IBAN-nummer kan kopplas till en eller flera proxyvariabler.


  3.   Artikel 29 ska tillämpas på de uppgifter som finns i MPL-registret.” |
| --- | --- |

8.

Följande artikel 11a ska införas:

”Artikel 11a

MPL-register

1.   Det centrala MPL-registret innehåller sammanlänkningstabellen för proxyvariabler och IBAN-nummer med avseende på MPL-tjänsten.

2.   Varje proxyvariabel får kopplas till enbart ett IBAN-nummer. Ett IBAN-nummer kan kopplas till en eller flera proxyvariabler.

3.   Artikel 29 ska tillämpas på de uppgifter som finns i MPL-registret.”

| 9. | Artikel 12.9 ska utgå. |
| --- | --- |

9.

Artikel 12.9 ska utgå.

| 10. | Artikel 15.5 ska ersättas med följande:

  ”5.   TIPS DCA-konton och deras underkonton ska förräntas till det lägre värdet av noll procent eller räntan på inlåningsfaciliteten, såvida de inte används för att inneha minimireserver eller överskottsreserver.
  Om det avser minimireserver ska beräkningen och betalningen av avkastningen på innehav styras av rådets förordning (EG) nr 2531/98 (*1) och Europeiska centralbankens förordning (EU) 2021/378 (ECB/2021/1 (*2).
  Om det avser överskottsreserver ska beräkningen och betalningen av avkastningen på innehav styras av beslut (EU) 2019/1743 (ECB/2019/31) (*3).


  (*1)  Rådets förordning (EG) nr 2531/98 av den 23 november 1998 om Europeiska centralbankens tillämpning av minimireserver (EGT L 318, 27.11.1998, s. 1)."


  (*2)  Europeiska centralbankens förordning (EU) 2021/378 av den 22 januari 2021 om tillämpningen av minimireserver (kassakrav) (ECB/2021/1) (EUT L 73, 3.3.2021, s. 1)."


  (*3)  Europeiska centralbankens beslut (EU) 2019/1743 av den 15 oktober 2019 om förräntningen av innehav av överskottsreserver och viss inlåning (ECB/2019/31) (EUT L 267, 21.10.2019, s. 12).”
  " |
| --- | --- |

10.

Artikel 15.5 ska ersättas med följande:

”5.   TIPS DCA-konton och deras underkonton ska förräntas till det lägre värdet av noll procent eller räntan på inlåningsfaciliteten, såvida de inte används för att inneha minimireserver eller överskottsreserver.

Om det avser minimireserver ska beräkningen och betalningen av avkastningen på innehav styras av rådets förordning (EG) nr 2531/98 (*1) och Europeiska centralbankens förordning (EU) 2021/378 (ECB/2021/1 (*2).

Om det avser överskottsreserver ska beräkningen och betalningen av avkastningen på innehav styras av beslut (EU) 2019/1743 (ECB/2019/31) (*3).

(*1)  Rådets förordning (EG) nr 2531/98 av den 23 november 1998 om Europeiska centralbankens tillämpning av minimireserver (EGT L 318, 27.11.1998, s. 1)."

*1

(*2)  Europeiska centralbankens förordning (EU) 2021/378 av den 22 januari 2021 om tillämpningen av minimireserver (kassakrav) (ECB/2021/1) (EUT L 73, 3.3.2021, s. 1)."

*2

(*3)  Europeiska centralbankens beslut (EU) 2019/1743 av den 15 oktober 2019 om förräntningen av innehav av överskottsreserver och viss inlåning (ECB/2019/31) (EUT L 267, 21.10.2019, s. 12).”
  "

*3

| 11. | Artikel 16 ska ersättas med följande:

  ”Artikel 16
  Typ av betalningsuppdrag i TIPS DCA
  Följande klassificeras som betalningsuppdrag inom ramen för TIPS-tjänster:






  a) | Direktbetalningsuppdrag. |
| --- | --- | --- |

11.

Artikel 16 ska ersättas med följande:

”Artikel 16

Typ av betalningsuppdrag i TIPS DCA

Följande klassificeras som betalningsuppdrag inom ramen för TIPS-tjänster:

a)

Direktbetalningsuppdrag.

| b) | Positiva återkallandebesked. |
| --- | --- |

b)

Positiva återkallandebesked.

| c) | Likviditetsöverföringsuppdrag från ett TIPS DCA-konto till ett PM-konto. |
| --- | --- |

c)

Likviditetsöverföringsuppdrag från ett TIPS DCA-konto till ett PM-konto.

| d) | Likviditetsöverföringsuppdrag från ett TIPS DCA-konto till ett TIPS AS-tekniskt konto. |
| --- | --- |

d)

Likviditetsöverföringsuppdrag från ett TIPS DCA-konto till ett TIPS AS-tekniskt konto.

| e) | Likviditetsöverföringsuppdrag från ett TIPS AS-tekniskt konto till ett TIPS DCA-konto.” |
| --- | --- |

e)

Likviditetsöverföringsuppdrag från ett TIPS AS-tekniskt konto till ett TIPS DCA-konto.”

| 12. | Artikel 18.6 ska ersättas med följande:

  ”6.   Efter det att ett likviditetsöverföringsuppdrag från ett TIPS DCA-konto till ett PM-konto eller från ett TIPS AS-tekniskt konto till ett TIPS DCA-konto har godkänts enligt artikel 17, ska TARGET2-[ange centralbanks-/landsreferens] kontrollera om tillräckliga medel finns tillgängliga på betalarens konto. Om tillräckliga medel inte finns tillgängliga ska likviditetsöverföringsuppdraget avvisas. Om tillräckliga medel finns tillgängliga ska likviditetsöverföringsuppdraget avvecklas omedelbart.” |
| --- | --- |

12.

Artikel 18.6 ska ersättas med följande:

”6.   Efter det att ett likviditetsöverföringsuppdrag från ett TIPS DCA-konto till ett PM-konto eller från ett TIPS AS-tekniskt konto till ett TIPS DCA-konto har godkänts enligt artikel 17, ska TARGET2-[ange centralbanks-/landsreferens] kontrollera om tillräckliga medel finns tillgängliga på betalarens konto. Om tillräckliga medel inte finns tillgängliga ska likviditetsöverföringsuppdraget avvisas. Om tillräckliga medel finns tillgängliga ska likviditetsöverföringsuppdraget avvecklas omedelbart.”

| 13. | Artikel 20.1 b ska ersättas med följande:






  ”b) | anses likviditetsöverföringsuppdrag från ett TIPS DCA-konto till ett PM-konto, positiva återkallandebesked och likviditetsöverföringsuppdrag från ett TIPS DCA-konto till ett TIPS AS-tekniskt konto ha införts i TARGET2-[ange centralbanks-/landsreferens] och vara oåterkalleliga vid den tidpunkt då det berörda TIPS DCA-kontot debiteras. Likviditetsöverföringsuppdrag från ett TIPS AS-tekniskt konto till ett TIPS DCA-konto anses ha införts i TARGET2-[ange centralbanks-/landsreferens] och vara oåterkalleliga vid den tidpunkt då det berörda TIPS AS-tekniska kontot debiteras.” |
| --- | --- | --- |

13.

Artikel 20.1 b ska ersättas med följande:

”b)

anses likviditetsöverföringsuppdrag från ett TIPS DCA-konto till ett PM-konto, positiva återkallandebesked och likviditetsöverföringsuppdrag från ett TIPS DCA-konto till ett TIPS AS-tekniskt konto ha införts i TARGET2-[ange centralbanks-/landsreferens] och vara oåterkalleliga vid den tidpunkt då det berörda TIPS DCA-kontot debiteras. Likviditetsöverföringsuppdrag från ett TIPS AS-tekniskt konto till ett TIPS DCA-konto anses ha införts i TARGET2-[ange centralbanks-/landsreferens] och vara oåterkalleliga vid den tidpunkt då det berörda TIPS AS-tekniska kontot debiteras.”

| 14. | Artikel 30.1 ska ersättas med följande:

  ”1.   TIPS DCA-kontoinnehavare ska anses vara medvetna om och fullgöra alla sina skyldigheter relaterade till lagstiftning om uppgiftsskydd. De ska anses känna till och följa alla skyldigheter kring lagstiftningen om förhindrande av penningtvätt och finansiering av terrorism, spridningskänslig nukleär verksamhet och utveckling av kärnvapenbärare, särskilt vad gäller genomförandet av lämpliga åtgärder avseende betalningar som debiteras eller krediteras deras Tips DCA-konton samt kunna styrka fullgörandet av sina skyldigheter. TIPS DCA-kontoinnehavare säkerställer att de har informerats om den policy för dataåtkomst som deras leverantör av nätverkstjänster har innan de ingår ett avtalsrättsligt förhållande med denne.” |
| --- | --- |

14.

Artikel 30.1 ska ersättas med följande:

”1.   TIPS DCA-kontoinnehavare ska anses vara medvetna om och fullgöra alla sina skyldigheter relaterade till lagstiftning om uppgiftsskydd. De ska anses känna till och följa alla skyldigheter kring lagstiftningen om förhindrande av penningtvätt och finansiering av terrorism, spridningskänslig nukleär verksamhet och utveckling av kärnvapenbärare, särskilt vad gäller genomförandet av lämpliga åtgärder avseende betalningar som debiteras eller krediteras deras Tips DCA-konton samt kunna styrka fullgörandet av sina skyldigheter. TIPS DCA-kontoinnehavare säkerställer att de har informerats om den policy för dataåtkomst som deras leverantör av nätverkstjänster har innan de ingår ett avtalsrättsligt förhållande med denne.”

| 15. | Följande artikel 35a ska införas:

  ”Artikel 35a
  Övergångsbestämmelse
  När TARGET-systemet är i drift och TARGET2 har upphört ska TIPS DCA-kontoinnehavare bli TIPS DCA-kontoinnehavare i TARGET-systemet.” |
| --- | --- |

15.

Följande artikel 35a ska införas:

”Artikel 35a

Övergångsbestämmelse

När TARGET-systemet är i drift och TARGET2 har upphört ska TIPS DCA-kontoinnehavare bli TIPS DCA-kontoinnehavare i TARGET-systemet.”

| 16. | I tillägg I ska tabellen i punkt 2 ersättas med följande:






  ”Meddelandetyp | Meddelandets namn |
| --- | --- | --- |
| Pacs.002 | FIToFIPayment Status Report |
| Pacs.004 | PaymentReturn |
| Pacs.008 | FIToFICustomerCreditTransfer |
| Pacs.028 | FIToFIPaymentStatusRequest |
| camt.003 | GetAccount |
| camt.004 | ReturnAccount |
| camt.005 | GetTransaction |
| camt.006 | ReturnTransaction |
| camt.011 | ModifyLimit |
| camt.019 | ReturnBusinessDayInformation |
| camt.025 | Receipt |
| camt.029 | ResolutionOfInvestigation |
| camt.050 | LiquidityCreditTransfer |
| camt.052 | BankToCustomerAccountReport |
| camt.053 | BankToCustomerStatement |
| camt.054 | BankToCustomerDebitCreditNotification |
| camt.056 | FIToFIPaymentCancellationRequest |
| acmt.010 | AccountRequestAcknowledgement |
| acmt.011 | AccountRequestRejection |
| acmt.015 | AccountExcludedMandateMaintenanceRequest |
| reda.016 | PartyStatusAdviceV01 |
| reda.022 | PartyModificationRequestV01” |

16.

I tillägg I ska tabellen i punkt 2 ersättas med följande:

”Meddelandetyp

Meddelandets namn

Pacs.002

FIToFIPayment Status Report

Pacs.004

PaymentReturn

Pacs.008

FIToFICustomerCreditTransfer

Pacs.028

FIToFIPaymentStatusRequest

camt.003

GetAccount

camt.004

ReturnAccount

camt.005

GetTransaction

camt.006

ReturnTransaction

camt.011

ModifyLimit

camt.019

ReturnBusinessDayInformation

camt.025

Receipt

camt.029

ResolutionOfInvestigation

camt.050

LiquidityCreditTransfer

camt.052

BankToCustomerAccountReport

camt.053

BankToCustomerStatement

camt.054

BankToCustomerDebitCreditNotification

camt.056

FIToFIPaymentCancellationRequest

acmt.010

AccountRequestAcknowledgement

acmt.011

AccountRequestRejection

acmt.015

AccountExcludedMandateMaintenanceRequest

reda.016

PartyStatusAdviceV01

reda.022

PartyModificationRequestV01”

| 17. | I tillägg I ska punkt 6.1 b ersättas med följande:






  ”b) | Användare-till-applikation (U2A)
  U2A medger direkt kommunikation mellan en TIPS DCA-kontoinnehavare och TIPS GUI. Informationen visas i en webbläsare i ett PC-system. För U2A-tillgång måste IT-infrastrukturen kunna klara cookies. Ytterligare detaljer finns i användarhandboken för TIPS.” |
| --- | --- | --- |

17.

I tillägg I ska punkt 6.1 b ersättas med följande:

”b)

Användare-till-applikation (U2A)

U2A medger direkt kommunikation mellan en TIPS DCA-kontoinnehavare och TIPS GUI. Informationen visas i en webbläsare i ett PC-system. För U2A-tillgång måste IT-infrastrukturen kunna klara cookies. Ytterligare detaljer finns i användarhandboken för TIPS.”

| 18. | I tillägg IV ska punkt 2 utgå. |
| --- | --- |

18.

I tillägg IV ska punkt 2 utgå.

| 19. | Tillägg V ska utgå. |
| --- | --- |

19.

Tillägg V ska utgå.

---

(*1)  Rådets förordning (EG) nr 2531/98 av den 23 november 1998 om Europeiska centralbankens tillämpning av minimireserver (EGT L 318, 27.11.1998, s. 1).

*1

(*2)  Europeiska centralbankens förordning (EU) 2021/378 av den 22 januari 2021 om tillämpningen av minimireserver (kassakrav) (ECB/2021/1) (EUT L 73, 3.3.2021, s. 1).

*2

(*3)  Europeiska centralbankens beslut (EU) 2019/1743 av den 15 oktober 2019 om förräntningen av innehav av överskottsreserver och viss inlåning (ECB/2019/31) (EUT L 267, 21.10.2019, s. 12).”
  ”

*3

---

BILAGA IV

Bilaga IV till riktlinje ECB/2012/27 ska ändras på följande sätt:

| 1. | Punkt 14.14 d ska ersättas med följande:






  ”d) | SWIFT-order som använder MT 103-meddelanden får inte lämnas in.” |
| --- | --- | --- |

1.

Punkt 14.14 d ska ersättas med följande:

”d)

SWIFT-order som använder MT 103-meddelanden får inte lämnas in.”

| 2. | I punkt 18.1 b ska första raden i tabellen ersättas med följande:









  ”Intervall | Från (miljoner EUR/affärsdag) | Till (miljoner EUR/affärsdag) | Årsavgift (EUR) | Månadsavgift (EUR)” |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |

2.

I punkt 18.1 b ska första raden i tabellen ersättas med följande:

”Intervall

Från (miljoner EUR/affärsdag)

Till (miljoner EUR/affärsdag)

Årsavgift (EUR)

Månadsavgift (EUR)”

| 3. | I punkt 18.1 d ska det sista stycket utgå. |
| --- | --- |

3.

I punkt 18.1 d ska det sista stycket utgå.

---

BILAGA V

Följande bilaga IVa till riktlinje ECB/2012/27 ska införas:

”BILAGA IVa

TIPS-TJÄNST FÖR ANSLUTNA SYSTEM SOM AVVECKLAR DIREKTBETALNINGAR

1.   Definitioner

I denna bilaga, och utöver definitionerna i artikel 1 i bilaga IIb avses med

| 1. | centralbank för ett anslutet system (ASCB): den centralbank i Eurosystemet med vilken det berörda anslutna system som avvecklar direktbetalningar i egen bokföring har ett bilateralt arrangemang för avvecklingen av det anslutna systemets betalningsinstruktioner, |
| --- | --- |

1.

centralbank för ett anslutet system (ASCB): den centralbank i Eurosystemet med vilken det berörda anslutna system som avvecklar direktbetalningar i egen bokföring har ett bilateralt arrangemang för avvecklingen av det anslutna systemets betalningsinstruktioner,

| 2. | underliggande bruttovolym: antalet direktbetalningar som avvecklas i de anslutna systemens egen bokföring och möjliggörs genom medel på TIPS AS-tekniska kontot. Detta omfattar inte direktbetalningar till eller från TIPS DCA-konton eller andra TIPS AS-tekniska konton. |
| --- | --- |

2.

underliggande bruttovolym: antalet direktbetalningar som avvecklas i de anslutna systemens egen bokföring och möjliggörs genom medel på TIPS AS-tekniska kontot. Detta omfattar inte direktbetalningar till eller från TIPS DCA-konton eller andra TIPS AS-tekniska konton.

| 3. | uppdragsgivande part: enhet som har utsetts som sådan av ett anslutet system och som tillåts skicka betalningsuppdrag till TIPS-plattformen och/eller ta emot betalningsuppdrag från TIPS-plattformen på uppdrag av detta anslutna system eller en nåbar part för detta anslutna system. |
| --- | --- |

3.

uppdragsgivande part: enhet som har utsetts som sådan av ett anslutet system och som tillåts skicka betalningsuppdrag till TIPS-plattformen och/eller ta emot betalningsuppdrag från TIPS-plattformen på uppdrag av detta anslutna system eller en nåbar part för detta anslutna system.

2.   Införande av betalningsuppdrag i systemet och deras oåterkallelighet

Tillämpningen av artikel 20 i bilaga IIb, vad gäller tidpunkten för införande av direktbetalningsuppdrag, positiva återkallandebesked samt likviditetsöverföringsuppdrag från TIPS DCA-konton till TIPS AS-tekniska konton och likviditetsöverföringsuppdrag från TIPS AS-tekniska konton till TIPS DCA-konton i det relevanta delsystemet i TARGET2, ska inte ha någon effekt på anslutna systems regler som fastställer en tidpunkt då betalningsöverföringar införs i det anslutna systemet och/eller oåterkalleligheten av överföringsuppdrag som lämnas in till ett sådant anslutet system vid en tidpunkt som är tidigare än då respektive betalningsinstruktion införs i det relevanta delsystemet i TARGET2.

3.   Konton till stöd för avveckling av direktbetalningar i anslutna systems egen bokföring

| 1. | För att stödja avvecklingen av direktbetalningar relaterade till anslutna system i TIPS ska ett TIPS AS-tekniskt konto öppnas. |
| --- | --- |

1.

För att stödja avvecklingen av direktbetalningar relaterade till anslutna system i TIPS ska ett TIPS AS-tekniskt konto öppnas.

| 2. | Ett TIPS AS-tekniskt konto identifieras genom ett unikt kontonummer som består av maximalt 34 tecken och utformas enligt tabellen: | Namn | Format | Innehåll |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Del A | Kontotyp | exakt 1 tecken | ”A” för AS-tekniskt konto |
| Centralbankens landskod | exakt 2 tecken | ISO-landskod 3166-1 |
| Valutakod | exakt 3 tecken | EUR |
| Del B | Kontoinnehavare | exakt 11 tecken | BIC-kod |
| Del C | Underklassificering av kontot | upp till 17 tecken | (Alfanumerisk) fritext som ska lämnas av kontoinnehavaren. |

2.

Ett TIPS AS-tekniskt konto identifieras genom ett unikt kontonummer som består av maximalt 34 tecken och utformas enligt tabellen:

Namn

Format

Innehåll

Del A

Kontotyp

exakt 1 tecken

”A” för AS-tekniskt konto

Centralbankens landskod

exakt 2 tecken

ISO-landskod 3166-1

Valutakod

exakt 3 tecken

EUR

Del B

Kontoinnehavare

exakt 11 tecken

BIC-kod

Del C

Underklassificering av kontot

upp till 17 tecken

(Alfanumerisk) fritext som ska lämnas av kontoinnehavaren.

| 3. | TIPS AS-tekniska konton kan endast ha saldo noll eller positivt saldo under dagen och kan ha ett positivt saldo över natten. Saldo över natten på kontot ska förräntas på samma sätt som garanterade medel enligt artikel 11 i denna riktlinje. |
| --- | --- |

3.

TIPS AS-tekniska konton kan endast ha saldo noll eller positivt saldo under dagen och kan ha ett positivt saldo över natten. Saldo över natten på kontot ska förräntas på samma sätt som garanterade medel enligt artikel 11 i denna riktlinje.

4.   Avvecklingsförfarande

| 1. | Det anslutna systemet ska använda ett TIPS AS-tekniskt konto för att insamla nödvändig likviditet som ställts till förfogande av dess clearingmedlemmar för finansiering av deras positioner. |
| --- | --- |

1.

Det anslutna systemet ska använda ett TIPS AS-tekniskt konto för att insamla nödvändig likviditet som ställts till förfogande av dess clearingmedlemmar för finansiering av deras positioner.

| 2. | Om så önskas ska det anslutna systemet informeras om krediteringen och debiteringen av dess TIPS AS-tekniska konto. |
| --- | --- |

2.

Om så önskas ska det anslutna systemet informeras om krediteringen och debiteringen av dess TIPS AS-tekniska konto.

| 3. | Ett anslutet system får sända direktbetalningsuppdrag och positiva återkallandebesked till varje TIPS DCA-kontoinnehavare eller TIPS-anslutet system. Ett anslutet system ska ta emot och behandla direktbetalningsuppdrag, begäran om återkallande och positiva återkallandebesked från varje TIPS DCA-kontoinnehavare eller TIPS-anslutet system. |
| --- | --- |

3.

Ett anslutet system får sända direktbetalningsuppdrag och positiva återkallandebesked till varje TIPS DCA-kontoinnehavare eller TIPS-anslutet system. Ett anslutet system ska ta emot och behandla direktbetalningsuppdrag, begäran om återkallande och positiva återkallandebesked från varje TIPS DCA-kontoinnehavare eller TIPS-anslutet system.

5.   Användargränssnitt

| 1. | Innehavaren av TIPS AS-tekniska kontot ska ha åtkomst till TIPS-plattformen i A2A-funktionen och kan även ansluta i U2A-funktionen antingen direkt eller via en eller flera uppdragsgivande parter. |
| --- | --- |

1.

Innehavaren av TIPS AS-tekniska kontot ska ha åtkomst till TIPS-plattformen i A2A-funktionen och kan även ansluta i U2A-funktionen antingen direkt eller via en eller flera uppdragsgivande parter.

| 2. | Med en anslutning till TIPS-plattformen kan innehavarna av TIPS AS-tekniska konton






  a) | få tillgång till information om sina konton och hantera kredit-PM-saldon, |
| --- | --- | --- |

2.

Med en anslutning till TIPS-plattformen kan innehavarna av TIPS AS-tekniska konton

a)

få tillgång till information om sina konton och hantera kredit-PM-saldon,

| b) | initiera likviditetsöverföringsuppdrag från ett TIPS AS-tekniskt konto till ett TIPS DCA-konto, och |
| --- | --- |

b)

initiera likviditetsöverföringsuppdrag från ett TIPS AS-tekniskt konto till ett TIPS DCA-konto, och

| c) | hantera vissa basdata. |
| --- | --- |

c)

hantera vissa basdata.

6.   Avgiftsstruktur och fakturering

| 1. | Ett anslutet system i TIPS ska erlägga båda följande:






  a) | En transaktionsavgift som beräknas enligt samma struktur som tagits fram för TIPS DCA-kontoinnehavare i tillägg IV till bilaga IIb. |
| --- | --- | --- |

1.

Ett anslutet system i TIPS ska erlägga båda följande:

a)

En transaktionsavgift som beräknas enligt samma struktur som tagits fram för TIPS DCA-kontoinnehavare i tillägg IV till bilaga IIb.

| b) | En avgift som baseras på den underliggande bruttovolymen direktbetalningar som avvecklas i de anslutna systemens egen plattform och som möjliggörs genom de förfinansierade positionerna i TIPS AS-tekniska kontot. Avgiften ska vara 0,0005 euro per direktbetalning. |
| --- | --- |

b)

En avgift som baseras på den underliggande bruttovolymen direktbetalningar som avvecklas i de anslutna systemens egen plattform och som möjliggörs genom de förfinansierade positionerna i TIPS AS-tekniska kontot. Avgiften ska vara 0,0005 euro per direktbetalning.

| 2. | Underliggande bruttovolym för det anslutna systemets direktbetalningar ska beräknas av ASCB varje månad med utgångspunkt i föregående månads underliggande bruttovolym, avrundat nedåt till närmaste tiotusental, och rapporteras av det anslutna systemet senast den tredje affärsdagen under påföljande månad. Den beräknade bruttovolymen ska tillämpas vid beräkningen av avgiften under påföljande månad. |
| --- | --- |

2.

Underliggande bruttovolym för det anslutna systemets direktbetalningar ska beräknas av ASCB varje månad med utgångspunkt i föregående månads underliggande bruttovolym, avrundat nedåt till närmaste tiotusental, och rapporteras av det anslutna systemet senast den tredje affärsdagen under påföljande månad. Den beräknade bruttovolymen ska tillämpas vid beräkningen av avgiften under påföljande månad.

| 3. | Varje anslutet system ska från sin ASCB erhålla en faktura för föregående månad baserad på de avgifter som framgår av punkt 1 i detta stycke, senast den nionde affärsdagen under påföljande månad. Betalning ska erläggas senast den fjortonde affärsdagen den månad då fakturan är utställd till det konto som anges av ASCB eller ska debiteras från ett konto som angetts av det anslutna systemet. |
| --- | --- |

3.

Varje anslutet system ska från sin ASCB erhålla en faktura för föregående månad baserad på de avgifter som framgår av punkt 1 i detta stycke, senast den nionde affärsdagen under påföljande månad. Betalning ska erläggas senast den fjortonde affärsdagen den månad då fakturan är utställd till det konto som anges av ASCB eller ska debiteras från ett konto som angetts av det anslutna systemet.

| 4 | När det gäller avgiftsplaner och fakturering enligt denna bilaga






  a) | ska ett anslutet system som har betecknats som system enligt direktiv 98/26/EG behandlas som ett separat anslutet system, utan hinder av att det drivs av en juridisk person som driver ett annat anslutet system, |
| --- | --- | --- |

4

När det gäller avgiftsplaner och fakturering enligt denna bilaga

a)

ska ett anslutet system som har betecknats som system enligt direktiv 98/26/EG behandlas som ett separat anslutet system, utan hinder av att det drivs av en juridisk person som driver ett annat anslutet system,

| b) | ska ett anslutet system som inte har betecknats som system enligt direktiv 98/26/EG behandlas som ett separat anslutet system, förutsatt att följande kriterier är uppfyllda:






  i) | Det är ett formellt arrangemang i form av ett avtal eller lagstiftningsinstrument. |
| --- | --- | --- |

b)

ska ett anslutet system som inte har betecknats som system enligt direktiv 98/26/EG behandlas som ett separat anslutet system, förutsatt att följande kriterier är uppfyllda:

i)

Det är ett formellt arrangemang i form av ett avtal eller lagstiftningsinstrument.

| ii) | Det har mer än en [medlem] [deltagare] [exklusive systemets systemoperatör]. |
| --- | --- |

ii)

Det har mer än en [medlem] [deltagare] [exklusive systemets systemoperatör].

| iii) | Det har upprättats för clearing, nettning och/eller avveckling av betalningar och/eller värdepapper mellan deltagarna. |
| --- | --- |

iii)

Det har upprättats för clearing, nettning och/eller avveckling av betalningar och/eller värdepapper mellan deltagarna.

| iv) | Det tillämpar gemensamma regler och standardiserade arrangemang för clearing, nettning och avveckling av betalningar och värdepapper mellan deltagarna. |
| --- | --- |

iv)

Det tillämpar gemensamma regler och standardiserade arrangemang för clearing, nettning och avveckling av betalningar och värdepapper mellan deltagarna.

| 5. | De avgifter som enligt denna artikel ska faktureras för perioden 1 december 2021–28 februari 2022 ska uppgå till genomsnittet av de totala avgifter som har fakturerats för månaderna september, oktober och november 2021. |
| --- | --- |

5.

De avgifter som enligt denna artikel ska faktureras för perioden 1 december 2021–28 februari 2022 ska uppgå till genomsnittet av de totala avgifter som har fakturerats för månaderna september, oktober och november 2021.

---

BILAGA VI

Följande tillägg VIII till bilaga II ska läggas till i riktlinje ECB/2012/27:

”Tillägg VIII

Krav avseende hantering av informationssäkerhet och reservrutiner

Hantering av informationssäkerhet

Dessa krav är tillämpliga för alla deltagare, förutom om deltagaren visar att ett specifikt krav inte är tillämpligt för denne. När deltagaren fastställer hur kraven ska tillämpas ska deltagaren identifiera vilka delar som ingår i betalningskedjan (PTC). Betalningskedjan börjar vid ingången (PoE), dvs. ett system som deltar i skapandet av transaktioner (t.ex. arbetsstationer, programvara för front- och backoffice etc.) och slutar hos det system som ansvarar för att meddelandet sänds till SWIFT (t.ex. SWIFT VPN Box) eller internet (om access sker via internet).

Krav 1.1: Informationssäkerhetspolicy

Ledningen ska fastställa en tydlig policyinriktning i linje med verksamhetsmålen samt uppvisa stöd och engagemang för informationssäkerhetsfrågor genom att utarbeta, godkänna och upprätthålla en informationssäkerhetspolicy som syftar till att hantera informationssäkerhet och cyberresiliens i hela organisationen vad gäller att identifiera, bedöma och hantera risker för informationssäkerhet och cyberresiliens. Denna policy bör åtminstone innehålla följande avsnitt: mål, tillämpningsområde (inbegripet områden som organisation, personal, hantering av tillgångar osv.), principer och ansvarsfördelning.

Krav 1.2: Intern organisation

En ram för informationssäkerhet ska inrättas för att genomföra informationssäkerhetspolicyn inom organisationen. Ledningen ska samordna och granska hur ramen för informationssäkerhet upprättas i syfte att säkerställa att informationssäkerhetspolicyn (enligt krav 1.1) genomförs i hela organisationen, inbegripet att tillräckligt med resurser samt säkerhetsansvar tilldelas för detta ändamål.

Krav 1.3: Utomstående parter

Säkerheten hos organisationens information och informationsbehandlingsresurser bör inte försämras till följd av införandet av och/eller beroendet av en eller flera utomstående parter eller deras produkter/tjänster. Utomstående parters åtkomst till organisationens informationsbehandlingsresurser ska styras. När utomstående parter eller produkter/tjänster från utomstående parter behövs för att få åtkomst till organisationens informationsbehandlingsresurser, ska en riskbedömning utföras för att fastställa säkerhetskonsekvenser och behov av styrning. Styrningsåtgärder ska överenskommas och definieras i ett avtal med den berörda utomstående parten.

Krav 1.4: Hantering av tillgångar

Alla informationstillgångar, verksamhetsprocesser och underliggande informationssystem, såsom operativsystem, infrastrukturer, verksamhetstillämpningar, färdiga produkter, tjänster och användarutvecklade tillämpningar, inom ramen för betalningskedjan ska redovisas och ha en utsedd ägare. Ansvar för underhåll och drift av lämpliga styrningsåtgärder i verksamhetsprocesser och tillhörande IT-komponenter ska tilldelas i syfte att skydda informationstillgångarna. Observera: Ägaren kan vid behov delegera genomförandet av specifika styrningskontroller, men är fortfarande ansvarig för att tillgångarna skyddas på lämpligt sätt.

Krav 1.5: Klassning av informationstillgångar

Informationstillgångar ska klassificeras utifrån hur kritiska de är för att deltagaren ska kunna tillhandahålla tjänsten på ett smidigt sätt. Klassificering ska ange behov, prioriteringar samt behov av skyddsnivå när informationen hanteras i relevanta verksamhetsprocesser och ska även beakta de underliggande IT-komponenterna. Ett system för klassificering av informationstillgångar som godkänts av ledningen ska användas för att fastställa en lämplig uppsättning skyddskontroller under informationstillgångarnas livscykel (inklusive avlägsnande och destruktion av informationstillgångar) samt för att informera om behovet av specifika hanteringsåtgärder.

Krav 1.6: Personalrelaterade säkerhetsfrågor

Säkerhetsansvaret ska före anställning behandlas i lämpliga arbetsbeskrivningar och i arbets- och anställningsvillkor. Alla arbetssökande, entreprenörer och tredjepartsanvändare ska kontrolleras på lämpligt sätt, särskilt när det gäller känsliga arbeten. Anställda, entreprenörer och tredjepartsanvändare av informationsbehandlingsresurser ska underteckna ett avtal om sina roller och ansvarsområden på säkerhetsområdet. Alla anställda, entreprenörer och tredjepartsanvändare ska ha en lämplig kunskapsnivå samt utbildas i säkerhetsrutiner och korrekt användning av informationsbehandlingsresurser för att minimera eventuella säkerhetsrisker. Ett formellt disciplinärt förfarande för anställda ska inrättas att hantera säkerhetsöverträdelser. Ansvar ska tas för att säkerställa hanteringen när en arbetstagare, entreprenör eller tredjepartsanvändare lämnar eller förflyttar sig inom organisationen samt se till så att all utrustning återlämnas och att alla åtkomsträttigheter avlägsnas definitivt.

Krav 1.7: Fysisk och miljörelaterad säkerhet

Kritiska eller känsliga informationsbehandlingsresurser ska inrymmas i säkra utrymmen inom ett avgränsat skalskydd, med lämpliga säkerhetsavspärrningar och tillträdeskontroller. De ska fysiskt skyddas mot otillåten åtkomst, skada och störning. Åtkomst ska endast beviljas enskilda personer som omfattas av krav 1.6. Rutiner och regler ska fastställas för att skydda fysiska media som innehåller informationstillgångar under befordran.

Utrustning ska skyddas mot fysiska hot och miljörelaterade hot. Skydd av utrustning (inklusive sådan som används utanför organisationens lokaler) samt avlägsnande av egendom krävs för att minska risken för obehörig åtkomst av information och skydda mot förlust eller skada av utrustning eller information. Särskilda åtgärder kan krävas för att skydda mot fysiska hot och för att skydda försörjningsutrustning, t.ex. elförsörjning och kablage.

Krav 1.8: Styrning av drift

Ansvar och rutiner ska fastställas för styrning och drift av informationsbehandlingsresurser som omfattar alla underliggande system i hela betalningskedjan.

När det gäller driftsrutiner, inbegripet teknisk administration av IT-system, ska i förekommande fall dualitet gällande arbetsuppgifter tillämpas för att minska risken för försummelse eller avsiktligt missbruk av system. Om dualitet gällande arbetsuppgifter inte kan genomföras av dokumenterade objektiva skäl ska kompenserande kontroller genomföras efter en formell riskanalys. Kontroller ska inrättas för att förhindra och upptäcka att skadlig kod införs för system i betalningskedjan. Det ska även införas säkerhetsåtgärder (inbegripet åtgärder som syftar till att öka användarnas medvetenhet) för att förhindra, upptäcka och avlägsna skadlig kod. Enbart mobil kod från betrodda källor ska användas (t.ex. signerade Microsoft COM-komponenter och Java Applets). Webbläsarens konfiguration (t.ex. användning av tillägg och insticksprogram) ska vara strikt kontrollerad.

Säkerhetskopior av information och återställningspolicyer ska genomföras av ledningen. Dessa återställningspolicyer ska omfatta en plan för återställningsprocessen som testas regelbundet och minst en gång per år.

System som är kritiska för betalningssäkerheten ska övervakas och händelser som är av betydelse för informationssäkerheten registreras. Operatörsloggar ska användas för att säkerställa att problem med informationssystem upptäcks. Ett urval av operatörsloggar ska granskas regelbundet, beroende på hur kritisk verksamheten är. Systemövervakning ska användas för att kontrollera verkan av de säkerhetsåtgärder som anses vara av avgörande betydelse för betalningssäkerheten och verifiera att en modell för åtkomstpolicy följs.

Utbyte av information mellan organisationer ska baseras på en formell utbytespolicy genomförd enligt överenskommelser om utbyte samt bör vara i överensstämmelse med relevant lagstiftning. Tredje parts programkomponenter som används vid informationsutbyte med TARGET2 (t.ex. program från ett servicekontor i scenario 2 under tillämpningsområde i dokumenten om TARGET2-självcertifieringar) måste användas inom ramen för ett formellt avtal med tredjeparten.

Krav 1.9: Åtkomstkontroll

Åtkomst till informationstillgångar bör styras på grundval av verksamhetskrav (behovsenlig behörighet (1)) samt enligt den fastställda ramen för organisationens policyer (inklusive informationssäkerhetspolicyn). Tydliga regler för åtkomstkontroll ska fastställas på grundval av principen om lägsta behörighet (2) för att avspegla behoven i motsvarande verksamhets- och IT-processer. I de fall då detta är relevant (t.ex. för hantering av säkerhetskopiering) bör den logiska åtkomstkontrollen överensstämma med den fysiska åtkomstkontrollen, såvida det inte finns lämpliga kompenserande säkerhetsåtgärder (dvs. kryptering, anonymisering av personuppgifter).

Formella och dokumenterade rutiner ska finnas för att styra tilldelningen av åtkomsträttigheter till informationssystem och tjänster som omfattas av betalningskedjan. Rutinerna ska täcka alla stadier i användaråtkomstens livscykel, från den första registreringen av nya användare till slutlig avregistrering av användare som inte längre behöver åtkomst.

Särskild försiktighet bör iakttas, där så är lämpligt, när det gäller tilldelning av privilegierade åtkomsträttigheter som är så kritiska att ett missbruk av dessa rättigheter skulle kunna få allvarliga negativa konsekvenser för deltagarens verksamhet (t.ex. tillgång till systemadministration, åsidosättande av systemkontroller, direkt åtkomst till affärsdata).

Lämpliga säkerhetsåtgärder ska införas för att identifiera, autentisera och auktorisera användare vid specifika punkter i organisationens nätverk, t.ex. för lokal- och fjärråtkomst till system i betalningskedjan. Personliga konton ska inte delas i syfte att säkerställa ansvarsskyldighet.

För lösenord ska regler fastställas och verkställas genom särskilda säkerhetsåtgärder som ska säkerställa att lösenord inte enkelt kan gissas, t.ex. komplexitetsregler och begränsad giltighetstid. Säker lösenordsåterställning och/eller återställningsprotokoll ska upprättas.

En policy ska utvecklas och genomföras för användningen av kryptografiska säkerhetsåtgärder i syfte att skydda informationens konfidentialitet, autenticitet och integritet. En policy för nyckelhantering ska finnas för att stödja användningen av krypteringsteknik.

För att minska risken för obehörig åtkomst ska det finnas en policy vad gäller konfidentiell information som kan synas på skärm eller i skrift (t.ex. en policy om en tom bildskärm och ett renstädat skrivbord).

Vid distansarbete bör risker med att arbeta i en oskyddad miljö beaktas och lämpligt tekniskt och organisatoriskt skydd användas.

Krav 1.10: Anskaffning, utveckling och underhåll av informationssystem

Säkerhetskrav ska identifieras och beslutas innan utveckling och/eller införande av informationssystem sker.

Lämpliga säkerhetsåtgärder ska byggas in i tillämpningssystem, inklusive användarutvecklade tillämpningar, för att säkerställa en korrekt bearbetning. Dessa säkerhetskontroller ska innefatta validering av indata, intern bearbetning och utdata. Ytterligare säkerhetsåtgärder kan krävas för system som bearbetar eller kan påverka känslig, värdefull eller kritisk information. Sådana säkerhetsåtgärder ska beslutas på grundval av säkerhetskrav och riskbedömning enligt fastställda policyer (t.ex. informationssäkerhetspolicy, kryptografisk säkerhetspolicy).

Driftkraven för nya system ska fastställas, dokumenteras och testas innan de godkänns och används. Vad gäller nätverkssäkerhet bör lämpliga säkerhetsåtgärder, inbegripet segmentering och säker förvaltning, vidtas beroende på hur kritiska dataflödena är och vilken risknivå som råder i organisationens nätverkszoner. Det ska finnas särskilda säkerhetsåtgärder för att skydda känslig information som går via publika nät.

Åtkomst till systemfiler och källkod ska styras och IT-projekt och stödaktiviteter utföras på ett säkert sätt. Försiktighet bör iakttas för att undvika exponering av känsliga data i testmiljöer. Projekt- och supportmiljöer ska vara strikt kontrollerat. Införandet av förändringar i produktionen ska vara strikt kontrollerat. En riskbedömning ska genomföras av större förändringar som är på väg att införas i produktionen.

Produktionssystemen ska också säkerhetstestas regelbundet enligt en i förväg fastställd plan som baseras på resultatet av en riskbedömning, och säkerhetstester ska åtminstone omfatta sårbarhetsanalyser. Alla brister som framkommer när säkerheten testas ska utvärderas och handlingsplaner för att åtgärda eventuella identifierade brister ska utarbetas och följas upp i tid.

Krav 1.11: Informationssäkerhet i leverantörsförbindelser (3)

För att säkerställa skyddet för deltagarens interna informationssystem som är tillgängliga för leverantörer ska informationssäkerhetskraven för att minska risker i samband med leverantörens åtkomst dokumenteras och formellt överenskommas med leverantören.

Krav 1.12: Hantering av informationssäkerhetsincidenter och förbättringar

För att säkerställa en konsekvent och effektiv hantering av informationssäkerhetsincidenter, inbegripet kommunikation om säkerhetshändelser och säkerhetsbrister, ska arbetsuppgifter, ansvarsområden och rutiner på verksamhetsrelaterad och teknisk nivå fastställas och testas i syfte att säkerställa en snabb, effektiv, ordnad och säker återhämtning efter informationssäkerhetsincidenter, inbegripet cyberrelaterade scenarier (t.ex. bedrägerier som utförs av en extern angripare eller av någon inom organisationen). Personal som är involverad i dessa rutiner ska ha lämplig utbildning.

Krav 1.13: Granskning av teknisk överensstämmelse

En deltagares interna informationssystem (t.ex. back office-system, interna nätverk och extern nätverkskonnektivitet) ska regelbundet bedömas med tanke på hur väl organisationens fastställda policyramverk (t.ex. policy för informationssäkerhet, kryptografisk säkerhetspolicy).

Krav 1.14: Virtualisering

Virtuella gästmaskiner ska uppfylla alla säkerhetskrav som har angetts för fysisk maskinvara och fysiska system (t.ex. härdning, loggning). Säkerhetsåtgärder för hypervisorer ska omfatta härdning av hypervisor och gästoperativsystem, regelbunden programuppdatering, strikt uppdelning av olika miljöer (t.ex. produktion och utveckling). Central ledning, loggning och övervakning samt hantering av åtkomsträttigheter, särskilt för konton med högre rättigheter, ska genomföras utifrån en riskbedömning. Virtuella gästmaskiner som hanteras av samma hypervisor ska ha en likartad riskprofil.

Krav 1.15: Molntjänster

Användning av publika och/eller hybrida molnlösningar i betalningskedjan måste grundas på en formell riskbedömning, med beaktande av tekniska säkerhetsåtgärder och avtalsbestämmelser för molnlösningen.

Om hybrida molnlösningar används förutsätts kritikalitetsnivån för det sammantagna systemet motsvara den högsta nivån för de anslutna systemen. Alla hybrida lösningars komponenter som finns på plats i lokalerna ska vara åtskilda från övriga system.

Hantering av reservrutiner (gäller enbart kritiska deltagare)

Följande krav (2.1–2.6) avser hantering av reservrutiner. Varje TARGET2-deltagare som Eurosystemet har klassificerat som kritisk för ett välfungerande TARGET2-system ska ha en strategi för reservrutiner som omfattar följande.

| Krav 2.1 | : | Kontinuitetsplaner ska utarbetas och det finns rutiner för att upprätthålla dem. |
| --- | --- | --- |
| Krav 2.2 | : | Det måste finnas ett alternativt driftställe. |
| Krav 2.3 | : | För att undvika att båda driftställena påverkas av samma händelse samtidigt ska detta alternativa driftställe ha en annan riskprofil är det ordinarie driftstället. Det alternativa driftstället ska t.ex. vara kopplat till ett annat elnät och ha andra centrala teleförbindelser än det ordinarie driftstället. |
| Krav 2.4 | : | I händelse av en större driftsstörning som leder till att ordinarie driftställe inte kan nås och/eller kritisk personal inte är tillgänglig, ska den kritiska deltagaren kunna återuppta normal drift från det alternativa driftstället, där det ska gå att genomföra stängning på affärsdagen i vederbörlig ordning och öppning efterföljande affärsdag(ar). |
| Krav 2.5 | : | Det ska finnas rutiner för att säkerställa att bearbetandet av transaktioner återupptas från det alternativa driftstället inom rimlig tid efter den inledande driftsstörningen samt i proportion till kritikalitetsnivån för den verksamhet som omfattas av störningen. |
| Krav 2.6 | : | Förmågan att hantera driftsstörningar ska testas minst en gång per år och kritisk personal ska ha lämplig utbildning. Det får högst gå ett år mellan dessa tester. |

Krav 2.1

:

Kontinuitetsplaner ska utarbetas och det finns rutiner för att upprätthålla dem.

Krav 2.2

:

Det måste finnas ett alternativt driftställe.

Krav 2.3

:

För att undvika att båda driftställena påverkas av samma händelse samtidigt ska detta alternativa driftställe ha en annan riskprofil är det ordinarie driftstället. Det alternativa driftstället ska t.ex. vara kopplat till ett annat elnät och ha andra centrala teleförbindelser än det ordinarie driftstället.

Krav 2.4

:

I händelse av en större driftsstörning som leder till att ordinarie driftställe inte kan nås och/eller kritisk personal inte är tillgänglig, ska den kritiska deltagaren kunna återuppta normal drift från det alternativa driftstället, där det ska gå att genomföra stängning på affärsdagen i vederbörlig ordning och öppning efterföljande affärsdag(ar).

Krav 2.5

:

Det ska finnas rutiner för att säkerställa att bearbetandet av transaktioner återupptas från det alternativa driftstället inom rimlig tid efter den inledande driftsstörningen samt i proportion till kritikalitetsnivån för den verksamhet som omfattas av störningen.

Krav 2.6

:

Förmågan att hantera driftsstörningar ska testas minst en gång per år och kritisk personal ska ha lämplig utbildning. Det får högst gå ett år mellan dessa tester.

---

(1)  Principen om behovsenlig behörighet handlar om att identifiera vilken information en enskild person behöver för att kunna utföra sina arbetsuppgifter.

1

(2)  Principen om lägsta behörighet handlar om att skräddarsy en persons åtkomstprofil för ett IT-system så att den överensstämmer med arbetsuppgifterna.

2

(3)  Leverantör ska i detta sammanhang avse varje tredje part (och dess personal) som har ett kontrakt (avtal) med institutet om att tillhandahålla en tjänst och som enligt detta tjänsteavtal ges åtkomst, på distans eller på plats, till information och/eller informationssystem och/eller informationsbehandlingsresurser hos det institut som är inom eller i anslutning till det tillämpningsområde som omfattas av självcertifieringen för TARGET2.

3

---