# Eiropas Savienības L 392/2021

| | ISSN 1977-0715 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 392 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 64. gadagājums2021. gada 5. novembris |

ISSN 1977-0715

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 392

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

64. gadagājums2021. gada 5. novembris

---

| Saturs | | II   Neleģislatīvi akti | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | TIESĪBU AKTI, KO PIEŅEM STRUKTŪRAS, KURAS IZVEIDOTAS AR STARPTAUTISKIEM NOLĪGUMIEM |
| | * | ANO Noteikumi Nr. 94 – Vienoti noteikumi transportlīdzekļu apstiprināšanai attiecībā uz braucēju aizsardzību frontālas sadursmes gadījumā [2021/1860] | 1 |
| | * | ANO Noteikumi Nr. 95 – Vienoti noteikumi par transportlīdzekļu apstiprināšanu attiecībā uz braucēju aizsardzību sānu sadursmes gadījumā [2021/1861] | 62 |
| | * | ANO Noteikumi Nr. 137 – Vienoti noteikumi par transportlīdzekļu apstiprināšanu attiecībā uz frontālu sadursmi ar uzsvaru uz ierobežotājsistēmu [2021/1862] | 130 |

Saturs

II   Neleģislatīvi akti

Lappuse

TIESĪBU AKTI, KO PIEŅEM STRUKTŪRAS, KURAS IZVEIDOTAS AR STARPTAUTISKIEM NOLĪGUMIEM

*

ANO Noteikumi Nr. 94 – Vienoti noteikumi transportlīdzekļu apstiprināšanai attiecībā uz braucēju aizsardzību frontālas sadursmes gadījumā [2021/1860]

1

*

ANO Noteikumi Nr. 95 – Vienoti noteikumi par transportlīdzekļu apstiprināšanu attiecībā uz braucēju aizsardzību sānu sadursmes gadījumā [2021/1861]

62

*

ANO Noteikumi Nr. 137 – Vienoti noteikumi par transportlīdzekļu apstiprināšanu attiecībā uz frontālu sadursmi ar uzsvaru uz ierobežotājsistēmu [2021/1862]

130

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

II Neleģislatīvi akti

TIESĪBU AKTI, KO PIEŅEM STRUKTŪRAS, KURAS IZVEIDOTAS AR STARPTAUTISKIEM NOLĪGUMIEM

| 5.11.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 392/1 |
| --- | --- | --- | --- |

5.11.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 392/1

---

Saskaņā ar starptautisko publisko tiesību normām juridisks spēks ir tikai ANO EEK dokumentu oriģināliem. Šo noteikumu statuss un spēkā stāšanās datums būtu jāpārbauda ANO EEK statusa dokumenta TRANS/WP.29/343 jaunākajā redakcijā, kas pieejama tīmekļa vietnē: https://unece.org/status-1958-agreement-and-annexed-regulations

ANO Noteikumi Nr. 94 – Vienoti noteikumi transportlīdzekļu apstiprināšanai attiecībā uz braucēju aizsardzību frontālas sadursmes gadījumā [2021/1860]

Ar visiem grozījumiem līdz

Ar visiem grozījumiem līdz

04. sērijas grozījumiem – spēkā stāšanās datums: 2021. gada 9. jūnijs

SATURS

Noteikumi

| 1. | Piemērošanas joma |
| --- | --- |

1.

| 2. | Definīcijas |
| --- | --- |

2.

| 3. | Apstiprinājuma pieteikums |
| --- | --- |

3.

| 4. | Apstiprinājums |
| --- | --- |

4.

| 5. | Specifikācijas |
| --- | --- |

5.

| 6. | Norādījumi ar drošības gaisa spilveniem aprīkotu transportlīdzekļu lietotājiem |
| --- | --- |

6.

| 7. | Transportlīdzekļa tipa apstiprinājuma izmaiņa un paplašinājums |
| --- | --- |

7.

| 8. | Ražošanas atbilstība |
| --- | --- |

8.

| 9. | Sankcijas par ražošanas neatbilstību |
| --- | --- |

9.

| 10. | Ražošanas pilnīga izbeigšana |
| --- | --- |

10.

| 11. | Par apstiprināšanas testu veikšanu atbildīgo tehnisko dienestu un tipa apstiprinātāju iestāžu nosaukumi un adreses |
| --- | --- |

11.

| 12. | Pārejas noteikumi |
| --- | --- |

12.

PIELIKUMI

| 1. | Paziņojums |
| --- | --- |

1.

| 2. | Apstiprinājuma marķējuma zīmju izkārtojums |
| --- | --- |

2.

| 3. | Testēšanas procedūra |
| --- | --- |

3.

| 4. | Izpildes kritērijs attiecībā uz galvu (HPC) un 3 ms galvas paātrinājuma izpildes kritēriji |
| --- | --- |

4.

| 5. | Manekenu izvietojums un uzstādīšana un ierobežotājsistēmu iestatīšana |
| --- | --- |

5.

| 6. | Procedūra H punkta un rumpja faktiskā leņķa noteikšanai mehānisko transportlīdzekļu sēdvietām |
| --- | --- |

6.

| 1. papildinājums. | Telpiskās H punkta ierīces (3-D H ierīce) apraksts |
| --- | --- |

1. papildinājums.

| 2. papildinājums. | Telpiskā atskaites sistēma |
| --- | --- |

2. papildinājums.

| 3. papildinājums. | Standartdati par sēdvietām |
| --- | --- |

3. papildinājums.

| 7. | Testa procedūra ar ratiņiem |
| --- | --- |

7.

| Papildinājums. | Ekvivalences līkne – pielaides josla līknei ΔV = f(t) |
| --- | --- |

Papildinājums.

| 8. | Mērīšanas paņēmieni mērījumu testos: mērinstrumenti |
| --- | --- |

8.

| 9. | Deformējamās barjeras definīcija |
| --- | --- |

9.

| 10. | Manekena kājas apakšstilba un pēdas sertificēšanas procedūra |
| --- | --- |

10.

| 11. | Ar elektrisku spēka pārvadu aprīkotu transportlīdzekļu testa procedūras |
| --- | --- |

11.

1.   PIEMĒROŠANAS JOMA

Šos noteikumus piemēro M1 kategorijas (1) transportlīdzekļiem, kuru kopējā pieļaujamā masa nepārsniedz 3 500 kg, un N1 kategorijas transportlīdzekļiem, kuru kopējā pieļaujamā masa nepārsniedz 2 500 kg; pārējos transportlīdzekļus drīkst apstiprināt pēc ražotāja pieprasījuma.

1

1

1

2.   DEFINĪCIJAS

Šajos noteikumos izmanto šādas definīcijas.

| 2.1. | “Aizsardzības sistēma” ir iekšējais aprīkojums un ierīces, kas paredzētas braucēju noturēšanai un turpmāk 5. punktā izklāstīto prasību izpildes nodrošināšanas veicināšanai. |
| --- | --- |

2.1.

“Aizsardzības sistēma

| 2.2. | “Aizsardzības sistēmas tips” ir aizsardzības ierīču kategorija, kas neatšķiras tādos būtiskos aspektos kā: | to tehnoloģija, |
| --- | --- | --- |

2.2.

“Aizsardzības sistēmas tips

to tehnoloģija,

| | to ģeometrija, |
| --- | --- |

to ģeometrija,

| | to materiāli. |
| --- | --- |

to materiāli.

| 2.3. | “Transportlīdzekļa platums” ir attālums starp divām plaknēm, kas ir paralēlas (transportlīdzekļa) garenvirziena vidusplaknei un skar transportlīdzekli abās pusēs no minētās plaknes, bet neietverot netiešās redzamības ārējās ierīces, sānu gabarītlukturus, spiediena riepā indikatorus, virzienrādītāja lukturus, gabarītlukturus, elastīgos dubļusargus un riepu sānmalu izvirzīto daļu tieši virs saskares punkta ar zemi. |
| --- | --- |

2.3.

“Transportlīdzekļa platums

| 2.4. | “Pārklāšanās” ir transportlīdzekļa platuma tā procentuālā daļa, kas ir tieši vienā līnijā ar barjeras virsmu. |
| --- | --- |

2.4.

“Pārklāšanās

| 2.5. | “Deformējama barjeras virsma” ir stingram blokam priekšpusē piestiprināta sagraujama sekcija. |
| --- | --- |

2.5.

“Deformējama barjeras virsma

| 2.6. | “Transportlīdzekļa tips” ir mehānisko transportlīdzekļu kategorija, kuri neatšķiras tādos būtiskos aspektos kā: |
| --- | --- |

2.6.

“Transportlīdzekļa tips

| 2.6.1. | transportlīdzekļa garums un platums tiktāl, cik tas negatīvi ietekmē šajos noteikumos noteiktā trieciena testa rezultātus; |
| --- | --- |

2.6.1.

transportlīdzekļa garums un platums tiktāl, cik tas negatīvi ietekmē šajos noteikumos noteiktā trieciena testa rezultātus;

| 2.6.2. | tās transportlīdzekļa priekšējās daļas struktūra, izmēri, forma un materiāli, kas atrodas pirms šķērsplaknes, kas iet caur vadītāja sēdekļa R punktu, tiktāl, cik tie negatīvi ietekmē šajos noteikumos noteiktā trieciena testa rezultātus; |
| --- | --- |

2.6.2.

tās transportlīdzekļa priekšējās daļas struktūra, izmēri, forma un materiāli, kas atrodas pirms šķērsplaknes, kas iet caur vadītāja sēdekļa R punktu, tiktāl, cik tie negatīvi ietekmē šajos noteikumos noteiktā trieciena testa rezultātus;

| 2.6.3. | pasažieru nodalījuma forma un iekšējie izmēri un aizsardzības sistēmas tips tiktāl, cik tas negatīvi ietekmē šajos noteikumos noteiktā trieciena testa rezultātus; |
| --- | --- |

2.6.3.

pasažieru nodalījuma forma un iekšējie izmēri un aizsardzības sistēmas tips tiktāl, cik tas negatīvi ietekmē šajos noteikumos noteiktā trieciena testa rezultātus;

| 2.6.4. | motora atrašanās vieta (priekšā, aizmugurē vai vidū) un novietojums (garenvirzienā vai šķērsām) tiktāl, cik tas negatīvi ietekmē šajos noteikumos noteiktā trieciena testa rezultātus; |
| --- | --- |

2.6.4.

motora atrašanās vieta (priekšā, aizmugurē vai vidū) un novietojums (garenvirzienā vai šķērsām) tiktāl, cik tas negatīvi ietekmē šajos noteikumos noteiktā trieciena testa rezultātus;

| 2.6.5. | masa neslogotā stāvoklī tiktāl, cik tā negatīvi ietekmē šajos noteikumos noteiktā trieciena testa rezultātus; |
| --- | --- |

2.6.5.

masa neslogotā stāvoklī tiktāl, cik tā negatīvi ietekmē šajos noteikumos noteiktā trieciena testa rezultātus;

| 2.6.6. | ražotāja nodrošināti neobligātie līdzekļi vai aprīkojums tiktāl, cik tie negatīvi ietekmē šajos noteikumos noteiktā trieciena testa rezultātus; |
| --- | --- |

2.6.6.

ražotāja nodrošināti neobligātie līdzekļi vai aprīkojums tiktāl, cik tie negatīvi ietekmē šajos noteikumos noteiktā trieciena testa rezultātus;

| 2.6.7. | REESS novietojums tiktāl, cik tas negatīvi ietekmē šajos noteikumos paredzētā trieciena testa rezultātus. |
| --- | --- |

2.6.7.

REESS

| 2.7. | Pasažieru nodalījums |
| --- | --- |

2.7.

Pasažieru nodalījums

| 2.7.1. | “Pasažieru nodalījums attiecībā uz braucēju aizsardzību” ir braucējiem atvēlētā telpa, kuru ierobežo jumts, grīda, sānu sienas, durvis, ārējais stiklojums, priekšējā starpsiena un aizmugurējā nodalījuma starpsienas plakne vai aizmugurējo sēdekļu atzveltnes plakne. |
| --- | --- |

2.7.1.

“Pasažieru nodalījums attiecībā uz braucēju aizsardzību

| 2.7.2. | “Pasažieru nodalījums elektrodrošības novērtējuma vajadzībām” ir braucējiem atvēlētā telpa, kuru ierobežo jumts, grīda, sānu sienas, durvis, ārējais stiklojums, priekšējā starpsiena un aizmugurējā starpsiena vai aizmugurējās durvis, kā arī elektroaizsardzības barjeras un norobežojumi braucēju aizsardzībai pret tiešu saskari ar spriegumaktīvām augstsprieguma daļām. |
| --- | --- |

2.7.2.

“Pasažieru nodalījums elektrodrošības novērtējuma vajadzībām

| 2.8. | “R punkts” ir atskaites punkts, ko ražotājs katram sēdeklim definē attiecībā pret transportlīdzekļa struktūru, kā norādīts 6. pielikumā. |
| --- | --- |

2.8.

“R punkts

| 2.9. | “H punkts” ir atskaites punkts, ko katram sēdeklim saskaņā ar 6. pielikumā aprakstīto procedūru nosaka par apstiprināšanu atbildīgais tehniskais dienests. |
| --- | --- |

2.9.

“H punkts

| 2.10. | “Masa tukšā, neslogotā stāvoklī” ir nokomplektēta transportlīdzekļa masa bez personām un bez slogojuma, bet ar degvielu, dzeses šķidrumu, eļļošanas vielām, instrumentiem un rezerves riteni (ja transportlīdzekļa ražotājs tos nodrošina kā standarta aprīkojumu). |
| --- | --- |

2.10.

“Masa tukšā, neslogotā stāvoklī

| 2.11. | “Drošības gaisa spilvens” ir iekārta, kas uzstādīta mehāniskajos transportlīdzekļos papildus drošības jostām un ierobežotājsistēmām, t. i., sistēmas, kas pēc stipra trieciena transportlīdzeklim automātiski iedarbina elastīgu struktūru, kas paredzēta, lai, saspiežot tajā esošo gāzi, samazinātu braucēja vienas vai vairāku ķermeņa daļu saskares stiprumu ar pasažieru nodalījumu. |
| --- | --- |

2.11.

“Drošības gaisa spilvens

| 2.12. | “Pasažiera drošības gaisa spilvens” ir drošības gaisa spilvena mezgls, kas paredzēts, lai frontālā sadursmē aizsargātu sēdvietās, izņemot vadītāja sēdvietu, esošu(-us) braucēju(-us). |
| --- | --- |

2.12.

“Pasažiera drošības gaisa spilvens

| 2.13. | “Augstspriegums” ir elektriskās sastāvdaļas vai ķēdes klasifikācija, ja tās darba spriegums ir > 60 V un ≤ 1 500 V līdzstrāvai vai darba sprieguma vidējā kvadrātiskā vērtība (rms) > 30 V un ≤ 1 000 V maiņstrāvai. |
| --- | --- |

2.13.

“Augstspriegums

rms

| 2.14. | “Atkārtoti uzlādējama elektroenerģijas akumulēšanas sistēma (REESS)” ir atkāroti uzlādējama enerģijas akumulēšanas sistēma, kas nodrošina elektroenerģiju elektriskajai spēkiekārtai.
  Akumulatoru bateriju, ko galvenokārt izmanto, lai nodrošinātu enerģiju motora iedarbināšanai un/vai apgaismojumam, un/vai transportlīdzekļa palīgsistēmām, neuzskata par REESS.

  REESS var saturēt sistēmas, kas nepieciešamas fiziskai balstīšanai, temperatūras pārvaldībai, elektroniskām vadības ierīcēm un korpusam. |
| --- | --- |

2.14.

“Atkārtoti uzlādējama elektroenerģijas akumulēšanas sistēma

REESS

Akumulatoru bateriju, ko galvenokārt izmanto, lai nodrošinātu enerģiju motora iedarbināšanai un/vai apgaismojumam, un/vai transportlīdzekļa palīgsistēmām, neuzskata par REESS.

REESS

REESS var saturēt sistēmas, kas nepieciešamas fiziskai balstīšanai, temperatūras pārvaldībai, elektroniskām vadības ierīcēm un korpusam.

REESS

| 2.15. | “Elektroaizsardzības barjera” ir daļa, kas nodrošina aizsardzību pret tiešu saskari ar spriegumaktīvām augstsprieguma daļām. |
| --- | --- |

2.15.

“Elektroaizsardzības barjera

| 2.16. | “Elektrisks spēka pārvads” ir elektriskā ķēde, kas satur vilces elektromotoru(-us) un var saturēt arī REESS, un elektroenerģijas pārveidošanas sistēmu, elektroniskos pārveidotājus, saistīto vadojumu un savienotājus, un savienotājsistēmu REESS uzlādei. |
| --- | --- |

2.16.

“Elektrisks spēka pārvads

REESS

REESS

| 2.17. | “Spriegumaktīvas daļas” ir strāvvadoša(-as) daļa(-as), kurai(-ām) normālos ekspluatācijas apstākļos ir paredzēts būt zem sprieguma. |
| --- | --- |

2.17.

“Spriegumaktīvas daļas

| 2.18. | “Atklāta strāvvadoša daļa” ir strāvvadoša daļa, kurai var pieskarties, ievērojot aizsardzības līmeni IPXXB, un kura parasti nav zem sprieguma, bet kura var nonākt zem sprieguma izolācijas atteices apstākļos. Tas ietver zem pārsega esošās daļas, kuras var noņemt, neizmantojot instrumentus. |
| --- | --- |

2.18.

“Atklāta strāvvadoša daļa

IPXXB

| 2.19. | “Tieša saskare” ir personu pieskaršanās spriegumaktīvām augstsprieguma daļām. |
| --- | --- |

2.19.

“Tieša saskare

| 2.20. | “Netieša saskare” ir personu pieskaršanās atklātām strāvvadošām daļām. |
| --- | --- |

2.20.

“Netieša saskare

| 2.21. | “IPXXB aizsardzības līmenis” ir aizsardzība pret nonākšanu saskarē ar spriegumaktīvām augstsprieguma daļām, ko nodrošina ar elektroaizsardzības barjeru vai norobežojumu, un ko testē, izmantojot posmaino testēšanas pirkstu (IPXXB līmenis), kā aprakstīts 11. pielikuma 4. punktā. |
| --- | --- |

2.21.

“IPXXB aizsardzības līmenis

IPXXB

| 2.22. | “Darba spriegums” ir elektriskās ķēdes sprieguma lielākā vidējā kvadrātiskā vērtība (rms), kādu norādījis ražotājs un kāda var būt starp jebkurām strāvvadošajām daļām pārtrauktas ķēdes apstākļos vai normālos ekspluatācijas apstākļos. Ja elektriskā ķēde ir sadalīta ar galvanisku izolāciju, darba spriegumu nosaka attiecīgi katrai ķēdes daļai atsevišķi. |
| --- | --- |

2.22.

“Darba spriegums

rms

| 2.23. | “Savienotājsistēma atkārtoti uzlādējamas elektroenerģijas akumulēšanas sistēmas (REESS) uzlādei” ir elektriskā ķēde REESS uzlādei no ārēja elektroenerģijas avota, ietverot savienojumu uz transportlīdzekļa. |
| --- | --- |

2.23.

“Savienotājsistēma atkārtoti uzlādējamas elektroenerģijas akumulēšanas sistēmas

uzlādei

REESS

| 2.24. | “Elektriskā šasija” ir elektriski savienotu strāvvadošo daļu kopums, kura elektrisko potenciālu izmanto kā atsauces vērtību. |
| --- | --- |

2.24.

“Elektriskā šasija

| 2.25. | “Elektriskā ķēde” ir savienotu spriegumaktīvo daļu mezgls, kas ir konstruēts, lai normālos ekspluatācijas apstākļos būtu zem sprieguma. |
| --- | --- |

2.25.

“Elektriskā ķēde

| 2.26. | “Elektroenerģijas pārveidošanas sistēma” ir sistēma (piem., degvielas elements), kas ģenerē un nodrošina elektroenerģiju elektriskajai spēkiekārtai. |
| --- | --- |

2.26.

“Elektroenerģijas pārveidošanas sistēma

| 2.27. | “Elektronisks pārveidotājs” ir ierīce, kas spēj kontrolēt un/vai pārveidot elektroenerģiju elektriskajai spēkiekārtai. |
| --- | --- |

2.27.

“Elektronisks pārveidotājs

| 2.28. | “Norobežojums” ir daļa, ar ko norobežo iekšējās vienības un nodrošina aizsardzību pret jebkādu tiešu saskari. |
| --- | --- |

2.28.

“Norobežojums

| 2.29. | “Augstsprieguma kopne” ir elektriskā ķēde, tostarp savienotājsistēma REESS uzlādei, kas darbojas augstspriegumā.
  Ja elektriskās ķēdes ir galvaniski savienotas viena ar otru un atbilst konkrētam sprieguma nosacījumam, par augstsprieguma kopni klasificē tikai tās elektriskās ķēdes sastāvdaļas vai daļas, kas darbojas augstspriegumā. |
| --- | --- |

2.29.

“Augstsprieguma kopne

REESS

Ja elektriskās ķēdes ir galvaniski savienotas viena ar otru un atbilst konkrētam sprieguma nosacījumam, par augstsprieguma kopni klasificē tikai tās elektriskās ķēdes sastāvdaļas vai daļas, kas darbojas augstspriegumā.

| 2.30. | “Cietais izolators” ir vadojuma izolācijas pārklājums, ar kuru pārklāj spriegumaktīvas augstsprieguma daļas, lai novērstu jebkādu tiešu saskari ar tām. |
| --- | --- |

2.30.

“Cietais izolators

| 2.31. | “Automātiskais atvienotājs” ir ierīce, kas iedarbināta galvaniski atvieno elektroenerģijas avotus no elektriskā spēka pārvada pārējās augstsprieguma ķēdes daļas. |
| --- | --- |

2.31.

“Automātiskais atvienotājs

| 2.32. | “Vaļēja tipa vilces akumulatoru baterija” ir tāds akumulatoru baterijas veids, kam vajadzīga uzpilde ar šķidrumu un kas izdala ūdeņraža gāzi, kuru izvada atmosfērā. |
| --- | --- |

2.32.

“Vaļēja tipa vilces akumulatoru baterija

| 2.33. | “Automātiski aktivēta durvju aizslēgšanas sistēma” ir sistēma, kas automātiski aizslēdz durvis, kad transportlīdzeklis sasniedzis iepriekš noteiktu ātrumu, vai citos ražotāja noteiktos apstākļos. |
| --- | --- |

2.33.

“Automātiski aktivēta durvju aizslēgšanas sistēma

| 2.34. | “Pārvietošanas sistēma” ir ierīce, ar kuru sēdekli vai vienu no tā daļām var pārvietot un/vai pagriezt bez fiksētas starppozīcijas, lai braucējiem būtu viegla piekļuve telpai aiz attiecīgā sēdekļa vai izkļūšana no tās. |
| --- | --- |

2.34.

“Pārvietošanas sistēma

| 2.35. | “Kāpņu tipa rāmis” ir šasija, kas sastāv no divām garensijām, kas šķērsvirzienā savienotas ar šķērssijām, un kur no paneļiem ražota kabīne ir savienota ar šīm garensijām. |
| --- | --- |

2.35.

“Kāpņu tipa rāmis

| 2.36. | “Ūdeni saturošs elektrolīts” ir elektrolīts uz ūdens kā savienojumu (piem., skābju, sārmu) šķīdinātāja bāzes, kurš nodrošina jonu vadīšanu pēc disociācijas. |
| --- | --- |

2.36.

“Ūdeni saturošs elektrolīts

| 2.37. | “Elektrolīta noplūde” ir elektrolīta izkļūšana no REESS šķidruma formā. |
| --- | --- |

2.37.

“Elektrolīta noplūde

REESS

| 2.38. | “Bezūdens elektrolīts” ir elektrolīts, kura bāze nav ūdens kā šķīdinātājs. |
| --- | --- |

2.38.

“Bezūdens elektrolīts

| 2.39. | “Normāli ekspluatācijas apstākļi” ietver darbības režīmus un apstākļus, kādi pamatoti var rasties transportlīdzekļa tipiskas ekspluatācijas laikā, tostarp braukšana ar atļauto ātrumu, stāvēšana vai darbība brīvgaitā satiksmes apstākļos, kā arī uzlāde, izmantojot lādētājus, kuri ir saderīgi ar specifiskām uzlādes pieslēgvietām, kas ir uzstādītas transportlīdzeklī. Tie neietver apstākļus, kad transportlīdzeklis ir bojāts vai nu sadursmē, vai ceļa gružu ietekmē, vai vandalisma rezultātā, pakļauts uguns iedarbībai vai iegremdēšanai ūdenī vai ir tādā stāvoklī, kad ir vajadzīgi vai tiek veikti apkopes vai uzturēšanas darbi. |
| --- | --- |

2.39.

“Normāli ekspluatācijas apstākļi

| 2.40. | “Specifisks sprieguma stāvoklis” ir stāvoklis, kurā galvaniski savienotas elektriskās ķēdes maksimālais spriegums starp līdzstrāvas spriegumaktīvu daļu un jebkuru citu spriegumaktīvu daļu (līdzstrāvas vai maiņstrāvas) ir ≤ 30 V maiņstrāvas gadījumā (rms) un ≤ 60 V līdzstrāvas gadījumā.
  Piezīme. Ja šādas elektriskās ķēdes līdzstrāvas spriegumaktīva daļa ir savienota ar elektrisko šasiju un piemēro specifisku sprieguma stāvokli, maksimālais spriegums starp jebkuru spriegumaktīvo daļu un elektrisko šasiju ir ≤ 30 V maiņstrāvas gadījumā (rms) un ≤ 60 V līdzstrāvas gadījumā. |
| --- | --- |

2.40.

“Specifisks sprieguma stāvoklis

rms

Piezīme. Ja šādas elektriskās ķēdes līdzstrāvas spriegumaktīva daļa ir savienota ar elektrisko šasiju un piemēro specifisku sprieguma stāvokli, maksimālais spriegums starp jebkuru spriegumaktīvo daļu un elektrisko šasiju ir ≤ 30 V maiņstrāvas gadījumā (rms) un ≤ 60 V līdzstrāvas gadījumā.

rms

| 2.41. | “Uzlādes līmenis (SOC)” ir REESS pieejamā elektriskā lādiņa apjoms, kas izteikts procentos no nominālās ietilpības. |
| --- | --- |

2.41.

“Uzlādes līmenis

REESS

| 2.42. | “Degšana” ir liesmu izdalīšanās no transportlīdzekļa. Dzirksteles un elektrisko loku neuzskata par degšanu. |
| --- | --- |

2.42.

“Degšana

| 2.43. | “Sprādziens” ir pēkšņa enerģijas atbrīvošana, kas ir pietiekama, lai radītu spiediena viļņus un/vai šķembas, kuras transportlīdzekļa apkārtnē var izraisīt strukturālus un/vai fiziskus bojājumus. |
| --- | --- |

2.43.

“Sprādziens

3.   APSTIPRINĀJUMA PIETEIKUMS

| 3.1. | Apstiprinājuma pieteikumu transportlīdzekļa tipa apstiprināšanai attiecībā uz priekšējos sēdekļos esošo braucēju aizsardzību frontālas sadursmes gadījumā (tests ar nobīdītu deformējamo barjeru) iesniedz transportlīdzekļa ražotājs vai tā attiecīgi pilnvarots pārstāvis. |
| --- | --- |

3.1.

Apstiprinājuma pieteikumu transportlīdzekļa tipa apstiprināšanai attiecībā uz priekšējos sēdekļos esošo braucēju aizsardzību frontālas sadursmes gadījumā (tests ar nobīdītu deformējamo barjeru) iesniedz transportlīdzekļa ražotājs vai tā attiecīgi pilnvarots pārstāvis.

| 3.2. | Pieteikumam pievieno turpmāk uzskaitītos dokumentus trijos eksemplāros un šādu informāciju: |
| --- | --- |

3.2.

Pieteikumam pievieno turpmāk uzskaitītos dokumentus trijos eksemplāros un šādu informāciju:

| 3.2.1. | transportlīdzekļa tipa detalizētu aprakstu attiecībā uz tā struktūru, izmēriem, formu un materiāliem; |
| --- | --- |

3.2.1.

transportlīdzekļa tipa detalizētu aprakstu attiecībā uz tā struktūru, izmēriem, formu un materiāliem;

| 3.2.2. | transportlīdzekļa fotogrāfijas un/vai diagrammas un rasējumus, kuros transportlīdzekļa tips redzams pretskatā, sānskatā un mugurskatā un kuros redzami struktūras priekšējās daļas konstrukcijas elementi; |
| --- | --- |

3.2.2.

transportlīdzekļa fotogrāfijas un/vai diagrammas un rasējumus, kuros transportlīdzekļa tips redzams pretskatā, sānskatā un mugurskatā un kuros redzami struktūras priekšējās daļas konstrukcijas elementi;

| 3.2.3. | informāciju par transportlīdzekļa paša masu bez slodzes; |
| --- | --- |

3.2.3.

informāciju par transportlīdzekļa paša masu bez slodzes;

| 3.2.4. | informāciju par pasažieru nodalījuma formu un iekšējiem izmēriem; |
| --- | --- |

3.2.4.

informāciju par pasažieru nodalījuma formu un iekšējiem izmēriem;

| 3.2.5. | transportlīdzeklī uzstādītās iekšējās apdares un aizsardzības sistēmu aprakstu; |
| --- | --- |

3.2.5.

transportlīdzeklī uzstādītās iekšējās apdares un aizsardzības sistēmu aprakstu;

| 3.2.6. | elektroenerģijas avota tipa, tā novietojuma un elektriskā spēka pārvada (piem., hibrīda, elektrisks) vispārīgs apraksts. |
| --- | --- |

3.2.6.

elektroenerģijas avota tipa, tā novietojuma un elektriskā spēka pārvada (piem., hibrīda, elektrisks) vispārīgs apraksts.

| 3.3. | Apstiprinājuma pieteicējs ir tiesīgs iesniegt jebkādus datus un veikto testu rezultātus, kas ļauj pietiekami pārliecinoši konstatēt, ka prasību izpilde ir iespējama. |
| --- | --- |

3.3.

Apstiprinājuma pieteicējs ir tiesīgs iesniegt jebkādus datus un veikto testu rezultātus, kas ļauj pietiekami pārliecinoši konstatēt, ka prasību izpilde ir iespējama.

| 3.4. | Apstiprināmā transportlīdzekļa tipa paraugu iesniedz par apstiprinājuma testu veikšanu atbildīgajam tehniskajam dienestam. |
| --- | --- |

3.4.

Apstiprināmā transportlīdzekļa tipa paraugu iesniedz par apstiprinājuma testu veikšanu atbildīgajam tehniskajam dienestam.

| 3.4.1. | Testam drīkst pieņemt transportlīdzekli, kuram nav visas tipam raksturīgās sastāvdaļas, ja var pierādīt, ka neiekļauto sastāvdaļu trūkums negatīvi neietekmē testa rezultātus attiecībā uz šo noteikumu prasībām. |
| --- | --- |

3.4.1.

Testam drīkst pieņemt transportlīdzekli, kuram nav visas tipam raksturīgās sastāvdaļas, ja var pierādīt, ka neiekļauto sastāvdaļu trūkums negatīvi neietekmē testa rezultātus attiecībā uz šo noteikumu prasībām.

| 3.4.2. | Apstiprinājuma pieteicēja pienākums ir pierādīt, ka 3.4.1. punkta piemērošana ir saderīga ar atbilstību šo noteikumu prasībām. |
| --- | --- |

3.4.2.

Apstiprinājuma pieteicēja pienākums ir pierādīt, ka 3.4.1. punkta piemērošana ir saderīga ar atbilstību šo noteikumu prasībām.

4.   APSTIPRINĀJUMS

| 4.1. | Ja transportlīdzekļa tips, kas iesniegts apstiprināšanai saskaņā ar šiem noteikumiem, atbilst šo noteikumu prasībām, attiecīgajam transportlīdzekļa tipam piešķir apstiprinājumu. |
| --- | --- |

4.1.

Ja transportlīdzekļa tips, kas iesniegts apstiprināšanai saskaņā ar šiem noteikumiem, atbilst šo noteikumu prasībām, attiecīgajam transportlīdzekļa tipam piešķir apstiprinājumu.

| 4.1.1. | Saskaņā ar 12. punktu izraudzītais tehniskais dienests pārbauda, vai ir ievēroti nepieciešamie nosacījumi. |
| --- | --- |

4.1.1.

Saskaņā ar 12. punktu izraudzītais tehniskais dienests pārbauda, vai ir ievēroti nepieciešamie nosacījumi.

| 4.1.2. | Šaubu gadījumā, pārbaudot transportlīdzekļa atbilstību šo noteikumu prasībām, ņem vērā visus tos ražotāja sniegtos datus vai testu rezultātus, kurus var ņemt vērā, validējot tehniskā dienesta veikto apstiprināšanas testu. |
| --- | --- |

4.1.2.

Šaubu gadījumā, pārbaudot transportlīdzekļa atbilstību šo noteikumu prasībām, ņem vērā visus tos ražotāja sniegtos datus vai testu rezultātus, kurus var ņemt vērā, validējot tehniskā dienesta veikto apstiprināšanas testu.

| 4.2. | Katram apstiprinātajam tipam piešķir apstiprinājuma numuru saskaņā ar Nolīguma 4. pielikumu (E/ECE/TRANS/505/Rev.3). |
| --- | --- |

4.2.

Katram apstiprinātajam tipam piešķir apstiprinājuma numuru saskaņā ar Nolīguma 4. pielikumu (E/ECE/TRANS/505/Rev.3).

| 4.3. | Paziņojumu par transportlīdzekļa tipa apstiprinājumu vai apstiprinājuma atteikumu atbilstīgi šiem noteikumiem šos noteikumus piemērojošās Nolīguma puses nosūta, izmantojot šo noteikumu 1. pielikumā dotajam paraugam atbilstošu veidlapu. |
| --- | --- |

4.3.

Paziņojumu par transportlīdzekļa tipa apstiprinājumu vai apstiprinājuma atteikumu atbilstīgi šiem noteikumiem šos noteikumus piemērojošās Nolīguma puses nosūta, izmantojot šo noteikumu 1. pielikumā dotajam paraugam atbilstošu veidlapu.

| 4.4. | Katram transportlīdzeklim, kas atbilst saskaņā ar šiem noteikumiem apstiprinātam transportlīdzekļa tipam, redzamā un viegli pieejamā vietā, kura norādīta apstiprinājuma veidlapā, piestiprina starptautisku apstiprinājuma marķējuma zīmi, ko veido: |
| --- | --- |

4.4.

Katram transportlīdzeklim, kas atbilst saskaņā ar šiem noteikumiem apstiprinātam transportlīdzekļa tipam, redzamā un viegli pieejamā vietā, kura norādīta apstiprinājuma veidlapā, piestiprina starptautisku apstiprinājuma marķējuma zīmi, ko veido:

| 4.4.1. | aplis, kas aptver burtu “E”, un tam līdzās esošs tās valsts pazīšanas numurs, kura piešķīrusi apstiprinājumu (2); |
| --- | --- |

4.4.1.

aplis, kas aptver burtu “E”, un tam līdzās esošs tās valsts pazīšanas numurs, kura piešķīrusi apstiprinājumu (2

| 4.4.2. | pa labi no 4.4.1. punktā noteiktā apļa – šo noteikumu numurs, kam seko burts “R”, domuzīme un apstiprinājuma numurs. |
| --- | --- |

4.4.2.

pa labi no 4.4.1. punktā noteiktā apļa – šo noteikumu numurs, kam seko burts “R”, domuzīme un apstiprinājuma numurs.

| 4.5. | Ja transportlīdzeklis atbilst transportlīdzekļa tipam, kas apstiprināts saskaņā ar vienu vai vairākiem citiem noteikumiem, kuri pievienoti nolīgumam kā pielikumi, tad valstī, kas piešķīrusi apstiprinājumu saskaņā ar šiem noteikumiem, 4.4.1. punktā noteiktais simbols nav jāatkārto; šādā gadījumā šo noteikumu un apstiprinājuma numurus un papildu simbolus no visiem tiem noteikumiem, saskaņā ar kuriem piešķirts apstiprinājums valstī, kas piešķīrusi apstiprinājumu saskaņā ar šiem noteikumiem, novieto vertikālās slejās pa labi no 4.4.1. punktā noteiktā simbola. |
| --- | --- |

4.5.

Ja transportlīdzeklis atbilst transportlīdzekļa tipam, kas apstiprināts saskaņā ar vienu vai vairākiem citiem noteikumiem, kuri pievienoti nolīgumam kā pielikumi, tad valstī, kas piešķīrusi apstiprinājumu saskaņā ar šiem noteikumiem, 4.4.1. punktā noteiktais simbols nav jāatkārto; šādā gadījumā šo noteikumu un apstiprinājuma numurus un papildu simbolus no visiem tiem noteikumiem, saskaņā ar kuriem piešķirts apstiprinājums valstī, kas piešķīrusi apstiprinājumu saskaņā ar šiem noteikumiem, novieto vertikālās slejās pa labi no 4.4.1. punktā noteiktā simbola.

| 4.6. | Apstiprinājuma marķējuma zīmei ir jābūt skaidri salasāmai un neizdzēšamai. |
| --- | --- |

4.6.

Apstiprinājuma marķējuma zīmei ir jābūt skaidri salasāmai un neizdzēšamai.

| 4.7. | Apstiprinājuma marķējuma zīmei jāatrodas ražotāja piestiprinātās transportlīdzekļa datu plāksnītes tuvumā vai uz tās. |
| --- | --- |

4.7.

Apstiprinājuma marķējuma zīmei jāatrodas ražotāja piestiprinātās transportlīdzekļa datu plāksnītes tuvumā vai uz tās.

| 4.8. | Apstiprinājuma marķējuma zīmju izkārtojuma piemēri doti šo noteikumu 2. pielikumā. |
| --- | --- |

4.8.

Apstiprinājuma marķējuma zīmju izkārtojuma piemēri doti šo noteikumu 2. pielikumā.

5.   SPECIFIKĀCIJAS

| 5.1. | Vispārīgas specifikācijas, kas piemērojamas visiem testiem |
| --- | --- |

5.1.

Vispārīgas specifikācijas, kas piemērojamas visiem testiem

| 5.1.1. | H punktu katram sēdeklim nosaka saskaņā ar 6. pielikumā aprakstīto procedūru. |
| --- | --- |

5.1.1.

H punktu katram sēdeklim nosaka saskaņā ar 6. pielikumā aprakstīto procedūru.

| 5.1.2. | Ja priekšējo sēdekļu aizsardzības sistēma ietver jostas, jostu sastāvdaļas atbilst Noteikumu Nr. 16 prasībām. |
| --- | --- |

5.1.2.

Ja priekšējo sēdekļu aizsardzības sistēma ietver jostas, jostu sastāvdaļas atbilst Noteikumu Nr. 16 prasībām.

| 5.1.3. | Sēdvietām, kurās uzstāda manekenu un kuru aizsardzības sistēma ietver jostas, nodrošina stiprinājuma punktus atbilstīgi Noteikumiem Nr. 14. |
| --- | --- |

5.1.3.

Sēdvietām, kurās uzstāda manekenu un kuru aizsardzības sistēma ietver jostas, nodrošina stiprinājuma punktus atbilstīgi Noteikumiem Nr. 14.

| 5.2. | Specifikācijas
  Transportlīdzekļa tests, kas veikts saskaņā ar 3. pielikumā aprakstīto metodi, uzskatāms par apmierinošu, ja vienlaikus izpildās visi 5.2.1.–5.2.6. punktā dotie nosacījumi.
  Turklāt ar elektrisku spēka pārvadu aprīkotiem transportlīdzekļiem jāatbilst 5.2.8. punkta prasībām. To var pārbaudīt, pēc ražotāja pieprasījuma un pēc tehniskā dienesta veiktas validācijas veicot atsevišķu trieciena testu, ar nosacījumu, ka elektriskās sastāvdaļas neietekmē attiecīgā transportlīdzekļa tipa braucēju aizsardzību, kā definēts šo noteikumu 5.2.1.–5.2.5. punktā. Šādā gadījumā atbilstību 5.2.8. punkta prasībām pārbauda saskaņā ar šo noteikumu 3. pielikumā noteiktajām metodēm, izņemot 3. pielikuma 2., 5. un 6. punktu. Savukārt katrā no malējiem priekšējiem sēdekļiem uzstāda manekenu, kas atbilst Hybrid III specifikācijām (sk. 3. pielikuma 1. zemsvītras piezīmi), ir aprīkots ar 45° potīti un atbilst tā regulēšanas specifikācijām. |
| --- | --- |

5.2.

Specifikācijas

Transportlīdzekļa tests, kas veikts saskaņā ar 3. pielikumā aprakstīto metodi, uzskatāms par apmierinošu, ja vienlaikus izpildās visi 5.2.1.–5.2.6. punktā dotie nosacījumi.

Turklāt ar elektrisku spēka pārvadu aprīkotiem transportlīdzekļiem jāatbilst 5.2.8. punkta prasībām. To var pārbaudīt, pēc ražotāja pieprasījuma un pēc tehniskā dienesta veiktas validācijas veicot atsevišķu trieciena testu, ar nosacījumu, ka elektriskās sastāvdaļas neietekmē attiecīgā transportlīdzekļa tipa braucēju aizsardzību, kā definēts šo noteikumu 5.2.1.–5.2.5. punktā. Šādā gadījumā atbilstību 5.2.8. punkta prasībām pārbauda saskaņā ar šo noteikumu 3. pielikumā noteiktajām metodēm, izņemot 3. pielikuma 2., 5. un 6. punktu. Savukārt katrā no malējiem priekšējiem sēdekļiem uzstāda manekenu, kas atbilst Hybrid III specifikācijām (sk. 3. pielikuma 1. zemsvītras piezīmi), ir aprīkots ar 45° potīti un atbilst tā regulēšanas specifikācijām.

Hybrid III

| 5.2.1. | Izpildes kritērijiem, ko saskaņā ar 8. pielikumu reģistrē, izmantojot manekenus malējos priekšējos sēdekļos, jāatbilst šādiem nosacījumiem: |
| --- | --- |

5.2.1.

Izpildes kritērijiem, ko saskaņā ar 8. pielikumu reģistrē, izmantojot manekenus malējos priekšējos sēdekļos, jāatbilst šādiem nosacījumiem:

| 5.2.1.1. | izpildes kritērijs attiecībā uz galvu (HPC) nedrīkst pārsniegt 1 000 un iegūtais galvas paātrinājums nedrīkst pārsniegt 80 g ilgāk par 3 ms. Šo vērtību aprēķina kumulatīvi, neņemot vērā galvas atsitiena pretkustību; |
| --- | --- |

5.2.1.1.

izpildes kritērijs attiecībā uz galvu (HPC) nedrīkst pārsniegt 1 000 un iegūtais galvas paātrinājums nedrīkst pārsniegt 80 g ilgāk par 3 ms. Šo vērtību aprēķina kumulatīvi, neņemot vērā galvas atsitiena pretkustību;

| 5.2.1.2. | kakla traumas kritēriji (NIC) nedrīkst pārsniegt vērtības, kas parādītas 1. un 2. attēlā (3); |
| --- | --- |

5.2.1.2.

kakla traumas kritēriji (NIC) nedrīkst pārsniegt vērtības, kas parādītas 1. un 2. attēlā (3

Image 1

Image 2

| 5.2.1.3. | kakla lieces moments ap y asi izstiepumā nedrīkst pārsniegt 57 Nm;3 |
| --- | --- |

5.2.1.3.

kakla lieces moments ap y asi izstiepumā nedrīkst pārsniegt 57 Nm;3

| 5.2.1.4. | krūškurvja saspiešanas kritērijs (ThCC) nedrīkst pārsniegt 42 mm; |
| --- | --- |

5.2.1.4.

krūškurvja saspiešanas kritērijs (ThCC) nedrīkst pārsniegt 42 mm;

| 5.2.1.5. | iekšējo orgānu kritērijs (V * C) nedrīkst pārsniegt 1,0 m/s; |
| --- | --- |

5.2.1.5.

iekšējo orgānu kritērijs (V * C) nedrīkst pārsniegt 1,0 m/s;

| 5.2.1.6. | augšstilba kaula spēka kritērijs (FFC) nedrīkst pārsniegt 3. attēlā parādīto spēka–laika iedarbības kritēriju; |
| --- | --- |

5.2.1.6.

augšstilba kaula spēka kritērijs (FFC) nedrīkst pārsniegt 3. attēlā parādīto spēka–laika iedarbības kritēriju;

Image 3

| 5.2.1.7. | lielā lielakaula saspiešanas spēka kritērijs (TCFC) nedrīkst pārsniegt 8 kN; |
| --- | --- |

5.2.1.7.

lielā lielakaula saspiešanas spēka kritērijs (TCFC

| 5.2.1.8. | lielā lielakaula indekss (TI), ko mēra katra lielā lielakaula augšgalā un apakšgalā, nedrīkst pārsniegt 1,3 nevienā no šīm vietām; |
| --- | --- |

5.2.1.8.

lielā lielakaula indekss (TI

| 5.2.1.9. | ceļu kustīgo savienojumu pārvietojums nedrīkst pārsniegt 15 mm. |
| --- | --- |

5.2.1.9.

ceļu kustīgo savienojumu pārvietojums nedrīkst pārsniegt 15 mm.

| 5.2.2. | Pēc testa stūres rata paliekošais pārvietojums, ko mēra stūres rata rumbas centrā, nedrīkst pārsniegt 80 mm vertikālā virzienā uz augšu un 100 mm horizontālā virzienā uz aizmuguri. |
| --- | --- |

5.2.2.

Pēc testa stūres rata paliekošais pārvietojums, ko mēra stūres rata rumbas centrā, nedrīkst pārsniegt 80 mm vertikālā virzienā uz augšu un 100 mm horizontālā virzienā uz aizmuguri.

| 5.2.3. | Testa laikā neatveras nevienas durvis. |
| --- | --- |

5.2.3.

Testa laikā neatveras nevienas durvis.

| 5.2.3.1. | Ja kā neobligātais aprīkojums ir uzstādītas automātiski aktivētas durvju aizslēgšanas sistēmas un/ja vadītājs tās var deaktivēt, šīs prasības izpildi verificē, pēc ražotāja izvēles izmantojot vienu no šādām divām testa procedūrām: |
| --- | --- |

5.2.3.1.

Ja kā neobligātais aprīkojums ir uzstādītas automātiski aktivētas durvju aizslēgšanas sistēmas un/ja vadītājs tās var deaktivēt, šīs prasības izpildi verificē, pēc ražotāja izvēles izmantojot vienu no šādām divām testa procedūrām:

| 5.2.3.1.1. | ja testēšanu veic saskaņā ar 3. pielikuma 1.4.3.5.2.1. punktu, ražotājs tehniskajam dienestam pieņemamā veidā (piemēram, izmantojot ražotāja iekšējos datus) papildus pierāda, ka tad, ja sistēma nav uzstādīta vai ja sistēma ir deaktivizēta, trieciena gadījumā nevienas durvis neatvērsies; |
| --- | --- |

5.2.3.1.1.

ja testēšanu veic saskaņā ar 3. pielikuma 1.4.3.5.2.1. punktu, ražotājs tehniskajam dienestam pieņemamā veidā (piemēram, izmantojot ražotāja iekšējos datus) papildus pierāda, ka tad, ja sistēma nav uzstādīta vai ja sistēma ir deaktivizēta, trieciena gadījumā nevienas durvis neatvērsies;

| 5.2.3.1.2. | testu veic saskaņā ar 3. pielikuma 1.4.3.5.2.2. punktu. |
| --- | --- |

5.2.3.1.2.

testu veic saskaņā ar 3. pielikuma 1.4.3.5.2.2. punktu.

| 5.2.4. | Pēc trieciena sānu durvīm jābūt atslēgtām. |
| --- | --- |

5.2.4.

Pēc trieciena sānu durvīm jābūt atslēgtām.

| 5.2.4.1. | Ja transportlīdzeklī ir uzstādīta automātiski aktivēta durvju aizslēgšanas sistēma, durvīm jābūt aizslēgtām pirms trieciena brīža un atslēgtām pēc trieciena. |
| --- | --- |

5.2.4.1.

Ja transportlīdzeklī ir uzstādīta automātiski aktivēta durvju aizslēgšanas sistēma, durvīm jābūt aizslēgtām pirms trieciena brīža un atslēgtām pēc trieciena.

| 5.2.4.2. | Ja automātiska durvju aizslēgšanas sistēma transportlīdzeklī ir uzstādīta kā neobligātais aprīkojums un/vai vadītājs to var deaktivēt, šīs prasības izpildi pārbauda, pēc ražotāja izvēles izmantojot vienu no turpmāk norādītajām divām testa procedūrām: |
| --- | --- |

5.2.4.2.

Ja automātiska durvju aizslēgšanas sistēma transportlīdzeklī ir uzstādīta kā neobligātais aprīkojums un/vai vadītājs to var deaktivēt, šīs prasības izpildi pārbauda, pēc ražotāja izvēles izmantojot vienu no turpmāk norādītajām divām testa procedūrām:

| 5.2.4.2.1. | ja testēšanu veic saskaņā ar 3. pielikuma 1.4.3.5.2.1. punktu, ražotājs tehniskajam dienestam pieņemamā veidā (piemēram, izmantojot ražotāja iekšējos datus) papildus pierāda, ka tad, ja sistēma nav uzstādīta vai ja sistēma ir deaktivizēta, trieciena gadījumā netiek aizslēgtas nevienas sānu durvis; |
| --- | --- |

5.2.4.2.1.

ja testēšanu veic saskaņā ar 3. pielikuma 1.4.3.5.2.1. punktu, ražotājs tehniskajam dienestam pieņemamā veidā (piemēram, izmantojot ražotāja iekšējos datus) papildus pierāda, ka tad, ja sistēma nav uzstādīta vai ja sistēma ir deaktivizēta, trieciena gadījumā netiek aizslēgtas nevienas sānu durvis;

| 5.2.4.2.2. | testu veic saskaņā ar 3. pielikuma 1.4.3.5.2.2. punktu. |
| --- | --- |

5.2.4.2.2.

testu veic saskaņā ar 3. pielikuma 1.4.3.5.2.2. punktu.

| 5.2.5. | Pēc trieciena, neizmantojot instrumentus, izņemot tos, kas vajadzīgi manekena svara noturēšanai, jāspēj: |
| --- | --- |

5.2.5.

Pēc trieciena, neizmantojot instrumentus, izņemot tos, kas vajadzīgi manekena svara noturēšanai, jāspēj:

| 5.2.5.1. | atvērt vismaz vienas durvis katrā sēdekļu rindā. Ja šādu durvju nav, jābūt iespējai evakuēt visus braucējus, aktivējot sēdekļu pārvietošanas sistēmu, ja nepieciešams. Tas neattiecas uz kabrioletiem, kam jumts ir viegli atverams, ļaujot evakuēt braucējus.
  To novērtē visās konfigurācijās vai visnelabvēlīgākajā transportlīdzekļa katras puses durvju skaita konfigurācijā, un transportlīdzekļiem ar vadību gan kreisajā, gan labajā pusē, kad attiecināms; |
| --- | --- |

5.2.5.1.

atvērt vismaz vienas durvis katrā sēdekļu rindā. Ja šādu durvju nav, jābūt iespējai evakuēt visus braucējus, aktivējot sēdekļu pārvietošanas sistēmu, ja nepieciešams. Tas neattiecas uz kabrioletiem, kam jumts ir viegli atverams, ļaujot evakuēt braucējus.

To novērtē visās konfigurācijās vai visnelabvēlīgākajā transportlīdzekļa katras puses durvju skaita konfigurācijā, un transportlīdzekļiem ar vadību gan kreisajā, gan labajā pusē, kad attiecināms;

| 5.2.5.2 | atbrīvot manekenus no to ierobežotājsistēmām, kuras, ja tās atrodas bloķētā stāvoklī, ir iespējams atbrīvot ar maksimālo spēku 60 N atbrīvošanas ierīces centrā; |
| --- | --- |

5.2.5.2

atbrīvot manekenus no to ierobežotājsistēmām, kuras, ja tās atrodas bloķētā stāvoklī, ir iespējams atbrīvot ar maksimālo spēku 60 N atbrīvošanas ierīces centrā;

| 5.2.5.3. | izņemt manekenus no transportlīdzekļa bez sēdekļu regulēšanas. |
| --- | --- |

5.2.5.3.

izņemt manekenus no transportlīdzekļa bez sēdekļu regulēšanas.

| 5.2.6. | Ja transportlīdzekli darbina ar šķidro degvielu, tad, notiekot sadursmei, rodas tikai neliela šķidruma noplūde no degvielas padeves iekārtas. |
| --- | --- |

5.2.6.

Ja transportlīdzekli darbina ar šķidro degvielu, tad, notiekot sadursmei, rodas tikai neliela šķidruma noplūde no degvielas padeves iekārtas.

| 5.2.7. | Ja pēc sadursmes šķidruma noplūde no degvielas padeves iekārtas ir nepārtraukta, noplūdes ātrums nedrīkst pārsniegt 30 g/min; ja šķidrums no degvielas padeves sistēmas sajaucas ar šķidrumiem no citām sistēmām un šos dažādos šķidrumus nevar viegli atdalīt un atpazīt, novērtējot nepārtraukto noplūdi, ņem vērā visus savāktos šķidrumus. |
| --- | --- |

5.2.7.

Ja pēc sadursmes šķidruma noplūde no degvielas padeves iekārtas ir nepārtraukta, noplūdes ātrums nedrīkst pārsniegt 30 g/min; ja šķidrums no degvielas padeves sistēmas sajaucas ar šķidrumiem no citām sistēmām un šos dažādos šķidrumus nevar viegli atdalīt un atpazīt, novērtējot nepārtraukto noplūdi, ņem vērā visus savāktos šķidrumus.

| 5.2.8. | Pēc testa, kas veikts saskaņā ar šo noteikumu 3. pielikumā noteikto procedūru, ar augstspriegumu darbināmajam elektriskajam spēka pārvadam un augstsprieguma sistēmām, kas ir galvaniski savienotas ar elektriskā spēka pārvada augstsprieguma kopni, jāatbilst šādām prasībām. |
| --- | --- |

5.2.8.

Pēc testa, kas veikts saskaņā ar šo noteikumu 3. pielikumā noteikto procedūru, ar augstspriegumu darbināmajam elektriskajam spēka pārvadam un augstsprieguma sistēmām, kas ir galvaniski savienotas ar elektriskā spēka pārvada augstsprieguma kopni, jāatbilst šādām prasībām.

| 5.2.8.1. | Aizsardzība pret elektriskās strāvas triecienu
  Augstsprieguma kopnēm pēc sadursmes ir jāatbilst vismaz vienam no četriem 5.2.8.1.1.– 5.2.8.1.4.2. punktā noteiktajiem kritērijiem.
  Ja transportlīdzeklī ir automātiskā atvienotāja funkcija vai ierīce(-es), kas elektriski sadala elektriskā spēka pārvada ķēdi braukšanas apstākļos, atvienotajai ķēdei vai katrai nodalītajai ķēdei atsevišķi pēc atvienošanas funkcijas aktivizēšanas piemēro vismaz vienu no šādiem kritērijiem.
  Tomēr 5.2.8.1.4. punktā noteiktos kritērijus nepiemēro, ja vairāk nekā viens atsevišķs augstsprieguma kopnes daļas potenciāls nav aizsargāts saskaņā ar IPXXB aizsardzības līmeņa nosacījumiem.
  Ja sadursmes testu veic ar nosacījumu, ka daļa(-as) augstsprieguma sistēmas nav zem sprieguma un izņemot jebkādu savienotājsistēmu REESS uzlādei, kura braukšanas laikā nav zem sprieguma, attiecīgās(-o) daļas(-u) aizsardzību pret elektriskās strāvas triecienu pierāda saskaņā ar vai nu 5.2.8.1.3., vai 5.2.8.1.4. punktu. |
| --- | --- |

5.2.8.1.

Aizsardzība pret elektriskās strāvas triecienu

Augstsprieguma kopnēm pēc sadursmes ir jāatbilst vismaz vienam no četriem 5.2.8.1.1.– 5.2.8.1.4.2. punktā noteiktajiem kritērijiem.

Ja transportlīdzeklī ir automātiskā atvienotāja funkcija vai ierīce(-es), kas elektriski sadala elektriskā spēka pārvada ķēdi braukšanas apstākļos, atvienotajai ķēdei vai katrai nodalītajai ķēdei atsevišķi pēc atvienošanas funkcijas aktivizēšanas piemēro vismaz vienu no šādiem kritērijiem.

Tomēr 5.2.8.1.4. punktā noteiktos kritērijus nepiemēro, ja vairāk nekā viens atsevišķs augstsprieguma kopnes daļas potenciāls nav aizsargāts saskaņā ar IPXXB aizsardzības līmeņa nosacījumiem.

IPXXB

Ja sadursmes testu veic ar nosacījumu, ka daļa(-as) augstsprieguma sistēmas nav zem sprieguma un izņemot jebkādu savienotājsistēmu REESS uzlādei, kura braukšanas laikā nav zem sprieguma, attiecīgās(-o) daļas(-u) aizsardzību pret elektriskās strāvas triecienu pierāda saskaņā ar vai nu 5.2.8.1.3., vai 5.2.8.1.4. punktu.

REESS

| 5.2.8.1.1. | Augstsprieguma neesība
  Augstsprieguma kopņu spriegumiem Ub, U1 un U2 ir jābūt vienādiem ar 30 V vai zemākiem maiņstrāvas gadījumā vai vienādiem ar 60 V vai zemākiem līdzstrāvas gadījumā 60 s laikposmā pēc trieciena, mērītiem saskaņā ar 11. pielikuma 2. punktu. |
| --- | --- |

5.2.8.1.1.

Augstsprieguma neesība

Augstsprieguma kopņu spriegumiem Ub, U1 un U2 ir jābūt vienādiem ar 30 V vai zemākiem maiņstrāvas gadījumā vai vienādiem ar 60 V vai zemākiem līdzstrāvas gadījumā 60 s laikposmā pēc trieciena, mērītiem saskaņā ar 11. pielikuma 2. punktu.

b

1

2

| 5.2.8.1.2. | Zems elektroenerģijas līmenis
  Augstsprieguma kopņu kopējai enerģijai (TE) ir jābūt mazākai nekā 0,2 džouli, ja to mēra saskaņā ar 11. pielikuma 3. punktā norādīto testa procedūru, izmantojot formulu a). Kopējo enerģiju (TE) drīkst aprēķināt arī, izmantojot augstsprieguma kopnes izmērīto spriegumu Ub un ražotāja norādīto X kondensatoru (Cx) kapacitāti saskaņā ar 11. pielikuma 3. punkta formulu b).
  Enerģijai, ko uzglabā Y kondensatoros (TEy1, TEy2), arī ir jābūt mazākai nekā 0,2 džouli. To aprēķina, izmantojot izmērītos augstsprieguma kopņu un elektriskās šasijas spriegumus U1 un U2 un ražotāja norādīto Y-kondensatoru kapacitāti, saskaņā ar 11. pielikuma 3. punkta formulu c). |
| --- | --- |

5.2.8.1.2.

Zems elektroenerģijas līmenis

Augstsprieguma kopņu kopējai enerģijai (TE) ir jābūt mazākai nekā 0,2 džouli, ja to mēra saskaņā ar 11. pielikuma 3. punktā norādīto testa procedūru, izmantojot formulu a). Kopējo enerģiju (TE) drīkst aprēķināt arī, izmantojot augstsprieguma kopnes izmērīto spriegumu Ub un ražotāja norādīto X kondensatoru (Cx) kapacitāti saskaņā ar 11. pielikuma 3. punkta formulu b).

TE

TE

b

x

Enerģijai, ko uzglabā Y kondensatoros (TEy1, TEy2), arī ir jābūt mazākai nekā 0,2 džouli. To aprēķina, izmantojot izmērītos augstsprieguma kopņu un elektriskās šasijas spriegumus U1 un U2 un ražotāja norādīto Y-kondensatoru kapacitāti, saskaņā ar 11. pielikuma 3. punkta formulu c).

y1

y2

1

2

| 5.2.8.1.3. | Fiziskā aizsardzība
  Aizsardzībai pret tiešu saskari ar spriegumaktīvām augstsprieguma daļām nodrošina IPXXB aizsardzības līmeni.
  Novērtējumu veic saskaņā ar 11. pielikuma 4. punktu.
  Turklāt aizsardzības nolūkā pret elektriskās strāvas triecienu, ko varētu izraisīt netieša saskare, pretestībai starp elektroaizsardzības barjeru/norobežojumu visām atklātajām strāvvadošajām daļām un elektrisko šasiju ir jābūt mazākai nekā 0,1 Ω, un pretestībai starp elektroaizsardzības barjeru/norobežojumu jebkurām divām vienlaicīgi sasniedzamām atklātām strāvvadošajām daļām, kuras atrodas mazāk nekā 2,5 m viena no otras, ir jābūt mazākai nekā 0,2 Ω, ja strāvas plūsma ir vismaz 0,2 A. Šo pretestību drīkst aprēķināt, izmantojot elektriskās ķēdes attiecīgo daļu atsevišķi izmērītās pretestības.
  Šī prasība ir izpildīta, ja galvaniskais savienojums ir metināts. Ja ir šaubas vai ja savienojums nav metināts, veic mērījumu, izmantojot vienu no 11. pielikuma 4.1. punktā aprakstītajām testa procedūrām. |
| --- | --- |

5.2.8.1.3.

Fiziskā aizsardzība

Aizsardzībai pret tiešu saskari ar spriegumaktīvām augstsprieguma daļām nodrošina IPXXB aizsardzības līmeni.

IPXXB

Novērtējumu veic saskaņā ar 11. pielikuma 4. punktu.

Turklāt aizsardzības nolūkā pret elektriskās strāvas triecienu, ko varētu izraisīt netieša saskare, pretestībai starp elektroaizsardzības barjeru/norobežojumu visām atklātajām strāvvadošajām daļām un elektrisko šasiju ir jābūt mazākai nekā 0,1 Ω, un pretestībai starp elektroaizsardzības barjeru/norobežojumu jebkurām divām vienlaicīgi sasniedzamām atklātām strāvvadošajām daļām, kuras atrodas mazāk nekā 2,5 m viena no otras, ir jābūt mazākai nekā 0,2 Ω, ja strāvas plūsma ir vismaz 0,2 A. Šo pretestību drīkst aprēķināt, izmantojot elektriskās ķēdes attiecīgo daļu atsevišķi izmērītās pretestības.

Šī prasība ir izpildīta, ja galvaniskais savienojums ir metināts. Ja ir šaubas vai ja savienojums nav metināts, veic mērījumu, izmantojot vienu no 11. pielikuma 4.1. punktā aprakstītajām testa procedūrām.

| 5.2.8.1.4. | Izolācijas pretestība
  Ir jāievēro 5.2.8.1.4.1. un 5.2.8.1.4.2. punktā noteiktie kritēriji.
  Mērījumus veic saskaņā ar 11. pielikuma 5. punktu. |
| --- | --- |

5.2.8.1.4.

Izolācijas pretestība

Ir jāievēro 5.2.8.1.4.1. un 5.2.8.1.4.2. punktā noteiktie kritēriji.

Mērījumus veic saskaņā ar 11. pielikuma 5. punktu.

| 5.2.8.1.4.1. | Elektrisks spēka pārvads, kas sastāv no atsevišķām līdzstrāvas vai maiņstrāvas kopnēm
  Ja maiņstrāvas augstsprieguma kopnes un līdzstrāvas augstsprieguma kopnes ir savstarpēji galvaniski izolētas, izolācijas pretestībai starp augstsprieguma kopni un elektrisko šasiju (Ri, kā noteikts 11. pielikuma 5. punktā) ir jābūt vismaz 100 Ω/V darba sprieguma līdzstrāvas kopnēm un vismaz 500 Ω/V darba sprieguma maiņstrāvas kopnēm. |
| --- | --- |

5.2.8.1.4.1.

Elektrisks spēka pārvads, kas sastāv no atsevišķām līdzstrāvas vai maiņstrāvas kopnēm

Ja maiņstrāvas augstsprieguma kopnes un līdzstrāvas augstsprieguma kopnes ir savstarpēji galvaniski izolētas, izolācijas pretestībai starp augstsprieguma kopni un elektrisko šasiju (Ri, kā noteikts 11. pielikuma 5. punktā) ir jābūt vismaz 100 Ω/V darba sprieguma līdzstrāvas kopnēm un vismaz 500 Ω/V darba sprieguma maiņstrāvas kopnēm.

i

| 5.2.8.1.4.2. | No kombinētām līdzstrāvas un maiņstrāvas kopnēm sastāvošs elektriskais spēka pārvads
  Ja maiņstrāvas augstsprieguma kopnes un līdzstrāvas augstsprieguma kopnes ir elektriski savienotas, tām jāatbilst vienai no šādām prasībām:






  a) | izolācijas pretestības minimālajai vērtībai starp augstsprieguma kopni un elektrisko šasiju jābūt 500 Ω/V darba sprieguma; |
| --- | --- | --- |

5.2.8.1.4.2.

No kombinētām līdzstrāvas un maiņstrāvas kopnēm sastāvošs elektriskais spēka pārvads

Ja maiņstrāvas augstsprieguma kopnes un līdzstrāvas augstsprieguma kopnes ir elektriski savienotas, tām jāatbilst vienai no šādām prasībām:

a)

izolācijas pretestības minimālajai vērtībai starp augstsprieguma kopni un elektrisko šasiju jābūt 500 Ω/V darba sprieguma;

| b) | izolācijas pretestības minimālajai vērtībai starp augstsprieguma kopni un elektrisko šasiju jābūt 100 Ω/V darba sprieguma, un maiņstrāvas kopne atbilst fiziskajai aizsardzībai, kā aprakstīts 5.2.8.1.3. punktā; |
| --- | --- |

b)

izolācijas pretestības minimālajai vērtībai starp augstsprieguma kopni un elektrisko šasiju jābūt 100 Ω/V darba sprieguma, un maiņstrāvas kopne atbilst fiziskajai aizsardzībai, kā aprakstīts 5.2.8.1.3. punktā;

| c) | izolācijas pretestības minimālajai vērtībai starp augstsprieguma kopni un elektrisko šasiju jābūt 100 Ω/V darba sprieguma, un maiņstrāvas kopne atbilst prasībai par augstsprieguma neesību, kā aprakstīts 5.2.8.1.1. punktā. |
| --- | --- |

c)

izolācijas pretestības minimālajai vērtībai starp augstsprieguma kopni un elektrisko šasiju jābūt 100 Ω/V darba sprieguma, un maiņstrāvas kopne atbilst prasībai par augstsprieguma neesību, kā aprakstīts 5.2.8.1.1. punktā.

| 5.2.8.2. | Elektrolīta noplūde |
| --- | --- |

5.2.8.2.

Elektrolīta noplūde

| 5.2.8.2.1. | Ūdeni saturoša elektrolīta REESS gadījumā
  Laikposmā no trieciena līdz 60 minūtēm pēc trieciena nedrīkst būt elektrolīta noplūde no REESS pasažieru nodalījumā un ne vairāk kā 7 tilpuma procentu REESS elektrolīta noplūde, nepārsniedzot 5,0 l noplūdes maksimumu, no REESS ārpus pasažieru nodalījuma. Izplūdušā elektrolīta daudzumu var izmērīt ar parastiem paņēmieniem šķidruma tilpuma noteikšanai pēc tā savākšanas. Attiecībā uz Stoddard, iekrāsotu dzeses vielu un elektrolītu saturošām tvertnēm šķidrumiem ļauj atdalīties īpatnējās masas ietekmē, un tad izmēra. |
| --- | --- |

5.2.8.2.1.

Ūdeni saturoša elektrolīta REESS

Laikposmā no trieciena līdz 60 minūtēm pēc trieciena nedrīkst būt elektrolīta noplūde no REESS pasažieru nodalījumā un ne vairāk kā 7 tilpuma procentu REESS elektrolīta noplūde, nepārsniedzot 5,0 l noplūdes maksimumu, no REESS ārpus pasažieru nodalījuma. Izplūdušā elektrolīta daudzumu var izmērīt ar parastiem paņēmieniem šķidruma tilpuma noteikšanai pēc tā savākšanas. Attiecībā uz Stoddard, iekrāsotu dzeses vielu un elektrolītu saturošām tvertnēm šķidrumiem ļauj atdalīties īpatnējās masas ietekmē, un tad izmēra.

REESS

REESS

REESS

Stoddard

| 5.2.8.2.2. | Bezūdens elektrolīta REESS gadījumā
  Laikposmā no trieciena līdz 60 minūtēm pēc trieciena nedrīkst būt šķidra elektrolīta noplūde no REESS pasažieru vai bagāžas nodalījumā un šķidra elektrolīta noplūde ārpus transportlīdzekļa. Šīs prasības izpildi verificē ar vizuālu inspicēšanu, nedemontējot nevienu transportlīdzekļa daļu. |
| --- | --- |

5.2.8.2.2.

Bezūdens elektrolīta REESS

Laikposmā no trieciena līdz 60 minūtēm pēc trieciena nedrīkst būt šķidra elektrolīta noplūde no REESS pasažieru vai bagāžas nodalījumā un šķidra elektrolīta noplūde ārpus transportlīdzekļa. Šīs prasības izpildi verificē ar vizuālu inspicēšanu, nedemontējot nevienu transportlīdzekļa daļu.

REESS

| 5.2.8.3. | REESS novietojuma saglabāšanās

  REESS jāpaliek piestiprinātai pie transportlīdzekļa ar vismaz vienu sastāvdaļas stiprinājumu, balsteni vai jebkādu struktūru, kas pārnes slodzi no REESS uz transportlīdzekļa struktūru, un ārpus pasažieru nodalījuma esoša REESS nedrīkst nonākt pasažieru nodalījumā. |
| --- | --- |

5.2.8.3.

REESS novietojuma saglabāšanās

REESS jāpaliek piestiprinātai pie transportlīdzekļa ar vismaz vienu sastāvdaļas stiprinājumu, balsteni vai jebkādu struktūru, kas pārnes slodzi no REESS uz transportlīdzekļa struktūru, un ārpus pasažieru nodalījuma esoša REESS nedrīkst nonākt pasažieru nodalījumā.

REESS

REESS

REESS

| 5.2.8.4. | REESS degšanas bīstamība
  Laikposmā starp triecienu un 60 minūtēm pēc trieciena nedrīkst būt REESS degšanas vai sprādziena pazīmju. |
| --- | --- |

5.2.8.4.

REESS

Laikposmā starp triecienu un 60 minūtēm pēc trieciena nedrīkst būt REESS degšanas vai sprādziena pazīmju.

REESS

| 5.3. | Specifiski noteikumi |
| --- | --- |

5.3.

Specifiski noteikumi

| 5.3.1. | Uzskata, ka M1 kategorijas transportlīdzekļi, kuru kopējā pieļaujamā masa pārsniedz 2 500 kg un kuru bāze ir N1 kategorijas transportlīdzekļi, kuru kopējā pieļaujamā masa pārsniedz 2 500 kg, atbilst 5. punkta prasībām, ja ir pilnībā izpildītas ANO noteikumu Nr. 137 prasības un vismaz viens no šādiem nosacījumiem:






  a) | šaurais leņķis (α), izmērīts starp horizontālu plakni, kas iet caur priekšējās ass centru, un slīpu šķērsplakni, kas iet caur priekšējā ass centru un vadītāja sēdvietas R punktu (sk. 4. attēlu), ir lielāks nekā 22°; |
| --- | --- | --- |

5.3.1.

Uzskata, ka M1

1

a)

šaurais leņķis (α), izmērīts starp horizontālu plakni, kas iet caur priekšējās ass centru, un slīpu šķērsplakni, kas iet caur priekšējā ass centru un vadītāja sēdvietas R punktu (sk. 4. attēlu), ir lielāks nekā 22°;

| b) | vai attāluma no vadītāja R punkta līdz aizmugurējai asij (L101-L114) attiecība pret attālumu no priekšējās ass līdz vadītāja R punktam (L114) ir lielāka nekā 1,30 (sk. 4. attēlu). |
| --- | --- |

b)

vai attāluma no vadītāja R punkta līdz aizmugurējai asij (L101-L114) attiecība pret attālumu no priekšējās ass līdz vadītāja R punktam (L114) ir lielāka nekā 1,30 (sk. 4. attēlu).

To verificē tehniskais dienests un par to lemj tipa apstiprinātāja iestāde, kā arī to norāda 1. pielikumā dotā apstiprinājuma paziņojuma 8.2. punktā.

| 5.3.2. | Uzskata, ka N1 kategorijas transportlīdzekļi, kuru kopējā pieļaujamā masa pārsniedz 2 250 kg, bet nepārsniedz 2 500 kg, atbilst 5. punkta prasībām, ja to strukturālā bāze ir kāpņu tipa rāmis un ir pilnībā izpildītas ANO noteikumu Nr. 137 prasības, un vismaz viens no šādiem nosacījumiem:






  a) | šaurais leņķis (α), izmērīts starp horizontālu plakni, kas iet caur priekšējās ass centru, un slīpu šķērsplakni, kas iet caur priekšējā ass centru un vadītāja sēdvietas R punktu (sk. 4. attēlu), ir lielāks nekā 22°; |
| --- | --- | --- |

5.3.2.

Uzskata, ka N1

a)

šaurais leņķis (α), izmērīts starp horizontālu plakni, kas iet caur priekšējās ass centru, un slīpu šķērsplakni, kas iet caur priekšējā ass centru un vadītāja sēdvietas R punktu (sk. 4. attēlu), ir lielāks nekā 22°;

| b) | vai attāluma no vadītāja R punkta līdz aizmugurējai asij (L101-L114) attiecība pret attālumu no priekšējās ass līdz vadītāja R punktam (L114) ir lielāka nekā 1,30 (sk. 4. attēlu). |
| --- | --- |

b)

vai attāluma no vadītāja R punkta līdz aizmugurējai asij (L101-L114) attiecība pret attālumu no priekšējās ass līdz vadītāja R punktam (L114) ir lielāka nekā 1,30 (sk. 4. attēlu).

To verificē tehniskais dienests un par to lemj tipa apstiprinātāja iestāde, kā arī to norāda 1. pielikumā dotā apstiprinājuma paziņojuma 8.2. punktā.

Image 4

6.   NORĀDĪJUMI AR DROŠĪBAS GAISA SPILVENIEM APRĪKOTU TRANSPORTLĪDZEKĻU LIETOTĀJIEM

| 6.1. | Transportlīdzekļa, kas aprīkots ar drošības gaisa spilvena mezgliem, kuri paredzēti vadītāja un citu braucēju aizsardzībai, atbilstību ANO noteikumu Nr. 16 8.1.8.–8.1.9. punktam, ievērojot 08. sērijas grozījumus, no 2020. gada 1. septembra pierāda jauniem transportlīdzekļa tipiem. Pirms šī datuma piemēro iepriekšējās grozījumu sērijas attiecīgās prasības. |
| --- | --- |

6.1.

Transportlīdzekļa, kas aprīkots ar drošības gaisa spilvena mezgliem, kuri paredzēti vadītāja un citu braucēju aizsardzībai, atbilstību ANO noteikumu Nr. 16 8.1.8.–8.1.9. punktam, ievērojot 08. sērijas grozījumus, no 2020. gada 1. septembra pierāda jauniem transportlīdzekļa tipiem. Pirms šī datuma piemēro iepriekšējās grozījumu sērijas attiecīgās prasības.

| 6.2. | Transportlīdzeklī, kas aprīkots ar vienu vai vairākiem frontālās aizsardzības pasažieru drošības gaisa spilveniem, ir jābūt informācijai par ārkārtējo bīstamību, kuru rada uz aizmuguri vērstu bērnu ierobežotājsistēmu novietošana uz sēdekļiem, kas aprīkoti ar drošības gaisa spilvenu mezgliem. |
| --- | --- |

6.2.

Transportlīdzeklī, kas aprīkots ar vienu vai vairākiem frontālās aizsardzības pasažieru drošības gaisa spilveniem, ir jābūt informācijai par ārkārtējo bīstamību, kuru rada uz aizmuguri vērstu bērnu ierobežotājsistēmu novietošana uz sēdekļiem, kas aprīkoti ar drošības gaisa spilvenu mezgliem.

7.   TRANSPORTLĪDZEKĻA TIPA APSTIPRINĀJUMA IZMAIŅA UN PAPLAŠINĀJUMS

| 7.1. | Par visiem transportlīdzekļa tipa pārveidojumiem attiecībā uz šiem ANO noteikumiem paziņo transportlīdzekļa tipu apstiprinājušajai tipa apstiprinātājai iestādei. Tipa apstiprinātāja iestāde tad drīkst vai nu:






  a) | pēc apspriešanās ar ražotāju nolemt, ka jāpiešķir jauns tipa apstiprinājums, vai |
| --- | --- | --- |

7.1.

Par visiem transportlīdzekļa tipa pārveidojumiem attiecībā uz šiem ANO noteikumiem paziņo transportlīdzekļa tipu apstiprinājušajai tipa apstiprinātājai iestādei. Tipa apstiprinātāja iestāde tad drīkst vai nu:

a)

pēc apspriešanās ar ražotāju nolemt, ka jāpiešķir jauns tipa apstiprinājums, vai

| b) | piemērot 7.1.1. punktā noteikto procedūru (revīzija) un, ja attiecināms, 7.1.2. punktā noteikto procedūru (paplašinājums). |
| --- | --- |

b)

piemērot 7.1.1. punktā noteikto procedūru (revīzija) un, ja attiecināms, 7.1.2. punktā noteikto procedūru (paplašinājums).

| 7.1.1. | Revīzija
  Ja ir mainījušās informācijas dokumentos iekļautās ziņas un tipa apstiprinātāja iestāde uzskata, ka veiktajiem pārveidojumiem nevarētu būt vērā ņemamu negatīvu seku un ka transportlīdzeklis jebkurā gadījumā joprojām atbilst prasībām, pārveidojumu kvalificē kā “revīziju”.
  Šādā gadījumā tipa apstiprinātāja iestāde pēc nepieciešamības izdod pārskatītas informācijas dokumentu lapas, atzīmējot katru pārskatīto lapu, lai skaidri parādītu pārveidojuma raksturu un atkārtotās izdošanas datumu. Par atbilstīgu šai prasībai uzskata informācijas dokumentu konsolidētās un atjauninātās versijas, kam pievienots detalizēts pārveidojuma apraksts. |
| --- | --- |

7.1.1.

Revīzija

Ja ir mainījušās informācijas dokumentos iekļautās ziņas un tipa apstiprinātāja iestāde uzskata, ka veiktajiem pārveidojumiem nevarētu būt vērā ņemamu negatīvu seku un ka transportlīdzeklis jebkurā gadījumā joprojām atbilst prasībām, pārveidojumu kvalificē kā “revīziju”.

Šādā gadījumā tipa apstiprinātāja iestāde pēc nepieciešamības izdod pārskatītas informācijas dokumentu lapas, atzīmējot katru pārskatīto lapu, lai skaidri parādītu pārveidojuma raksturu un atkārtotās izdošanas datumu. Par atbilstīgu šai prasībai uzskata informācijas dokumentu konsolidētās un atjauninātās versijas, kam pievienots detalizēts pārveidojuma apraksts.

| 7.1.2. | Paplašinājums
  Pārveidojumu apzīmē kā “paplašinājumu”, ja papildus informācijas mapē iekļauto ziņu izmaiņām:






  a) | ir vajadzīgas papildu inspicēšanas vai testi vai |
| --- | --- | --- |

7.1.2.

Paplašinājums

Pārveidojumu apzīmē kā “paplašinājumu”, ja papildus informācijas mapē iekļauto ziņu izmaiņām:

a)

ir vajadzīgas papildu inspicēšanas vai testi vai

| b) | ir mainījusies jebkāda informācija paziņojuma dokumentā (izņemot tā pielikumus), vai |
| --- | --- |

b)

ir mainījusies jebkāda informācija paziņojuma dokumentā (izņemot tā pielikumus), vai

| c) | tiek pieprasīts apstiprinājums saskaņā ar jaunākas sērijas grozījumiem pēc to stāšanās spēkā. |
| --- | --- |

c)

tiek pieprasīts apstiprinājums saskaņā ar jaunākas sērijas grozījumiem pēc to stāšanās spēkā.

| 7.2. | Paziņojumu par apstiprinājuma apliecināšanu, paplašinājumu vai atteikumu nosūta šos ANO noteikumus piemērojošajām Nolīguma pusēm saskaņā ar 4.3. punktā noteikto procedūru. Turklāt attiecīgi groza 1. pielikumā noteiktajam paziņojuma dokumentam pievienotā informācijas dokumenta un testa ziņojumu satura rādītāju, lai parādītu jaunākās revīzijas vai paplašinājuma datumu. |
| --- | --- |

7.2.

Paziņojumu par apstiprinājuma apliecināšanu, paplašinājumu vai atteikumu nosūta šos ANO noteikumus piemērojošajām Nolīguma pusēm saskaņā ar 4.3. punktā noteikto procedūru. Turklāt attiecīgi groza 1. pielikumā noteiktajam paziņojuma dokumentam pievienotā informācijas dokumenta un testa ziņojumu satura rādītāju, lai parādītu jaunākās revīzijas vai paplašinājuma datumu.

8.   RAŽOŠANAS ATBILSTĪBA

Ražošanas atbilstības procedūrām jāatbilst nolīguma 1. pielikumā (E/ECE/TRANS/505/Rev.3) noteiktajām, ievērojot šādas prasības.

| 8.1. | Katru atbilstīgi šiem noteikumiem apstiprinātu transportlīdzekli ražo tā, ka tas atbilst apstiprinātajam transportlīdzekļa tipam un 5. un 6. punktā noteiktajām prasībām. |
| --- | --- |

8.1.

Katru atbilstīgi šiem noteikumiem apstiprinātu transportlīdzekli ražo tā, ka tas atbilst apstiprinātajam transportlīdzekļa tipam un 5. un 6. punktā noteiktajām prasībām.

| 8.2. | Tipa apstiprinājumu piešķīrusī tipa apstiprinātāja iestāde jebkurā laikā drīkst pārbaudīt katrā ražotnē piemērojamās atbilstības kontroles metodes. Šādu pārbaužu normāls biežums ir reize divos gados. |
| --- | --- |

8.2.

Tipa apstiprinājumu piešķīrusī tipa apstiprinātāja iestāde jebkurā laikā drīkst pārbaudīt katrā ražotnē piemērojamās atbilstības kontroles metodes. Šādu pārbaužu normāls biežums ir reize divos gados.

9.   SANKCIJAS PAR RAŽOŠANAS NEATBILSTĪBU

| 9.1. | Atbilstīgi šiem noteikumiem transportlīdzekļa tipam piešķirtu apstiprinājumu drīkst anulēt, ja netiek izpildītas 7.1. punktā noteiktās prasības. |
| --- | --- |

9.1.

Atbilstīgi šiem noteikumiem transportlīdzekļa tipam piešķirtu apstiprinājumu drīkst anulēt, ja netiek izpildītas 7.1. punktā noteiktās prasības.

| 9.2. | Ja šos noteikumus piemērojoša Nolīguma puse anulē tās iepriekš piešķirtu apstiprinājumu, tā nekavējoties informē par to pārējās šos noteikumus piemērojošās Nolīguma puses, izmantojot apstiprinājuma veidlapas kopiju, kuras beigās ar lieliem burtiem rakstīts, parakstīts un datēts paziņojums “APPROVAL WITHDRAWN” (“APSTIPRINĀJUMS ANULĒTS”). |
| --- | --- |

9.2.

Ja šos noteikumus piemērojoša Nolīguma puse anulē tās iepriekš piešķirtu apstiprinājumu, tā nekavējoties informē par to pārējās šos noteikumus piemērojošās Nolīguma puses, izmantojot apstiprinājuma veidlapas kopiju, kuras beigās ar lieliem burtiem rakstīts, parakstīts un datēts paziņojums “APPROVAL WITHDRAWN

10.   RAŽOŠANAS PILNĪGA IZBEIGŠANA

Ja apstiprinājuma turētājs pilnībā izbeidz ražot saskaņā ar šiem noteikumiem apstiprinātu transportlīdzekļa tipu, tas attiecīgi informē tipa apstiprinātāju iestādi, kas piešķīrusi apstiprinājumu. Saņēmusi attiecīgo paziņojumu, šī iestāde par to informē pārējās šos noteikumus piemērojošās 1958. gada Nolīguma puses, izmantojot apstiprinājuma veidlapas kopiju, kuras beigās ir ar lieliem burtiem rakstīts, parakstīts un datēts paziņojums “
  PRODUCTION DISCONTINUED
  ” (“RAŽOŠANA IZBEIGTA”).

PRODUCTION DISCONTINUED

11.   PAR APSTIPRINĀŠANAS TESTU VEIKŠANU ATBILDĪGO TEHNISKO DIENESTU UN TIPA APSTIPRINĀTĀJU IESTĀŽU NOSAUKUMI UN ADRESES

Šos noteikumus piemērojošās Nolīguma līgumslēdzējas puses paziņo Apvienoto Nāciju Organizācijas sekretariātam par apstiprināšanas testu veikšanu atbildīgo dienestu adreses, ražotāju, kas pilnvaroti veikt testus, adreses, apstiprinājumus piešķirošo tipa apstiprinātāju iestāžu adreses un adreses, uz kurām jānosūta veidlapas, ar kurām apliecina citās valstīs izdotu apstiprinājumu, apstiprinājuma atteikšanu vai anulēšanu.

12.   PĀREJAS NOTEIKUMI

| 12.1. | No 04. sērijas grozījumu oficiālā spēkā stāšanās datuma Nolīguma puse, kas piemēro šos noteikumus, neatsaka piešķirt vai neatsaka pieņemt tipa apstiprinājumus atbilstīgi šiem noteikumiem, kas grozīti ar 04. sērijas grozījumiem. |
| --- | --- |

12.1.

No 04. sērijas grozījumu oficiālā spēkā stāšanās datuma Nolīguma puse, kas piemēro šos noteikumus, neatsaka piešķirt vai neatsaka pieņemt tipa apstiprinājumus atbilstīgi šiem noteikumiem, kas grozīti ar 04. sērijas grozījumiem.

| 12.2. | No 2023. gada 1. septembra Nolīguma pusēm, kas piemēro šos noteikumus, nav pienākuma pieņemt transportlīdzekļu tipa apstiprinājumus atbilstīgi iepriekšējās sērijas grozījumiem, kas pirmo reizi izdoti pēc 2023. gada 1. septembra. |
| --- | --- |

12.2.

No 2023. gada 1. septembra Nolīguma pusēm, kas piemēro šos noteikumus, nav pienākuma pieņemt transportlīdzekļu tipa apstiprinājumus atbilstīgi iepriekšējās sērijas grozījumiem, kas pirmo reizi izdoti pēc 2023. gada 1. septembra.

| 12.3. | Nolīguma puses, kas piemēro šos noteikumus, turpina pieņemt transportlīdzekļu tipa apstiprinājumus saskaņā ar iepriekšējās sērijas grozījumiem, kas pirmo reizi izdoti pirms 2023. gada 1. septembra ar nosacījumu, ka šāda iespēja ir noteikta attiecīgo iepriekšējās grozījumu pārejas noteikumos. |
| --- | --- |

12.3.

Nolīguma puses, kas piemēro šos noteikumus, turpina pieņemt transportlīdzekļu tipa apstiprinājumus saskaņā ar iepriekšējās sērijas grozījumiem, kas pirmo reizi izdoti pirms 2023. gada 1. septembra ar nosacījumu, ka šāda iespēja ir noteikta attiecīgo iepriekšējās grozījumu pārejas noteikumos.

| 12.4. | Nolīguma puses, kas piemēro šos noteikumus, neatsaka piešķirt tipa apstiprinājumus saskaņā ar šo noteikumu jebkuras iepriekšējās sērijas grozījumiem vai to paplašinājumus. |
| --- | --- |

12.4.

Nolīguma puses, kas piemēro šos noteikumus, neatsaka piešķirt tipa apstiprinājumus saskaņā ar šo noteikumu jebkuras iepriekšējās sērijas grozījumiem vai to paplašinājumus.

| 12.5. | Neskarot iepriekš izklāstītos pārejas noteikumus, Nolīguma pusēm, kas šos noteikumus sāk piemērot pēc jaunākās grozījumu sērijas spēkā stāšanās dienas, nav pienākuma pieņemt tipa apstiprinājumus, kas piešķirti saskaņā ar jebkuru no šo noteikumu iepriekšējo sēriju grozījumiem. |
| --- | --- |

12.5.

Neskarot iepriekš izklāstītos pārejas noteikumus, Nolīguma pusēm, kas šos noteikumus sāk piemērot pēc jaunākās grozījumu sērijas spēkā stāšanās dienas, nav pienākuma pieņemt tipa apstiprinājumus, kas piešķirti saskaņā ar jebkuru no šo noteikumu iepriekšējo sēriju grozījumiem.

---

(1)  Kā definēts Konsolidētajā rezolūcijā par transportlīdzekļu konstrukciju (R.E.3), dokuments ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.6, 2. punkts. – https://unece.org/transport/standards/transport/vehicle-regulations-wp29/resolutions

1

(2)  1958. gada Nolīguma pušu pazīšanas numuri ir doti Konsolidētās rezolūcijas par transportlīdzekļu konstrukciju (R.E.3.) 3. pielikumā, dokuments ECE/TRANS/WP.29/78/Rev. 6.

2

(3)  Līdz 1998. gada 1. oktobrim iegūtās vērtības kaklam nav atbilstības/neatbilstības kritēriji tipa apstiprinājuma piešķiršanas vajadzībām. Iegūtos testa rezultātus reģistrē testa ziņojumā, un tie nonāk tipa apstiprinātājas iestādes rīcībā. Pēc minētā datuma šajā punktā noteiktās vērtības piemēro kā atbilstības/neatbilstības kritēriju, kamēr nav apstiprinātas citas alternatīvas vērtības vai līdz tādu vērtību apstiprināšanai.

3

---

1. PIELIKUMS

Paziņojums

(maksimālais izmērs: A4 (210 × 297 mm))

| (1) | Izdevējs: | iestādes nosaukums
  ...
  ...
  ... |
| --- | --- | --- |

Image 5

Izdevējs:

iestādes nosaukums

...

...

...

| par (2): | apstiprinājuma piešķiršanu
  apstiprinājuma paplašināšanu
  apstiprinājuma atteikšanu
  apstiprinājuma anulēšanu
  ražošanas pilnīgu izbeigšanu |
| --- | --- |

par (2):

apstiprinājuma piešķiršanu

apstiprinājuma paplašināšanu

apstiprinājuma atteikšanu

apstiprinājuma anulēšanu

ražošanas pilnīgu izbeigšanu

transportlīdzekļa tipam attiecībā uz braucēju aizsardzību frontālas sadursmes gadījumā saskaņā ar Noteikumiem Nr. 94.

| Apstiprinājuma Nr.: ... | Paplašinājuma Nr.: ... |
| --- | --- |

Apstiprinājuma Nr.: ...

Paplašinājuma Nr.: ...

1.

Mehāniskā transportlīdzekļa tirdzniecības nosaukums vai tirdzniecības zīme: ...

2.

Transportlīdzekļa tips ...

3.

...

4.

...

...

5.

...

5.1.

...

5.2.

...

5.3

Elektroenerģijas avota novietojums ...

6.

Motora atrašanās vieta: priekšā/aizmugurē/vidū2

7.

Piedziņa: priekšējo riteņu/aizmugurējo riteņu2

8.

Transportlīdzekļa masa

8.1.

priekšējā ass: ...

pakaļējā ass: ...

kopā: ...

8.2.

kopējā pieļaujamā masa ...

Pierādījums par atbilstību ANO noteikumiem Nr. 137 (t. i., tipa apstiprinājuma numurs vai testa ziņojums):

9.

Transportlīdzeklis nodots apstiprināšanai (datums) ...

10.

Par apstiprināšanas testu veikšanu atbildīgais tehniskais dienests ...

11.

Šā dienesta izsniegtā ziņojuma datums ...

12.

Šā dienesta izsniegtā ziņojuma numurs ...

13.

Apstiprinājums piešķirts/atteikts/paplašināts/anulēts (2)

14.

Apstiprinājuma marķējuma zīmes atrašanās vieta uz transportlīdzekļa ...

15.

Vieta ...

16.

Datums ...

17.

Paraksts ...

18.

(Fotogrāfijas un/vai diagrammas un rasējumi, pēc kuriem var veikt transportlīdzekļa tipa(-u) un tā iespējamu variantu, kurus apstiprinājums aptver, pamatidentifikāciju.)

---

(1)  Tās valsts pazīšanas numurs, kura piešķīrusi/paplašinājusi/atteikusi/anulējusi apstiprinājumu (sk. apstiprināšanas prasības šajos noteikumos).

1

(2)  Lieko svītrot.

2

---

2. PIELIKUMS

Apstiprinājuma marķējuma zīmju izkārtojums

A PARAUGS

(Sk. šo noteikumu 4.4. punktu)

Image 6

a = vismaz 8 mm

Šāda apstiprinājuma marķējuma zīme uz transportlīdzekļa norāda, ka dotais transportlīdzekļa tips attiecībā uz braucēju aizsardzību frontālas sadursmes gadījumā ir apstiprināts Nīderlandē (E4) atbilstīgi ANO Noteikumiem Nr. 94 ar apstiprinājuma numuru 041424. Apstiprinājuma numurs norāda, ka apstiprinājums piešķirts saskaņā ar prasībām ANO noteikumos Nr. 94, kuri grozīti ar 04. sērijas grozījumiem.

B PARAUGS

(Sk. šo noteikumu 4.5. punktu)

Image 7

a = vismaz 8 mm

Šāda transportlīdzeklim piestiprināta apstiprinājuma marķējuma zīme norāda, ka attiecīgais transportlīdzekļa tips ir apstiprināts Nīderlandē (E 4) saskaņā ar Noteikumiem Nr. 94 un Nr. 11 (1). Pirmie divi apstiprinājuma numura cipari norāda, ka datumos, kad piešķirti attiecīgie apstiprinājumi, ANO Noteikumos Nr. 94 bija ietverti 04. sērijas grozījumi un ANO Noteikumos Nr. 11 bija ietverti 04. sērijas grozījumi.

---

(1)  Pēdējais numurs ir dots tikai kā piemērs.

---

3. PIELIKUMS

Testēšanas procedūra

1.

Transportlīdzekļa novietošana un sagatavošana

1.1.

Testēšanas zonai ir jābūt pietiekami plašai, lai tajā izvietotu ieskriešanās celiņu, barjeru un testam nepieciešamās tehniskās iekārtas. Celiņa pēdējai daļai vismaz 5 m pirms barjeras ir jābūt horizontālai, līdzenai un gludai.

1.2.

Barjeras priekšpusi veido deformējama struktūra, kā norādīts šo noteikumu 9. pielikumā. Deformējamās struktūras priekšpuse attiecībā pret testējamā transportlīdzekļa braukšanas virzienu ir perpendikulāra ± 1° robežās. Barjeru nostiprina pie konstrukcijas, kuras masa nav mazāka kā 7 × 104 kg un kuras priekšējā virsma ir vertikāla ± 1° robežās. Minēto konstrukciju noenkuro zemē vai novieto uz zemes, vajadzības gadījumā izmantojot papildu noturēšanas ierīces, lai ierobežotu tās pārvietošanos.

1.3.

Barjeru novieto tā, lai transportlīdzeklim pirmā saskare ar barjeru notiktu stūres statņa pusē. Ja testa veikšanai var izvēlēties transportlīdzekli ar stūri labajā vai kreisajā pusē, testu veic ar transportlīdzekli, kuram stūre ir mazāk drošajā pusē, ko nosaka par testiem atbildīgais tehniskais dienests.

1.3.1.

Transportlīdzeklim un barjeras priekšpusei savstarpēji jāpārklājas par 40 procentiem ± 20 mm.

1.4.

Transportlīdzekļa stāvoklis

1.4.1.

Testējamajam transportlīdzeklim ir jāreprezentē sērijveida ražojums, tam ir jāsatur viss parasti uzstādītais aprīkojums, un tam ir jābūt normālā braukšanas kārtībā. Dažas sastāvdaļas drīkst aizvietot ar līdzvērtīgu masu, ja ir skaidrs, ka šāda aizvietošana būtiski neietekmē rezultātus, ko iegūst saskaņā ar 6. punktu.

Ražotājam un tehniskajam dienestam vienojoties, ir atļauts pārveidot degvielas sistēmu tā, lai piemērotu degvielas daudzumu varētu izmantot motora vai elektroenerģijas pārveidošanas sistēmas darbināšanai.

1.4.2.

Transportlīdzekļa masa

1.4.2.1.

Testam iesniegtā transportlīdzekļa masai ir jābūt masai tukšā, neslogotā stāvoklī.

1.4.2.2.

Šī prasība neattiecas uz ūdeņraža degvielas tvertnēm.

1.4.2.3.

Visas citas sistēmas (bremzēšanas, dzeses u. c.) drīkst būt tukšas; šādā gadījumā šķidrumu masu rūpīgi kompensē.

1.4.2.4.

Ja transportlīdzeklī novietota mēraparāta masa pārsniedz pieļaujamos 25 kg, to drīkst kompensēt ar samazinājumiem, kam nav būtiskas ietekmes uz rezultātiem, kurus iegūst saskaņā ar 6. punktu.

1.4.2.5.

Mēraparāta masa nedrīkst izmainīt katras ass standartslodzi vairāk kā par 5 procentiem, nevienai variācijai nepārsniedzot 20 kg.

1.4.2.6.

Transportlīdzekļa masu, ko iegūst, izpildot 1.4.2.1. punkta prasības, norāda ziņojumā.

1.4.3.

Iestatījumi pasažieru nodalījumā

1.4.3.1.

Ja stūres rats ir regulējams, to iestata ražotāja norādītā normālā stāvoklī vai, ja šādu ražotāja norādījumu nav, stūres rata regulēšanas diapazona(-u) vidū. Kad tiek izbeigta transportlīdzekļa piedziņa, stūres ratu atbrīvo tā, lai tā spieķi atrastos stāvoklī, kas saskaņā ar ražotāja noteikto atbilst transportlīdzekļa taisnvirziena kustībai uz priekšu.

1.4.3.2.

Transportlīdzekļa pārvietojamajam stiklojumam jāatrodas aizvērtā stāvoklī. Testa mērījumu veikšanas vajadzībām un vienojoties ar ražotāju, to drīkst nolaist, ja tā darbināšanas roktura stāvoklis atbilst stāvoklim, kad stiklojums atrodas aizvērtā stāvoklī.

1.4.3.3.

Pārnesumu pārslēgšanas svirai jāatrodas neitrālā stāvoklī. Ja transportlīdzekļa virzīšanai uz priekšu tiek izmantots tā motors, tad pārnesumu pārslēgšanas sviras stāvokli nosaka ražotājs.

1.4.3.4.

Pedāļiem jāatrodas normālā atlaistā stāvoklī. Ja pedāļi ir regulējami, tos iestata vidējā stāvokli, ja vien ražotājs nav noteicis citu stāvokli.

1.4.3.5.

Durvīm ir jābūt aizvērtām, bet ne aizslēgtām.

1.4.3.5.1.

Ja transportlīdzeklim ir automātiski aktivēta durvju aizslēgšanas sistēma, šo sistēmu aktivizē, transportlīdzeklim uzsākot kustību, lai pirms trieciena brīža durvis būtu automātiski aizslēgtas. Pēc ražotāja izvēles durvis aizslēdz manuāli pirms transportlīdzekļa kustības uzsākšanas.

1.4.3.5.2.

Ja transportlīdzeklim ir neobligāta automātiski aktivēta durvju aizslēgšanas sistēma un/vai vadītājs to var deaktivizēt, pēc ražotāja izvēles izmanto vienu no šādām divām procedūrām:

1.4.3.5.2.1.

sistēma tiek aktivizēta, transportlīdzeklim uzsākot kustību, lai pirms trieciena brīža durvis būtu automātiski aizslēgtas. Pēc ražotāja izvēles durvis aizslēdz manuāli pirms transportlīdzekļa kustības uzsākšanas;

1.4.3.5.2.2.

sānu durvis, kas atrodas trieciena pusē, nedrīkst būt aizslēgtas, un sistēmu attiecībā uz šīm durvīm manuāli atspējo; sānu durvīm, kas atrodas triecienu nesaņemošajā pusē, sistēmu drīkst aktivizēt, lai pirms trieciena brīža šīs durvis būtu automātiski aizslēgtas. Pēc ražotāja izvēles durvis aizslēdz manuāli pirms transportlīdzekļa kustības uzsākšanas.

1.4.3.6.

Ja uzstādīts atverams vai noņemams jumts, tam jāatrodas savā vietā un ir jābūt aizvērtam. Testa mērījumu veikšanai un vienojoties ar ražotāju, tas drīkst būt atvērts.

1.4.3.7.

Saulsargiem jābūt paceltā stāvoklī.

1.4.3.8.

Iekšējam atpakaļskata spogulim jāatrodas normālā lietošanas stāvoklī.

1.4.3.9.

Priekšējiem un aizmugurējiem elkoņbalstiem, ja tie ir kustināmi, jāatrodas nolaistā stāvoklī, ja vien to neliedz manekenu novietojums transportlīdzeklī.

1.4.3.10.

Pagalvjiem, kuru augstums ir regulējams, jāatrodas ražotāja noteiktā, pienācīgā stāvoklī. Ja nav nekādu īpašu ražotāja norādījumu, tad pagalvjiem jāatrodas augstākajā stāvoklī.

1.4.3.11.

Sēdekļi

1.4.3.11.1.

Garenvirzienā regulējamus sēdekļus iestata tā, lai to H punkts, kas noteikts saskaņā ar 6. pielikumā noteikto procedūru, atrastos pārvietojuma viduspunktā vai tam tuvākajā fiksētā pozīcijā un ražotāja noteiktā augstumā (ja sēdekļa augstums ir regulējams atsevišķi). Ja ir sola tipa sēdeklis, vadās pēc vadītāja vietas H punkta.

1.4.3.11.2.

Ja priekšējo sēdekļu atzveltnes ir regulējamas, tās iestata tā, lai manekena rumpja slīpums iespējami tuvu atbilstu ražotāja ieteiktajam normālai lietošanai, vai, ja nekādu īpašu ražotāja ieteikumu nav, 25° leņķī uz aizmuguri attiecībā pret vertikāli.

1.4.3.11.3.

Ja aizmugurējie sēdekļi vai aizmugurējie soli ir regulējami, tos iestata vistālākajā aizmugurējā stāvoklī.

1.4.4.

Elektriskā spēka pārvada iestatījums

1.4.4.1.

SOC iestatīšanas procedūras

1.4.4.1.1.

SOC iestatīšanu veic 20 ± 10 °C vides temperatūrā.

1.4.4.1.2.

| a) | transportlīdzekļiem, kuru REESS konstruēta ārējai uzlādei, REESS uzlādē līdz vislielākajam SOC saskaņā ar ražotāja norādīto procedūru normālos ekspluatācijas apstākļos, līdz uzlādes process ir normāli beidzies; |
| --- | --- |

a)

transportlīdzekļiem, kuru REESS konstruēta ārējai uzlādei, REESS uzlādē līdz vislielākajam SOC saskaņā ar ražotāja norādīto procedūru normālos ekspluatācijas apstākļos, līdz uzlādes process ir normāli beidzies;

| b) | transportlīdzekļiem, kuru REESS konstruēta uzlādei tikai no transportlīdzeklī esoša enerģijas avota, REESS uzlādē līdz vislielākajam SOC, kāds sasniedzams transportlīdzekļa normālas ekspluatācijas apstākļos. Ražotājs norāda transportlīdzekļa ekspluatācijas režīmu, lai sasniegtu šo SOC. |
| --- | --- |

b)

transportlīdzekļiem, kuru REESS konstruēta uzlādei tikai no transportlīdzeklī esoša enerģijas avota, REESS uzlādē līdz vislielākajam SOC, kāds sasniedzams transportlīdzekļa normālas ekspluatācijas apstākļos. Ražotājs norāda transportlīdzekļa ekspluatācijas režīmu, lai sasniegtu šo SOC.

1.4.4.1.3.

Testējot transportlīdzekli, SOC jābūt ne mazākam kā 95 procenti no SOC saskaņā ar 1.4.4.1.1. un 1.4.4.1.2. punktu tādai REESS, kas konstruēta ārējai uzlādei, un ne mazākam kā 90 procenti no SOC saskaņā ar 1.4.4.1.1. un 1.4.4.1.2. punktu tādai REESS, kas konstruēta uzlādei tikai no transportlīdzeklī esoša enerģijas avota. Par SOC pārliecinās ar ražotāja noteiktu metodi.

1.4.4.2.

Elektriskajam spēka pārvadam jābūt zem sprieguma, darbinot vai nedarbinot oriģinālos elektroenerģijas avotus (piem., motorģeneratoru, REESS vai elektroenerģijas pārveidošanas sistēmu), tomēr:

1.4.4.2.1.

tehniskajam dienestam un ražotājam vienojoties, ir pieļaujams veikt testu, visam elektriskajam spēka pārvadam vai tā daļām neesot zem sprieguma, ciktāl tas negatīvi neietekmē testa rezultātu. Attiecībā uz elektriskā spēka pārvada daļām, kuras nav zem sprieguma, aizsardzību pret elektriskās strāvas triecienu pierāda vai nu ar fizisku aizsardzību, vai izolācijas pretestību un attiecīgiem papildu pierādījumiem;

1.4.4.2.2.

ja ir nodrošināts automātiskais atvienotājs, pēc ražotāja pieprasījuma ir atļauts veikt testu, kurā notiek automātiskā atvienotāja nostrādāšana. Šajā gadījumā pierāda, ka automātiskais atvienotājs būtu darbojies trieciena testa laikā. Tas ietver automātiskās aktivācijas signālu, kā arī galvanisko atvienošanu, ņemot vērā apstākļus trieciena laikā.

2.

Manekeni

2.1.

Priekšējie sēdekļi

2.1.1.

Katrā priekšējā malējā sēdeklī saskaņā ar 5. pielikuma nosacījumiem novieto Hybrid III 50. procentiles vīrieša manekena (1) specifikācijām atbilstošu manekenu, kas aprīkots ar 45° leņķa potīti un atbilst tā regulēšanas specifikācijām. Manekena potītei ir jābūt sertificētai saskaņā ar 10. pielikumā aprakstītajām procedūrām.

2.1.2.

Automobili testē ar ražotāja nodrošinātajām ierobežotājsistēmām.

3.

Transportlīdzekļa piedziņa un kurss

3.1.

Transportlīdzekli piedzen vai nu tā motors, vai jebkāda cita dzenierīce.

3.2.

Trieciena brīdī transportlīdzeklis vairs nedrīkst būt pakļauts nekādas papildu stūrēšanas vai piedziņas ierīces darbībai.

3.3.

Transportlīdzekļa kursam jāatbilst 1.2. un 1.3.1. punkta prasībām.

4.

Transportlīdzekļa ātrumam trieciena brīdī ir jābūt 56 -0/+1 km/h. Tomēr, ja tests veikts ar lielāku trieciena ātrumu un transportlīdzeklis ir atbildis prasībām, testu uzskata par izturētu.

5.

Priekšējos sēdekļos esošam manekenam veicamie mērījumi

5.1.

Visus nepieciešamos mērījumus izpildes kritēriju pārbaudei veic ar 8. pielikumā dotajām specifikācijām atbilstošām mērīšanas sistēmām.

5.2.

Dažādos parametrus reģistrē, izmantojot neatkarīgus datu kanālus ar šādu CFC (kanāla frekvences klase).

5.2.1.

Paātrinājumu (a) attiecībā uz smaguma centru aprēķina no paātrinājuma, kas izmērīts ar CFC 1 000, trīsasu komponentēm.

5.2.2.

Mērījumi manekena kaklā

5.2.2.1.

Aksiālo stiepes spēku un bīdes spēku uz priekšu/atpakaļ kakla/galvas savienojuma vietā mēra ar CFC 1 000.

5.2.2.2.

Lieces momentu ap šķērsasi kakla/galvas savienojuma vietā mēra ar CFC 600.

5.2.3.

Krūškurvja ieliekumu starp krūšu kaulu un mugurkaulu mēra ar CFC 180.

5.2.4.

Mērījumi manekena augšstilba kaulā un lielajā lielakaulā.

5.2.4.1.

Aksiālo saspiedes spēku un lieces momentus mēra ar CFC 600.

5.2.4.2.

Lielā lielakaula pārvietojumu attiecībā pret augšstilba kaulu mēra ceļa kustīgajā savienojumā ar CFC 180.

6.

Transportlīdzeklim veicamie mērījumi

6.1.

Lai varētu veikt 7. pielikumā aprakstīto vienkāršoto testu, struktūras palēninājuma laika vēsturi nosaka, pamatojoties uz garenvirziena akselerometru uzrādīto vērtību pie B statnes pamatnes triecienu saņemošajā transportlīdzekļa pusē, ko nosaka ar CFC 180, izmantojot datu kanālus, kuri atbilst 8. pielikumā noteiktajām prasībām.

6.2.

Ātruma laika vēsturi, ko izmantos 7. pielikumā aprakstītajā testa procedūrā, iegūst no garenvirziena akselerometra pie B statnes triecienu saņemošajā pusē.

---

(1)  Tāda Hybrid III manekena tehniskās specifikācijas un detalizēti rasējumi, kas atbilst Amerikas Savienotajās Valstīs dzīvojoša piecdesmitās procentiles vīrieša galvenajiem izmēriem, un tā regulēšanas specifikācijas šā testa vajadzībām ir deponēti Apvienoto Nāciju Organizācijas ģenerālsekretāram, un ar tām pēc pieprasījuma var iepazīties Eiropas Ekonomikas komisijas sekretariātā, Palais des Nations, Ženēvā, Šveicē.

1

Hybrid III

Palais des Nations

---

4. PIELIKUMS

Izpildes kritērijs attiecībā uz galvu (HPC) un 3 ms galvas paātrinājuma izpildes kritēriji

1.

Galvas veiktspējas kritērijs (HPC
  36)

1.1.

Galvas veiktspējas kritēriju (HPC
  36) uzskata par ievērotu, ja testa laikā galva nesaskaras ne ar vienu transportlīdzekļa sastāvdaļu.

1.2.

Image 8

kur:

1.2.1.

“a” ir rezultējošais paātrinājums, izmērīts saskaņā ar 3. pielikuma 5.2.1. punktu un izteikts brīvās krišanas paātrinājuma vienībās g (1 g = 9,81 m/s2);

1.2.2.

ja var apmierinoši noteikt galvas pieskaršanās sākumu, t1 un t2 ir tādi divi sekundēs izteikti atskaites punkti laikā, kas norāda intervālu starp galvas pieskaršanās sākumu un reģistrācijas beigām, kad HPC ir maksimālā vērtība;

1.2.3.

ja galvas pieskaršanās sākumu nevar noteikt, t1 un t2 ir tādi divi sekundēs izteikti atskaites punkti laikā, kas norāda intervālu starp reģistrācijas sākumu un beigām, kad HPC ir maksimālā vērtība;

1.2.4.

HPC vērtības, kam laika intervāls (t1 - t2) ir lielāks nekā 36 ms, maksimālās vērtības aprēķinos neņem vērā.

1.3.

Galvas paātrinājuma galīgā rezultāta vērtību trieciena uz priekšu laikā, kura kumulatīvi pārsniedz 3 ms, aprēķina no iegūtā galvas paātrinājuma, kuru mēra saskaņā ar 3. pielikuma 5.2.1. punktu.

2.

Kakla traumas kritēriji

2.1.

Šos kritērijus nosaka, izmantojot kN izteiktu saspiedes aksiālo spēku, aksiālo stiepes spēku un bīdes spēkus uz priekšu/atpakaļ kakla/galvas savienojuma vietā, tos mērot saskaņā ar 3. pielikuma 5.2.2. punktu, un ms izteiktu šo spēku iedarbības ilgumu.

2.2.

Kakla lieces momenta kritēriju nosaka, izmantojot Nm izteiktu lieces momentu ap šķērsasi kakla/galvas savienojuma vietā, ko mēra saskaņā ar 3. pielikuma 5.2.2. punktu.

2.3.

Reģistrē Nm izteiktu kakla liekšanās lieces momentu.

3.

Krūškurvja saspiešanas kritērijs (THCC) un iekšējo orgānu kritērijs (V * C)

3.1.

Krūškurvja saspiešanas kritēriju nosaka, izmantojot mm izteiktu krūškurvja deformācijas absolūto vērtību, ko mēra saskaņā ar 3. pielikuma 5.2.3. punktu.

3.2.

Iekšējo orgānu kritēriju (V * C) aprēķina kā saspiešanas un krūšu kaula nobīdes ātruma momentāno vērtību reizinājumu, mērījumus veicot saskaņā ar šā pielikuma 6. punktu, kā arī 3. pielikuma 5.2.3. punktu.

4.

Augšstilba kaula spēka kritērijs (FFC)

4.1.

Šo kritēriju nosaka, izmantojot kN izteiktu saspiešanas slodzi, kas aksiāli tiek pārnesta uz katru manekena augšstilba kaulu, to mērot saskaņā ar 3. pielikuma 5.2.4. punktu, un ms izteiktu saspiešanas slodzes ilgumu.

5.

Lielā lielakaula saspiedes spēka kritērijs (TCFC) un lielā lielakaula indekss (TI)

5.1.

Lielā lielakaula saspiedes spēka kritēriju nosaka, izmantojot kN izteiktu saspiešanas slodzi (Fz), kas tiek aksiāli pārnesta uz katru manekena lielo lielakaulu un ko mēra saskaņā ar 3. pielikuma 5.2.4. punktu.

5.2.

TI = | MR/ (MC) R | + | FZ/ (FC) Z |

, kur:

| MX | = | lieces moments ap x asi |
| --- | --- | --- |
| MY | = | lieces moments ap y asi |
| (MC)R | = | kritiskais lieces moments, un pieņem, ka tas ir 225 Nm |
| FZ | = | saspiedes aksiālais spēks z virzienā |
| (FC)Z | = | kritiskais saspiedes spēks z virzienā, un pieņem, ka tas ir 35,9 kN, un |

MX

=

lieces moments ap x asi

MY

=

lieces moments ap y asi

(MC)R

=

kritiskais lieces moments, un pieņem, ka tas ir 225 Nm

FZ

=

saspiedes aksiālais spēks z virzienā

(FC)Z

=

kritiskais saspiedes spēks z virzienā, un pieņem, ka tas ir 35,9 kN, un

Image 9

Lielā lielakaula indeksu aprēķina katra lielā lielakaula augšai un apakšai; tomēr Fz drīkst mērīt jebkurā no abām vietām. Iegūto vērtību izmanto augšas un apakšas TI aprēķiniem. Abus momentus, Mx un My, mēra atsevišķi abās vietās.

6.

Iekšējo orgānu kritērija (V * C) aprēķināšanas procedūra Hybrid III manekenam

6.1.

Iekšējo orgānu kritēriju aprēķina kā saspiešanas un krūšu kaula nobīdes ātruma momentāno vērtību reizinājumu. Abas vērtības iegūst no krūšu kaula nobīdes mērījuma.

6.2.

Image 10

Krūšu kaula nobīdes ātrumu laikā t aprēķina no filtrētās nobīdes kā:

Image 11

D(t) ir metros izteikta nobīde laikā t, un
  Image 12
  ir laika intervāls sekundēs starp nobīdes mērījumiem. Maksimālā
  Image 13
  vērtība ir 1,25 × 10-4 sekundes. Šī aprēķināšanas procedūra ir parādīta šajā diagrammā.

Image 14

---

5. PIELIKUMS

Manekenu izvietojums un uzstādīšana un ierobežotājsistēmu iestatīšana

1.

Manekenu izvietojums

1.1.

Manekena simetrijas plaknei jāsakrīt ar sēdekļa vertikālo vidusplakni.

1.2.

Priekšējais sols

1.2.1.

Manekena simetrijas plaknei jāatrodas vertikālajā plaknē, kas iet caur stūres rata centru, un ir jābūt paralēlai transportlīdzekļa garenvirziena vidusplaknei. Ja sēdvietu nosaka sola forma, šādu sēdekli uzskata par atsevišķu sēdekli.

1.2.2.

Manekena simetrijas plaknei ir jābūt simetriskai vadītāja manekena simetrijas plaknei attiecībā pret transportlīdzekļa vidējo garenplakni. Ja sēdvietu nosaka sola forma, šādu sēdekli uzskata par atsevišķu sēdekli.

1.3.

Manekena simetrijas plaknēm jāsakrīt ar ražotāja noteiktajām sēdvietu vidusplaknēm.

2.

Manekenu uzstādīšana

2.1.

Galvas šķērsām novietotajai instrumentu platformai ir jābūt horizontālai 2,5 ° robežās. Lai transportlīdzekļos ar vertikālām, neregulējamām atzveltnēm manekena galvu iestatītu vajadzīgajā līmenī, jārīkojas šādā secībā. Vispirms iestata H punkta stāvokli 2.4.3.1. punktā noteiktajās robežās, lai testa manekena galvas šķērsām novietotā instrumentu platforma atrastos horizontāli. Ja galvas šķērsām novietotā instrumentu platforma vēl nav horizontāla, tad 2.4.3.2. punktā dotajās robežās pieregulē testa manekena iegurņa leņķi. Ja galvas šķērsām novietotā instrumentu platforma vēl nav horizontāla, tad pieregulē testa manekena kakla atbalstu tikai par tik, cik vajadzīgs, lai nodrošinātu, ka galvas šķērsām novietotā instrumentu platforma atrodas horizontāli 2,5 ° robežās.

2.2.

Rokas

2.2.1.

Vadītāja augšdelmiem jāatrodas blakus rumpim un augšdelmu viduslīnijām, cik vien iespējams, jāsakrīt ar vertikālo plakni.

2.2.2.

Pasažiera augšdelmiem jāsaskaras ar sēdekļa atzveltni un rumpja sāniem.

2.3.

Plaukstas

2.3.1.

Vadītāja testa manekena plaukstām jāsaskaras ar stūres rata loka ārējo daļu pie loka horizontālās viduslīnijas. Īkšķiem jāatrodas pāri stūres rata lokam un viegli piestiprinātiem pie stūres rata ar līmlenti tā, lai, grūžot testa manekena roku uz augšu ar spēku, kas nav mazāks par 9 N un nav lielāks par 22 N, lente atbrīvotu roku no stūres rata loka.

2.3.2.

Pasažiera testa manekena plaukstām jāsaskaras ar augšstilba ārpusi. Mazajam pirkstiņam jāsaskaras ar sēdekļa spilvenu.

2.4.

Rumpis

2.4.1.

Ar soliem aprīkotos transportlīdzekļos vadītāja un pasažiera testa manekena rumpja augšdaļai jābalstās pret sēdekļa atzveltni. Vadītāja manekena vidussagitālajai plaknei ir jābūt vertikālai un paralēlai transportlīdzekļa garenvirziena viduslīnijai un jāiet caur stūres rata loka centru. Pasažiera manekena vidussagitālajai plaknei ir jābūt vertikālai un paralēlai transportlīdzekļa garenvirziena viduslīnijai, un jāatrodas tādā pašā attālumā no transportlīdzekļa garenvirziena viduslīnijas kā vadītāja manekena vidussagitālā plakne.

2.4.2.

Ar atsevišķu(-iem) sēdekli(-ļiem) aprīkotos transportlīdzekļos vadītāja un pasažiera testa manekena rumpja augšdaļai jābalstās pret sēdekļa atzveltni. Vadītāja un pasažiera manekena vidussagitālajai plaknei ir jābūt vertikālai un jāsakrīt ar atsevišķā sēdekļa garenvirziena viduslīniju.

2.4.3.

Rumpja apakšdaļa

2.4.3.1.

Vadītāja un pasažiera testa manekena H punktam jāsakrīt 13 mm robežās vertikālajā dimensijā un 13 mm robežās horizontālajā dimensijā ar punktu 6 mm zem H punkta atrašanās vietas, kas noteikta, izmantojot 6. pielikumā aprakstīto procedūru, izņemot to, ka H punkta iekārtas apakšstilba un augšstilba garumu koriģē līdz 414 un 401 mm attiecīgo 417 un 432 mm vietā.

2.4.3.2.

Noteiktam ar iegurņa leņķa mērinstrumentu (GM) – rasējums 78051-532, kas kā atsauce norādīts 572. daļā –, ko ievieto manekena H punkta mēratverē, leņķim, kuru mēra no horizontāles uz plakanās 76,2 mm (3 collas) garās mērinstrumenta virsmas, ir jābūt 22,5° ± 2,5°.

2.5.

Vadītāja un pasažiera testa manekenu augšstilbiem jāatspiežas pret sēdekļa spilvenu tiktāl, ciktāl to ļauj pēdu novietojums. Sākotnējam attālumam starp malējā ceļa skavas atloka virsmām ir jābūt 270 mm ± 10 mm. Cik vien iespējams, vadītāja manekena kreisajai kājai un abām pasažiera manekena kājām jāatrodas vertikālajās garenplaknēs. Cik vien iespējams, vadītāja manekena labajai kājai jāatrodas vertikālā plaknē. Atļauts veikt galīgo pieregulēšanu, lai dažādām pasažieru nodalījuma konfigurācijām ņemtu vērā pēdu novietojumu saskaņā ar 2.6. punktu.

2.6.

Pēdas

2.6.1.

Vadītāja manekena labajai pēdai jābalstās uz nepiespiesta akseleratora pedāļa tā, ka papēža pats aizmugurējais punkts atrodas uz grīdas virsmas pedāļa plaknē. Ja pēdu nevar nolikt uz akseleratora pedāļa, to novieto perpendikulāri lielajam lielakaulam un, cik vien iespējams, tālu uz priekšu pedāļa viduslīnijas virzienā, papēža pašam aizmugurējam punktam balstoties uz grīdas virsmas. Kreisās kājas papēdi novieto pēc iespējas tālāk uz priekšu tā, ka tas balstās uz grīdas paneļa. Kreisā kāja pēc iespējas plakaniskāk atrodas uz pamatnes. Kreisās pēdas garenvirziena viduslīnijai jāatrodas, cik vien iespējams paralēli transportlīdzekļa garenvirziena viduslīnijai. Ar pēdas balstu aprīkotiem transportlīdzekļiem pēc ražotāja pieprasījuma ir iespējams novietot kreiso pēdu uz pēdas balsta. Šādā gadījumā kreisās pēdas novietojumu nosaka pēdas balsts.

2.6.2.

Pasažiera testa manekena abu pēdu papēžus novieto pēc iespējas tālāk uz priekšu tā, ka tie balstās uz grīdas paneļa. Abas pēdas pēc iespējas plakaniskāk atrodas uz pamatnes. Pēdu garenvirziena viduslīnijai jāatrodas pēc iespējas paralēlāk transportlīdzekļa garenvirziena viduslīnijai.

2.7.

Uzstādītie mērinstrumenti nekādi nedrīkst ietekmēt manekena kustību trieciena laikā.

2.8.

Manekena un mērinstrumentu sistēmas temperatūru pirms testa stabilizē un, cik vien iespējams, uztur diapazonā starp 19 °C un 22,2 °C.

2.9.

Manekenu apģērbs

2.9.1.

Ar instrumentiem aprīkotajiem manekeniem uzvelk pieguļošus elastīgas kokvilnas apģērba gabalus ar īsām piedurknēm un bikses ar starām līdz puslielam, kā noteikts FMVSS 208, rasējumi 78051-292 un 293, vai līdzvērtīgu apģērbu.

2.9.2.

Katrā testa manekenu kājā uzvelk un nostiprina 11XW izmēra kurpi, kas atbilst ASV militārā standarta MIL S 13192 revīzijas P konfigurācijas specifikācijām attiecībā uz izmēru, zoles un papēža biezumu un kas sver 0,57± 0,1 kg.

3.

Manekena vesti novieto attiecīgajā stāvoklī, lai kakla apakšējās skavas skrūves atvere un manekena vestes darba atvere būtu savietotas. Kad testa manekens novietots tam paredzētajā sēdvietā atbilstoši 2.1.–2.6. punktā un 3.1.–3.6. punktā noteiktajam, ap testa manekenu apliek drošības jostu un to aizsprādzē. Savelk klēpja jostu, lai tā nebūtu vaļīga. Ķermeņa augšdaļas jostu horizontāli caur manekena centru izvelk no spriegošanas ierīces un atlaiž, ļaujot tai nospriegoties. Šo darbību atkārto četras reizes. Plecu siksnai vajadzētu atrasties tādā pozīcijā, ka tā nenoslīd no pleca un nesaskaras ar kaklu. Hybrid III piecdesmitās procentiles vīrieša manekenam drošības jostas izvietojuma trajektoriju pozicionē tā, ka drošības josta pilnībā nenosedz manekena vestes ārējās puses atveri. Klēpja jostai piemēro 9–18 N spriegošanas slodzi. Ja drošības jostas sistēma ir aprīkota ar spriegojuma mazināšanas ierīci, ķermeņa augšējās daļas jostu atlaiž maksimāli vaļīgi atbilstoši tam, ko ražotājs normālai lietošanai norādījis transportlīdzekļa īpašnieka rokasgrāmatā. Ja drošības jostas sistēma nav aprīkota ar spriegojuma mazināšanas ierīci, pleca jostas vaļīgajai daļai ļauj ievilkties ar drošības jostas spriegošanas ierīces ievilkšanas spēku.

Ja drošības josta un drošības jostas stiprinājumi ir izvietoti tā, ka josta neatrodas iepriekš noteiktajās vietās, tad drošības jostu drīkst pieregulēt manuāli un nostiprināt ar līmlentu.

---

6. PIELIKUMS

Procedūra H punkta un rumpja faktiskā leņķa noteikšanai mehānisko transportlīdzekļu sēdvietām
   (1)

1. papildinājums   – H punkta telpiskās mašīnas (3-D H mašīna) apraksts (1)

2. papildinājums   – Telpiskā atskaites sistēma (1)

3. papildinājums   – Sēdvietu atsauces dati (1)

---

(1)  Procedūra ir aprakstīta Konsolidētās rezolūcijas par transportlīdzekļu konstrukciju (RE.3) 1. pielikumā (dokuments ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.6).

---

7. PIELIKUMS

Testa procedūra ar ratiņiem

1.

Testa uzstādījumi un procedūra

1.1.

Ratiņiem jābūt konstruētiem tā, ka pēc testa tiem nerodas neatgriezeniskas deformācijas. Tos virza tā, lai trieciena fāzē novirze nepārsniegtu 5° vertikālajā plaknē un 2° horizontālajā plaknē.

1.2.

Struktūras stāvoklis

1.2.1.

Testētā struktūra reprezentē attiecīgo transportlīdzekļu sērijveida ražojumus. Dažas sastāvdaļas drīkst aizstāt vai noņemt, ja ir pilnīgi skaidrs, ka šāda aizstāšana vai noņemšana neietekmē testa rezultātus.

1.2.2.

Iestatījumiem jāatbilst šo noteikumu 3. pielikuma 1.4.3. punktā noteiktajiem, ņemot vērā 1.2.1. punktā noteikto.

1.3.

Struktūras piestiprināšana

1.3.1.

Struktūru stingri piestiprina pie ratiņiem tā, lai testa laikā tā nepārvietotos attiecībā pret ratiņiem.

1.3.2.

Paņēmiens, ko izmanto struktūras piestiprināšanai pie ratiņiem, nedrīkst pastiprināt sēdekļu stiprinājumus vai ierobežotājierīces vai izraisīt struktūras jebkādu anormālu deformāciju.

1.3.3.

Ieteicamā stiprinājuma ierīce ir tāda, ar kuru panāk, ka struktūra atrodas uz balstiem, kuri novietoti aptuveni riteņu asu vietās vai, ja iespējams, struktūra ir piestiprināta pie ratiņiem ar balstiekārtas stiprinājumiem.

1.3.4.

Leņķim starp transportlīdzekļa garenasi un ratiņu kustības virzienu ir jābūt 0° ± 2°.

1.4

Manekeniem un to novietojumam jāatbilst 3. pielikuma 2. punkta specifikācijām.

1.5.

Mēraparāts

1.5.1.

Tiem mērpārveidotājiem, ar kuriem mēra struktūras palēninājumu trieciena laikā, jāatrodas paralēli ratiņu garenasij saskaņā ar 8. pielikuma specifikācijām (CFC 180).

1.5.2.

Visi nepieciešamie mērījumi uzskaitīto kritēriju pārbaudīšanai ir noteikti 3. pielikuma 5. punktā.

1.6.

Struktūras palēninājuma līknei trieciena fāzē ir jābūt tādai, ka ar integrēšanu iegūtā līkne, kas raksturo “ātruma izmaiņas laikā”, nevienā punktā neatšķiras vairāk kā par ±1 m/s no atskaites līknes, kura raksturo attiecīgā transportlīdzekļa “ātruma izmaiņas laikā”, kā noteikts šā pielikuma papildinājumā. Pārvietojumu attiecībā pret atskaites līknes laika asi drīkst izmantot, lai iegūtu struktūras ātrumu noteiktā joslā.

1.7.

Šo standartlīkni iegūst, integrējot attiecīgā transportlīdzekļa palēninājuma līkni, kas iegūta frontālas sadursmes testā pret barjeru, kā noteikts šo noteikumu 3. pielikuma 6. punktā.

1.8.

Testu drīkst veikt ar kādu citu metodi, nevis ratiņu palēninājuma metodi, ja šāda metode atbilst prasībām attiecībā uz ātruma izmaiņas diapazonu, kā aprakstīts 1.6. punktā.

---

7. pielikums papildinājums

Ekvivalences līkne – pielaides josla līknei ΔV = f(t)

Image 15

---

8. PIELIKUMS

Mērīšanas paņēmieni mērījumu testos: mērinstrumenti

1.

Definīcijas

1.1.

Datu kanāls ietver visus mērinstrumentus, sākot ar mērpārveidotāju (vai vairākiem mērpārveidotājiem, kuru izejas signālus kombinē kādā noteiktā veidā) un beidzot ar jebkādām analīzes procedūrām, kas var mainīt datu frekvences vai amplitūdas saturu.

1.2.

Pirmā iekārta datu kanālā, ko izmanto, lai pārveidotu mērāmo fizikālo lielumu citā lielumā (piemēram, elektriskais spriegums), kuru var apstrādāt kanāla pārējā daļā.

1.3.

Apzīmējums datu kanālam, kas atbilst noteiktiem amplitūdas raksturlielumiem, kā noteikts šajā pielikumā. CAC skaitlis ir skaitliski vienāds ar mērījumu diapazona augšējo robežvērtību.

1.4.

Šīs frekvences ir definētas šā pielikuma 1. attēlā.

1.5.

Kanāla frekvences klasi apzīmē ar skaitli, kas norāda, ka kanāla frekvenču raksturlīkne atrodas šā pielikuma 1. attēlā noteiktajās robežās. Šis skaitlis un Hz izteikta FH frekvences vērtība ir skaitliski vienādi.

1.6.

Tās taisnes slīpums, kas rāda labāko atbilstību kalibrēšanas vērtībām, kuras kanāla amplitūdas klasē nosaka ar mazākā kvadrāta metodi.

1.7.

Vidējā vērtība jutības koeficientiem, kas novērtēti frekvencēs, kuras vienmērīgi izvietotas logaritmiskā skalā

Image 16

1.8.

Procentos izteikta maksimālās starpības starp kalibrēšanas vērtību un tai atbilstīgo vērtību, kas nolasīta uz 1.6. punktā definētās taisnes pie kanāla amplitūdas klases augšējās robežvērtības, attiecība.

1.9.

Izejas signāla un ieejas signāla attiecība, ja mērpārveidotājs saņem ierosmi perpendikulāri mērījumu asij. To izsaka kā jutības gar mērījumu asi procentuālo daļu.

1.10.

Datu kanāla fāzes aiztures laiks ir vienāds ar sinusoidālā signāla fāzes kavējumu (radiānos), kas dalīts ar šā signāla leņķisko frekvenci (radiānos/sekundē).

1.11.

Visu ārējo apstākļu un ietekmju kopums, kam dotajā brīdi pakļauts datu kanāls.

2.

Veiktspējas prasības

2.1.

Datu kanāla linearitātes kļūdas absolūtajai vērtībai kanālu frekvences klasē (CFC) visā mērījumu diapazonā ir jābūt vienādai ar 2,5 % no CAC vērtības vai mazākai nekā tā.

2.2.

Datu kanāla frekvenču raksturlīknei jāatrodas starp robežlīknēm, kas parādītas šā pielikuma 1. attēlā. Nulles dB līniju nosaka, izmantojot kalibrēšanas koeficientu.

2.3.

Nosaka fāzes aiztures laiku starp datu kanāla ieejas un izejas signāliem, un tas nedrīkst mainīties vairāk kā par 0,1 FH sekundēm starp 0,03 FH un FH.

2.4.

Laiks

2.4.1.

Reģistrē laika bāzi, un tā nodrošina vismaz 1/100 s ar 1 % precizitāti.

2.4.2.

Relatīvā aizture starp divu vai vairāku datu kanālu signālu neatkarīgi no to frekvences klases nedrīkst pārsniegt 1 ms, neskaitot fāzes nobīdes radīto kavējumu.

Diviem vai vairāk datu kanāliem, kuru signālus kombinē, jābūt tās pašas frekvences klases, un šo kanālu relatīvā aizture nedrīkst būt lielāka kā 1/10 FH sekunžu.

Šī prasība attiecas uz analogiem signāliem, kā arī uz sinhronizācijas impulsiem un ciparu signāliem.

2.5.

Mērpārveidotāja šķērsjutībai jebkurā virzienā ir jābūt mazākai nekā 5 procenti.

2.6.

Kalibrēšana

2.6.1.

Datu kanālu kalibrē vismaz reizi gadā, izmantojot standartiekārtu, kura izsekojama līdz zināmiem standartiem. Metodes, ko izmanto salīdzināšanai ar standartiekārtu, nedrīkst ieviest kļūdu, kas lielāka nekā 1 procents no CAC. Standartiekārtas izmanto tikai tam frekvenču diapazonam, kuram tās ir kalibrētas. Datu kanāla apakšsistēmas drīkst novērtēt atsevišķi un rezultātus ņemt vērā, nosakot visa datu kanāla precizitāti. To var darīt, piemēram, imitējot mērpārveidotāja izejas signālu ar zināmas amplitūdas elektrisko signālu, kas ļauj pārbaudīt datu kanāla pastiprinājuma koeficientu, neņemot vērā mērpārveidotāju.

2.6.2.

Standartiekārtu precizitāti sertificē vai apstiprina oficiāls metroloģijas dienests.

2.6.2.1.

Statiskā kalibrēšana

2.6.2.1.1.

Kļūdām ir jābūt mazākām nekā ±1,5 % no kanāla amplitūdas klases.

2.6.2.1.2.

Kļūdai ir jābūt mazākai nekā ±1 % no kanāla amplitūdas klases.

2.6.2.1.3.

Kļūdai ir jābūt mazākai nekā ±1 % no kanāla amplitūdas klases.

2.6.2.2.

Dinamiskā kalibrēšana

2.6.2.2.1.

Standarta paātrinājumu kļūdai, izteiktai procentos no kanāla pastiprinājuma klases, ir jābūt mazākai nekā ±1,5 % zem 400 Hz, mazākai nekā ±2 % diapazonā no 400 Hz līdz 900 Hz un mazākai nekā ±2,5 % virs 900 Hz.

2.6.2.3.

Relatīvajai kļūdai atskaites laikā ir jābūt mazākai nekā 10-5.

2.6.3.

Jutības koeficientu un linearitātes kļūdu nosaka, mērot datu kanāla izejas signālu attiecībā pret zināmu ieejas signālu dažādām šā signāla vērtībām. Datu kanāla kalibrēšanai jāaptver viss amplitūdas klases diapazons.

Divvirzienu kanāliem izmanto gan pozitīvās, gan negatīvās vērtības.

Ja kalibrēšanas iekārta nevar ģenerēt vajadzīgo ieejas signālu mērāmo lielumu pārmērīgi augsto vērtību dēļ, kalibrēšanas veic kalibrēšanas standartu robežās, un šīs robežas reģistrē testa ziņojumā.

Visu datu kanālu kalibrē frekvencē vai frekvenču spektrā ar nozīmīgu vērtību

Image 17

2.6.4.

Fāzes un amplitūdas raksturlīknes attiecībā pret frekvenci nosaka, mērot datu kanāla izejas signālu fāzi un amplitūdu attiecībā pret zināmu ieejas signālu, dažādām šā signāla vērtībām starp FL un desmitkārtīgu CFC vai 3 000 Hz, atkarībā no tā, kurš no šiem lielumiem ir mazāks.

2.7.

Veic regulāras pārbaudes, lai atklātu jebkādu vides ietekmi (piemēram, elektriskā vai magnētiskā plūsma, kabeļa kustēšanās utt.). To var darīt, piemēram, reģistrējot ar fiktīviem mērpārveidotājiem aprīkotu brīvo kanālu izejas signālus. Ja iegūst nozīmīgus izejas signālus, veic korekcijas, piemēram, nomaina kabeļus.

2.8.

Datu kanālu nosaka CAC un CFC.

CAC ir 1, 2 vai 5 desmitajā pakāpē.

3.

Mērpārveidotāji būtu stingri jānostiprina, lai to reģistrētos datus pēc iespējas mazāk ietekmētu vibrācija. Par derīgu uzskata jebkuru stiprinājumu, kam zemākā rezonanses frekvence ir vismaz 5 reizes lielāka par dotā datu kanāla FH frekvenci. Jo īpaši paātrinājuma mērpārveidotāji būtu jāuzstāda tā, lai faktiskās mērījumu ass un atskaites ass sistēmas attiecīgās ass sākotnējais leņķis nav lielāks par 5°, ja netiek veikts analītisks vai eksperimentāls novērtējums par uzstādīšanas ietekmi uz savāktajiem datiem. Ja kādā punktā mērāmi paātrinājumi uz vairākām asīm, katrai paātrinājuma mērpārveidotāja asij būtu jāatrodas 10 mm robežās no attiecīgā punkta un katra akselerometra seismiskās masas centram būtu jāatrodas 30 mm robežās no attiecīgā punkta.

4.

Datu apstrāde

4.1.

Datu kanāla klases frekvencēm atbilstošu filtrēšanu drīkst veikt vai nu datu reģistrēšanas, vai datu apstrādes laikā. Tomēr pirms reģistrēšanas būtu jāveic analogā filtrēšana augstākā līmenī nekā CFC, lai izmantotu vismaz 50 % no reģistratora dinamiskā diapazona un samazinātu risku, ka augstas frekvences piesātina reģistratoru vai digitalizēšanas procesā rada spektrālās kropļošanās kļūdas.

4.2.

Digitalizēšana

4.2.1.

Paraugu ņemšanas frekvencei vajadzētu būt vismaz 8 FH. Analogas reģistrēšanas gadījumā, ja reģistrēšanas un nolasīšanas ātrumi atšķiras, paraugu ņemšanas frekvenci var dalīt ar ātruma koeficientu.

4.2.2.

Vārdu izmēram ciparu formātā vajadzētu būt vismaz 7 biti un paritātes bits.

5.

Rezultāti būtu jānoformē uz A4 formāta papīra (ISO/R 216). Uz diagrammās attēlotu rezultātu asīm būtu jānorāda mērvienības, kas atbilst piemērotam izraudzītās mērvienības daudzkārtnim (piemēram, 1, 2, 5, 10, 20 milimetri). Izmanto SI mērvienības, izņemot attiecībā uz transportlīdzekļa ātrumu, kur drīkst izmantot km/h, un attiecībā uz trieciena izraisītiem paātrinājumiem, kur drīkst izmantot g (g = 9,8 m/s2).

Image 18

  1. attēls Frekvenču raksturlīkne

| | | | | N | Logaritmiska skala |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| CFC | FL | FH | FN | a | ± | 0,5 | dB |
| | | | | b | + | 0,5 ; -1 | dB |
| | Hz | Hz | Hz | c | + | 0,5 ; -4 | dB |
| 1 000 | ≤ 0,1 | 1 000 | 1 650 | d | - | 9 | dB/oktāva |
| 600 | ≤ 0,1 | 600 | 1 000 | e | - | 24 | dB/oktāva |
| 180 | ≤ 0,1 | 180 | 300 | f | | ∞ | |
| 60 | ≤ 0,1 | 60 | 100 | g | - | 30 | |

N

Logaritmiska skala

CFC

FL

FH

FN

a

±

0,5

dB

b

+

0,5 ; -1

dB

Hz

Hz

Hz

c

+

0,5 ; -4

dB

1 000

≤ 0,1

1 000

1 650

d

-

9

dB/oktāva

600

≤ 0,1

600

1 000

e

-

24

dB/oktāva

180

≤ 0,1

180

300

f

∞

60

≤ 0,1

60

100

g

-

30

---

9. PIELIKUMS

Deformējamās barjeras definīcija

1.

Barjeras izmēri ir parādīti šā pielikuma 1. attēlā. Barjeras atsevišķo sastāvdaļu izmēri turpinājumā ir uzskaitīti atsevišķi.

1.1.

Izmēri:

| Augstums | : | 650 mm (šūnmateriāla lentas ass virzienā) |
| --- | --- | --- |
| Platums | : | 1 000 mm |
| Biezums | : | 450 mm (šūnmateriāla šūnu asu virzienā) |

Augstums

:

650 mm (šūnmateriāla lentas ass virzienā)

Platums

:

1 000 mm

Biezums

:

450 mm (šūnmateriāla šūnu asu virzienā)

Visiem iepriekš norādītajiem izmēriem atļauta pielaide ± 2,5 mm.

| Materiāls | : | Alumīnijs 3003 (ISO 209, 1. daļa) |
| --- | --- | --- |
| Folijas biezums | : | 0,076 mm ± 15 procenti |
| Šūnas izmērs | : | 19,1 mm ± 20 procenti |
| Blīvums | : | 28,6 kg/m3 ± 20 procenti |
| Sagraušanas stiprība | : | 0,342 MPa + 0 procenti -10 procenti (1) |

Materiāls

:

Alumīnijs 3003 (ISO 209, 1. daļa)

Folijas biezums

:

0,076 mm ± 15 procenti

Šūnas izmērs

:

19,1 mm ± 20 procenti

Blīvums

:

28,6 kg/m3 ± 20 procenti

Sagraušanas stiprība

:

0,342 MPa + 0 procenti -10 procenti (1)

1.2.

Izmēri:

| Augstums | : | 330 mm (šūnmateriāla lentas ass virzienā) |
| --- | --- | --- |
| Platums | : | 1 000 mm |
| Biezums | : | 90 mm (šūnmateriāla šūnu asu virzienā) |

Augstums

:

330 mm (šūnmateriāla lentas ass virzienā)

Platums

:

1 000 mm

Biezums

:

90 mm (šūnmateriāla šūnu asu virzienā)

Visiem iepriekš norādītajiem izmēriem atļauta pielaide ± 2,5 mm.

| Materiāls | : | Alumīnijs 3003 (ISO 209, 1. daļa) |
| --- | --- | --- |
| Folijas biezums | : | 0,076 mm ± 15 procenti |
| Šūnas izmērs | : | 6,4 mm ± 20 procenti |
| Blīvums | : | 82,6 kg/m3 ± 20 procenti |
| Sagraušanas stiprība | : | 1,711 MPa +0 procenti -10 procenti  (1) |

Materiāls

:

Alumīnijs 3003 (ISO 209, 1. daļa)

Folijas biezums

:

0,076 mm ± 15 procenti

Šūnas izmērs

:

6,4 mm ± 20 procenti

Blīvums

:

82,6 kg/m3 ± 20 procenti

Sagraušanas stiprība

:

1,711 MPa +0 procenti -10 procenti  (1)

1.3.

Izmēri

| Augstums | : | 800 mm ± 2,5 mm |
| --- | --- | --- |
| Platums | : | 1 000 mm ± 2,5 mm |
| Biezums | : | 2,0 mm ± 0,1 mm |

Augstums

:

800 mm ± 2,5 mm

Platums

:

1 000 mm ± 2,5 mm

Biezums

:

2,0 mm ± 0,1 mm

1.4.

Izmēri

| Garums | : | 1 700 mm ± 2,5 mm |
| --- | --- | --- |
| Platums | : | 1 000 mm ± 2,5 mm |
| Biezums | : | 0,81 ± 0,07 mm |
| Materiāls | : | Alumīnijs 5251/5052 (ISO 209, 1. daļa) |

Garums

:

1 700 mm ± 2,5 mm

Platums

:

1 000 mm ± 2,5 mm

Biezums

:

0,81 ± 0,07 mm

Materiāls

:

Alumīnijs 5251/5052 (ISO 209, 1. daļa)

1.5.

Izmēri

| Augstums | : | 330 mm ± 2,5 mm |
| --- | --- | --- |
| Platums | : | 1 000 mm ± 2,5 mm |
| Biezums | : | 0,81 mm ± 0,07 mm |
| Materiāls | : | Alumīnijs 5251/5052 (ISO 209, 1. daļa) |

Augstums

:

330 mm ± 2,5 mm

Platums

:

1 000 mm ± 2,5 mm

Biezums

:

0,81 mm ± 0,07 mm

Materiāls

:

Alumīnijs 5251/5052 (ISO 209, 1. daļa)

1.6.

Visur vajadzētu izmantot divkomponentu poliuretānu (piemēram, Ciba-Geigy XB5090/1 sveķi ar XB5304 cietinātāju vai tiem līdzvērtīgi).

2.

Pilnīga testa procedūra alumīnija šūnmateriāla sertifikācijai ir noteikta NHTSA TP-214D. Turpmāk dots tās procedūras kopsavilkums, kas būtu jāpiemēro frontāla trieciena barjeras materiāliem, kuru sagraušanas stiprība ir attiecīgi 0,342 MPa un 1,711 MPa.

2.1.

Lai nodrošinātu viendabīgu visas barjeras ārpuses sagraušanas stiprību, ņem astoņus paraugus no četrām vietām, kas šūnmateriāla blokā izvietotas vienmērīgi. Bloks ir izturējis sertificēšanu, ja septiņi no šiem astoņiem paraugiem atbilst turpmākajās iedaļās noteiktajām sagraušanas stiprības prasībām.

Paraugu ņemšanas vieta ir atkarīga no šūnmateriāla bloka lieluma. Vispirms no barjeras ārpuses bloka materiāla izgriež četrus 300 mm x 300 mm x 50 mm paraugus. Skatīt šā pielikuma 2. attēlu, kurā parādīts, kā šūnmateriāla blokā atrast šīs daļas. Sertifikācijas testu vajadzībām katru no šiem lielākajiem paraugiem sadala mazākos paraugos (150 mm x 150 mm x 50 mm). Sertifikācija pamatojas uz testēšanu, ko veic diviem paraugiem no katras no šīm četrām vietām. Pārējie divi pēc pieprasījuma būtu jādara pieejami pieteikuma iesniedzējam.

2.2.

Testēšanai izmanto šāda lieluma paraugus:

| Garums | : | 150 mm ± 6 mm |
| --- | --- | --- |
| Platums | : | 150 mm ± 6 mm |
| Biezums | : | 50 mm ± 2 mm |

Garums

:

150 mm ± 6 mm

Platums

:

150 mm ± 6 mm

Biezums

:

50 mm ± 2 mm

Nepilno šūnu sienas gar malām aplīdzina šādi:

| | “W” virzienā nepilnajai sienai ir jābūt ne garākai kā 1,8 mm (sk. šā pielikuma 3. attēlu); |
| --- | --- |

“W” virzienā nepilnajai sienai ir jābūt ne garākai kā 1,8 mm (sk. šā pielikuma 3. attēlu);

| | L virzienā paraugam abās pusēs atstāj pusi no katras atsevišķās šūnas sienas (lentes virzienā) (sk. šā pielikuma 3. attēlu). |
| --- | --- |

L virzienā paraugam abās pusēs atstāj pusi no katras atsevišķās šūnas sienas (lentes virzienā) (sk. šā pielikuma 3. attēlu).

2.3.

Parauga garumu mēra trīs vietās – 12,7 mm no katra gala un vidū – un tos reģistrē kā L1, L2 un L3 (šā pielikuma 3. attēls). Tādā pašā veidā mēra platumu un to reģistrē kā W1, W2 un W3 (šā pielikuma 3. attēls). Šos mērījumus veic uz biezuma viduslīnijas. Tad aprēķina sagraušanas zonu:

Image 19

2.4.

Paraugu sagrauj ar ātrumu, kas nav mazāks kā 5,1 mm/min. un nav lielāks kā 7,6 mm/min. Minimālais sagraušanas attālums ir 16,5 mm.

2.5.

Dati par spēka / nobīdes attiecību vai nu analogā, vai ciparu formātā jāiegūst katram testētajam paraugam. Ja datus vāc analogā formātā, tad ir jābūt pieejamiem līdzekļiem to pārveidošanai ciparu formātā. Visus datus ciparu formātā vāc ar ātrumu, kas nav mazāks par 5 Hz (5 punkti sekundē).

2.6.

Visus datus pirms 6,4 mm sagraušanas un pēc 16,5 mm sagraušanas neņem vērā. Atlikušos datus šādi dala trīs daļās jeb pārvietojuma intervālos (n = 1, 2, 3) (sk. šā pielikuma 4 attēlu):

| 1) | 06,4 mm – 09,7 mm, ieskaitot, |
| --- | --- |

1)

06,4 mm – 09,7 mm, ieskaitot,

| 2) | 09,7 mm – 13,2 mm, ieskaitot, |
| --- | --- |

2)

09,7 mm – 13,2 mm, ieskaitot,

| 3) | 13,2 mm – 16,5 mm, ieskaitot. |
| --- | --- |

3)

13,2 mm – 16,5 mm, ieskaitot.

Aprēķina vidējo katrai daļai šādi:

Image 20

Šajā vienādojumā m ir to datu punktu skaits, kas izmērīti katrā no trijiem intervāliem. Katras daļas sagraušanas stiprību aprēķina šādi:

Image 21

2.7.

Šūnmateriāla paraugu sertificē, ja izpildās šādi nosacījumi:

| | 0,308 MPa ≤ S(n) ≤ 0,342 MPa attiecībā uz 0,342 MPa materiālu |
| --- | --- |

0,308 MPa ≤ S(n) ≤ 0,342 MPa attiecībā uz 0,342 MPa materiālu

| | 1,540 MPa ≤ S(n) ≤ 1,711 MPa attiecībā uz 1,711 MPa materiālu |
| --- | --- |

1,540 MPa ≤ S(n) ≤ 1,711 MPa attiecībā uz 1,711 MPa materiālu

| | n = 1, 2, 3. |
| --- | --- |

n = 1, 2, 3.

2.8.

Jātestē astoņi paraugi no četrām vietām, kas blokā izvietotas vienmērīgi. Bloks iztur sertificēšanu, ja septiņi paraugi no astoņiem atbilst sagraušanas stiprības specifikācijai, kas noteikta iepriekšējā iedaļā.

3.

Savienošanas procedūra, izmantojot adhezīvu

3.1.

Tieši pirms savienošanas savienojamās alumīnija lokšņu virsmas rūpīgi notīra, izmantojot piemērotu šķīdinātāju, piemēram, 1,1,1-trihloretānu. Tīrīšanu veic vismaz divas reizes vai pēc nepieciešamības, lai likvidētu tauku vai netīrumu nosēdumus. Tad notīrītās virsmas apstrādā ar 120. numura smilšpapīru. Nedrīkst izmantot metāla/silīcija karbīda smilšpapīru. Veic virsmu rūpīgu abrazīvo apstrādi un šā procesa laikā smilšpapīru regulāri maina, lai izvairītos no tā aizķepšanas, kas var radīt pulēšanas efektu. Pēc abrazīvās apstrādes virsmas atkal rūpīgi notīra, kā aprakstīts iepriekš. Kopumā virsmas ar šķīdinātāju tīra vismaz četras reizes. Notīra visus putekļus un nosēdumus, kas paliek pēc abrazīvās apstrādes, jo tie negatīvi ietekmēs salīmēšanu.

3.2.

Virsmai vienmērīgi uzklāj ne vairāk kā 0,5 kg/m2, slāņa maksimālajam biezumam nepārsniedzot 0,5 mm.

4.

Konstrukcija

4.1.

Galveno šūnmateriāla bloku salīmē ar aizmugures loksni tā, lai šūnu asis būtu perpendikulāri loksnei. Pārklājumu pielīmē šūnmateriāla bloka priekšējai virsmai. Pārklājuma loksnes augšējo un apakšējo virsmu nesalīmē ar galveno šūnmateriāla bloku, bet tām būtu jāatrodas tam tuvu klāt. Pārklājuma loksni pielīmē aizmugures loksnes uzstādīšanas atlokiem.

4.2.

Bufera elementu salīmē ar pārklājuma loksnes ārpusi tā, lai šūnu asis būtu perpendikulāras loksnei. Bufera elementa apakšai ir jābūt vienā līmenī ar pārklājuma loksnes apakšējo virsmu. Bufera priekšējo loksni salīmē ar bufera elementa priekšpusi.

4.3.

Tad bufera elementu sadala trīs vienādās daļās ar divām vertikālām gropēm. Šīs gropes izzāģē cauri visam bufera daļas biezumam un pagarina visā bufera platumā. Gropes izzāģē ar zāģi; to platumam ir jābūt izmantotā asmens platumam, nepārsniedzot 4,0 mm.

4.4.

Cauri uzstādīšanas atlokiem jāizurbj atveres barjeras uzstādīšanai (parādīts šā pielikuma 5. attēlā). Atveru diametram ir jābūt 9,5 mm. Piecas atveres izurbj augšējā atlokā – 40 mm attālumā no atloka augšējās malas – un piecas apakšējā atlokā – 40 mm no tā apakšējās malas. Šīm atverēm jāatrodas 100 mm, 300 mm, 500 mm, 700 mm un 900 mm no barjeras malām. Visas atveres izurbj ± 1 mm robežās no nominālajiem attālumiem. Šīs atveru atrašanās vietas ir tikai ieteikums. Drīkst izmantot citas vietas, kas nodrošina vismaz tādu montāžas stiprību un drošību kā iepriekš minētās montāžas specifikācijas.

5.

Uzstādīšana

5.1.

Deformējamo barjeru stingri piestiprina pie tādas konstrukcijas malas, kuras masa nav mazāka kā 7 x 104 kg, vai pie tai piestiprinātas struktūras. Barjeras priekšējās virsmas stiprinājumam ir jābūt tādam, ka transportlīdzeklis nevienā trieciena posmā nesaskaras ne ar vienu struktūras daļu, kas atrodas tālāk nekā 75 mm no barjeras augšējās virsmas (izņemot augšējo atloku) (2). Tās virsmas priekšpusei, kam piestiprināta deformējamā barjera, ir jābūt līdzenai un visā ārpuses augstumā un platumā nepārtrauktai, un tai ir jābūt ± 1° robežās vertikālai un ± 1° robežās perpendikulārai ieskriešanās celiņa asij. Stiprināšanas virsmu testa laikā nepārvieto vairāk kā par 10 mm. Vajadzības gadījumā izmanto papildu stiprināšanas vai apturēšanas ierīces, lai novērstu betona bloka pārvietošanos. Deformējamās barjeras malu savieto ar tāda betona bloka malu, kas atbilst testējamā transportlīdzekļa izmēram.

5.2.

Image 22

  1. attēls Frontāla trieciena testa deformējamā barjera

Barjeras platums: 1 000 mm

Visi izmēri norādīti mm.

Image 23

  2. attēls Sertificēšanas vajadzībām ņemamo paraugu vietas

Ja a ≥ 900 mm: x = 1/3 (b-600 mm) un y = 1/3 (a - 600 mm) (ja a ≤ b)

Image 24

Ja a < 900 mm: x = 1/5 (b-1 200 mm) un y = 1/2 (a - 300 mm) (ja a ≤ b)

Image 25

  3. attēls Šūnmateriāla asis un izmērītie izmēri

e = d/2

f = 0,8 mm

Image 26

  4. attēls Sagraušanas spēks un pārvietojums

Image 27

  5. attēls Atveru atrašanās vietas barjeras uzstādīšanai

Atveru diametri ir 9,5 mm.

Visi izmēri mm.

---

(1)  Saskaņā ar sertificēšanas kārtību, kas aprakstīta šā pielikuma 2. punktā.

1

(2)  Uzskata, ka šai prasībai atbilst bloks, kura gals atrodas 125–925 mm augstu un vismaz 1 000 mm dziļi.

2

---

10. PIELIKUMS

Manekena apakšstilba un pēdas sertificēšanas procedūra

1.

Pēdas augšējās daļas trieciena tests

1.1.

Šā testa mērķis ir izmērīt Hybrid III pēdas un potītes reakciju uz precīzi definētiem cietas virsmas svārsta triecieniem.

1.2.

Ceļu mezgla (79051-16 Rev B) stiprināšanai pie testa statīva izmanto slodzes devēja imitatoru (78051-319 Rev A).

1.3.

Testēšanas procedūra

1.3.1.

Pirms testa katras kājas komplektu četras stundas tur 22 °C ± 3 °C temperatūrā un 40± 30 % gaisa mitrumā. Šajā periodā nav ietverts laiks, kas vajadzīgs stabila stāvokļa sasniegšanai.

1.3.2.

Triecienam paredzēto ādas virsmu, kā arī zveltņa virsmu pirms testa notīra ar izopropilspirtu vai līdzvērtīgu tīrīšanas līdzekli. Apkaisa ar talku.

1.3.3.

Zveltņa akselerometru novieto tā, ka tā jutības ass atrodas paralēli trieciena virzienam saskares vietā ar pēdu.

1.3.4.

Kājas komplekta uzstādīšana uz statīva parādīta šā pielikuma 1. attēlā. Testa statīvu stingri nostiprina, lai trieciena laikā tas neizkustētos. Augšstilba kaula slodzes devēja imitatora (78051-319) viduslīnijai ir jābūt vertikālai ar pielaidi ±0,5 °. Stiprinājumu iestata tā, lai līnija starp ceļa locītavas skavu un potītes stiprinājuma bultskrūvi būtu horizontāla ar pielaidi ±3°, papēdim balstoties uz divām mazas berzes loksnēm ar līdzenu virsmu (PTFE loksne). Nodrošina, lai lielā lielakaula “miesa” pilnībā atrodas virzienā uz to lielā lielakaula galu, kas atrodas tuvāk celim. Potīti iestata tā, lai pēdas apakšas plakne būtu vertikāla un perpendikulāra trieciena virzienam ar pielaidi ±3° un lai pēdas vidussagitālā plakne būtu savietota ar svārsta stieni. Pirms katra testa ceļa locītavu iestata 1,5 ± 0,5 g robežās. Pēdas locītavu iestata tā, lai tā būtu vaļīga, un pēc tam savelk tikai tik daudz, lai pēda stabili turētos uz PTFE loksnes.

1.3.5.

Cietais zveltnis sastāv no horizontāla cilindra ar 50 ± 2 mm diametru un svārsta balsta stieņa ar 19 ± 1 mm diametru (šā pielikuma 4. attēls). Cilindra masa, ieskaitot mērinstrumentus un visas cilindrā esošās balsta stieņa daļas, ir 1,25 ± 0,02 kg. Svārsta stieņa masa ir 285 ± 5 g. Jebkuras rotējošās daļas masai asī, kam piestiprināts balsta stienis, nevajadzētu būt lielākai par 100 g. Attālums starp zveltņa cilindra centrālo horizontālo asi un visa svārsta rotācijas asi ir 1 250 ± 1 mm. Zveltņa cilindru uzstāda tā, ka tā garenvirziena ass atrodas horizontāli un perpendikulāri trieciena virzienam. Svārsts triecas pret pēdas apakšu 185 ± 2 mm no papēža pamatnes, kas balstās uz stingras horizontālas platformas tā, lai svārsta stieņa garenvirziena viduslīnija trieciena brīdī atrastos 1° robežās no vertikāles. Zveltni virza tā, lai nebūtu ievērojamu sānisku, vertikālu vai rotācijas kustību.

1.3.6.

Starp secīgiem vienas kājas testiem ievēro vismaz 30 minūšu pārtraukumu.

1.3.7.

Datu iegūšanas sistēmai, tostarp mērpārveidotājiem, jāatbilst CFC 600 specifikācijām, kā aprakstīts 8. pielikumā.

1.4.

Izpildes specifikācija

1.4.1.

Katram pēdas spilventiņam, saņemot triecienu ar ātrumu 6,7 (±0,1) m/s saskaņā ar 1.3. punktu, maksimālajam lielā lielakaula lieces momentam ap y asi (My) ir jābūt 120 ± 25 Nm.

2.

Pēdas apakšējās daļas trieciena tests bez kurpes

2.1.

Šā testa mērķis ir izmērīt Hybrid III pēdas ādas un ieliktņa reakciju uz precīzi definētiem cietas virsmas svārsta triecieniem.

2.2.

Ceļu komplekta (79051-16 Rev B) stiprināšanai pie testa statīva izmanto slodzes devēja imitatoru (78051-319 Rev A).

2.3.

Testēšanas procedūra

2.3.1.

Pirms testa katras kājas komplektu četras stundas tur 22 ± 3 °C temperatūrā un 40± 30 % gaisa mitrumā. Šajā periodā nav ietverts laiks, kas vajadzīgs stabila stāvokļa sasniegšanai.

2.3.2.

Triecienam paredzēto ādas virsmu, kā arī zveltņa virsmu pirms testa notīra ar izopropilspirtu vai līdzvērtīgu tīrīšanas līdzekli. Apkaisa ar talku. Pārbauda, vai papēža enerģiju slāpējošajam ieliktnim nav redzamu bojājumu.

2.3.3.

Zveltņa akselerometru novieto tā, ka tā jutības ass atrodas paralēli trieciena virzienam saskares vietā ar pēdu.

2.3.4.

Kājas komplektu uzstāda uz šā pielikuma 2. attēlā parādītā statīva. Testa statīvu stingri nostiprina, lai trieciena laikā tas neizkustētos. Augšstilba kaula slodzes devēja imitatora (78051-319) viduslīnijai ir jābūt vertikālai ar pielaidi ±0,5 °. Stiprinājumu iestata tā, lai līnija starp ceļa locītavas skavu un potītes stiprinājuma bultskrūvi būtu horizontāla ar pielaidi ±3°, papēdim balstoties uz divām mazas berzes loksnēm ar līdzenu virsmu (PTFE loksne). Nodrošina, lai lielā lielakaula “miesa” pilnībā atrodas virzienā uz to lielā lielakaula galu, kas atrodas tuvāk celim. Potīti iestata tā, lai pēdas apakšas plakne būtu vertikāla un perpendikulāra trieciena virzienam ar pielaidi ±3° un lai pēdas vidussagitālā plakne būtu savietota ar svārsta stieni. Pirms katra testa ceļa locītavu iestata 1,5 ± 0,5 g robežās. Pēdas locītavu iestata tā, lai tā būtu vaļīga, un pēc tam savelk tikai tik daudz, lai pēda stabili turētos uz PTFE loksnes.

2.3.5.

Cietais zveltnis sastāv no horizontāla cilindra ar 50 ± 2 mm diametru un svārsta balsta stieņa ar 19 ± 1 mm diametru (šā pielikuma 4. attēls). Cilindra masa, ieskaitot mērinstrumentus un visas cilindrā esošās balsta stieņa daļas, ir 1,25 ± 0,02 kg. Svārsta stieņa masa ir 285 ± 5 g. Jebkuras rotējošās daļas masai asī, kam piestiprināts balsta stienis, nevajadzētu būt lielākai par 100 g. Attālumam starp zveltņa cilindra centrālo horizontālo asi un visa svārsta rotācijas asi ir jābūt 1 250 ± 1 mm. Zveltņa cilindru uzstāda tā, ka tā garenass ir horizontāla un perpendikulāra trieciena virzienam. Svārsts triecas pret pēdas apakšu 62 ± 2 mm no papēža pamatnes, kas balstās uz stingras horizontālas platformas tā, lai svārsta stieņa garenvirziena viduslīnija trieciena brīdī atrastos 1° robežās no vertikāles. Zveltni virza tā, lai nebūtu ievērojamu sānisku, vertikālu vai rotācijas kustību.

2.3.6.

Starp secīgiem vienas kājas testiem ievēro vismaz 30 minūšu pārtraukumu.

2.3.7.

Datu iegūšanas sistēmai, tostarp mērpārveidotājiem, jāatbilst CFC 600 specifikācijām, kā aprakstīts 8. pielikumā.

2.4.

Izpildes specifikācija

2.4.1.

Kad katras pēdas papēdis saņem triecienu ar ātrumu 4,4 ± 0,1 m/s saskaņā ar 2.3. punktu, maksimālajam zveltņa paātrinājumam ir jābūt 295 ± 50 g.

3.

Pēdas apakšējās daļas trieciena tests (ar kurpi)

3.1.

Šā testa mērķis ir izmērīt kurpes un Hybrid III papēža “miesas” un pēdas locītavas reakciju uz precīzi definētiem cietas virsmas svārsta triecieniem.

3.2.

Izmanto pilnu Hybrid III apakšstilbu komplektu, kreiso apakšstilbu (86-5001-001) un labo apakšstilbu (86-5001-002), kas aprīkoti ar pēdas un potītes komplektu, kreiso pēdu un potīti (78051-614) un labo pēdu un potīti (78051-615), tostarp ceļu komplektu. Ceļu komplekta (79051-16 Rev B) stiprināšanai pie testa statīva izmanto slodzes devēja imitatoru (78051-319 Rev A). Pēdai uzvelk kurpi, kas aprakstīta 5. pielikuma 2.9.2. punktā.

3.3.

Testēšanas procedūra

3.3.1.

Pirms testa katras kājas komplektu četras stundas tur 22 ± 3 °C temperatūrā un 40± 30 % gaisa mitrumā. Šajā periodā nav ietverts laiks, kas vajadzīgs stabila stāvokļa sasniegšanai.

3.3.2.

Triecienam paredzēto virsmu kurpes apakšā un zveltņa virsmu pirms testa notīra ar izopropilspirtu vai līdzvērtīgu tīrīšanas līdzekli. Pārbauda, vai papēža enerģiju slāpējošajam ieliktnim nav redzamu bojājumu.

3.3.3.

Zveltņa akselerometru novieto tā, ka tā jutības ass atrodas paralēli trieciena virzienam saskares vietā ar pēdu.

3.3.4.

Kājas komplektu uzstāda uz šā pielikuma 3. attēlā parādītā statīva. Testa statīvu stingri nostiprina, lai trieciena laikā tas neizkustētos. Augšstilba kaula slodzes devēja imitatora (78051-319) viduslīnijai ir jābūt vertikālai ar pielaidi ±0,5 °. Stiprinājumu noregulē tā, lai līnija starp ceļa locītavas skavu un potītes stiprinājuma bultskrūvi būtu horizontāla ar pielaidi ±3°, kurpes papēdim balstoties uz divām mazas berzes loksnēm ar līdzenu virsmu (PTFE loksne). Nodrošina, lai lielā lielakaula “miesa” pilnībā atrodas virzienā uz to lielā lielakaula galu, kas atrodas tuvāk celim. Potīti noregulē tā, lai plakne, kas saskaras ar papēdi un zoli zem kurpes, būtu vertikāla un perpendikulāra trieciena virzienam ar pielaidi ±3° un lai pēdas un kurpes vidussagitālā plakne būtu savietota ar svārsta stieni. Pirms katra testa ceļa locītavu iestata 1,5 ± 0,5 g robežās. Pēdas locītavu iestata tā, lai tā būtu vaļīga, un pēc tam savelk tikai tik daudz, lai pēda stabili turētos uz PTFE loksnes.

3.3.5.

Cietais zveltnis sastāv no horizontāla cilindra ar 50 ± 2 mm diametru un svārsta balsta stieņa ar 19 ± 1 mm diametru (šā pielikuma 4. attēls). Cilindra masa, ieskaitot mērinstrumentus un visas cilindrā esošās balsta stieņa daļas, ir 1,25 ± 0,02 kg. Svārsta stieņa masa ir 285 ± 5 g. Jebkuras rotējošās daļas masai asī, kam piestiprināts balsta stienis, nevajadzētu būt lielākai par 100 g. Attālumam starp zveltņa cilindra centrālo horizontālo asi un visa svārsta rotācijas asi ir jābūt 1 250 ± 1 mm. Zveltņa cilindru uzstāda tā, ka tā garenass ir horizontāla un perpendikulāra trieciena virzienam. Svārsts triecas pret kurpes papēdi horizontālā plaknē, kas ir 62 ± 2 mm attālumā virs manekena papēža pamatnes, kurpei balstoties uz stingras horizontālas platformas tā, lai svārsta stieņa garenvirziena viduslīnija trieciena brīdī atrastos viena grāda robežās no vertikāles. Zveltni virza tā, lai nebūtu ievērojamu sānisku, vertikālu vai rotācijas kustību.

3.3.6.

Starp secīgiem vienas kājas testiem ievēro vismaz 30 minūšu pārtraukumu.

3.3.7.

Datu iegūšanas sistēmai, tostarp mērpārveidotājiem, jāatbilst CFC 600 specifikācijām, kā aprakstīts 8. pielikumā.

3.4.

Izpildes specifikācija

3.4.1.

Image 28

  1. attēls Pēdas augšējās daļas trieciena tests Testa iestatījumu specifikācijas

Image 29

  2. attēls Pēdas apakšējās daļas trieciena tests (bez kurpes) Testa iestatījumu specifikācijas

Image 30

  3. attēls Pēdas apakšējās daļas trieciena tests (ar kurpi) Testa iestatījumu specifikācijas

Image 31

  4. attēls Svārsts – zveltnis

---

11. pielikums

Ar elektrisku spēka pārvadu aprīkotu transportlīdzekļu testa procedūras

Šajā pielikumā aprakstītas testa procedūras, ar ko pierāda atbilstību šo noteikumu 5.2.8. punkta elektrodrošības prasībām.

1.

Ja izmanto augstsprieguma atvienotāja funkciju, mērījumus veic no abām tās ierīces pusēm, ar ko īsteno atvienotāja funkciju.

Tomēr, ja augstsprieguma atvienotājs ir integrēts REESS vai enerģijas pārveidošanas sistēmā un REESS augstsprieguma kopne vai enerģijas pārveidošanas sistēma ir aizsargāta saskaņā ar IPXXB aizsardzības līmeni, pēc trieciena testa mērījumus drīkst veikt tikai starp ierīci, ar ko īsteno atvienošanas funkciju, un elektriskajām slodzēm.

Šajā testā izmantotajam voltmetram jāmēra līdzstrāvas vērtības, un tā iekšējai pretestībai ir jābūt vismaz 10 MΩ.

2.

Pēc trieciena testa nosaka augstsprieguma kopnes spriegumus (Ub, U1, U2) (sk. 1. attēlu).

Sprieguma mērījumu veic ne agrāk kā 10 sekundes un ne vēlāk kā 60 sekundes pēc trieciena.

Šo procedūru nepiemēro, ja testu veic stāvoklī, kad elektriskais spēka pārvads nav zem sprieguma.

Image 32

  1. attēls Ub, U1, U2 mērīšana b 1 2

3.

Pirms trieciena paralēli attiecīgajai kapacitātei pievieno slēdzi S1 un zināmas pretestības izlādes rezistoru Re (sk. 2. attēlu).

| a) | Ne agrāk kā 10 sekundes un ne vēlāk kā 60 sekundes pēc trieciena slēdzi S1 ieslēdz, kamēr mēra un reģistrē spriegumu Ub un strāvu Ie. Sprieguma Ub un strāvas Ie reizinājumu integrē laikā no slēdža S1 ieslēgšanas brīža (tc) līdz brīdim, kad spriegums Ub nokrītas zem augstsprieguma robežas 60 V līdzstrāvai (th). Iegūtais integrālis atbilst kopējai enerģijai (TE) džoulos. |
| --- | --- |

a)

Ne agrāk kā 10 sekundes un ne vēlāk kā 60 sekundes pēc trieciena slēdzi S1 ieslēdz, kamēr mēra un reģistrē spriegumu Ub un strāvu Ie. Sprieguma Ub un strāvas Ie reizinājumu integrē laikā no slēdža S1 ieslēgšanas brīža (tc) līdz brīdim, kad spriegums Ub nokrītas zem augstsprieguma robežas 60 V līdzstrāvai (th). Iegūtais integrālis atbilst kopējai enerģijai (TE) džoulos.

Image 33

| b) | Ja Ub mēra laikā starp 10 sekundēm un 60 sekundēm pēc trieciena un ražotājs ir norādījis X-kondensatoru kapacitāti (Cx), kopējo enerģiju (TE) aprēķina pēc šādas formulas:
  TE = 0,5 x Cx x Ub
  2 |
| --- | --- |

b)

Ja Ub mēra laikā starp 10 sekundēm un 60 sekundēm pēc trieciena un ražotājs ir norādījis X-kondensatoru kapacitāti (Cx), kopējo enerģiju (TE) aprēķina pēc šādas formulas:

TE = 0,5 x Cx x Ub
  2

| c) | Ja U1 un U2 (sk. 1. attēlu) mēra laikā starp 10 sekundēm un 60 sekundēm pēc trieciena un ja ražotājs ir norādījis Y-kondensatoru kapacitātes (Cy1, Cy2), kopējo enerģiju (TEy1, TEy2) aprēķina pēc šādām formulām:
  TEy1 = 0,5 x Cy1 x U1
  2

  TEy2 = 0,5 x Cy2 x U2
  2 |
| --- | --- |

c)

Ja U1 un U2 (sk. 1. attēlu) mēra laikā starp 10 sekundēm un 60 sekundēm pēc trieciena un ja ražotājs ir norādījis Y-kondensatoru kapacitātes (Cy1, Cy2), kopējo enerģiju (TEy1, TEy2) aprēķina pēc šādām formulām:

TEy1 = 0,5 x Cy1 x U1
  2

TEy2 = 0,5 x Cy2 x U2
  2

Šo procedūru nepiemēro, ja testu veic stāvoklī, kad elektriskais spēka pārvads nav zem sprieguma.

Image 34

  2. attēls Piemērs – augstsprieguma kopnes X-kondensatoros uzkrātās enerģijas mērījums

4.

Pēc transportlīdzekļa trieciena testa visas daļas, kas atrodas ap augstsprieguma sastāvdaļām, atver, izjauc vai noņem, neizmantojot instrumentus. Visas pārējās apkārtējās daļas uzskata par daļu no fiziskās aizsardzības.

Posmaino testēšanas pirkstu, kas aprakstīts 3. attēlā, elektrodrošības novērtējuma vajadzībām ievieto jebkādās fiziskās aizsardzības spraugās vai atverēs ar testa spēku 10 N ± 10 procenti. Ja posmainais testēšanas pirksts daļēji vai pilnībā iekļūst fiziskajā aizsardzībā, posmaino testēšanas pirkstu novieto katrā no turpmāk noteiktajiem stāvokļiem.

Sākot no taisnas pozīcijas, abas testēšanas pirksta daļas pakāpeniski pagriež līdz 90 grādu leņķim attiecībā pret blakus esošās pirksta daļas asi un novieto visās iespējamajās pozīcijās.

Iekšējās elektroaizsardzības barjeras uzskata par daļu no norobežojuma.

Attiecīgā gadījumā zemsprieguma barošanas avotu (ne mazāk par 40 V un ne vairāk par 50 V) savieno virknes slēgumā ar piemērotu spuldzi starp posmaino testēšanas pirkstu un spriegumaktīvām augstsprieguma daļām elektroaizsardzības barjerā vai norobežojumā.

Image 35

  3. attēls Posmainais testēšanas pirksts

Materiāls: metāls, ja nav norādīts citādi

Lineārie izmēri milimetros.

Pielaides izmēriem, kuriem nav konkrētu pielaižu:

| a) | leņķiem: +0/-10 sekundes; |
| --- | --- |

a)

leņķiem: +0/-10 sekundes;

| b) | lineāriem izmēriem:






  i) | līdz 25 mm: +0/-0,05; |
| --- | --- | --- |

b)

lineāriem izmēriem:

i)

līdz 25 mm: +0/-0,05;

| ii) | vairāk nekā 25 mm: ±0,2. |
| --- | --- |

ii)

vairāk nekā 25 mm: ±0,2.

Abiem šarnīriem jānodrošina kustība vienā un tajā pašā plaknē un vienā un tajā pašā virzienā līdz 90° leņķim ar 0 līdz +10° pielaidi.

Šo noteikumu 5.2.8.1.3. punkta prasības ir izpildītas, ja 3. attēlā aprakstītais posmainais testēšanas pirksts nespēj saskarties ar spriegumaktīvām augstsprieguma daļām.

Vajadzības gadījumā drīkst izmantot spoguli vai fibroskopu, lai pārbaudītu, vai posmainais testēšanas pirksts pieskaras augstsprieguma kopnēm.

Ja šī prasība tiek pārbaudīta, izmantojot signāla ķēdi starp posmaino testēšanas pirkstu un spriegumaktīvām augstsprieguma daļām, spuldze neiedegas.

4.1.

| a) | Testa metode, izmantojot pretestības testeri
  Pretestības testeri pievieno mērījumu punktiem (parasti elektriskajai šasijai un strāvvadošajam norobežojumam/elektroaizsardzības barjerai) un mēra pretestību, izmantojot pretestības testeri, kas atbilst šādai specifikācijai:






  i) | pretestības testeris: mērāmā strāva vismaz 0,2 A; |
| --- | --- | --- |

a)

Testa metode, izmantojot pretestības testeri

Pretestības testeri pievieno mērījumu punktiem (parasti elektriskajai šasijai un strāvvadošajam norobežojumam/elektroaizsardzības barjerai) un mēra pretestību, izmantojot pretestības testeri, kas atbilst šādai specifikācijai:

i)

pretestības testeris: mērāmā strāva vismaz 0,2 A;

| ii) | izšķirtspēja: 0,01 Ω vai mazāka; |
| --- | --- |

ii)

izšķirtspēja: 0,01 Ω vai mazāka;

| iii) | pretestībai R ir jābūt mazākai nekā 0,1 Ω. |
| --- | --- |

iii)

pretestībai R ir jābūt mazākai nekā 0,1 Ω.

| b) | Testa metode, izmantojot līdzstrāvas barošanas avotu, voltmetru un ampērmetru
  Līdzstrāvas barošanas avotu, voltmetru un ampērmetru pievieno mērījumu punktiem (parasti elektriskajai šasijai un strāvvadošajam norobežojumam/elektroaizsardzības barjerai).
  Līdzstrāvas barošanas avota spriegumu noregulē tā, ka strāvas plūsma kļūst vismaz 0,2 A.
  Izmēra strāvu “I” un spriegumu “U”.
  Pretestību R aprēķina, izmantojot šādu formulu:
  R = U / I
  pretestībai R ir jābūt mazākai nekā 0,1 Ω.

  Piezīme. Ja sprieguma un strāvas mērīšanai izmanto barošanas vadus, katru barošanas vadu elektroaizsardzības barjerai/norobežojumam/elektriskajai šasijai pievieno atsevišķi. Spaile sprieguma un strāvas mērījumam var būt kopīga.
  Testa metodes piemērs, izmantojot līdzstrāvas barošanas avotu, voltmetru un ampērmetru |
| --- | --- |

b)

Testa metode, izmantojot līdzstrāvas barošanas avotu, voltmetru un ampērmetru

Līdzstrāvas barošanas avotu, voltmetru un ampērmetru pievieno mērījumu punktiem (parasti elektriskajai šasijai un strāvvadošajam norobežojumam/elektroaizsardzības barjerai).

Līdzstrāvas barošanas avota spriegumu noregulē tā, ka strāvas plūsma kļūst vismaz 0,2 A.

Izmēra strāvu “I” un spriegumu “U”.

Pretestību R aprēķina, izmantojot šādu formulu:

R = U / I

pretestībai R ir jābūt mazākai nekā 0,1 Ω.

Piezīme. Ja sprieguma un strāvas mērīšanai izmanto barošanas vadus, katru barošanas vadu elektroaizsardzības barjerai/norobežojumam/elektriskajai šasijai pievieno atsevišķi. Spaile sprieguma un strāvas mērījumam var būt kopīga.

Testa metodes piemērs, izmantojot līdzstrāvas barošanas avotu, voltmetru un ampērmetru

Image 36

  4. attēls Testa metodes piemērs, izmantojot līdzstrāvas barošanas avotu

5.

Izolācijas pretestība

5.1.

Transportlīdzekļa katras augstsprieguma kopnes izolācijas pretestību mēra, vai tā ir jānosaka, aprēķinot katras augstsprieguma kopnes daļas vai sastāvdaļas vienības mērījumu vērtības.

Visus mērījumus sprieguma(-u) un elektriskās pretestības aprēķināšanai veic, kad pagājušas vismaz 10 sekundes pēc trieciena.

5.2.

Izolācijas pretestības mērījumus veic, izvēloties atbilstošu mērīšanas metodi no šā pielikuma 5.2.1.–5.2.2. punktā uzskaitītajām metodēm atkarībā no spriegumaktīvo daļu elektriskā lādiņa vai izolācijas pretestības.

Mērāmās elektriskās ķēdes diapazonu noskaidro iepriekš, izmantojot elektriskās shēmas. Ja augstsprieguma kopnes ir savstarpēji elektriski izolētas, izolācijas pretestību mēra katrai elektriskajai ķēdei.

Turklāt drīkst veikt tādus pārveidojumus, kas nepieciešami izolācijas pretestības mērīšanai, kā aizsega noņemšana, lai varētu piekļūt spriegumaktīvajām daļām, mērīšanas līniju zīmēšana, izmaiņas programmatūrā.

Gadījumos, kad izmērītās vērtības iebūvētās izolācijas pretestības pārraudzības sistēmas darbības dēļ nav stabilas, drīkst veikt mērījumu veikšanai nepieciešamos pārveidojumus, pārtraucot attiecīgās ierīces darbību vai noņemt to. Turklāt, kad ierīce ir noņemta, izmanto vairākas shēmas, lai pierādītu, ka izolācijas pretestība starp spriegumaktīvām daļām un elektrisko šasiju paliek nemainīga.

Šie pārveidojumi nedrīkst ietekmēt testa rezultātus.

Ievēro vislielāko piesardzību, lai izvairītos no īssavienojumiem un elektriskās strāvas triecieniem, jo šāda apstiprinājuma iegūšanai varētu būt vajadzīga augstsprieguma ķēdes tieša darbināšana.

5.2.1.

Mērīšanas metode, izmantojot līdzstrāvu no ārējiem avotiem

5.2.1.1.

Izmanto izolācijas pretestības testēšanas instrumentu, kas var pievadīt līdzstrāvas spriegumu, kas ir augstāks nekā augstsprieguma kopnes darba spriegums.

5.2.1.2.

Izolācijas pretestības testēšanas instrumentu pievieno starp spriegumaktīvajām daļām un elektrisko šasiju. Pēc tam mēra izolācijas pretestību, pievadot līdzstrāvas spriegumu, kas ir vismaz puse no augstsprieguma kopnes darba sprieguma.

Ja sistēmai ir vairāki sprieguma diapazoni (piem., paaugstinošā pārveidotāja dēļ) elektriski savienotā ķēdē un dažas sastāvdaļas nevar izturēt visas ķēdes darba spriegumu, izolācijas pretestību starp šīm sastāvdaļām un elektrisko šasiju var mērīt atsevišķi, pievadot vismaz pusi no to darba sprieguma, pirms tam atvienojot minētās sastāvdaļas.

5.2.2.

Mērīšanas metode, kurā kā līdzstrāvas sprieguma avotu izmanto transportlīdzekļa paša REESS

5.2.2.1.

Uz augstsprieguma kopni padod spriegumu no paša transportlīdzekļa REESS un/vai enerģijas pārveidošanas sistēmas, un REESS un/vai enerģijas pārveidošanas sistēmas sprieguma līmenim visā testa laikā ir jābūt vismaz nominālajam darba spriegumam, kādu norādījis transportlīdzekļa ražotājs.

5.2.2.2.

Šajā testā izmantotajam voltmetram jāmēra līdzstrāvas vērtības, un tā iekšējai pretestībai ir jābūt vismaz 10 ΜΩ.

5.2.2.3.

Mērīšanas metode

5.2.2.3.1.

Spriegumu mēra, kā parādīts 1. attēlā, un reģistrē augstsprieguma kopnes spriegumu (Ub). Ub ir jābūt vienādam ar REESS un/vai enerģijas pārveidošanas sistēmas nominālo darba spriegumu, kādu norādījis transportlīdzekļa ražotājs, vai augstākam par to.

5.2.2.3.2.

Mēra un reģistrē spriegumu (U1) starp augstsprieguma kopnes negatīvo pusi un elektrisko šasiju (skatīt 1. attēlu).

5.2.2.3.3.

Mēra un reģistrē spriegumu (U2) starp augstsprieguma kopnes pozitīvo pusi un elektrisko šasiju (skatīt 1. attēlu).

5.2.2.3.4.

Ja U1 ir lielāks nekā U2 vai vienāds ar to, starp augstsprieguma kopnes negatīvo pusi un elektrisko šasiju ievieto standarta pretestību ar iepriekš zināmu vērtību (Ro). Kad Ro ir ievietota, mēra spriegumu (U1′) starp augstsprieguma kopnes negatīvo pusi un elektrisko šasiju (sk. 5. attēlu).

Elektrisko izolāciju (Ri) aprēķina pēc šādas formulas:

Ri = Ro*Ub*(1/U1' – 1/U1)

Image 37

  5. attēls U1’ mērīšana 1

Ja U2 ir lielāks nekā U1, starp augstsprieguma kopnes pozitīvo pusi un elektrisko šasiju ievieto standarta pretestību ar iepriekš zināmu vērtību (Ro). Kad Ro ir ievietota, mēra spriegumu (U2’) starp augstsprieguma kopnes pozitīvo pusi un transportlīdzekļa elektrisko šasiju (sk. 6. attēlu). Elektrisko izolāciju (Ri) aprēķina pēc šādas formulas:

Ri = Ro*Ub*(1/U2’ – 1/U2)

Image 38

  6. attēls U2’ mērīšana 2

5.2.2.3.5.

Elektriskās izolācijas vērtība Ri (izteikta Ω), dalīta ar augstsprieguma kopnes darba spriegumu (izteiktu V), izsaka izolācijas pretestību (izteiktu Ω/V).

Piezīme. Standarta pretestībai ar iepriekš zināmo vērtību Ro (izteiktai Ω) vajadzētu būt minimālās nepieciešamās izolācijas pretestības vērtības (Ω/V) reizinājumam ar transportlīdzekļa darba spriegumu (V) plus/mīnus 20 procenti. Ro nav noteikti jābūt precīzi šai vērtībai, jo vienādojumi ir derīgi visām Ro vērtībām; tomēr Ro vērtībai šajā diapazonā būtu jānodrošina laba sprieguma mērījumu izšķirtspēja.

6.

Ja nepieciešams, fiziskajai aizsardzībai (korpusam) drīkst uzlikt piemērotu pārklājumu, lai pārliecinātos, vai testa rezultātā ir radusies elektrolīta jebkāda noplūde no REESS. Ja vien ražotājs nenodrošina līdzekļus dažādu noplūdušo šķidrumu nodalīšanai, visus noplūdušos šķidrumus uzskata par elektrolītu.

7.

Atbilstību nosaka, veicot vizuālu pārbaudi.

---

| 5.11.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 392/62 |
| --- | --- | --- | --- |

5.11.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 392/62

---

Saskaņā ar starptautisko publisko tiesību normām juridisks spēks ir tikai ANO/EEK dokumentu oriģināliem. Šo noteikumu statuss un spēkā stāšanās datums būtu jāpārbauda ANO EEK statusa dokumenta TRANS/WP.29/343 jaunākajā redakcijā, kas pieejama tīmekļa vietnē: https://unece.org/status-1958-agreement-and-annexed-regulations

ANO Noteikumi Nr. 95 – Vienoti noteikumi par transportlīdzekļu apstiprināšanu attiecībā uz braucēju aizsardzību sānu sadursmes gadījumā [2021/1861]

Ar visiem grozījumiem līdz

Ar visiem grozījumiem līdz

| | 05. sērijas grozījumiem – spēkā stāšanās datums: 2021. gada 9. jūnijs |
| --- | --- |

05. sērijas grozījumiem – spēkā stāšanās datums: 2021. gada 9. jūnijs

SATURS

NOTEIKUMI

| 1. | Darbības joma |
| --- | --- |

1.

| 2. | Definīcijas |
| --- | --- |

2.

| 3. | Apstiprinājuma pieteikums |
| --- | --- |

3.

| 4. | Apstiprinājums |
| --- | --- |

4.

| 5. | Specifikācijas un testi |
| --- | --- |

5.

| 6. | Transportlīdzekļa tipa pārveidojumi |
| --- | --- |

6.

| 7. | Ražošanas atbilstība |
| --- | --- |

7.

| 8. | Sankcijas par ražošanas neatbilstību |
| --- | --- |

8.

| 9. | Ražošanas pilnīga izbeigšana |
| --- | --- |

9.

| 10. | Par apstiprināšanas testu veikšanu atbildīgo tehnisko dienestu un tipa apstiprinātāju iestāžu nosaukumi un adreses |
| --- | --- |

10.

| 11. | Pārejas noteikumi |
| --- | --- |

11.

PIELIKUMI

| 1. | Paziņojums |
| --- | --- |

1.

| 2. | Apstiprinājuma marķējuma zīmes izkārtojumi |
| --- | --- |

2.

| 3. | “H” punkta un rumpja faktiskā leņķa noteikšanas procedūra mehānisko transportlīdzekļu sēdvietām |
| --- | --- |

3.

| 4. | Sadursmes testa procedūra |
| --- | --- |

4.

| 5. | Mobilās deformējamās barjeras raksturlielumi |
| --- | --- |

5.

| 6. | Sānu trieciena manekena tehniskais apraksts |
| --- | --- |

6.

| 7. | Sānu trieciena manekena uzstādīšana |
| --- | --- |

7.

| 8. | Daļējs tests |
| --- | --- |

8.

| 9. | Ar elektrisku spēka pārvadu aprīkotu transportlīdzekļu testa procedūras |
| --- | --- |

9.

1.   DARBĪBAS JOMA

Šos noteikumus piemēro M1 kategorijas transportlīdzekļiem, kuru maksimālā pieļaujamā masa nepārsniedz 3 500 kg, un N1 kategorijas (1) transportlīdzekļiem.

1

1

1

2.   DEFINĪCIJAS

Šajos noteikumos lieto šādas definīcijas.

| 2.1. | “Transportlīdzekļa apstiprinājums” ir transportlīdzekļa tipa apstiprinājums attiecībā uz pasažieru nodalījuma struktūras īpašībām sānu sadursmes gadījumā. |
| --- | --- |

2.1.

“Transportlīdzekļa apstiprinājums

| 2.2. | “Transportlīdzekļa tips” ir mehānisko transportlīdzekļu kategorija, kas neatšķiras šādos būtiskos aspektos: |
| --- | --- |

2.2.

“Transportlīdzekļa tips

| 2.2.1. | transportlīdzekļa garums, platums un klīrenss tiktāl, ciktāl tie var negatīvi ietekmēt šajos noteikumos noteikto veiktspēju; |
| --- | --- |

2.2.1.

transportlīdzekļa garums, platums un klīrenss tiktāl, ciktāl tie var negatīvi ietekmēt šajos noteikumos noteikto veiktspēju;

| 2.2.2. | pasažieru nodalījuma sānu sienu struktūra, izmēri, forma un materiāli tiktāl, ciktāl tie var negatīvi ietekmēt šajos noteikumos noteikto veiktspēju; |
| --- | --- |

2.2.2.

pasažieru nodalījuma sānu sienu struktūra, izmēri, forma un materiāli tiktāl, ciktāl tie var negatīvi ietekmēt šajos noteikumos noteikto veiktspēju;

| 2.2.3. | pasažieru nodalījuma forma un iekšējie izmēri un aizsardzības sistēmu tips tiktāl, ciktāl tie var negatīvi ietekmēt šajos noteikumos noteikto veiktspēju; |
| --- | --- |

2.2.3.

pasažieru nodalījuma forma un iekšējie izmēri un aizsardzības sistēmu tips tiktāl, ciktāl tie var negatīvi ietekmēt šajos noteikumos noteikto veiktspēju;

| 2.2.4. | motora atrašanās vieta (priekšā, aizmugurē vai vidū) un motora novietojums (šķērsām vai gareniski) tiktāl, ciktāl tas var negatīvi ietekmēt šajos noteikumos noteiktā trieciena testa rezultātus; |
| --- | --- |

2.2.4.

motora atrašanās vieta (priekšā, aizmugurē vai vidū) un motora novietojums (šķērsām vai gareniski) tiktāl, ciktāl tas var negatīvi ietekmēt šajos noteikumos noteiktā trieciena testa rezultātus;

| 2.2.5. | masa neslogotā stāvoklī tiktāl, ciktāl tā var negatīvi ietekmēt šajos noteikumos noteikto veiktspēju; |
| --- | --- |

2.2.5.

masa neslogotā stāvoklī tiktāl, ciktāl tā var negatīvi ietekmēt šajos noteikumos noteikto veiktspēju;

| 2.2.6. | neobligātie risinājumi vai iekšējais aprīkojums tiktāl, ciktāl tas var negatīvi ietekmēt šajos noteikumos noteikto veiktspēju; |
| --- | --- |

2.2.6.

neobligātie risinājumi vai iekšējais aprīkojums tiktāl, ciktāl tas var negatīvi ietekmēt šajos noteikumos noteikto veiktspēju;

| 2.2.7. | priekšējā(-o) sēdekļa(-u) tips un “R” punkta atrašanās vieta tiktāl, ciktāl tie var negatīvi ietekmēt šajos noteikumos noteikto veiktspēju; |
| --- | --- |

2.2.7.

priekšējā(-o) sēdekļa(-u) tips un “R” punkta atrašanās vieta tiktāl, ciktāl tie var negatīvi ietekmēt šajos noteikumos noteikto veiktspēju;

| 2.2.8. | REESS novietojums, ciktāl tas negatīvi ietekmē šajos noteikumos noteiktā trieciena testa rezultātu. |
| --- | --- |

2.2.8.

REESS

| 2.3. | “Pasažieru nodalījums” ir telpa braucējiem, kuru ierobežo jumts, grīda, sānu sienas, durvis, ārējais stiklojums un priekšējā starpsiena, un aizmugurējā nodalījuma starpsienas plakne vai aizmugurējā sēdekļa atzveltnes atbalsta plakne. |
| --- | --- |

2.3.

“Pasažieru nodalījums

| 2.3.1. | “Pasažieru nodalījums attiecībā uz braucēju aizsardzību” ir telpa braucējiem, kuru ierobežo jumts, grīda, sānu sienas, durvis, ārējais stiklojums un priekšējā starpsiena, un aizmugurējā nodalījuma starpsienas plakne vai aizmugurējā sēdekļa atzveltnes atbalsta plakne. |
| --- | --- |

2.3.1.

“Pasažieru nodalījums attiecībā uz braucēju aizsardzību

| 2.3.2. | “Pasažieru nodalījums elektrodrošības novērtējuma vajadzībām” ir telpa braucējiem, kuru ierobežo jumts, grīda, sānu sienas, durvis, ārējie stikli, priekšējā starpsiena un aizmugurējā starpsiena vai aizmugures durvis, kā arī elektroaizsardzības barjeras un norobežojumi braucēju aizsardzībai pret tiešu saskari ar spriegumaktīvām augstsprieguma daļām. |
| --- | --- |

2.3.2.

“Pasažieru nodalījums elektrodrošības novērtējuma vajadzībām

| 2.4. | “R punkts” jeb “sēdvietas atskaites punkts” ir atskaites punkts, ko nosaka transportlīdzekļa ražotājs un: |
| --- | --- |

2.4.

“R punkts

sēdvietas atskaites punkts

| 2.4.1. | kura koordinātes ir noteiktas attiecībā pret transportlīdzekļa struktūru; |
| --- | --- |

2.4.1.

kura koordinātes ir noteiktas attiecībā pret transportlīdzekļa struktūru;

| 2.4.2. | kas atbilst rumpja/augšstilbu rotācijas punkta (H punkta) teorētiskajam stāvoklim zemākajā un vistālāk uz aizmuguri atvirzītajā normālā braukšanas pozīcijā vai lietošanas pozīcijā, kuru transportlīdzekļa ražotājs uzdevis katrai tā norādītajai sēdvietai. |
| --- | --- |

2.4.2.

kas atbilst rumpja/augšstilbu rotācijas punkta (H punkta) teorētiskajam stāvoklim zemākajā un vistālāk uz aizmuguri atvirzītajā normālā braukšanas pozīcijā vai lietošanas pozīcijā, kuru transportlīdzekļa ražotājs uzdevis katrai tā norādītajai sēdvietai.

| 2.5. | “H punkts” ir noteikts šo noteikumu 3. pielikumā. |
| --- | --- |

2.5.

“H punkts

| 2.6. | “Degvielas tvertnes ietilpība” ir transportlīdzekļa ražotāja norādītā degvielas tvertnes ietilpība. |
| --- | --- |

2.6.

“Degvielas tvertnes ietilpība

| 2.7. | “Šķērsplakne” ir vertikāla plakne, kas ir perpendikulāra transportlīdzekļa gareniskajai vertikālajai vidusplaknei. |
| --- | --- |

2.7.

“Šķērsplakne

| 2.8. | “Aizsardzības sistēma” ir ierīces, kas paredzētas braucēju ierobežošanai un/vai aizsardzībai. |
| --- | --- |

2.8.

“Aizsardzības sistēma

| 2.9. | “Aizsardzības sistēmas tips” ir tādu aizsardzības ierīču kategorija, kuras neatšķiras tādos būtiskos aspektos kā to: | tehnoloģija; |
| --- | --- | --- |

2.9.

“Aizsardzības sistēmas tips

tehnoloģija;

| | ģeometrija; |
| --- | --- |

ģeometrija;

| | materiāli. |
| --- | --- |

materiāli.

| 2.10. | “Atskaites masa” ir transportlīdzekļa masa neslogotā stāvoklī, kam pieskaitīti 100 kg (kas ir sānu trieciena manekena un tā aprīkojuma masa). |
| --- | --- |

2.10.

“Atskaites masa

| 2.11. | “Masa neslogotā stāvoklī” ir transportlīdzekļa masa nokomplektētā stāvoklī bez vadītāja, pasažieriem vai slogojuma, bet ar degvielas tvertni, piepildītu līdz 90 procentiem no tās ietilpības, un ar parasto instrumentu komplektu un rezerves riteni, ja attiecināms. |
| --- | --- |

2.11.

“Masa neslogotā stāvoklī

| 2.12. | “Mobilā deformējamā barjera” ir iekārta, ar kuru izdara triecienu testējamajam transportlīdzeklim. Tā sastāv no ratiņiem un zveltņa. |
| --- | --- |

2.12.

“Mobilā deformējamā barjera

| 2.13. | “Zveltnis” ir mobilās deformējamās barjeras priekšā uzstādīts, pret triecienu neizturīgs elements. |
| --- | --- |

2.13.

“Zveltnis

| 2.14. | “Ratiņi” ir rāmis ar riteņiem, kas brīvi pārvietojas pa tā garenasi trieciena punktā. Ratiņu priekšā nostiprināts zveltnis. |
| --- | --- |

2.14.

“Ratiņi

| 2.15. | “Augstsprieguma” ir elektriskas sastāvdaļas vai ķēdes klasifikācija, ja tās darba spriegums ir > 60 V un ≤ 1 500 V līdzstrāvai (DC) vai darba sprieguma vidējā kvadrātiskā vērtība (rms) > 30 V un ≤ 1 000 V maiņstrāvai (AC). |
| --- | --- |

2.15.

“Augstsprieguma

DC

rms

AC

| 2.16. | “Atkārtoti uzlādējama elektroenerģijas akumulēšanas sistēma (REESS)” ir atkārtoti uzlādējama enerģijas akumulēšanas sistēma, kas nodrošina elektroenerģiju elektriskajai vilcei.
  Akumulatoru bateriju, ko galvenokārt izmanto, lai nodrošinātu enerģiju motora iedarbināšanai un/vai apgaismojumam, un/vai transportlīdzekļa palīgsistēmām, neuzskata par REESS.

  REESS var saturēt sistēmas, kas nepieciešamas fiziskai balstīšanai, temperatūras pārvaldībai, elektroniskām vadības ierīcēm un korpusam. |
| --- | --- |

2.16.

“Atkārtoti uzlādējama elektroenerģijas akumulēšanas sistēma

Akumulatoru bateriju, ko galvenokārt izmanto, lai nodrošinātu enerģiju motora iedarbināšanai un/vai apgaismojumam, un/vai transportlīdzekļa palīgsistēmām, neuzskata par REESS.

REESS

REESS var saturēt sistēmas, kas nepieciešamas fiziskai balstīšanai, temperatūras pārvaldībai, elektroniskām vadības ierīcēm un korpusam.

REESS

| 2.17. | “Elektroaizsardzības barjera” ir daļa, kas nodrošina aizsardzību pret tiešu saskari ar spriegumaktīvām augstsprieguma daļām. |
| --- | --- |

2.17.

“Elektroaizsardzības barjera

| 2.18. | “Elektrisks spēka pārvads” ir elektriskā ķēde, kas satur vilces elektromotoru(-us) un var saturēt arī REESS, un elektroenerģijas pārveidošanas sistēmu, elektroniskos pārveidotājus, saistīto vadojumu un savienotājus, un savienotājsistēmu REESS uzlādei. |
| --- | --- |

2.18.

“Elektrisks spēka pārvads

REESS

REESS

| 2.19. | “Spriegumaktīvas daļas” ir strāvvadošas daļas, kurām normālos ekspluatācijas apstākļos ir paredzēts būt zem sprieguma. |
| --- | --- |

2.19.

“Spriegumaktīvas daļas

| 2.20. | “Atklāta strāvvadoša daļa” ir strāvvadoša daļa, kurai var pieskarties, ievērojot aizsardzības līmeni IPXXB, un kura parasti nav zem sprieguma, bet kura var nonākt zem sprieguma izolācijas atteices apstākļos. Tā ietver zem pārsega esošās daļas, kuras var noņemt, neizmantojot instrumentus. |
| --- | --- |

2.20.

“Atklāta strāvvadoša daļa

IPXXB

| 2.21. | “Tieša saskare” ir personu pieskaršanās spriegumaktīvām augstsprieguma daļām. |
| --- | --- |

2.21.

“Tieša saskare

| 2.22. | “Netieša saskare” ir personu pieskaršanās atklātām strāvvadošām daļām. |
| --- | --- |

2.22.

“Netieša saskare

| 2.23. | “Aizsardzības līmenis IPXXB” ir aizsardzība pret saskari ar spriegumaktīvām augstsprieguma daļām, ko nodrošina vai nu ar elektroaizsardzības barjeru, vai ar norobežojumu un testē, izmantojot posmaino testēšanas pirkstu (līmenis IPXXB), kā aprakstīts 9. pielikuma 4. punktā. |
| --- | --- |

2.23.

“Aizsardzības līmenis

IPXXB

| 2.24. | “Darba spriegums” ir elektriskās ķēdes sprieguma lielākā vidējā kvadrātiskā vērtība (rms), kādu norādījis ražotājs un kāda var būt starp jebkurām strāvvadošajām daļām pārtrauktas ķēdes apstākļos vai normālos ekspluatācijas apstākļos. Ja elektriskā ķēde ir sadalīta ar galvanisku izolāciju, darba spriegumu nosaka attiecīgi katrai ķēdes daļai atsevišķi. |
| --- | --- |

2.24.

“Darba spriegums

rms

| 2.25. | “Savienotājsistēma atkārtoti uzlādējamas elektroenerģijas akumulēšanas sistēmas (REESS) uzlādei” ir elektriskā ķēde, ko izmanto REESS uzlādei no ārēja elektroenerģijas avota, ietverot savienojumu uz transportlīdzekļa. |
| --- | --- |

2.25.

“Savienotājsistēma atkārtoti uzlādējamas elektroenerģijas akumulēšanas sistēmas

uzlādei

REESS

| 2.26. | “Elektriskā šasija” ir elektriski savienotu strāvvadošo daļu kopums, kura elektrisko potenciālu izmanto kā atsauces vērtību. |
| --- | --- |

2.26.

“Elektriskā šasija

| 2.27. | “Elektriskā ķēde” ir savienotu spriegumaktīvo daļu mezgls, kas ir konstruēts, lai normālos ekspluatācijas apstākļos būtu zem sprieguma. |
| --- | --- |

2.27.

“Elektriskā ķēde

| 2.28. | “Elektroenerģijas pārveidošanas sistēma” ir sistēma (piem., degvielas elements), kas ģenerē un nodrošina elektroenerģiju elektriskajai vilcei. |
| --- | --- |

2.28.

“Elektroenerģijas pārveidošanas sistēma

| 2.29. | “Elektroniskais pārveidotājs” ir ierīce, kas spēj vadīt un/vai pārveidot elektroenerģiju elektriskajai vilcei. |
| --- | --- |

2.29.

“Elektroniskais pārveidotājs

| 2.30. | “Norobežojums” ir daļa, kas aptver iekšējās vienības un nodrošina aizsardzību pret jebkādu tiešu saskari. |
| --- | --- |

2.30.

“Norobežojums

| 2.31. | “Augstsprieguma kopne” ir elektriskā ķēde, tostarp savienotājsistēma REESS uzlādei, kas darbojas augstspriegumā.
  Ja elektriskās ķēdes ir galvaniski savienotas viena ar otru un atbilst specifiskam sprieguma stāvoklim, par augstsprieguma kopni klasificē tikai tās elektriskās ķēdes sastāvdaļas vai daļas, kas darbojas augstspriegumā. |
| --- | --- |

2.31.

“Augstsprieguma kopne

REESS

Ja elektriskās ķēdes ir galvaniski savienotas viena ar otru un atbilst specifiskam sprieguma stāvoklim, par augstsprieguma kopni klasificē tikai tās elektriskās ķēdes sastāvdaļas vai daļas, kas darbojas augstspriegumā.

| 2.32. | “Cietais izolators” ir vadojumu izolācijas pārklājums, kas sedz spriegumaktīvas augstsprieguma daļas un aizsargā pret jebkādu tiešu saskari ar tām. |
| --- | --- |

2.32.

“Cietais izolators

| 2.33. | “Automātiskais atvienotājs” ir ierīce, kas iedarbināta galvaniski atvieno elektroenerģijas avotus no elektriskā spēka pārvada pārējās augstsprieguma ķēdes daļas. |
| --- | --- |

2.33.

“Automātiskais atvienotājs

| 2.34. | “Vaļēja tipa vilces akumulatoru baterija” ir tāds akumulatoru baterijas veids, kam vajadzīgs šķidrums un kas izdala ūdeņraža gāzi, kura tiek izvadīta atmosfērā. |
| --- | --- |

2.34.

“Vaļēja tipa vilces akumulatoru baterija

| 2.35. | “Automātiska durvju aizslēgšanas sistēma” ir sistēma, kas automātiski aizslēdz durvis, transportlīdzeklim sasniedzot iepriekš iestatītu ātrumu, vai citos ražotāja noteiktos apstākļos. |
| --- | --- |

2.35.

“Automātiska durvju aizslēgšanas sistēma

| 2.36. | “Noslēgts” nozīmē durvju slēgmehānisma sistēmas jebkādu savienojuma stāvokli, kurā slēgmehānisms ir pilnīgi noslēgtā stāvoklī, sekundārā noslēgtā stāvoklī vai starp pilnīgi noslēgtu stāvokli un sekundāro noslēgto stāvokli. |
| --- | --- |

2.36.

“Noslēgts

| 2.37. | “Slēgmehānisms” ir ierīce, ko izmanto durvju noturēšanai aizvērtā stāvoklī attiecībā pret transportlīdzekļa virsbūvi, kopā ar līdzekļiem apzinātai atvēršanai (vai darbināšanai). |
| --- | --- |

2.37.

“Slēgmehānisms

| 2.38. | “Pilnīgi noslēgts stāvoklis” ir slēgmehānisma savienojuma stāvoklis, kas notur durvis pilnīgi aizvērtā stāvoklī. |
| --- | --- |

2.38.

“Pilnīgi noslēgts stāvoklis

| 2.39. | “Sekundārais noslēgtais stāvoklis” attiecas uz slēgmehānisma savienojuma stāvokli, kas notur durvis daļēji aizvērtā stāvoklī. |
| --- | --- |

2.39.

“Sekundārais noslēgtais stāvoklis

| 2.40. | “Pārvietošanas sistēma” ir ierīce, ar kuru sēdekli vai vienu no tā daļām var pārvietot un/vai pagriezt bez fiksētas starppozīcijas, lai braucējiem būtu viegla piekļuve telpai aiz attiecīgā sēdekļa. |
| --- | --- |

2.40.

“Pārvietošanas sistēma

| 2.41. | “Ūdeni saturošs elektrolīts” ir elektrolīts uz ūdens kā savienojumu (piem., skābju, sārmu) šķīdinātāja bāzes, kurš nodrošina jonu vadīšanu pēc disociācijas. |
| --- | --- |

2.41.

“Ūdeni saturošs elektrolīts

| 2.42. | “Elektrolīta noplūde” ir elektrolīta izkļūšana no REESS šķidruma formā. |
| --- | --- |

2.42.

“Elektrolīta noplūde

REESS

| 2.43. | “Bezūdens elektrolīts” ir elektrolīts, kura bāze nav ūdens kā šķīdinātājs. |
| --- | --- |

2.43.

“Bezūdens elektrolīts

| 2.44. | “Normāli ekspluatācijas apstākļi” ietver darbības režīmus un apstākļus, kādi pamatoti var rasties transportlīdzekļa tipiskas ekspluatācijas laikā, tostarp braukšana ar atļauto ātrumu, stāvēšana vai darbība brīvgaitā satiksmes apstākļos, kā arī uzlāde, izmantojot lādētājus, kuri ir saderīgi ar specifiskām uzlādes pieslēgvietām, kas ir uzstādītas transportlīdzeklī. Tie neietver apstākļus, kad transportlīdzeklis ir bojāts vai nu sadursmē, vai ceļa gružu ietekmē, vai vandalisma rezultātā, pakļauts uguns iedarbībai vai iegremdēšanai ūdenī vai ir tādā stāvoklī, kad ir vajadzīgi vai tiek veikti apkopes vai uzturēšanas darbi. |
| --- | --- |

2.44.

“Normāli ekspluatācijas apstākļi

| 2.45. | “Specifisks sprieguma stāvoklis” ir stāvoklis, kurā galvaniski savienotas elektriskās ķēdes maksimālais spriegums starp līdzstrāvas spriegumaktīvu daļu un jebkuru citu spriegumaktīvu daļu (līdzstrāvas vai maiņstrāvas) ir ≤ 30 V maiņstrāvas gadījumā (rms) un ≤ 60 V līdzstrāvas gadījumā.
  Piezīme. Ja šādas elektriskās ķēdes līdzstrāvas spriegumaktīva daļa ir savienota ar elektrisko šasiju un piemēro specifisku sprieguma stāvokli, maksimālais spriegums starp jebkuru spriegumaktīvo daļu un elektrisko šasiju ir ≤ 30 V maiņstrāvas gadījumā (rms) un ≤ 60 V līdzstrāvas gadījumā. |
| --- | --- |

2.45.

“Specifisks sprieguma stāvoklis

rms

Piezīme. Ja šādas elektriskās ķēdes līdzstrāvas spriegumaktīva daļa ir savienota ar elektrisko šasiju un piemēro specifisku sprieguma stāvokli, maksimālais spriegums starp jebkuru spriegumaktīvo daļu un elektrisko šasiju ir ≤ 30 V maiņstrāvas gadījumā (rms) un ≤ 60 V līdzstrāvas gadījumā.

rms

| 2.46. | “Uzlādes līmenis (SOC)” ir REESS pieejamā elektriskā lādiņa apjoms, kas izteikts procentos no nominālās ietilpības. |
| --- | --- |

2.46.

“Uzlādes līmenis

REESS

| 2.47. | “Degšana” ir liesmu izdalīšanās no transportlīdzekļa. Dzirksteles un elektrisko loku neuzskata par liesmām. |
| --- | --- |

2.47.

“Degšana

| 2.48. | “Sprādziens” ir pēkšņa enerģijas atbrīvošana, kas ir pietiekama, lai radītu spiediena viļņus un/vai šķembas, kuras transportlīdzekļa apkārtnē var izraisīt strukturālus un/vai fiziskus bojājumus. |
| --- | --- |

2.48.

“Sprādziens

3.   APSTIPRINĀJUMA PIETEIKUMS

| 3.1. | Transportlīdzekļa tipa apstiprinājuma pieteikumu attiecībā uz braucēju aizsardzību sānu sadursmes gadījumā iesniedz transportlīdzekļa ražotājs vai tā pienācīgi pilnvarots pārstāvis. |
| --- | --- |

3.1.

Transportlīdzekļa tipa apstiprinājuma pieteikumu attiecībā uz braucēju aizsardzību sānu sadursmes gadījumā iesniedz transportlīdzekļa ražotājs vai tā pienācīgi pilnvarots pārstāvis.

| 3.2. | Tam pievieno turpmāk uzskaitītos dokumentus trijos eksemplāros un šādas ziņas: |
| --- | --- |

3.2.

Tam pievieno turpmāk uzskaitītos dokumentus trijos eksemplāros un šādas ziņas:

| 3.2.1. | transportlīdzekļa tipa detalizēts apraksts attiecībā uz tā struktūru, izmēriem, formu un materiāliem; |
| --- | --- |

3.2.1.

transportlīdzekļa tipa detalizēts apraksts attiecībā uz tā struktūru, izmēriem, formu un materiāliem;

| 3.2.2. | transportlīdzekļa fotoattēli un/vai shēmas un rasējumi, kuros transportlīdzekļa tips redzams pretskatā, sānskatā un skatā no aizmugures un kuros attēlotas struktūras sānu daļas konstrukcijas detaļas; |
| --- | --- |

3.2.2.

transportlīdzekļa fotoattēli un/vai shēmas un rasējumi, kuros transportlīdzekļa tips redzams pretskatā, sānskatā un skatā no aizmugures un kuros attēlotas struktūras sānu daļas konstrukcijas detaļas;

| 3.2.3. | transportlīdzekļa masa, kā noteikts šo noteikumu 2.11. punktā; |
| --- | --- |

3.2.3.

transportlīdzekļa masa, kā noteikts šo noteikumu 2.11. punktā;

| 3.2.4. | pasažieru nodalījuma forma un iekšējie izmēri; |
| --- | --- |

3.2.4.

pasažieru nodalījuma forma un iekšējie izmēri;

| 3.2.5. | transportlīdzekļa attiecīgajā pusē uzstādītās iekšējās apdares un aizsardzības sistēmu apraksts; |
| --- | --- |

3.2.5.

transportlīdzekļa attiecīgajā pusē uzstādītās iekšējās apdares un aizsardzības sistēmu apraksts;

| 3.2.6. | elektroenerģijas avota tipa, tā novietojuma un elektriskā spēka pārvada (piem., hibrīda, elektrisks) vispārīgs apraksts. |
| --- | --- |

3.2.6.

elektroenerģijas avota tipa, tā novietojuma un elektriskā spēka pārvada (piem., hibrīda, elektrisks) vispārīgs apraksts.

| 3.3. | Apstiprinājuma pieteikuma iesniedzējs ir tiesīgs iesniegt jebkādus datus un veikto testu rezultātus, kas ļauj konstatēt, ka prototipa transportlīdzekļu atbilstību prasībām var panākt ar pietiekamu precizitātes pakāpi. |
| --- | --- |

3.3.

Apstiprinājuma pieteikuma iesniedzējs ir tiesīgs iesniegt jebkādus datus un veikto testu rezultātus, kas ļauj konstatēt, ka prototipa transportlīdzekļu atbilstību prasībām var panākt ar pietiekamu precizitātes pakāpi.

| 3.4. | Apstiprināmā transportlīdzekļa tipu reprezentējošu transportlīdzekli iesniedz par apstiprināšanas testu veikšanu atbildīgajam tehniskajam dienestam. |
| --- | --- |

3.4.

Apstiprināmā transportlīdzekļa tipu reprezentējošu transportlīdzekli iesniedz par apstiprināšanas testu veikšanu atbildīgajam tehniskajam dienestam.

| 3.4.1. | Transportlīdzekli, kas nesatur visas tipam raksturīgās sastāvdaļas, drīkst pieņemt testiem ar nosacījumu, ka var pierādīt, ka neiekļauto sastāvdaļu neesība negatīvi neietekmē šo noteikumu prasībās noteikto veiktspēju. |
| --- | --- |

3.4.1.

Transportlīdzekli, kas nesatur visas tipam raksturīgās sastāvdaļas, drīkst pieņemt testiem ar nosacījumu, ka var pierādīt, ka neiekļauto sastāvdaļu neesība negatīvi neietekmē šo noteikumu prasībās noteikto veiktspēju.

| 3.4.2. | Apstiprinājuma pieteikuma iesniedzēja pienākums ir pierādīt, ka 3.4.1. punktā minētais pieteikums atbilst šo noteikumu prasībām. |
| --- | --- |

3.4.2.

Apstiprinājuma pieteikuma iesniedzēja pienākums ir pierādīt, ka 3.4.1. punktā minētais pieteikums atbilst šo noteikumu prasībām.

4.   APSTIPRINĀJUMS

| 4.1. | Ja apstiprināšanai atbilstīgi šiem noteikumiem iesniegtais transportlīdzekļa tips atbilst 5. punkta prasībām, piešķir šā transportlīdzekļa tipa apstiprinājumu. |
| --- | --- |

4.1.

Ja apstiprināšanai atbilstīgi šiem noteikumiem iesniegtais transportlīdzekļa tips atbilst 5. punkta prasībām, piešķir šā transportlīdzekļa tipa apstiprinājumu.

| 4.2. | Katram apstiprinātajam tipam piešķir apstiprinājuma numuru saskaņā ar Nolīguma 4. pielikumu (E/ECE/TRANS/505/Rev.3). |
| --- | --- |

4.2.

Katram apstiprinātajam tipam piešķir apstiprinājuma numuru saskaņā ar Nolīguma 4. pielikumu (E/ECE/TRANS/505/Rev.3).

| 4.3. | Paziņojumu par transportlīdzekļa tipa apstiprinājumu vai apstiprinājuma atteikumu atbilstīgi šiem noteikumiem šos noteikumus piemērojošās Nolīguma puses nosūta, izmantojot šo noteikumu 1. pielikumā dotajam paraugam atbilstošu veidlapu. |
| --- | --- |

4.3.

Paziņojumu par transportlīdzekļa tipa apstiprinājumu vai apstiprinājuma atteikumu atbilstīgi šiem noteikumiem šos noteikumus piemērojošās Nolīguma puses nosūta, izmantojot šo noteikumu 1. pielikumā dotajam paraugam atbilstošu veidlapu.

| 4.4. | Paziņojumu par transportlīdzekļa tipa apstiprinājumu vai apstiprinājuma paplašinājumu vai atteikumu atbilstīgi šiem noteikumiem šos noteikumus piemērojošās Nolīguma puses nosūta, izmantojot šo noteikumu 1. pielikumā dotajam paraugam atbilstošu veidlapu un fotoattēlus, un/vai shēmas un rasējumus, ko iesniedzis apstiprinājuma pieteikuma iesniedzējs un kā formāts nepārsniedz A4 (210 × 297 mm) vai kas ir salocīti līdz šim formātam un ir pienācīgā mērogā. |
| --- | --- |

4.4.

Paziņojumu par transportlīdzekļa tipa apstiprinājumu vai apstiprinājuma paplašinājumu vai atteikumu atbilstīgi šiem noteikumiem šos noteikumus piemērojošās Nolīguma puses nosūta, izmantojot šo noteikumu 1. pielikumā dotajam paraugam atbilstošu veidlapu un fotoattēlus, un/vai shēmas un rasējumus, ko iesniedzis apstiprinājuma pieteikuma iesniedzējs un kā formāts nepārsniedz A4 (210 × 297 mm) vai kas ir salocīti līdz šim formātam un ir pienācīgā mērogā.

| 4.5. | Katram transportlīdzeklim, kas atbilst saskaņā ar šiem noteikumiem apstiprinātam transportlīdzekļa tipam, skaidri redzamā un viegli pieejamā vietā, kas norādīta apstiprinājuma veidlapā, liek starptautisku apstiprinājuma marķējuma zīmi, kuru veido: |
| --- | --- |

4.5.

Katram transportlīdzeklim, kas atbilst saskaņā ar šiem noteikumiem apstiprinātam transportlīdzekļa tipam, skaidri redzamā un viegli pieejamā vietā, kas norādīta apstiprinājuma veidlapā, liek starptautisku apstiprinājuma marķējuma zīmi, kuru veido:

| 4.5.1. | aplis, kas aptver burtu “E”, un tam līdzās esošs tās valsts pazīšanas numurs, kura piešķīrusi apstiprinājumu (2); |
| --- | --- |

4.5.1.

aplis, kas aptver burtu “E”, un tam līdzās esošs tās valsts pazīšanas numurs, kura piešķīrusi apstiprinājumu (2

| 4.5.2. | pa labi no 4.5.1. punktā aprakstītā apļa – šo noteikumu numurs, aiz tā burts R, domuzīme un apstiprinājuma numurs. |
| --- | --- |

4.5.2.

pa labi no 4.5.1. punktā aprakstītā apļa – šo noteikumu numurs, aiz tā burts R, domuzīme un apstiprinājuma numurs.

| 4.6. | Ja transportlīdzeklis atbilst transportlīdzekļa tipam, kas apstiprināts atbilstīgi vieniem vai vairākiem citiem noteikumiem, kuri pievienoti Nolīgumam, tad valstī, kas piešķīrusi apstiprinājumu atbilstīgi šiem noteikumiem, nav jāatkārto 4.5.1. punktā noteiktais simbols; šādā gadījumā noteikumu un apstiprinājuma numurus un papildu simbolus no visiem tiem noteikumiem, atbilstīgi kuriem piešķirts apstiprinājums valstī, kas piešķīrusi apstiprinājumu atbilstīgi šiem noteikumiem, izvieto vertikālās slejās pa labi no 4.5.1. punktā noteiktā simbola. |
| --- | --- |

4.6.

Ja transportlīdzeklis atbilst transportlīdzekļa tipam, kas apstiprināts atbilstīgi vieniem vai vairākiem citiem noteikumiem, kuri pievienoti Nolīgumam, tad valstī, kas piešķīrusi apstiprinājumu atbilstīgi šiem noteikumiem, nav jāatkārto 4.5.1. punktā noteiktais simbols; šādā gadījumā noteikumu un apstiprinājuma numurus un papildu simbolus no visiem tiem noteikumiem, atbilstīgi kuriem piešķirts apstiprinājums valstī, kas piešķīrusi apstiprinājumu atbilstīgi šiem noteikumiem, izvieto vertikālās slejās pa labi no 4.5.1. punktā noteiktā simbola.

| 4.7. | Apstiprinājuma marķējuma zīmei ir jābūt skaidri salasāmai un neizdzēšamai. |
| --- | --- |

4.7.

Apstiprinājuma marķējuma zīmei ir jābūt skaidri salasāmai un neizdzēšamai.

| 4.8. | Apstiprinājuma marķējuma zīmju izkārtojuma piemēri doti šo noteikumu 2. pielikumā. |
| --- | --- |

4.8.

Apstiprinājuma marķējuma zīmju izkārtojuma piemēri doti šo noteikumu 2. pielikumā.

5.   SPECIFIKĀCIJAS UN TESTI

| 5.1. | Transportlīdzekli pakļauj testiem saskaņā ar šo noteikumu 4. pielikumu. |
| --- | --- |

5.1.

Transportlīdzekli pakļauj testiem saskaņā ar šo noteikumu 4. pielikumu.

| 5.1.1. | Testu veic vadītāja pusē, izņemot gadījumus, kad asimetriskas sānu struktūras, ja tādas ir, ir tik atšķirīgas, ka ietekmē veiktspēju sānu trieciena gadījumā. Šādā gadījumā, ražotājam vienojoties ar tipa apstiprinātāju iestādi, drīkst izmantot jebkuru no 5.1.1.1. vai 5.1.1.2. punktā noteiktajām alternatīvām. |
| --- | --- |

5.1.1.

Testu veic vadītāja pusē, izņemot gadījumus, kad asimetriskas sānu struktūras, ja tādas ir, ir tik atšķirīgas, ka ietekmē veiktspēju sānu trieciena gadījumā. Šādā gadījumā, ražotājam vienojoties ar tipa apstiprinātāju iestādi, drīkst izmantot jebkuru no 5.1.1.1. vai 5.1.1.2. punktā noteiktajām alternatīvām.

| 5.1.1.1. | Ražotājs par apstiprināšanu atbildīgajai iestādei sniedz informāciju par veiktspējas saderību salīdzinājumā ar vadītāja pusi, ja testu veic tajā pusē. |
| --- | --- |

5.1.1.1.

Ražotājs par apstiprināšanu atbildīgajai iestādei sniedz informāciju par veiktspējas saderību salīdzinājumā ar vadītāja pusi, ja testu veic tajā pusē.

| 5.1.1.2. | Ja tipa apstiprinātājai iestādei ir bažas par transportlīdzekļa konstrukciju, tā nolemj veikt testu vadītājam pretējā pusē, uzskatot to par vismazāk labvēlīgo. |
| --- | --- |

5.1.1.2.

Ja tipa apstiprinātājai iestādei ir bažas par transportlīdzekļa konstrukciju, tā nolemj veikt testu vadītājam pretējā pusē, uzskatot to par vismazāk labvēlīgo.

| 5.1.2. | Tehniskais dienests pēc apspriešanās ar ražotāju drīkst pieprasīt veikt testu, sēdeklim atrodoties pozīcijā, kas atšķiras no 4. pielikuma 5.5.1. punktā norādītās. Šo pozīciju norāda testa ziņojumā. (3) |
| --- | --- |

5.1.2.

Tehniskais dienests pēc apspriešanās ar ražotāju drīkst pieprasīt veikt testu, sēdeklim atrodoties pozīcijā, kas atšķiras no 4. pielikuma 5.5.1. punktā norādītās. Šo pozīciju norāda testa ziņojumā. (3

| 5.1.3. | Šā testa rezultātu uzskata par apmierinošu, ja ir izpildīti 5.2. un 5.3. punktā noteiktie nosacījumi. |
| --- | --- |

5.1.3.

Šā testa rezultātu uzskata par apmierinošu, ja ir izpildīti 5.2. un 5.3. punktā noteiktie nosacījumi.

| 5.2. | Veiktspējas kritēriji
  Ar elektrisku spēka pārvadu aprīkotiem transportlīdzekļiem turklāt jāatbilst 5.3.7. punkta prasībām. To var pierādīt ar ražotāja pieprasītu atsevišķu trieciena testu, ko validējis tehniskais dienests, ar nosacījumu, ka elektriskās sastāvdaļas neietekmē transportlīdzekļa tipa braucēju aizsardzības veiktspēju, kā noteikts šo noteikumu 5.2.1.–5.3.5. punktā. Šādā gadījumā 5.3.7. punkta prasību izpildi pārbauda saskaņā ar šo noteikumu 4. pielikumā noteiktajām metodēm, izņemot 6. un 7. punktu un 1. un 2. papildinājumu. Bet sānu trieciena manekenu uzstāda priekšējā sēdeklī trieciena pusē. |
| --- | --- |

5.2.

Veiktspējas kritēriji

Ar elektrisku spēka pārvadu aprīkotiem transportlīdzekļiem turklāt jāatbilst 5.3.7. punkta prasībām. To var pierādīt ar ražotāja pieprasītu atsevišķu trieciena testu, ko validējis tehniskais dienests, ar nosacījumu, ka elektriskās sastāvdaļas neietekmē transportlīdzekļa tipa braucēju aizsardzības veiktspēju, kā noteikts šo noteikumu 5.2.1.–5.3.5. punktā. Šādā gadījumā 5.3.7. punkta prasību izpildi pārbauda saskaņā ar šo noteikumu 4. pielikumā noteiktajām metodēm, izņemot 6. un 7. punktu un 1. un 2. papildinājumu. Bet sānu trieciena manekenu uzstāda priekšējā sēdeklī trieciena pusē.

| 5.2.1. | Veiktspējas kritērijiem, kas sadursmes testam noteikti saskaņā ar šo noteikumu 4. pielikuma 1. papildinājumu, jāatbilst šādiem nosacījumiem: |
| --- | --- |

5.2.1.

Veiktspējas kritērijiem, kas sadursmes testam noteikti saskaņā ar šo noteikumu 4. pielikuma 1. papildinājumu, jāatbilst šādiem nosacījumiem:

| 5.2.1.1. | galvas veiktspējas kritērijs (HPC) ir mazāks nekā vai vienāds ar 1 000; ja saskares ar galvu nav, HPC nemēra vai neaprēķina, bet reģistrē kā “Saskares ar galvu nav”; |
| --- | --- |

5.2.1.1.

galvas veiktspējas kritērijs (HPC

HPC

| 5.2.1.2. | krūškurvja veiktspējas kritēriji ir šādi:






  a) | ribu ieliekuma kritērijs (RDC) ir mazāks nekā vai vienāds ar 42 mm; |
| --- | --- | --- |

5.2.1.2.

krūškurvja veiktspējas kritēriji ir šādi:

a)

ribu ieliekuma kritērijs (RDC) ir mazāks nekā vai vienāds ar 42 mm;

RDC

| b) | iekšējo orgānu kritērijs (VC) ir mazāks nekā vai vienāds ar 1,0 m/s. |
| --- | --- |

b)

iekšējo orgānu kritērijs (VC) ir mazāks nekā vai vienāds ar 1,0 m/s.

VC

Divu gadu pārejas periodā pēc šo noteikumu 10.2. punktā norādītā datuma V * C vērtība nav kritērijs apstiprināšanas testa izturēšanai vai neizturēšanai, bet šī vērtība jāreģistrē testa ziņojumā un jāfiksē apstiprinātājā iestādē. Pēc šā pārejas perioda VC vērtību 1,0 m/s piemēro kā kritēriju apstiprināšanas testa izturēšanai vai neizturēšanai, ja vien šos noteikumus piemērojošās Nolīguma puses nenolemj citādi;

V * C

VC

| 5.2.1.3. | iegurņa veiktspējas kritērijs ir šāds:
  maksimālais spēks uz kaunuma kaula simfīzi (PSPF) ir mazāks nekā vai vienāds ar 6 kN; |
| --- | --- |

5.2.1.3.

iegurņa veiktspējas kritērijs ir šāds:

maksimālais spēks uz kaunuma kaula simfīzi (PSPF) ir mazāks nekā vai vienāds ar 6 kN;

PSPF

| 5.2.1.4. | vēderdobuma veiktspējas kritērijs ir šāds:
  maksimālais spēks uz vēderdobumu (APF) ir mazāks nekā 2,5 kN iekšējais spēks (ekvivalents 4,5 kN ārējam spēkam) vai vienāds ar to. |
| --- | --- |

5.2.1.4.

vēderdobuma veiktspējas kritērijs ir šāds:

maksimālais spēks uz vēderdobumu (APF) ir mazāks nekā 2,5 kN iekšējais spēks (ekvivalents 4,5 kN ārējam spēkam) vai vienāds ar to.

APF

| 5.3. | Konkrētas prasības |
| --- | --- |

5.3.

Konkrētas prasības

| 5.3.1. | Testa laikā nevienas durvis nedrīkst atvērties.
  Šo prasību uzskata par izpildītu, ja:






  a) | ir skaidri redzams, ka durvju slēdzene ir noslēgta, vai |
| --- | --- | --- |

5.3.1.

Testa laikā nevienas durvis nedrīkst atvērties.

Šo prasību uzskata par izpildītu, ja:

a)

ir skaidri redzams, ka durvju slēdzene ir noslēgta, vai

| b) | durvis neatveras, pieliekot durvīm vismaz 400 N statisku vilces spēku y virzienā saskaņā ar turpmāk redzamo attēlu iespējami tuvu loga atvērumam un durvju malai, virai pretējā pusē, taču ne pašam durvju rokturim. |
| --- | --- |

b)

durvis neatveras, pieliekot durvīm vismaz 400 N statisku vilces spēku y virzienā saskaņā ar turpmāk redzamo attēlu iespējami tuvu loga atvērumam un durvju malai, virai pretējā pusē, taču ne pašam durvju rokturim.

Image 39

| 5.3.1.1. | Ja ir uzstādītas neobligātas automātiskas durvju aizslēgšanas sistēmas un/vai ja vadītājs tās var deaktivēt, šīs prasības izpildi verificē, pēc ražotāja izvēles izmantojot vienu no šādām divām testa procedūrām: |
| --- | --- |

5.3.1.1.

Ja ir uzstādītas neobligātas automātiskas durvju aizslēgšanas sistēmas un/vai ja vadītājs tās var deaktivēt, šīs prasības izpildi verificē, pēc ražotāja izvēles izmantojot vienu no šādām divām testa procedūrām:

| 5.3.1.1.1. | testējot saskaņā ar 4. pielikuma 5.2.2.1. punktu, ražotājs papildus pierāda tehniskajam dienestam (piem., ar ražotāja pašas datiem), ka sistēmas neesības vai deaktivēšanas gadījumā nevienas durvis trieciena ietekmē neatvērsies; |
| --- | --- |

5.3.1.1.1.

testējot saskaņā ar 4. pielikuma 5.2.2.1. punktu, ražotājs papildus pierāda tehniskajam dienestam (piem., ar ražotāja pašas datiem), ka sistēmas neesības vai deaktivēšanas gadījumā nevienas durvis trieciena ietekmē neatvērsies;

| 5.3.1.1.2. | testējot saskaņā ar 4. pielikuma 5.2.2.2. punktu, ražotājs papildus pierāda, ka Noteikumu Nr. 11 03. sērijas grozījumu 6.1.4. punktā noteiktās inerces slodzes prasības ir izpildītas neaizslēgtajām durvīm sānā, kas nesaņēma triecienu. |
| --- | --- |

5.3.1.1.2.

testējot saskaņā ar 4. pielikuma 5.2.2.2. punktu, ražotājs papildus pierāda, ka Noteikumu Nr. 11 03. sērijas grozījumu 6.1.4. punktā noteiktās inerces slodzes prasības ir izpildītas neaizslēgtajām durvīm sānā, kas nesaņēma triecienu.

| 5.3.2. | Durvīm sānā, kas nesaņēma triecienu, pēc trieciena jābūt atslēgtām. |
| --- | --- |

5.3.2.

Durvīm sānā, kas nesaņēma triecienu, pēc trieciena jābūt atslēgtām.

| 5.3.2.1. | Ja transportlīdzeklī ir uzstādīta automātiska durvju aizslēgšanas sistēma, durvīm jābūt aizslēgtām pirms trieciena brīža un atslēgtām pēc trieciena vismaz sānā, kas nesaņēma triecienu. |
| --- | --- |

5.3.2.1.

Ja transportlīdzeklī ir uzstādīta automātiska durvju aizslēgšanas sistēma, durvīm jābūt aizslēgtām pirms trieciena brīža un atslēgtām pēc trieciena vismaz sānā, kas nesaņēma triecienu.

| 5.3.2.2. | Ja ir uzstādītas neobligātas automātiskas durvju aizslēgšanas sistēmas un/vai ja vadītājs tās var deaktivēt, šīs prasības izpildi verificē, pēc ražotāja izvēles izmantojot vienu no šādām divām testa procedūrām: |
| --- | --- |

5.3.2.2.

Ja ir uzstādītas neobligātas automātiskas durvju aizslēgšanas sistēmas un/vai ja vadītājs tās var deaktivēt, šīs prasības izpildi verificē, pēc ražotāja izvēles izmantojot vienu no šādām divām testa procedūrām:

| 5.3.2.2.1. | testējot saskaņā ar 4. pielikuma 5.2.2.1. punktu, ražotājs papildus pierāda tehniskajam dienestam (piem., ar ražotāja pašas datiem), ka sistēmas neesības vai deaktivēšanas gadījumā sānu durvis sānā, kas nesaņēma triecienu, pēc trieciena ir atslēgtas; |
| --- | --- |

5.3.2.2.1.

testējot saskaņā ar 4. pielikuma 5.2.2.1. punktu, ražotājs papildus pierāda tehniskajam dienestam (piem., ar ražotāja pašas datiem), ka sistēmas neesības vai deaktivēšanas gadījumā sānu durvis sānā, kas nesaņēma triecienu, pēc trieciena ir atslēgtas;

| 5.3.2.2.2. | testējot saskaņā ar 4. pielikuma 5.2.2.2. punktu, ražotājs papildus pierāda, ka, pieliekot Noteikumu Nr. 11 03. sērijas grozījumu 6.1.4. punktā noteikto inerces slodzi, neaizslēgtās sānu durvis sānā, kas nesaņēma triecienu, paliek neaizslēgtas. |
| --- | --- |

5.3.2.2.2.

testējot saskaņā ar 4. pielikuma 5.2.2.2. punktu, ražotājs papildus pierāda, ka, pieliekot Noteikumu Nr. 11 03. sērijas grozījumu 6.1.4. punktā noteikto inerces slodzi, neaizslēgtās sānu durvis sānā, kas nesaņēma triecienu, paliek neaizslēgtas.

| 5.3.3. | Pēc trieciena bez darbarīku izmantošanas ir jābūt iespējai: |
| --- | --- |

5.3.3.

Pēc trieciena bez darbarīku izmantošanas ir jābūt iespējai:

| 5.3.3.1. | atvērt vismaz vienas durvis katrā sēdekļu rindā. Ja šādu durvju nav, jābūt iespējai evakuēt visus braucējus, aktivējot sēdekļu pārvietošanas sistēmu, ja nepieciešams. Ja pārvietošanas sistēma nav pieejama aizmugurējā sēdeklī esoša braucēja evakuācijai, pierāda, ka 50. procentiles manekenu var izņemt, neizmantojot nekādas ierīces tā masas balstīšanai vai jebkādus citus instrumentus.
  Šo evakuāciju no N1 kategorijas transportlīdzekļiem drīkst veikt pa avārijas logu, ja šo logu var viegli atvērt, bet, ja nepieciešami instrumenti (piem., stikla sasišanai), šos instrumentus nodrošina ražotājs un tiem jābūt redzamiem un jāatrodas avārijas loga tuvumā.
  To novērtē visās konfigurācijās vai visnelabvēlīgākajā transportlīdzekļa katras puses durvju skaita gadījumā, un gan kreisās puses, gan labās puses vadības transportlīdzekļiem, kad attiecināms; |
| --- | --- |

5.3.3.1.

atvērt vismaz vienas durvis katrā sēdekļu rindā. Ja šādu durvju nav, jābūt iespējai evakuēt visus braucējus, aktivējot sēdekļu pārvietošanas sistēmu, ja nepieciešams. Ja pārvietošanas sistēma nav pieejama aizmugurējā sēdeklī esoša braucēja evakuācijai, pierāda, ka 50. procentiles manekenu var izņemt, neizmantojot nekādas ierīces tā masas balstīšanai vai jebkādus citus instrumentus.

Šo evakuāciju no N1 kategorijas transportlīdzekļiem drīkst veikt pa avārijas logu, ja šo logu var viegli atvērt, bet, ja nepieciešami instrumenti (piem., stikla sasišanai), šos instrumentus nodrošina ražotājs un tiem jābūt redzamiem un jāatrodas avārijas loga tuvumā.

1

To novērtē visās konfigurācijās vai visnelabvēlīgākajā transportlīdzekļa katras puses durvju skaita gadījumā, un gan kreisās puses, gan labās puses vadības transportlīdzekļiem, kad attiecināms;

| 5.3.3.2. | atbrīvot manekenu no aizsardzības sistēmas; |
| --- | --- |

5.3.3.2.

atbrīvot manekenu no aizsardzības sistēmas;

| 5.3.3.3. | izņemt manekenu no transportlīdzekļa. |
| --- | --- |

5.3.3.3.

izņemt manekenu no transportlīdzekļa.

| 5.3.4. | Neviena iekšējā ierīce vai sastāvdaļa nedrīkst atdalīties, ievērojami palielinot risku gūt ievainojumus no asiem izvirzījumiem vai robotām malām. |
| --- | --- |

5.3.4.

Neviena iekšējā ierīce vai sastāvdaļa nedrīkst atdalīties, ievērojami palielinot risku gūt ievainojumus no asiem izvirzījumiem vai robotām malām.

| 5.3.5. | Ir pieļaujami pārrāvumi, kas radušies paliekošas deformācijas rezultātā, ar nosacījumu, ka tie nepalielina risku gūt ievainojumus. |
| --- | --- |

5.3.5.

Ir pieļaujami pārrāvumi, kas radušies paliekošas deformācijas rezultātā, ar nosacījumu, ka tie nepalielina risku gūt ievainojumus.

| 5.3.6. | Ja pēc sadursmes notiek šķidruma nepārtraukta noplūde no degvielas padeves iekārtas, noplūdes ātrums nedrīkst pārsniegt 30 g/min.; ja šķidrums no degvielas padeves sistēmas sajaucas ar šķidrumiem no citām sistēmām un dažādos šķidrumus nevar viegli atdalīt un identificēt, nepārtrauktās noplūdes novērtēšanā ņem vērā visus savāktos šķidrumus. |
| --- | --- |

5.3.6.

Ja pēc sadursmes notiek šķidruma nepārtraukta noplūde no degvielas padeves iekārtas, noplūdes ātrums nedrīkst pārsniegt 30 g/min.; ja šķidrums no degvielas padeves sistēmas sajaucas ar šķidrumiem no citām sistēmām un dažādos šķidrumus nevar viegli atdalīt un identificēt, nepārtrauktās noplūdes novērtēšanā ņem vērā visus savāktos šķidrumus.

| 5.3.7. | Pēc testa, kas veikts saskaņā ar šo noteikumu 4. pielikumā noteikto procedūru, ar augstspriegumu darbināmajam elektriskajam spēka pārvadam un augstsprieguma sistēmām, kas ir galvaniski savienotas ar elektriskā spēka pārvada augstsprieguma kopni, jāatbilst šādām prasībām. |
| --- | --- |

5.3.7.

Pēc testa, kas veikts saskaņā ar šo noteikumu 4. pielikumā noteikto procedūru, ar augstspriegumu darbināmajam elektriskajam spēka pārvadam un augstsprieguma sistēmām, kas ir galvaniski savienotas ar elektriskā spēka pārvada augstsprieguma kopni, jāatbilst šādām prasībām.

| 5.3.7.1. | Aizsardzība pret elektriskās strāvas triecienu
  Augstsprieguma kopnēm pēc sadursmes ir jāatbilst vismaz vienam no četriem 5.3.7.1.1.–5.3.7.1.4.2. punktā noteiktajiem kritērijiem.
  Ja transportlīdzeklī ir automātiskā atvienotāja funkcija vai ierīce(-es), kas elektriski sadala elektriskā spēka pārvada ķēdi braukšanas apstākļos, atvienotajai ķēdei vai katrai nodalītajai ķēdei atsevišķi pēc atvienošanas funkcijas aktivizēšanas piemēro vismaz vienu no šādiem kritērijiem.
  Tomēr 5.3.7.1.4. punktā noteiktos kritērijus nepiemēro, ja vairāk nekā viens augstsprieguma kopnes daļas potenciāls nav aizsargāts saskaņā ar aizsardzības līmeņa IPXXB nosacījumiem.
  Ja sadursmes testu veic ar nosacījumu, ka daļa(-as) augstsprieguma sistēmas nav zem sprieguma un izņemot jebkādu savienotājsistēmu REESS uzlādei, kura braukšanas laikā nav zem sprieguma, attiecīgās(-o) daļas(-u) aizsardzību pret elektriskās strāvas triecienu pierāda saskaņā ar vai nu 5.3.7.1.3., vai 5.3.7.1.4. punktu. |
| --- | --- |

5.3.7.1.

Aizsardzība pret elektriskās strāvas triecienu

Augstsprieguma kopnēm pēc sadursmes ir jāatbilst vismaz vienam no četriem 5.3.7.1.1.–5.3.7.1.4.2. punktā noteiktajiem kritērijiem.

Ja transportlīdzeklī ir automātiskā atvienotāja funkcija vai ierīce(-es), kas elektriski sadala elektriskā spēka pārvada ķēdi braukšanas apstākļos, atvienotajai ķēdei vai katrai nodalītajai ķēdei atsevišķi pēc atvienošanas funkcijas aktivizēšanas piemēro vismaz vienu no šādiem kritērijiem.

Tomēr 5.3.7.1.4. punktā noteiktos kritērijus nepiemēro, ja vairāk nekā viens augstsprieguma kopnes daļas potenciāls nav aizsargāts saskaņā ar aizsardzības līmeņa IPXXB nosacījumiem.

IPXXB

Ja sadursmes testu veic ar nosacījumu, ka daļa(-as) augstsprieguma sistēmas nav zem sprieguma un izņemot jebkādu savienotājsistēmu REESS uzlādei, kura braukšanas laikā nav zem sprieguma, attiecīgās(-o) daļas(-u) aizsardzību pret elektriskās strāvas triecienu pierāda saskaņā ar vai nu 5.3.7.1.3., vai 5.3.7.1.4. punktu.

REESS

| 5.3.7.1.1. | Augstsprieguma neesība
  Augstsprieguma kopņu spriegumiem Ub, U1 un U2 ir jābūt vienādiem ar 30 V vai zemākiem maiņstrāvas gadījumā vai vienādiem ar 60 V vai zemākiem līdzstrāvas gadījumā 60 s laikposmā pēc trieciena, mērītiem saskaņā ar 9. pielikuma 2. punktu. |
| --- | --- |

5.3.7.1.1.

Augstsprieguma neesība

Augstsprieguma kopņu spriegumiem Ub, U1 un U2 ir jābūt vienādiem ar 30 V vai zemākiem maiņstrāvas gadījumā vai vienādiem ar 60 V vai zemākiem līdzstrāvas gadījumā 60 s laikposmā pēc trieciena, mērītiem saskaņā ar 9. pielikuma 2. punktu.

b

1

2

| 5.3.7.1.2. | Zems elektroenerģijas līmenis
  Augstsprieguma kopņu kopējā enerģijai (TE) ir jābūt mazākai nekā 0,2 džouli, mērot saskaņā ar 9. pielikuma 3. punktā norādīto testa procedūru, izmantojot formulu (a). Kopējo enerģiju (TE) alternatīvi drīkst aprēķināt ar augstsprieguma kopnes izmērīto spriegumu Ub un ražotāja norādīto X-kondensatoru (Cx) kapacitāti saskaņā ar 9. pielikuma 3. punkta formulu (b).
  Enerģijai, ko uzglabā Y-kondensatoros (TEy1, TEy2), arī ir jābūt mazākai nekā 0,2 džouli. To aprēķina, izmantojot izmērītos augstsprieguma kopņu un elektriskās šasijas spriegumus U1 un U2 un ražotāja norādīto Y-kondensatoru kapacitāti, saskaņā ar 9. pielikuma 3. punkta formulu (c). |
| --- | --- |

5.3.7.1.2.

Zems elektroenerģijas līmenis

Augstsprieguma kopņu kopējā enerģijai (TE) ir jābūt mazākai nekā 0,2 džouli, mērot saskaņā ar 9. pielikuma 3. punktā norādīto testa procedūru, izmantojot formulu (a). Kopējo enerģiju (TE) alternatīvi drīkst aprēķināt ar augstsprieguma kopnes izmērīto spriegumu Ub un ražotāja norādīto X-kondensatoru (Cx) kapacitāti saskaņā ar 9. pielikuma 3. punkta formulu (b).

TE

TE

b

x

Enerģijai, ko uzglabā Y-kondensatoros (TEy1, TEy2), arī ir jābūt mazākai nekā 0,2 džouli. To aprēķina, izmantojot izmērītos augstsprieguma kopņu un elektriskās šasijas spriegumus U1 un U2 un ražotāja norādīto Y-kondensatoru kapacitāti, saskaņā ar 9. pielikuma 3. punkta formulu (c).

y1

y2

1

2

| 5.3.7.1.3. | Fiziskā aizsardzība
  Aizsardzībai pret tiešu saskari ar spriegumaktīvām augstsprieguma daļām jānodrošina IPXXB aizsardzības līmenis.
  Novērtējumu veic saskaņā ar 9. pielikuma 4. punktu.
  Turklāt, lai nodrošinātu aizsardzību pret elektriskās strāvas triecienu, ko varētu izraisīt netieša saskare, pretestībai starp elektroaizsardzības barjeru/norobežojumu visām atklātajām strāvvadošajām daļām un elektrisko šasiju ir jābūt mazākai nekā 0,1 Ω, un pretestībai starp elektroaizsardzības barjeru/norobežojumu jebkurām divām vienlaicīgi sasniedzamām atklātām strāvvadošajām daļām, kuras atrodas mazāk nekā 2,5 m viena no otras, ir jābūt mazākai nekā 0,2 Ω, ja strāvas plūsma ir vismaz 0,2 A. Šo pretestību drīkst aprēķināt, izmantojot elektriskās ķēdes attiecīgo daļu atsevišķi izmērītās pretestības.
  Šī prasība ir izpildīta, ja galvaniskais savienojums ir metināts. Ja ir šaubas vai ja savienojums nav metināts, veic mērījumu, izmantojot vienu no 9. pielikuma 4. punktā aprakstītajām testa procedūrām. |
| --- | --- |

5.3.7.1.3.

Fiziskā aizsardzība

Aizsardzībai pret tiešu saskari ar spriegumaktīvām augstsprieguma daļām jānodrošina IPXXB aizsardzības līmenis.

IPXXB

Novērtējumu veic saskaņā ar 9. pielikuma 4. punktu.

Turklāt, lai nodrošinātu aizsardzību pret elektriskās strāvas triecienu, ko varētu izraisīt netieša saskare, pretestībai starp elektroaizsardzības barjeru/norobežojumu visām atklātajām strāvvadošajām daļām un elektrisko šasiju ir jābūt mazākai nekā 0,1 Ω, un pretestībai starp elektroaizsardzības barjeru/norobežojumu jebkurām divām vienlaicīgi sasniedzamām atklātām strāvvadošajām daļām, kuras atrodas mazāk nekā 2,5 m viena no otras, ir jābūt mazākai nekā 0,2 Ω, ja strāvas plūsma ir vismaz 0,2 A. Šo pretestību drīkst aprēķināt, izmantojot elektriskās ķēdes attiecīgo daļu atsevišķi izmērītās pretestības.

Šī prasība ir izpildīta, ja galvaniskais savienojums ir metināts. Ja ir šaubas vai ja savienojums nav metināts, veic mērījumu, izmantojot vienu no 9. pielikuma 4. punktā aprakstītajām testa procedūrām.

| 5.3.7.1.4. | Izolācijas pretestība
  Kritērijiem, kas norādīti 5.3.7.1.4.1. un 5.3.7.1.4.2. punktā, jābūt ievērotiem.
  Mērījumus veic saskaņā ar 9. pielikuma 5. punktu. |
| --- | --- |

5.3.7.1.4.

Izolācijas pretestība

Kritērijiem, kas norādīti 5.3.7.1.4.1. un 5.3.7.1.4.2. punktā, jābūt ievērotiem.

Mērījumus veic saskaņā ar 9. pielikuma 5. punktu.

| 5.3.7.1.4.1. | No atsevišķām līdzstrāvas vai maiņstrāvas kopnēm sastāvošs elektriskais spēka pārvads
  Ja maiņstrāvas augstsprieguma kopnes un līdzstrāvas augstsprieguma kopnes ir savstarpēji galvaniski izolētas, izolācijas pretestības minimālajai vērtībai starp augstsprieguma kopni un elektrisko šasiju (Ri, kā noteikts 9. pielikuma 5. punktā) ir jābūt vismaz 100 Ω/V pie darba sprieguma līdzstrāvas kopnēm un vismaz 500 Ω/V pie darba sprieguma maiņstrāvas kopnēm. |
| --- | --- |

5.3.7.1.4.1.

No atsevišķām līdzstrāvas vai maiņstrāvas kopnēm sastāvošs elektriskais spēka pārvads

Ja maiņstrāvas augstsprieguma kopnes un līdzstrāvas augstsprieguma kopnes ir savstarpēji galvaniski izolētas, izolācijas pretestības minimālajai vērtībai starp augstsprieguma kopni un elektrisko šasiju (Ri, kā noteikts 9. pielikuma 5. punktā) ir jābūt vismaz 100 Ω/V pie darba sprieguma līdzstrāvas kopnēm un vismaz 500 Ω/V pie darba sprieguma maiņstrāvas kopnēm.

i

| 5.3.7.1.4.2. | No kombinētām līdzstrāvas un maiņstrāvas kopnēm sastāvošs elektriskais spēka pārvads
  Ja maiņstrāvas augstsprieguma kopnes un līdzstrāvas augstsprieguma kopnes ir elektriski savienotas, tām jāatbilst vienai no šādām prasībām:






  a) | izolācijas pretestības minimālajai vērtībai starp augstsprieguma kopni un elektrisko šasiju jābūt 500 Ω/V pie darba sprieguma; |
| --- | --- | --- |

5.3.7.1.4.2.

No kombinētām līdzstrāvas un maiņstrāvas kopnēm sastāvošs elektriskais spēka pārvads

Ja maiņstrāvas augstsprieguma kopnes un līdzstrāvas augstsprieguma kopnes ir elektriski savienotas, tām jāatbilst vienai no šādām prasībām:

a)

izolācijas pretestības minimālajai vērtībai starp augstsprieguma kopni un elektrisko šasiju jābūt 500 Ω/V pie darba sprieguma;

| b) | izolācijas pretestības minimālajai vērtībai starp augstsprieguma kopni un elektrisko šasiju jābūt 100 Ω/V pie darba sprieguma, un maiņstrāvas kopnei jāatbilst fiziskajai aizsardzībai, kā aprakstīts 5.3.7.1.3. punktā; |
| --- | --- |

b)

izolācijas pretestības minimālajai vērtībai starp augstsprieguma kopni un elektrisko šasiju jābūt 100 Ω/V pie darba sprieguma, un maiņstrāvas kopnei jāatbilst fiziskajai aizsardzībai, kā aprakstīts 5.3.7.1.3. punktā;

| c) | izolācijas pretestības minimālajai vērtībai starp augstsprieguma kopni un elektrisko šasiju jābūt 100 Ω/V pie darba sprieguma, un maiņstrāvas kopnei jāatbilst prasībai par augstsprieguma neesību, kā aprakstīts 5.3.7.1.1. punktā. |
| --- | --- |

c)

izolācijas pretestības minimālajai vērtībai starp augstsprieguma kopni un elektrisko šasiju jābūt 100 Ω/V pie darba sprieguma, un maiņstrāvas kopnei jāatbilst prasībai par augstsprieguma neesību, kā aprakstīts 5.3.7.1.1. punktā.

| 5.3.7.2. | Elektrolīta noplūde |
| --- | --- |

5.3.7.2.

Elektrolīta noplūde

| 5.3.7.2.1. | Ūdeni saturoša elektrolīta REESS gadījumā
  Laikposmā no trieciena līdz 60 minūtēm pēc trieciena nedrīkst būt elektrolīta noplūde no REESS uz pasažieru nodalījumu un ne vairāk kā 7 tilpuma procentu REESS elektrolīta noplūde, nepārsniedzot 5,0 l noplūdes maksimumu, no REESS ārpus pasažieru nodalījuma. Izplūdušā elektrolīta daudzumu var izmērīt ar parastiem paņēmieniem šķidruma tilpuma noteikšanai pēc tā savākšanas. Attiecībā uz Stoddard, iekrāsotu dzeses vielu un elektrolītu, saturošām tvertnēm šķidrumiem ļauj atdalīties īpatnējās masas ietekmē, un tad izmēra. |
| --- | --- |

5.3.7.2.1.

Ūdeni saturoša elektrolīta REESS

Laikposmā no trieciena līdz 60 minūtēm pēc trieciena nedrīkst būt elektrolīta noplūde no REESS uz pasažieru nodalījumu un ne vairāk kā 7 tilpuma procentu REESS elektrolīta noplūde, nepārsniedzot 5,0 l noplūdes maksimumu, no REESS ārpus pasažieru nodalījuma. Izplūdušā elektrolīta daudzumu var izmērīt ar parastiem paņēmieniem šķidruma tilpuma noteikšanai pēc tā savākšanas. Attiecībā uz Stoddard, iekrāsotu dzeses vielu un elektrolītu, saturošām tvertnēm šķidrumiem ļauj atdalīties īpatnējās masas ietekmē, un tad izmēra.

REESS

REESS

REESS

Stoddard

| 5.3.7.2.2. | Bezūdens elektrolīta REESS gadījumā
  Laikposmā no trieciena līdz 60 minūtēm pēc trieciena nedrīkst būt šķidra elektrolīta noplūde no REESS uz pasažieru vai bagāžas nodalījumu un šķidra elektrolīta noplūde ārpus transportlīdzekļa. Šīs prasības izpildi verificē ar vizuālu inspicēšanu, nedemontējot nevienu transportlīdzekļa daļu. |
| --- | --- |

5.3.7.2.2.

Bezūdens elektrolīta REESS

Laikposmā no trieciena līdz 60 minūtēm pēc trieciena nedrīkst būt šķidra elektrolīta noplūde no REESS uz pasažieru vai bagāžas nodalījumu un šķidra elektrolīta noplūde ārpus transportlīdzekļa. Šīs prasības izpildi verificē ar vizuālu inspicēšanu, nedemontējot nevienu transportlīdzekļa daļu.

REESS

| 5.3.7.3. | REESS noturēšana

  REESS jāpaliek piestiprinātai pie transportlīdzekļa ar vismaz vienu sastāvdaļas stiprinājumu, balsteni vai jebkādu struktūru, kas pārnes slodzi no REESS uz transportlīdzekļa struktūru, un ārpus pasažieru nodalījuma esoša REESS nedrīkst nonākt pasažieru nodalījumā. |
| --- | --- |

5.3.7.3.

REESS

REESS jāpaliek piestiprinātai pie transportlīdzekļa ar vismaz vienu sastāvdaļas stiprinājumu, balsteni vai jebkādu struktūru, kas pārnes slodzi no REESS uz transportlīdzekļa struktūru, un ārpus pasažieru nodalījuma esoša REESS nedrīkst nonākt pasažieru nodalījumā.

REESS

REESS

REESS

| 5.3.7.4. | REESS degšanas bīstamība
  Laikposmā starp triecienu un 60 minūtēm pēc trieciena nedrīkst būt REESS degšanas vai sprādziena pazīmju. |
| --- | --- |

5.3.7.4.

REESS

Laikposmā starp triecienu un 60 minūtēm pēc trieciena nedrīkst būt REESS degšanas vai sprādziena pazīmju.

REESS

| 5.3.8. | Degvielas sistēmu un augstsprieguma sistēmu novērtē visās konfigurācijās vai visnelabvēlīgākā gadījuma konfigurācijā transportlīdzekļiem ar kreisās puses un labās puses vadību, kad attiecināms. |
| --- | --- |

5.3.8.

Degvielas sistēmu un augstsprieguma sistēmu novērtē visās konfigurācijās vai visnelabvēlīgākā gadījuma konfigurācijā transportlīdzekļiem ar kreisās puses un labās puses vadību, kad attiecināms.

6.   TRANSPORTLĪDZEKĻA TIPA PĀRVEIDOJUMI

| 6.1. | Par visiem transportlīdzekļa tipa pārveidojumiem attiecībā uz šiem ANO noteikumiem paziņo transportlīdzekļa tipu apstiprinājušajai tipa apstiprinātājai iestādei. Tipa apstiprinātāja iestāde tad drīkst vai nu:






  a) | pēc apspriešanās ar ražotāju nolemt, ka jāpiešķir jauns tipa apstiprinājums, vai |
| --- | --- | --- |

6.1.

Par visiem transportlīdzekļa tipa pārveidojumiem attiecībā uz šiem ANO noteikumiem paziņo transportlīdzekļa tipu apstiprinājušajai tipa apstiprinātājai iestādei. Tipa apstiprinātāja iestāde tad drīkst vai nu:

a)

pēc apspriešanās ar ražotāju nolemt, ka jāpiešķir jauns tipa apstiprinājums, vai

| b) | piemērot 6.1.1. punktā noteikto procedūru (revīzija) un, ja attiecināms, 6.1.2. punktā noteikto procedūru (paplašinājums). |
| --- | --- |

b)

piemērot 6.1.1. punktā noteikto procedūru (revīzija) un, ja attiecināms, 6.1.2. punktā noteikto procedūru (paplašinājums).

| 6.1.1. | Revīzija
  Ja ir mainījušās informācijas dokumentos iekļautās ziņas un tipa apstiprinātāja iestāde uzskata, ka veiktajiem pārveidojumiem nebūs vērā ņemamu negatīvu seku un ka transportlīdzeklis jebkurā gadījumā joprojām atbilst prasībām, pārveidojumu kvalificē kā “revīziju”.
  Šādā gadījumā tipa apstiprinātāja iestāde pēc nepieciešamības izdod pārskatītas informācijas dokumentu lapas, atzīmējot katru pārskatīto lapu, lai skaidri parādītu pārveidojuma raksturu un atkārtotās izdošanas datumu. Par atbilstīgu šai prasībai uzskata informācijas dokumentu konsolidētās un atjauninātās versijas, kam pievienots detalizēts pārveidojuma apraksts. |
| --- | --- |

6.1.1.

Revīzija

Ja ir mainījušās informācijas dokumentos iekļautās ziņas un tipa apstiprinātāja iestāde uzskata, ka veiktajiem pārveidojumiem nebūs vērā ņemamu negatīvu seku un ka transportlīdzeklis jebkurā gadījumā joprojām atbilst prasībām, pārveidojumu kvalificē kā “revīziju”.

Šādā gadījumā tipa apstiprinātāja iestāde pēc nepieciešamības izdod pārskatītas informācijas dokumentu lapas, atzīmējot katru pārskatīto lapu, lai skaidri parādītu pārveidojuma raksturu un atkārtotās izdošanas datumu. Par atbilstīgu šai prasībai uzskata informācijas dokumentu konsolidētās un atjauninātās versijas, kam pievienots detalizēts pārveidojuma apraksts.

| 6.1.2. | Paplašinājums
  Pārveidojumu apzīmē kā “paplašinājumu”, ja papildus informācijas mapē iekļauto ziņu izmaiņām:






  a) | ir vajadzīgas papildu inspicēšanas vai testi vai |
| --- | --- | --- |

6.1.2.

Paplašinājums

Pārveidojumu apzīmē kā “paplašinājumu”, ja papildus informācijas mapē iekļauto ziņu izmaiņām:

a)

ir vajadzīgas papildu inspicēšanas vai testi vai

| b) | ir mainījusies jebkāda informācija paziņojuma dokumentā (izņemot tā pielikumus), vai |
| --- | --- |

b)

ir mainījusies jebkāda informācija paziņojuma dokumentā (izņemot tā pielikumus), vai

| c) | tiek pieprasīts apstiprinājums saskaņā ar jaunākas sērijas grozījumiem pēc to stāšanās spēkā. |
| --- | --- |

c)

tiek pieprasīts apstiprinājums saskaņā ar jaunākas sērijas grozījumiem pēc to stāšanās spēkā.

| 6.2. | Paziņojumu par apstiprinājuma apliecināšanu, paplašinājumu vai atteikumu nosūta šos ANO noteikumus piemērojošajām Nolīguma pusēm saskaņā ar 4.3. punktā noteikto procedūru. Turklāt attiecīgi groza 1. pielikumā noteiktajam paziņojuma dokumentam pievienotā informācijas dokumenta un testa ziņojumu satura rādītāju, lai parādītu jaunākās revīzijas vai paplašinājuma datumu. |
| --- | --- |

6.2.

Paziņojumu par apstiprinājuma apliecināšanu, paplašinājumu vai atteikumu nosūta šos ANO noteikumus piemērojošajām Nolīguma pusēm saskaņā ar 4.3. punktā noteikto procedūru. Turklāt attiecīgi groza 1. pielikumā noteiktajam paziņojuma dokumentam pievienotā informācijas dokumenta un testa ziņojumu satura rādītāju, lai parādītu jaunākās revīzijas vai paplašinājuma datumu.

7.   RAŽOŠANAS ATBILSTĪBA

Ražošanas atbilstības procedūrai ir jāatbilst Nolīguma 1. pielikumā (E/ECE/TRANS/505/Rev. 3) noteiktajai.

| 7.1. | Atbilstīgi šiem noteikumiem apstiprinātus transportlīdzekļus ražo tā, lai tie atbilstu apstiprinātajam tipam, izpildot šo noteikumu attiecīgās(-o) daļas(-u) prasības. |
| --- | --- |

7.1.

Atbilstīgi šiem noteikumiem apstiprinātus transportlīdzekļus ražo tā, lai tie atbilstu apstiprinātajam tipam, izpildot šo noteikumu attiecīgās(-o) daļas(-u) prasības.

| 7.2. | Lai pārliecinātos, ka ir izpildītas 7.1. punkta prasības, veic pienācīgas ražošanas pārbaudes. |
| --- | --- |

7.2.

Lai pārliecinātos, ka ir izpildītas 7.1. punkta prasības, veic pienācīgas ražošanas pārbaudes.

| 7.3. | Tipa apstiprinājumu piešķīrusī tipa apstiprinātāja iestāde jebkurā laikā drīkst verificēt katrā ražotnē piemērotās atbilstības kontroles metodes. Šādu verifikāciju normāls biežums ir reize divos gados. |
| --- | --- |

7.3.

Tipa apstiprinājumu piešķīrusī tipa apstiprinātāja iestāde jebkurā laikā drīkst verificēt katrā ražotnē piemērotās atbilstības kontroles metodes. Šādu verifikāciju normāls biežums ir reize divos gados.

8.   SANKCIJAS PAR RAŽOŠANAS NEATBILSTĪBU

| 8.1. | Atbilstīgi šiem noteikumiem transportlīdzekļa tipam piešķirtu apstiprinājumu drīkst anulēt, ja netiek izpildītas 7.1. punktā noteiktās prasības. |
| --- | --- |

8.1.

Atbilstīgi šiem noteikumiem transportlīdzekļa tipam piešķirtu apstiprinājumu drīkst anulēt, ja netiek izpildītas 7.1. punktā noteiktās prasības.

| 8.2. | Ja šos noteikumus piemērojoša Nolīguma puse anulē tās iepriekš piešķirtu apstiprinājumu, tā nekavējoties informē par to pārējās šos noteikumus piemērojošās Nolīguma puses, izmantojot apstiprinājuma veidlapas kopiju, kuras beigās ar lieliem burtiem rakstīts, parakstīts un datēts paziņojums “APPROVAL WITHDRAWN” (“APSTIPRINĀJUMS ANULĒTS”). |
| --- | --- |

8.2.

Ja šos noteikumus piemērojoša Nolīguma puse anulē tās iepriekš piešķirtu apstiprinājumu, tā nekavējoties informē par to pārējās šos noteikumus piemērojošās Nolīguma puses, izmantojot apstiprinājuma veidlapas kopiju, kuras beigās ar lieliem burtiem rakstīts, parakstīts un datēts paziņojums “APPROVAL WITHDRAWN

9.   RAŽOŠANAS PILNĪGA IZBEIGŠANA

Ja apstiprinājuma turētājs pilnībā izbeidz ražot saskaņā ar šiem noteikumiem apstiprinātu transportlīdzekļa tipu, tas attiecīgi informē tipa apstiprinātāju iestādi, kas piešķīrusi apstiprinājumu. Saņēmusi attiecīgo paziņojumu, šī tipa apstiprinātāja iestāde par to informē pārējās šos noteikumus piemērojošās Nolīguma puses, izmantojot apstiprinājuma veidlapas kopiju, kuras beigās ir ar lieliem burtiem rakstīts, parakstīts un datēts paziņojums “
  PRODUCTION DISCONTINUED
  ” (“RAŽOŠANA IZBEIGTA”).

PRODUCTION DISCONTINUED

10.   PAR APSTIPRINĀŠANAS TESTU VEIKŠANU ATBILDĪGO TEHNISKO DIENESTU UN TIPA APSTIPRINĀTĀJU IESTĀŽU NOSAUKUMI UN ADRESES

Šos noteikumus piemērojošās Nolīguma puses paziņo Apvienoto Nāciju Organizācijas sekretariātam to tehnisko dienestu nosaukumus un adreses, kas ir atbildīgi par apstiprinājuma testu veikšanu, un tās tipa apstiprinātājas iestādes nosaukumu un adresi, kura piešķir apstiprinājumu un kurai jānosūta veidlapas, kas apliecina citās valstīs izdotu apstiprinājumu, apstiprinājuma paplašinājumu, atteikumu vai anulēšanu.

11.   PĀREJAS NOTEIKUMI

| 11.1. | No 05. sērijas grozījumu oficiālās spēkā stāšanās dienas Nolīguma puse, kas piemēro šos noteikumus, neatsaka piešķirt vai neatsaka pieņemt tipa apstiprinājumus atbilstīgi šiem noteikumiem, kas grozīti ar 05. sērijas grozījumiem. |
| --- | --- |

11.1.

No 05. sērijas grozījumu oficiālās spēkā stāšanās dienas Nolīguma puse, kas piemēro šos noteikumus, neatsaka piešķirt vai neatsaka pieņemt tipa apstiprinājumus atbilstīgi šiem noteikumiem, kas grozīti ar 05. sērijas grozījumiem.

| 11.2. | No 2023. gada 1. septembra Nolīguma pusēm, kas piemēro šos noteikumus, nav pienākuma pieņemt transportlīdzekļu ar elektrisko spēka pārvadu, ko darbina augstspriegums, tipa apstiprinājumus atbilstīgi iepriekšējās sērijas grozījumiem, kas pirmo reizi izdoti pēc 2023. gada 1. septembra. |
| --- | --- |

11.2.

No 2023. gada 1. septembra Nolīguma pusēm, kas piemēro šos noteikumus, nav pienākuma pieņemt transportlīdzekļu ar elektrisko spēka pārvadu, ko darbina augstspriegums, tipa apstiprinājumus atbilstīgi iepriekšējās sērijas grozījumiem, kas pirmo reizi izdoti pēc 2023. gada 1. septembra.

| 11.3. | Nolīguma puses, kas piemēro šos noteikumus, turpina pieņemt transportlīdzekļu, kam nav elektriskā spēka pārvada, kuru darbina augstspriegums, tipa apstiprinājumus saskaņā ar šo noteikumu 04. sērijas grozījumiem vai tipa apstiprinājumus, kas izdoti saskaņā ar šo noteikumu iepriekšējo sēriju grozījumiem, attiecībā uz transportlīdzekļiem, kurus neskar ar 04. sērijas grozījumiem ieviestās izmaiņas. |
| --- | --- |

11.3.

Nolīguma puses, kas piemēro šos noteikumus, turpina pieņemt transportlīdzekļu, kam nav elektriskā spēka pārvada, kuru darbina augstspriegums, tipa apstiprinājumus saskaņā ar šo noteikumu 04. sērijas grozījumiem vai tipa apstiprinājumus, kas izdoti saskaņā ar šo noteikumu iepriekšējo sēriju grozījumiem, attiecībā uz transportlīdzekļiem, kurus neskar ar 04. sērijas grozījumiem ieviestās izmaiņas.

| 11.4. | Nolīguma puses, kas piemēro šos noteikumus, neatsaka piešķirt tipa apstiprinājumus saskaņā ar šo noteikumu jebkuras iepriekšējās sērijas grozījumiem vai to paplašinājumus. |
| --- | --- |

11.4.

Nolīguma puses, kas piemēro šos noteikumus, neatsaka piešķirt tipa apstiprinājumus saskaņā ar šo noteikumu jebkuras iepriekšējās sērijas grozījumiem vai to paplašinājumus.

| 11.5. | Neskarot iepriekš izklāstītos pārejas noteikumus, Nolīguma pusēm, kas šos noteikumus sāk piemērot pēc jaunākās grozījumu sērijas spēkā stāšanās dienas, nav pienākuma pieņemt tipa apstiprinājumus, kas piešķirti saskaņā ar jebkuru no šo noteikumu iepriekšējo sēriju grozījumiem. |
| --- | --- |

11.5.

Neskarot iepriekš izklāstītos pārejas noteikumus, Nolīguma pusēm, kas šos noteikumus sāk piemērot pēc jaunākās grozījumu sērijas spēkā stāšanās dienas, nav pienākuma pieņemt tipa apstiprinājumus, kas piešķirti saskaņā ar jebkuru no šo noteikumu iepriekšējo sēriju grozījumiem.

---

(1)  Kā noteikts Konsolidētajā rezolūcijā par transportlīdzekļu konstrukciju (R.E.3), sk. dokumenta ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.6 2. punktu tīmekļa vietnē: https://unece.org/transport/standards/transport/vehicle-regulations-wp29/resolutions.

1

(2)  1958. gada Nolīguma pušu pazīšanas numuri ir doti Konsolidētās rezolūcijas par transportlīdzekļu konstrukciju (R.E.3.) 3. pielikumā, dokuments ECE/TRANS/WP.29/78/Rev. 6, Annex 3.

2

(3)  Līdz 2000. gada 30. septembrim testa prasību vajadzībām garenvirziena normālās regulēšanas diapazonu ierobežo tā, ka H punkts atrodas durvju atvēruma garuma robežās.

3

---

1. PIELIKUMS

Paziņojums

(maksimālais formāts: A4 (210 × 297 mm))

| (1) | Izdevējs: | Iestādes nosaukums
  ...
  ...
  ... |
| --- | --- | --- |

Image 40

Izdevējs:

Iestādes nosaukums

...

...

...

| par: (2)
  . | apstiprinājuma piešķiršanu |
| --- | --- |
| apstiprinājuma paplašināšanu |
| apstiprinājuma atteikšanu |
| apstiprinājuma anulēšanu |
| ražošanas pilnīgu izbeigšanu |

par: (2)
  .

apstiprinājuma piešķiršanu

apstiprinājuma paplašināšanu

apstiprinājuma atteikšanu

apstiprinājuma anulēšanu

ražošanas pilnīgu izbeigšanu

transportlīdzekļa tipam attiecībā uz braucēju aizsardzību sānu sadursmes gadījumā atbilstīgi Noteikumiem Nr. 95.

| Apstiprinājuma Nr.: ... | Paplašinājuma Nr.: ... |
| --- | --- |

Apstiprinājuma Nr.: ...

Paplašinājuma Nr.: ...

1.

Mehāniskā transportlīdzekļa tirdzniecības nosaukums vai preču zīme: ...

2.

Transportlīdzekļa tips: ...

3.

Ražotāja nosaukums un adrese: ...

4.

Ražotāja pārstāvja nosaukums un adrese, ja attiecināms: ...

5.

Transportlīdzeklis iesniegts apstiprināšanai (datums): ...

6.

Izmantotais sānu trieciena testa manekens ES-1/ES-22: ...

7.

Elektroenerģijas avota novietojums: ...

8.

Par apstiprināšanas testu veikšanu atbildīgais tehniskais dienests: ...

9.

Testa ziņojuma datums: ...

10.

Testa ziņojuma numurs: ...

11.

Apstiprinājums piešķirts/atteikts/paplašināts/anulēts2: ...

12.

Apstiprinājuma marķējuma zīmes atrašanās vieta uz transportlīdzekļa: ...

13.

Vieta: ...

14.

Datums: ... ...

15.

Paraksts: ...

16.

Šim paziņojumam pievienots to dokumentu saraksts, kuri deponēti tipa apstiprinātājā iestādē, kas piešķīra apstiprinājumu, un kurus var saņemt pēc pieprasījuma.

---

(1)  Tās valsts pazīšanas numurs, kas piešķīrusi/paplašinājusi/atteikusi/anulējusi apstiprinājumu (apstiprinājuma prasības skatīt noteikumos).

1

(2)  Svītrot, kas neattiecas.

2

---

2. PIELIKUMS

Apstiprinājuma marķējuma zīmes izkārtojumi

A PARAUGS

(Sk. šo noteikumu 4.5. punktu)

Image 41

a = min. 8 mm

Dotā apstiprinājuma marķējuma zīme uz transportlīdzekļa parāda, ka konkrētais transportlīdzekļa tips attiecībā uz braucēju aizsardzību sānu sadursmes gadījumā ir apstiprināts Nīderlandē (E4) atbilstīgi ANO Noteikumiem Nr. 95 ar apstiprinājuma numuru 041424. Apstiprinājuma numurs norāda, ka apstiprinājums piešķirts saskaņā ar prasībām ANO noteikumos Nr. 95, kuri grozīti ar 04. sērijas grozījumiem.

B PARAUGS

(Sk. šo noteikumu 4.6. punktu)

Image 42

a = min. 8 mm

Dotā apstiprinājuma marķējuma zīme uz transportlīdzekļa parāda, ka konkrētais transportlīdzekļa tips ir apstiprināts Nīderlandē (E 4) atbilstīgi ANO Noteikumiem Nr. 95 un 24 (1). Apstiprinājuma numuru pirmie divi cipari norāda, ka attiecīgo apstiprinājumu piešķiršanas datumos ANO Noteikumi Nr. 95 ietvēra 04. sērijas grozījumus un ANO Noteikumi Nr. 24 ietvēra 03. sērijas grozījumus.

---

(1)  Pēdējais numurs ir dots tikai kā piemērs.

---

3. PIELIKUMS

“H” punkta un rumpja faktiskā leņķa noteikšanas procedūra mehānisko transportlīdzekļu sēdvietām (1)

| 1. papildinājums. | – | “H” punkta telpiskās mašīnas (3-D H mašīna) apraksts (1) |
| --- | --- | --- |
| 2. papildinājums. | – | Telpiskā atskaites sistēma (1) |
| 3. papildinājums. | – | Atsauces dati par sēdvietām (1) |

1. papildinājums.

–

“H” punkta telpiskās mašīnas (3-D H mašīna) apraksts (1)

2. papildinājums.

–

Telpiskā atskaites sistēma (1)

3. papildinājums.

–

Atsauces dati par sēdvietām (1)

---

(1)  Procedūra ir aprakstīta Konsolidētās rezolūcijas par transportlīdzekļu konstrukciju (RE.3) 1. pielikumā (dokuments ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.6).

---

4. PIELIKUMS

Sadursmes testa procedūra

1.   Iekārtojums

| 1.1. | Testa laukums
  Testēšanas zonai ir jābūt pietiekami lielai, lai tajā būtu iespējams novietot mobilas, deformējamas barjeras piedziņas sistēmu un uzstādīt testa iekārtu un lai pēc trieciena tajā varētu pārvietoties transportlīdzeklis, kuram dots trieciens. Daļai, kurā notiek trieciens pa transportlīdzekli un tā pārvietošanās, ir jābūt horizontālai, līdzenai un tīrai un jāatveido normāla, sausa, nepiesārņota ceļa virsma. |
| --- | --- |

1.1.

Testēšanas zonai ir jābūt pietiekami lielai, lai tajā būtu iespējams novietot mobilas, deformējamas barjeras piedziņas sistēmu un uzstādīt testa iekārtu un lai pēc trieciena tajā varētu pārvietoties transportlīdzeklis, kuram dots trieciens. Daļai, kurā notiek trieciens pa transportlīdzekli un tā pārvietošanās, ir jābūt horizontālai, līdzenai un tīrai un jāatveido normāla, sausa, nepiesārņota ceļa virsma.

2.   Testa nosacījumi

| 2.1. | Testējamajam transportlīdzeklim ir jābūt nekustīgam. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Mobilajai deformējamajai barjerai jāatbilst šo noteikumu 5. pielikumā noteiktajiem raksturlielumiem. Pārbaudes prasības dotas 5. pielikuma papildinājumos. Mobilo deformējamo barjeru aprīko ar piemērotu ierīci, kas novērš otru triecienu pa transportlīdzekli, kuram dots trieciens. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Mobilās deformējamās barjeras gareniskās vertikālās vidusplaknes trajektorijai ir jābūt perpendikulārai triecienu saņemošā transportlīdzekļa gareniskajai vertikālajai vidusplaknei. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Mobilās deformējamās barjeras gareniskajai vertikālajai vidusplaknei ± 25 mm robežās jāsakrīt ar vertikālo šķērsplakni, kas iet caur testētā transportlīdzekļa triecienam pakļautās puses priekšējā sēdekļa R punktu. Horizontālajai vidusplaknei, ko ierobežo priekšējās virsmas ārējās vertikālās sānu plaknes, trieciena brīdī jāatrodas starp divām plaknēm, kuras nosaka pirms testa un kuras atrodas 25 mm virs un zem iepriekš noteiktās plaknes. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Mērinstrumentiem jāatbilst ISO 6487:1987, ja šajos noteikumos nav noteikts citādi. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Testa manekena stabilizētajai temperatūrai sānu trieciena testa laikā ir jābūt 22 ± 4 °C. |
| --- | --- |

2.6.

3.   Testa ātrums

Mobilās deformējamās barjeras ātrumam trieciena brīdī ir jābūt 50 ± 1 km/h. Šo ātrumu stabilizē vismaz 0,5 m pirms trieciena. Mērījumu precizitāte: 1 procents. Tomēr, ja testu veic ar lielāku trieciena ātrumu un transportlīdzeklis ir atbildis prasībām, testu uzskata par izturētu.

4.   Transportlīdzekļa stāvoklis

| 4.1. | Vispārīga specifikācija
  Testējamajam transportlīdzeklim ir jāreprezentē sērijveida ražojums, jāsatur visas parasti uzstādītās iekārtas un jābūt normālā darba kārtībā. Dažas sastāvdaļas drīkst nebūt, vai tās drīkst aizstāt ar ekvivalentām masām, ja šāda neesība vai aizstāšana nepārprotami neietekmē testa rezultātus.
  Ražotājam un tehniskajam dienestam vienojoties, ir atļauts pārveidot degvielas sistēmu tā, lai varētu izmantot motora vai elektroenerģijas pārveidošanas sistēmas darbināšanai piemērotu degvielas daudzumu. |
| --- | --- |

4.1.

Testējamajam transportlīdzeklim ir jāreprezentē sērijveida ražojums, jāsatur visas parasti uzstādītās iekārtas un jābūt normālā darba kārtībā. Dažas sastāvdaļas drīkst nebūt, vai tās drīkst aizstāt ar ekvivalentām masām, ja šāda neesība vai aizstāšana nepārprotami neietekmē testa rezultātus.

Ražotājam un tehniskajam dienestam vienojoties, ir atļauts pārveidot degvielas sistēmu tā, lai varētu izmantot motora vai elektroenerģijas pārveidošanas sistēmas darbināšanai piemērotu degvielas daudzumu.

| 4.2. | Transportlīdzekļa aprīkojuma specifikācija
  Testējamajā transportlīdzeklī ir jābūt visam neobligātajam aprīkojumam vai elementiem, kas varētu ietekmēt testa rezultātus. |
| --- | --- |

4.2.

Testējamajā transportlīdzeklī ir jābūt visam neobligātajam aprīkojumam vai elementiem, kas varētu ietekmēt testa rezultātus.

| 4.3. | Transportlīdzekļa masa |
| --- | --- |

4.3.

| 4.3.1. | Testējamā transportlīdzekļa atskaites masai jāatbilst šo noteikumu 2.10. punktā noteiktajai masai. Transportlīdzekļa masu koriģē ar precizitāti ±1 procents no atskaites masas. |
| --- | --- |

4.3.1.

| 4.3.2. | Degvielas tvertni piepilda ar ūdeni, līdz tās masa ir vienāda ar 90 procentiem no pilnībā ar degvielu piepildītas tvertnes masas, kā noteicis ražotājs, ar pielaidi ± 1 procents.
  Šo prasību nepiemēro ūdeņraža degvielas tvertnēm. |
| --- | --- |

4.3.2.

Šo prasību nepiemēro ūdeņraža degvielas tvertnēm.

| 4.3.3. | Visas citas sistēmas (bremžu, dzeses u. c.) drīkst būt tukšas; šādā gadījumā šķidrumu masu kompensē. |
| --- | --- |

4.3.3.

| 4.3.4. | Ja transportlīdzeklī esošās mēraparatūras masa pārsniedz atļautos 25 kg, to drīkst kompensēt ar samazinājumiem, kam nav vērā ņemamas ietekmes uz testa rezultātiem. |
| --- | --- |

4.3.4.

| 4.3.5. | Mēraparatūras masa nedrīkst izmainīt standartslodzi uz katru asi vairāk kā par 5 procentiem, katrai izmaiņai nepārsniedzot 20 kg. |
| --- | --- |

4.3.5.

5.   Transportlīdzekļa sagatavošana

| 5.1. | Sānu logiem ir jābūt aizvērtiem vismaz trieciena pusē. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Durvīm jābūt aizvērtām, bet ne aizslēgtām. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.2.1. | Tomēr, ja transportlīdzeklī ir uzstādīta automātiska durvju aizslēgšanas sistēma, nodrošina, ka pirms testa visas sānu durvis ir aizslēgtas. |
| --- | --- |

5.2.1.

| 5.2.2. | Ja ir uzstādīta neobligāta automātiska durvju aizslēgšanas sistēma un/vai ja vadītājs to var deaktivēt, pēc ražotāja izvēles izmanto vienu no divām šādām procedūrām. |
| --- | --- |

5.2.2.

| 5.2.2.1. | Pirms testa sākšanas visas sānu durvis aizslēdz manuāli. |
| --- | --- |

5.2.2.1.

| 5.2.2.2. | Nodrošina, ka pirms trieciena durvis trieciena pusē nav aizslēgtas un durvis pusē, pa kuru nedod triecienu, ir aizslēgtas; šā testa vajadzībām automātisko durvju aizslēgšanas sistēmu drīkst manuāli atspējot. |
| --- | --- |

5.2.2.2.

| 5.3. | Pārnesumkārbu ieslēdz neitrālā pozīcijā, un stāvbremzi nedarbina. |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | Sēdekļa komforta regulējumus, ja tādi ir, iestata transportlīdzekļa ražotāja noteiktajā pozīcijā. |
| --- | --- |

5.4.

| 5.5. | Sēdekli ar manekenu un tā elementus, ja tie ir regulējami, iestata šādi. |
| --- | --- |

5.5.

| 5.5.1. | Garenvirziena regulēšanas ierīci ar ieslēgtu bloķēšanas ierīci iestata pozīcijā, kas ir vistuvāk viduspunktam starp galējo priekšējo un galējo aizmugurējo pozīciju; ja šis viduspunkts atrodas starp divām fiksējamām pozīcijām, izvēlas to, kas atrodas vairāk uz aizmuguri. |
| --- | --- |

5.5.1.

| 5.5.2. | Pagalvi iestata tā, ka tā augšējā virsma ir vienā līmenī ar manekena galvas smaguma centru; ja tas nav iespējams, pagalvim jābūt galējā augšējā pozīcijā. |
| --- | --- |

5.5.2.

| 5.5.3. | Ja ražotājs nav norādījis citādi, sēdekļa atzveltni iestata tā, ka H punkta telpiskās mašīnas rumpja atskaites līnija atrodas 25° ± 1° leņķī uz aizmuguri. |
| --- | --- |

5.5.3.

| 5.5.4. | Visiem pārējiem sēdekļa regulējumiem jābūt pieejamā pārvietojuma viduspunktā; tomēr, ja transportlīdzekļa tips ir pieejams ar regulējamiem un fiksētiem sēdekļiem, augstumu iestata fiksējam sēdeklim atbilstošā pozīcijā. Ja attiecīgajos pārvietojuma viduspunktos nav pieejamas bloķēšanas pozīcijas, izmanto tās pozīcijas, kas ir tuvākās virzienā uz aizmuguri, uz leju vai uz transportlīdzekļa ārmalu. Rotācijas regulējumos (gāzums) virziens uz aizmuguri ir virziens, kurā manekena galva tiek virzīta uz aizmuguri. Ja manekens izvirzās ārpus normālā pasažierim atvēlētā tilpuma, piem., galva atduras pret griestu polsterējumu, nodrošina 1 cm atstarpi, izmantojot: sekundāros regulējumus, sēdekļa atzveltnes leņķi vai regulēšanu uz priekšu un atpakaļ norādītajā secībā. |
| --- | --- |

5.5.4.

| 5.6. | Ja ražotājs nav norādījis citādi, pārējos priekšējos sēdekļus, ja iespējams, iestata tādā pašā pozīcijā, kā manekenu saturošo sēdekli. |
| --- | --- |

5.6.

| 5.7. | Ja stūres rats ir regulējams, visus regulējumus iestata to pārvietojuma viduspunktos. |
| --- | --- |

5.7.

| 5.8. | Riepas piesūknē līdz transportlīdzekļa ražotāja noteiktajam spiedienam. |
| --- | --- |

5.8.

| 5.9. | Testa transportlīdzekli novieto horizontāli attiecībā pret tā sasveres asi un ar atbalstiem notur šādā pozīcijā, līdz sānu trieciena testa manekens ir novietots paredzētajā vietā un ir pabeigti visi priekšdarbi. |
| --- | --- |

5.9.

| 5.10. | Transportlīdzeklim ir jābūt normālā stāvoklī saskaņā ar 4.3. punktā dotajiem nosacījumiem. Transportlīdzekļus ar balstiekārtu, kas ļauj regulēt klīrensu, testē normālas izmantošanas stāvoklī, kad ātrums ir 50 km/h, kā noteicis transportlīdzekļa ražotājs. Nepieciešamības gadījumā to nodrošina ar papildu balstiem, bet šie balsti nedrīkst ietekmēt testējamā transportlīdzekļa reakciju trieciena laikā. |
| --- | --- |

5.10.

| 5.11. | Elektriskā spēka pārvada iestatījums |
| --- | --- |

5.11.

| 5.11.1. | SOC iestatīšanas procedūras |
| --- | --- |

5.11.1.

| 5.11.1.1. | SOC iestatīšanu veic 20 ± 10 °C vides temperatūrā. |
| --- | --- |

5.11.1.1.

| 5.11.1.2. | SOC attiecīgā gadījumā iestata saskaņā ar vienu no šādām procedūrām. Ja iespējamas dažādas uzlādes procedūras, REESS uzlādē, izmantojot procedūru, kas nodrošina vislielāko SOC:






  a) | transportlīdzekļiem, kuru REESS konstruēta ārējai uzlādei, REESS uzlādē līdz vislielākajam SOC saskaņā ar ražotāja norādīto procedūru normālos ekspluatācijas apstākļos, līdz uzlādes process ir normāli beidzies; |
| --- | --- | --- |

5.11.1.2.

a)

transportlīdzekļiem, kuru REESS konstruēta ārējai uzlādei, REESS uzlādē līdz vislielākajam SOC saskaņā ar ražotāja norādīto procedūru normālos ekspluatācijas apstākļos, līdz uzlādes process ir normāli beidzies;

| b) | transportlīdzekļiem, kuru REESS konstruēta uzlādei tikai no transportlīdzeklī esoša enerģijas avota, REESS uzlādē līdz vislielākajam SOC, kāds sasniedzams transportlīdzekļa normālas ekspluatācijas apstākļos. Ražotājs norāda transportlīdzekļa ekspluatācijas režīmu, lai sasniegtu šo SOC. |
| --- | --- |

b)

transportlīdzekļiem, kuru REESS konstruēta uzlādei tikai no transportlīdzeklī esoša enerģijas avota, REESS uzlādē līdz vislielākajam SOC, kāds sasniedzams transportlīdzekļa normālas ekspluatācijas apstākļos. Ražotājs norāda transportlīdzekļa ekspluatācijas režīmu, lai sasniegtu šo SOC.

| 5.11.1.3. | Testējot transportlīdzekli, SOC jābūt ne mazākam kā 95 procenti no SOC saskaņā ar 5.11.1.1. un 5.11.1.2. punktu tādai REESS, kas konstruētas ārējai uzlādei, un ne mazākam kā 90 procenti no SOC saskaņā ar 5.11.1.1. un 5.11.1.2. punktu tādai REESS, kas konstruētas uzlādei tikai no transportlīdzeklī esoša enerģijas avota. Par SOC pārliecinās ar ražotāja noteiktu metodi. |
| --- | --- |

5.11.1.3.

| 5.11.2. | Elektriskajam spēka pārvadam jābūt zem sprieguma, darbinot vai nedarbinot oriģinālos elektroenerģijas avotus (piem., motorģeneratoru, REESS vai elektroenerģijas pārveidošanas sistēmu), tomēr: |
| --- | --- |

5.11.2.

| 5.11.2.1. | tehniskajam dienestam un ražotājam vienojoties, ir pieļaujams veikt testu, visam elektriskajam spēka pārvadam vai tā daļām neesot zem sprieguma, ciktāl tas negatīvi neietekmē testa rezultātu. Attiecībā uz elektriskā spēka pārvada daļām, kuras nav zem sprieguma, aizsardzību pret elektriskās strāvas triecienu pierāda vai nu ar fizisku aizsardzību, vai izolācijas pretestību un attiecīgiem papildu pierādījumiem; |
| --- | --- |

5.11.2.1.

| 5.11.2.2. | ja ir automātiskais atvienotājs, pēc ražotāja pieprasījuma ir atļauts veikt testu ar automātisko atvienotāju ieslēgtā stāvoklī. Šajā gadījumā pierāda, ka automātiskais atvienotājs būtu nostrādājis trieciena testa laikā. Tas ietver automātiskās aktivācijas signālu, kā arī galvanisko atvienošanu, ņemot vērā apstākļus trieciena laikā. |
| --- | --- |

5.11.2.2.

6.   Sānu trieciena testa manekens un tā uzstādīšana

| 6.1. | Sānu trieciena testa manekenam jāatbilst 6. pielikumā dotajām specifikācijām, un to novieto priekšējā sēdeklī trieciena pusē saskaņā ar šo noteikumu 7. pielikumā izklāstīto procedūru. |
| --- | --- |

6.1.

| 6.2. | Izmanto transportlīdzeklim paredzētās drošības jostas vai citas ierobežotājsistēmas. Jostām jābūt apstiprināta tipa, atbilstošām Noteikumiem Nr. 16 vai citām līdzvērtīgām prasībām un montētām stiprinājumos, kas atbilst Noteikumiem Nr. 14 vai citām līdzvērtīgām prasībām. |
| --- | --- |

6.2.

| 6.3. | Drošības jostu vai ierobežotājsistēmu noregulē piemēroti manekenam saskaņā ar ražotāja norādījumiem; ja ražotāja norādījumu nav, augstumu iestata vidējā pozīcijā; ja šī pozīcija nav pieejama, izmanto nākamo zemāko pozīciju. |
| --- | --- |

6.3.

7.   Sānu trieciena testa manekenam veicamie mērījumi

| 7.1. | Reģistrē šādu mērierīču nolasījumus. |
| --- | --- |

7.1.

| 7.1.1. | Mērījumi manekena galvā
  Rezultējošais triaksiālais paātrinājums attiecībā pret galvas smaguma centru. Galvas kanāla mērinstrumentiem jāatbilst ISO 6487:1987, proti: | CFC: 1 000 Hz un |
| --- | --- | --- |

7.1.1.

Rezultējošais triaksiālais paātrinājums attiecībā pret galvas smaguma centru. Galvas kanāla mērinstrumentiem jāatbilst ISO 6487:1987, proti:

CFC: 1 000 Hz un

| | CAC: 150 g. |
| --- | --- |

CAC: 150 g.

| 7.1.2. | Mērījumi manekena krūškurvī
  Trīs krūškurvja ribu ieliekuma kanāliem jāatbilst ISO 6487:1987: | CFC: 1 000 Hz; |
| --- | --- | --- |

7.1.2.

Trīs krūškurvja ribu ieliekuma kanāliem jāatbilst ISO 6487:1987:

CFC: 1 000 Hz;

| | CAC: 60 mm. |
| --- | --- |

CAC: 60 mm.

| 7.1.3. | Mērījumi manekena iegurnī
  Iegurņa spēka kanālam jāatbilst ISO 6487:1987: | CFC: 1 000 Hz; |
| --- | --- | --- |

7.1.3.

Iegurņa spēka kanālam jāatbilst ISO 6487:1987:

CFC: 1 000 Hz;

| | CAC: 15 kN. |
| --- | --- |

CAC: 15 kN.

| 7.1.4. | Mērījumi manekena vēderdobumā
  Vēderdobuma spēka kanāliem jāatbilst ISO 6487:1987: | CFC: 1 000 Hz; |
| --- | --- | --- |

7.1.4.

Vēderdobuma spēka kanāliem jāatbilst ISO 6487:1987:

CFC: 1 000 Hz;

| | CAC: 5 kN. |
| --- | --- |

CAC: 5 kN.

4. pielikums – 1. papildinājums

Veiktspējas datu noteikšana

Prasītie testa rezultāti ir norādīti šo noteikumu 5.2. punktā.

1.   Galvas veiktspējas kritērijs (HPC)

Notiekot saskarei ar galvu, šo veiktspējas kritēriju aprēķina kopējam laikposmam starp sākotnējo saskari un pēdējās saskares pēdējo brīdi.

HPC ir maksimālā vērtība šādai izteiksmei:

Image 43

kur a ir galvas smaguma centra rezultējošais paātrinājums metros sekundē, kas dalīts ar 9,81, reģistrēts laikā un filtrēts 1 000 Hz kanāla frekvences klasē; t1 un t2 ir jebkuri divi laika brīži starp sākotnējo saskari un pēdējās saskares pēdējo brīdi.

2.   Krūškurvja veiktspējas kritēriji

| 2.1. | Krūškurvja ieliekums: maksimālais krūškurvja ieliekums ir jebkuras ribas ieliekuma maksimālā vērtība, kas noteikta ar krūškurvja pārvietojuma mērpārveidotājiem un filtrēta 180 Hz kanāla frekvences klasē. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Iekšējo orgānu kritērijs: maksimālā iekšējo orgānu reakcija ir jebkuras ribas VC maksimālā vērtība, kas katrā momentā aprēķināta, reizinot relatīvo krūškurvja saspiešanu vienā krūškurvja pusē un saspiešanas ātrumu, kas iegūts, diferencējot saspiešanu, un filtrēta 180 Hz kanāla frekvences klasē. Šī aprēķina vajadzībām puses no krūškurvja standarta platums ir 140 mm.





  kur D (metri) = ribu ieliekums
  Izmanto 4. pielikuma 2. papildinājumā doto aprēķinu algoritmu. |
| --- | --- |

2.2.

Image 44

kur D (metri) = ribu ieliekums

Izmanto 4. pielikuma 2. papildinājumā doto aprēķinu algoritmu.

3.   Vēdera aizsardzības kritērijs

Maksimālais spēks uz vēderu ir trīs spēku summas maksimālā vērtība, izmērīta ar mērpārveidotājiem, kuri uzstādīti 39 mm zem virsmas sadursmes pusē, CFC 600 Hz.

4.   Iegurņa veiktspējas kritērijs

Maksimālais spēks uz kaunuma kaula simfīzi (PSPF) ir maksimālais spēks, izmērīts ar slodzes devēju kaunuma kaula simfīzē un filtrēts 600 Hz kanāla frekvences klasē.

4. pielikums – 2. papildinājums

EUROSID 1 iekšējo orgānu kritērija aprēķināšanas metode

Iekšējo orgānu kritēriju VC aprēķina kā saspiešanas un ribas ieliekuma ātruma reizinājumu katrā momentā. Abus šos rādītājus iegūst no ribas ieliekuma mērījuma. Ribas ieliekuma reakciju filtrē vienreiz kanāla frekvences klasē 180. Saspiešanu laikā (t) aprēķina kā novirzi no šī filtrētā signāla, izteiktu kā EUROSID 1 krūškurvja platuma puses proporcionālo daļu, izmērītu metāliskām ribām (0,14 metri):

Image 45

Ribas ieliekuma ātrumu laikā (t) aprēķina no filtrētā ieliekuma kā:

Image 46

kur D(t) ir ieliekums laikā t, izteikts metros, un
  Image 47
  ir laika intervāls sekundēs starp ieliekuma mērījumiem. Maksimālajai
  Image 48
  vērtībai ir jābūt 1,25 × 10-4 sekundes.

Turpmāk shematiski parādīta šī aprēķināšanas procedūra.

Image 49

---

5. PIELIKUMS

Mobilās deformējamās barjeras raksturlielumi

1.   Mobilās deformējamās barjeras raksturlielumi

| 1.1. | Mobilā deformējamā barjera (MDB) satur gan zveltni, gan ratiņus. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Kopējai masai ir jābūt 950 ± 20 kg. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Smaguma centram jāatrodas 10 mm robežās vertikālajā gareniskajā vidusplaknē 1 000 ± 30 mm aiz priekšējās ass un 500 ± 30 mm virs zemes. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Attālumam starp zveltņa priekšējo virsmu un barjeras smaguma centru ir jābūt 2 000 ± 30 mm. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Zveltņa klīrensam ir jābūt 300 ± 5 mm, mērītam statiskos apstākļos pirms trieciena no zemākās priekšējās plāksnes zemākās malas. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Ratiņu priekšējai un aizmugurējai šķērsbāzei ir jābūt 1 500 ± 10 mm. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Ratiņu garenbāzei ir jābūt 3 000 ± 10 mm. |
| --- | --- |

1.7.

2.   Zveltņa raksturlielumi

Zveltnis sastāv no sešiem atsevišķiem alumīnija šūnmateriāla blokiem, kas apstrādāti, lai panāktu pakāpeniski pieaugošu slodzes līmeni ar pieaugošu ieliekumu (sk. 2.1. punktu). Priekšējās un aizmugurējās alumīnija plāksnes ir pievienotas alumīnija šūnmateriāla blokiem.

2.1.   Šūnmateriāla bloki

| 2.1.1. | Ģeometriskie raksturlielumi |
| --- | --- |

2.1.1.

| 2.1.1.1. | Zveltnis sastāv no sešām savienotām zonām, kuru forma un novietojums parādīts 1. un 2. attēlā. Zonas 1. un 2. attēlā noteiktas kā 500 ± 5 mm × 250 ± 3 mm. Vērtība 500 mm ir alumīnija šūnmateriāla konstrukcijas W virzienā un vērtība 250 mm – L virzienā (sk. 3. attēlu). |
| --- | --- |

2.1.1.1.

| 2.1.1.2. | Zveltnis ir sadalīts 2 rindās. Apakšējā rinda pēc iepriekšējas saspiešanas (sk. 2.1.2. punktu) ir 250 ± 3 mm augsta un 500 ± 2 mm dziļa un par 60 ± 2 mm dziļāka nekā augšējā rinda. |
| --- | --- |

2.1.1.2.

| 2.1.1.3. | Blokiem jābūt centrētiem 1. attēlā norādīto sešu zonu centros, un katram blokam (ieskaitot nepilnās šūnas) būtu pilnībā jāpārklāj katrai zonai noteiktais laukums. |
| --- | --- |

2.1.1.3.

| 2.1.2. | Iepriekšēja saspiešana |
| --- | --- |

2.1.2.

| 2.1.2.1. | Iepriekšēju saspiešanu veic tai šūnmateriāla bloka virsmai, kurai piestiprinātas priekšējās plāksnes. |
| --- | --- |

2.1.2.1.

| 2.1.2.2. | Pirms testēšanas 1., 2. un 3. bloka augšējo virsmu saspiež par 10 ± 2 mm, lai iegūtais dziļums būtu 500 ± 2 mm (2. attēls). |
| --- | --- |

2.1.2.2.

| 2.1.2.3. | Pirms testēšanas 4., 5. un 6. bloka augšējo virsmu saspiež par 10 ± 2 mm, lai iegūtais dziļums būtu 440 ± 2 mm. |
| --- | --- |

2.1.2.3.

| 2.1.3. | Materiālu raksturlielumi |
| --- | --- |

2.1.3.

| 2.1.3.1. | Katra bloka šūnu izmēri ir 19 mm ± 10 procenti (sk. 4. attēlu). |
| --- | --- |

2.1.3.1.

| 2.1.3.2. | Augšējās rindas šūnām jābūt izgatavotām no 3003 alumīnija. |
| --- | --- |

2.1.3.2.

| 2.1.3.3. | Apakšējās rindas šūnām jābūt izgatavotām no 5052 alumīnija. |
| --- | --- |

2.1.3.3.

| 2.1.3.4. | Alumīnija šūnmateriāla bloki jāapstrādā tā, lai tad, kad tos statiski saspiež (saskaņā ar 2.1.4. punktā noteikto procedūru), spēka un ieliekuma attiecības līkne atrastos koridorā, kas katram no sešiem blokiem noteikts šā pielikuma 1. papildinājumā. Turklāt apstrādātais šūnmateriāls, ko izmanto šūnmateriāla blokos, kurus izmanto barjeras konstrukcijā, būtu jānotīra, lai atbrīvotu to no jebkādām atliekvielām, kas varētu būt radušās neapstrādāta šūnmateriāla apstrādes procesā. |
| --- | --- |

2.1.3.4.

| 2.1.3.5. | Bloku masa katrā partijā nedrīkst atšķirties vairāk kā par 5 procentiem no vidējās bloku masas šajā partijā. |
| --- | --- |

2.1.3.5.

| 2.1.4. | Statiskie testi |
| --- | --- |

2.1.4.

| 2.1.4.1. | No katras apstrādātā šūnmateriāla aizpildījuma partijas paņemto paraugu testē saskaņā ar šā pielikuma 5. punktā aprakstīto statiskā testa procedūru. |
| --- | --- |

2.1.4.1.

| 2.1.4.2. | Katra testētā bloka spēka–saspiešanas vērtībai jāiekļaujas 1. papildinājumā noteiktajos spēka–ieliekuma koridoros. Statiskā spēka–ieliekuma koridori ir noteikti katram barjeras blokam. |
| --- | --- |

2.1.4.2.

| 2.1.5. | Dinamiskais tests |
| --- | --- |

2.1.5.

| 2.1.5.1. | Dinamiskās deformācijas raksturlielumi pēc trieciena saskaņā ar šā pielikuma 6. punktā aprakstīto protokolu |
| --- | --- |

2.1.5.1.

| 2.1.5.2. | Ir pieļaujamas šā pielikuma 2. papildinājumā norādītās novirzes no spēka–ieliekuma koridoriem, kas raksturo zveltņa stingrību, ar nosacījumu, ka: |
| --- | --- |

2.1.5.2.

| 2.1.5.2.1. | novirze rodas pēc trieciena sākuma un pirms zveltņa deformācija sasniedz 150 mm; |
| --- | --- |

2.1.5.2.1.

| 2.1.5.2.2. | novirze nepārsniedz 50 procentus no noteiktās koridora tuvākās momentānās robežas; |
| --- | --- |

2.1.5.2.2.

| 2.1.5.2.3. | katrai novirzei atbilstošais ieliekums nepārsniedz 35 mm, un šo ieliekumu summa nepārsniedz 70 mm (sk. šā pielikuma 2. papildinājumu); |
| --- | --- |

2.1.5.2.3.

| 2.1.5.2.4. | enerģijas summa, ko rada novirzes ārpus koridora, nepārsniedz 5 procentus no attiecīgā bloka bruto enerģijas. |
| --- | --- |

2.1.5.2.4.

| 2.1.5.3. | 1. un 3. bloks ir identiski. To stingrums ir tāds, ka to spēka–ieliekuma līknes atrodas starp 2.a attēlā redzamajiem koridoriem. |
| --- | --- |

2.1.5.3.

| 2.1.5.4. | 5. un 6. bloks ir identiski. To stingrība ir tik liela, ka to spēka–ieliekuma līknes atrodas starp 2.d attēlā redzamajiem koridoriem. |
| --- | --- |

2.1.5.4.

| 2.1.5.5 | 2. bloka stingrums ir tāds, ka tā spēka–ieliekuma līknes atrodas starp 2.b attēlā redzamajiem koridoriem. |
| --- | --- |

2.1.5.5

| 2.1.5.6. | 4. bloka stingrums ir tāds, ka tā spēka–ieliekuma līknes atrodas starp 2.c attēlā redzamajiem koridoriem. |
| --- | --- |

2.1.5.6.

| 2.1.5.7. | Zveltņa kopumā spēka–ieliekuma sakarībai jāiekļaujas starp 2.e attēlā redzamajiem koridoriem. |
| --- | --- |

2.1.5.7.

| 2.1.5.8. | Spēka–ieliekuma līknes verificē testā, kas detalizēti aprakstīts 5. pielikuma 6. punktā, un kad notiek barjeras trieciens pret dinamometrisko sienu ar ātrumu 35 ± 0,5 km/h. |
| --- | --- |

2.1.5.8.

| 2.1.5.9. | Izkliedētajai enerģijai (1) pret 1. un 3. bloku testā ir jābūt vienādai ar 9,5 ± 2 kJ attiecībā uz šiem blokiem. |
| --- | --- |

2.1.5.9.

| 2.1.5.10. | Izkliedētajai enerģijai pret 5. un 6. bloku testā ir jābūt vienādai ar 3,5 ± 1 kJ attiecībā uz šiem blokiem |
| --- | --- |

2.1.5.10.

| 2.1.5.11. | Izkliedētajai enerģijai pret 4. bloku ir jābūt vienādai ar 4 ± 1 kJ. |
| --- | --- |

2.1.5.11.

| 2.1.5.12. | Izkliedētajai enerģijai pret 2. bloku ir jābūt vienādai ar 15 ± 2 kJ. |
| --- | --- |

2.1.5.12.

| 2.1.5.13. | Kopējai izkliedētajai enerģijai trieciena laikā ir jābūt vienādai ar 45 ± 3 kJ. |
| --- | --- |

2.1.5.13.

| 2.1.5.14. | Zveltņa maksimālajai deformācijai no pirmās saskares punkta, aprēķinātai, integrējot akselerometru datus saskaņā ar šā pielikuma 6.6.3. punktu, ir jābūt vienādai ar 330 ± 20 mm. |
| --- | --- |

2.1.5.14.

| 2.1.5.15. | Zveltņa paliekošajai beigu deformācijai, izmērītai pēc dinamiskā testa B līmenī (2. attēls), ir jābūt vienādai ar 310 ± 20 mm. |
| --- | --- |

2.1.5.15.

2.2.   Priekšējās plāksnes

| 2.2.1. | Ģeometriskie raksturlielumi |
| --- | --- |

2.2.1.

| 2.2.1.1. | Priekšējās plāksnes ir 1 500 ± 1 mm platas un 250 ± 1 mm augstas. Biezums ir 0,5 ± 0,06 mm. |
| --- | --- |

2.2.1.1.

| 2.2.1.2. | Samontēta zveltņa gabarītizmēri (noteikti 2. attēlā) ir: platums 1 500 ± 2,5 mm un augstums 500 ± 2,5 mm. |
| --- | --- |

2.2.1.2.

| 2.2.1.3. | Apakšējās priekšējās plāksnes augšējai malai jāsakrīt ar augšējās priekšējās plāksnes apakšējo malu 4 mm robežās. |
| --- | --- |

2.2.1.3.

| 2.2.2. | Materiālu raksturlielumi |
| --- | --- |

2.2.2.

| 2.2.2.1. | Priekšējās plāksnes ir izgatavotas no AlMg2 līdz AlMg3 sērijas alumīnija ar pagarinājumu ≥ 12 procenti un UTS ≥ 175 N/mm2. |
| --- | --- |

2.2.2.1.

2.3.   Aizmugurējā plāksne

| 2.3.1. | Ģeometriskie raksturlielumi |
| --- | --- |

2.3.1.

| 2.3.1.1. | Ģeometriskajiem parametriem jāatbilst 5. un 6. attēlam. |
| --- | --- |

2.3.1.1.

| 2.3.2. | Materiāla raksturlielumi |
| --- | --- |

2.3.2.

| 2.3.2.1. | Aizmugurējā plāksne ir 3 mm alumīnija loksne. Aizmugurējā plāksne ir izgatavota no AlMg2 līdz AlMg3 sērijas alumīnija ar cietību starp 50 un 65 HBS. Plāksnē ir perforētas atveres ventilācijai: izvietojums, diametrs un solis starp tām redzams 5. un 7. attēlā. |
| --- | --- |

2.3.2.1.

2.4.   Šūnmateriāla bloku izvietojums

| 2.4.1. | Šūnmateriāla blokus centrē uz aizmugurējās plāksnes perforētās zonas (5. attēls). |
| --- | --- |

2.4.1.

2.5.   Sasaiste

| 2.5.1. | Attiecībā uz priekšējām un aizmugurējām plāksnēm – tieši uz priekšējās plāksnes vienmērīgi klāj ne vairāk kā 0,5 kg/m2, pārklājuma biezumam nepārsniedzot 0,5 mm. Visur izmantojamajai līmvielai vajadzētu būt divkomponentu poliuretānam (tādam kā Ciba-Geigy XB5090/1 sveķi ar XB5304 cietinātāju) vai līdzvērtīgam. |
| --- | --- |

2.5.1.

| 2.5.2. | Aizmugurējās plāksnes minimālajai sasaistes stiprībai ir jābūt 0,6 MPa, (87 psi), testētai saskaņā ar 2.5.3. punktu. |
| --- | --- |

2.5.2.

| 2.5.3. | Sasaistes stiprības testi |
| --- | --- |

2.5.3.

| 2.5.3.1. | Lai izmērītu līmvielu sasaistes stiprību saskaņā ar ASTM C297-61, izmanto plakanisko stiepes testēšanu. |
| --- | --- |

2.5.3.1.

| 2.5.3.2. | Testa paraugam ir jābūt 100 mm × 100 mm lielam un 15 mm biezam, pielīmētam pie ventilējamās aizmugurējās plāksnes materiāla parauga. Izmantotajam šūnmateriālam būtu jāreprezentē zveltņa šūnmateriāls, t. i., ķīmiski kodināts tādā mērā, kā materiāls, kas barjerā atrodas aizmugurējās plāksnes tuvumā, taču bez iepriekšējas saspiešanas. |
| --- | --- |

2.5.3.2.

2.6.   Izsekojamība

| 2.6.1. | Zveltņiem jābūt ar secīgiem sērijas numuriem, kas ir iekalti, iekodināti vai kā citādi pastāvīgi likti un pēc kuriem var noteikt atsevišķo bloku partijas un ražošanas datumu. |
| --- | --- |

2.6.1.

2.7.   Zveltņa piestiprināšana

| 2.7.1. | Stiprinājumam uz ratiņiem jābūt saskaņā ar 8. attēlu. Piestiprināšanai izmanto sešas M8 bultskrūves, un ratiņu riteņu priekšā nekas nedrīkst būt lielāks kā barjeras izmēri. Starp apakšējo aizmugurējās plāksnes atloku un ratiņu virsmu jāievieto atbilstošas starplikas, lai izvairītos no aizmugurējās plāksnes saliekšanas, pievelkot stiprināšanas bultskrūves. |
| --- | --- |

2.7.1.

3.   Ventilācijas sistēma

| 3.1. | Saskarnei starp vagoneti un ventilācijas sistēmu vajadzētu būt cietai, stingrai un līdzenai. Ventilācijas ierīce ir ratiņu, nevis zveltņa daļa, kādu to piegādājis ražotājs. Ventilācijas ierīces ģeometriskajiem raksturlielumiem jāatbilst 9. attēlam. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Ventilācijas ierīces montāžas procedūra |
| --- | --- |

3.2.

| 3.2.1. | Ventilācijas ierīci piestiprina ratiņu priekšējai plāksnei. |
| --- | --- |

3.2.1.

| 3.2.2. | Pārliecinās, ka starp ventilācijas ierīci un ratiņu virsmu nevienā vietā nevar ievietot 0,5 mm biezu mērierīci. Ja sprauga ir lielāka nekā 0,5 mm, ventilācijas rāmi jānomaina vai jānoregulē, lai tas piegultu bez spraugas, kas > 0,5 mm. |
| --- | --- |

3.2.2.

| 3.2.3. | Ventilācijas ierīci nomontē no ratiņu priekšas. |
| --- | --- |

3.2.3.

| 3.2.4. | Ratiņu priekšējai virsmai piestiprina 1,0 mm biezu korķa slāni. |
| --- | --- |

3.2.4.

| 3.2.5. | Ventilācijas ierīci atkārtoti piestiprina ratiņu priekšai un pievelk, lai likvidētu gaisa spraugas. |
| --- | --- |

3.2.5.

4.   Ražošanas atbilstība

Ražošanas atbilstības procedūrām jāatbilst Nolīguma 2. papildinājumā (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.2) noteiktajām, izpildot šādas prasības.

| 4.1. | Ražotājs ir atbildīgs par ražošanas atbilstības procedūrām, tādēļ tam jo īpaši: |
| --- | --- |

4.1.

| 4.1.1. | jānodrošina efektīvu procedūru esība, lai varētu inspicēt ražojumu kvalitāti; |
| --- | --- |

4.1.1.

| 4.1.2. | jābūt pieejamam testēšanas iekārtām, kas vajadzīgas katra ražojuma atbilstības pārbaudei; |
| --- | --- |

4.1.2.

| 4.1.3. | jānodrošina, ka testu rezultāti tiek reģistrēti un ka dokumenti ir pieejami 10 gadus pēc testu veikšanas; |
| --- | --- |

4.1.3.

| 4.1.4. | jāpierāda, ka testētie paraugi ir ticams partijas veiktspējas mērs (paraugu ņemšanas metožu piemēri attiecībā uz partijas izgatavošanu ir doti turpmāk); |
| --- | --- |

4.1.4.

| 4.1.5. | jāanalizē testu rezultāti, lai verificētu un nodrošinātu barjeras raksturlielumu stabilitāti, ņemot vērā tādas rūpnieciskās ražošanas procesa svārstības kā temperatūra, izejmateriālu kvalitāte, iegremdēšanas laiks ķimikālijās, ķīmikāliju koncentrācija, neitralizācija utt. un apstrādātā materiāla kontroli, lai atbrīvotu to no apstrādes atliekām; |
| --- | --- |

4.1.5.

| 4.1.6. | jānodrošina, ka jebkurš paraugu vai testa objektu kopums, kas liecina par neatbilstību, ir pamats turpmākai paraugu ņemšanai un testēšanai. Jāveic visi vajadzīgie pasākumi, lai atjaunotu attiecīgās ražošanas atbilstību. |
| --- | --- |

4.1.6.

| 4.2. | Ražotāja sertifikācijai jābūt vismaz ISO 9002 standarta līmenī. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Ražošanas kontroles nosacījumu minimums: apstiprinājuma turētājs nodrošina atbilstības kontroli, izmantojot turpmāk aprakstītās metodes. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Piemēri attiecībā uz paraugu ņemšanu no partijas |
| --- | --- |

4.4.

| 4.4.1. | Ja viena bloka tipa vairāki eksemplāri ir izgatavoti no viena sākotnējā alumīnija šūnmateriāla bloka un tie visi ir apstrādāti tajā pašā apstrādes vannā (paralēlā ražošana), vienu no šiem eksemplāriem var izvēlēties kā paraugu ar nosacījumu, ka visi bloki tiek apstrādāti vienmērīgi. Ja tā nav, var būt nepieciešams izvēlēties vairāk nekā vienu paraugu. |
| --- | --- |

4.4.1.

| 4.4.2. | Ja ierobežots skaits līdzīgu bloku (piemēram, trīs līdz divdesmit) tiek apstrādāti tajā pašā vannā (sērijveida ražošana), partijas pirmais un pēdējais apstrādātais bloks, ja visi bloki izgatavoti no tā paša sākotnējā alumīnija šūnmateriāla bloka, būtu jāuzskata par reprezentatīviem paraugiem. Ja pirmais paraugs atbilst prasībām, bet pēdējais – neatbilst, var būt nepieciešams ņemt citus paraugus no agrāk izgatavotajiem, līdz tiek atrasts prasībām atbilstošs. Tikai tie bloki, kas ir starp šiem paraugiem, būtu uzskatāmi par apstiprinātiem. |
| --- | --- |

4.4.2.

| 4.4.3. | Kad iegūta konsekventas ražošanas kontroles pieredze, varētu būt iespējams apvienot abas paraugu ņemšanas pieejas, lai vairāk nekā vienu paralēlās ražošanas grupu varētu uzskatīt par partiju ar nosacījumu, ka pirmās un pēdējās ražošanas grupas paraugi ir atbilstīgi. |
| --- | --- |

4.4.3.

5.   Statiskie testi

| 5.1. | Vienu vai vairākus paraugus (saskaņā ar partiju metodi), kas ņemti no katras apstrādātā šūnmateriāla aizpildījuma partijas, testē saskaņā ar šādu testa procedūru. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Alumīnija šūnmateriāla parauga izmērs statiskajiem testiem ir normāla zveltņa bloka izmērs, proti, 250 mm × 500 mm × 440 mm augšējai rindai un 250 mm × 500 mm × 500 mm apakšējai rindai. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | Paraugi būtu jāsaspiež starp divām paralēlām slogošanas plāksnēm, kas ir vismaz par 20 mm lielākas nekā bloka šķērsgriezums. |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | Saspiešanas ātrums ir 100 milimetri minūtē ar 5 procentu pielaidi. |
| --- | --- |

5.4.

| 5.5. | Datus par statisko saspiešanu iegūst ar vismaz 5 Hz frekvenci. |
| --- | --- |

5.5.

| 5.6. | Statisko testu turpina, līdz bloku saspiešana ir vismaz 300 mm attiecībā uz 4.–6. bloku un 350 mm attiecībā uz 1.–3. bloku. |
| --- | --- |

5.6.

6.   Dinamiskie testi

Uz katrām 100 saražotām barjeras virsmām ražotājs veic vienu dinamisko testu pret dinamometrisko sienu, ko balsta fiksēta stingra barjera, saskaņā ar turpmāk aprakstīto metodi.

6.1.   Iekārtojums

| 6.1.1. | Testa laukums |
| --- | --- |

6.1.1.

| 6.1.1.1. | Testa zonai ir jābūt pietiekami lielai, lai tajā ievietotos mobilās deformējamās barjeras ieskriešanās celiņš, stingrā barjera un testam nepieciešamais tehniskais aprīkojums. Pēdējam celiņa posmam vismaz 5 metrus pirms stingrās barjeras ir jābūt horizontālam, līdzenam un gludam. |
| --- | --- |

6.1.1.1.

| 6.1.2. | Fiksētā stingrā barjera un dinamometriskā siena |
| --- | --- |

6.1.2.

| 6.1.2.1. | Nekustīgajai sienai jāsastāv no dzelzsbetona bloka, kas ir ne mazāk kā 3 m plats un ne mazāk kā 1,5 m augsts. Stingrās sienas biezumam ir jābūt tādam, ka tā sver vismaz 70 tonnas. |
| --- | --- |

6.1.2.1.

| 6.1.2.2. | Priekšējai virsmai ir jābūt vertikālai, perpendikulārai ieskriešanās celiņa asij un aprīkotai ar sešām slodzes devēju platēm, kas katra spēj izmērīt kopējo slodzi uz attiecīgo mobilās deformējamās barjeras zveltņa bloku trieciena brīdī. Slodzes devēju trieciena plašu laukuma centriem jāatbilst mobilās deformējamās barjeras virsmas sešu trieciena zonu centriem. Ap plākšņu malām jābūt 20 mm brīvai tādai atstarpei, lai trieciena zonas nesaskartos ar blakus esošo trieciena plašu laukumiem MDB trieciena pielaides robežās. Devēju uzstādīšanai un plašu virsmām jāatbilst ISO standarta 6487:1987 pielikumā noteiktajām prasībām. |
| --- | --- |

6.1.2.2.

| 6.1.2.3. | Virsmas aizsardzību, ko veido saplākšņa plātne (biezums: 12 ± 1 mm) pievieno katrai slodzes devēja platei tā, ka tā nepasliktina mērpārveidotāju reakciju. |
| --- | --- |

6.1.2.3.

| 6.1.2.4. | Stingro sienu vai nu iestiprina zemē, vai novieto uz zemes, ja nepieciešams, ar papildu atdurierīcēm, lai ierobežotu tās novirzīšanos. Drīkst izmantot stingro sienu (kurai pievienoti slodzes devēji) ar atšķirīgiem raksturlielumiem, bet kas dod vismaz līdzvērtīgi neapstrīdamus rezultātus. |
| --- | --- |

6.1.2.4.

6.2.   Mobilās deformējamās barjeras piedziņa

Trieciena brīdī mobilā deformējamā barjera vairs nedrīkst būt pakļauta nekādai papildu stūres vai piedziņas ierīces darbībai. Tai jāsasniedz šķērslis, virzoties perpendikulāri dinamometriskās sienas priekšējai virsmai. Trieciena precizitātei jābūt 10 mm robežās.

6.3.   Mērinstrumenti

| 6.3.1. | Ātrums
  Trieciena ātrumam ir jābūt 35 ± 0,5 km/h; ātruma trieciena brīdī reģistrēšanas instrumenta precizitātei jābūt 0,1 procenta robežās. |
| --- | --- |

6.3.1.

Trieciena ātrumam ir jābūt 35 ± 0,5 km/h; ātruma trieciena brīdī reģistrēšanas instrumenta precizitātei jābūt 0,1 procenta robežās.

| 6.3.2. | Slodzes
  Mērinstrumentiem jāatbilst ISO 6487:1987 noteiktajām specifikācijām.







  CFC visiem blokiem: | 60 Hz |
| --- | --- | --- |
| CAC 1. un 3. blokam: | 200 kN |
| CAC 4., 5. un 6. blokam: | 100 kN |
| CAC 2. blokam: | 200 kN |

6.3.2.

Mērinstrumentiem jāatbilst ISO 6487:1987 noteiktajām specifikācijām.

CFC visiem blokiem:

60 Hz

CAC 1. un 3. blokam:

200 kN

CAC 4., 5. un 6. blokam:

100 kN

CAC 2. blokam:

200 kN

| 6.3.3. | Paātrinājums |
| --- | --- |

6.3.3.

| 6.3.3.1. | Paātrinājumu garenvirzienā mēra trīs dažādās pozīcijās uz ratiņiem – centrā un pa vienai katrā pusē, vietās, kas nav pakļautas liecei. |
| --- | --- |

6.3.3.1.

| 6.3.3.2. | Centrālajam akselerometram jāatrodas 500 mm robežās no MDB smaguma centra atrašanās vietas un vertikālā garenplaknē, kura ir ± 10 mm robežās no MDB smaguma centra. |
| --- | --- |

6.3.3.2.

| 6.3.3.3. | Sānu akselerometriem jāatrodas ± 10 mm vienādā augstumā un vienādā attālumā no MDB priekšējās virsmas ± 20 mm. |
| --- | --- |

6.3.3.3.

| 6.3.3.4. | Mērinstrumentiem jāatbilst ISO 6487:1987 ar šādām specifikācijām: | CFC
  1 000 Hz (pirms integrēšanas) |
| --- | --- | --- |

6.3.3.4.

CFC
  1 000 Hz (pirms integrēšanas)

| | CAC 50 g |
| --- | --- |

CAC 50 g

6.4.   Barjeras vispārīgās specifikācijas

| 6.4.1. | Katras barjeras individuālajiem parametriem jāatbilst šā pielikuma 1. punktam, un tos reģistrē. |
| --- | --- |

6.4.1.

6.5.   Zveltņa vispārīgās specifikācijas

| 6.5.1. | Zveltņa piemērotību dinamiskā testa prasībām apstiprina, ja katra no sešām slodzes devēju platēm pārraida signālus, kas atbilst šajā pielikumā norādītajām prasībām. |
| --- | --- |

6.5.1.

| 6.5.2. | Zveltņiem jābūt ar secīgiem sērijas numuriem, kas ir iekalti, iekodināti vai kā citādi pastāvīgi likti un pēc kuriem var noteikt atsevišķo bloku partijas un ražošanas datumu. |
| --- | --- |

6.5.2.

6.6.   Datu apstrādes procedūra

| 6.6.1. | Neapstrādātie dati: laikā T = T0 no datiem būtu jādzēš visas nobīdes. Testa ziņojumā reģistrē nobīžu dzēšanas metodes. |
| --- | --- |

6.6.1.

| 6.6.2. | Filtrēšana |
| --- | --- |

6.6.2.

| 6.6.2.1. | Pirms apstrādes/aprēķiniem neapstrādātos datus filtrē. |
| --- | --- |

6.6.2.1.

| 6.6.2.2. | Akselerometra datus integrēšanai filtrē ar CFC 180, ISO 6487:1987. |
| --- | --- |

6.6.2.2.

| 6.6.2.3. | Akselerometra datus impulsu aprēķināšanai filtrē ar CFC 60, ISO 6487:1987. |
| --- | --- |

6.6.2.3.

| 6.6.2.4. | Slodzes devēju datus filtrē ar CFC 60, ISO 6487:1987. |
| --- | --- |

6.6.2.4.

| 6.6.3. | MDB virsmas ieliekuma aprēķināšana |
| --- | --- |

6.6.3.

| 6.6.3.1. | No visiem trim akselerometriem atsevišķi iegūtos datus (pēc filtrēšanas ar CFC 180) divreiz integrē, lai iegūtu barjeras deformējamā elementa ieliekumu. |
| --- | --- |

6.6.3.1.

| 6.6.3.2. | Ieliekuma sākotnējie nosacījumi ir šādi: |
| --- | --- |

6.6.3.2.

| 6.6.3.2.1. | ātrums = trieciena ātrums (no ātruma mērierīces); |
| --- | --- |

6.6.3.2.1.

| 6.6.3.2.2. | ieliekums = 0. |
| --- | --- |

6.6.3.2.2.

| 6.6.3.3. | Ieliekumu mobilās deformējamās barjeras kreisajā pusē, uz viduslīnijas un labajā pusē grafiski attēlo attiecībā pret laiku. |
| --- | --- |

6.6.3.3.

| 6.6.3.4. | Maksimālajam ieliekumam, kas aprēķināts, izmantojot datus no katra no trim akselerometriem, jābūt 10 mm robežās. Ja tā nav, izlecošais lielums būtu jādzēš un ieliekumu starpība, aprēķināta no pārējo divu akselerometru datiem, jāpārbauda, lai nodrošinātu, ka tā ir 10 mm robežās. |
| --- | --- |

6.6.3.4.

| 6.6.3.5. | Ja ieliekumi, kas izmērīti ar kreisās puses, labās puses un viduslīnijas akselerometru, ir 10 mm robežās, tad triju akselerometru vidējais paātrinājums jāizmanto, lai aprēķinātu barjeras virsmas ieliekumu. |
| --- | --- |

6.6.3.5.

| 6.6.3.6. | Ja ieliekums no tikai diviem akselerometriem atbilst 10 mm prasībai, jāizmanto vidējais paātrinājums no šiem diviem akselerometriem, lai aprēķinātu barjeras virsmas ieliekumu. |
| --- | --- |

6.6.3.6.

| 6.6.3.7. | Ja ieliekumi, kas aprēķināti, izmantojot datus no visiem trim akselerometriem (kreisās puses, labās puses un viduslīnijas), NEATBILST 10 mm prasībai, nepastrādātie dati ir jāpārskata, lai noteiktu šādas lielas atšķirības iemeslus. Šādā gadījumā testēšanas iestāde noteiks, kura akselerometra dati būtu jāizmanto, lai noteiktu mobilās deformējamās barjeras ieliekumu, vai arī noteiks, ka nevienu akselerometra rādījumu nevar izmantot, un tādā gadījumā sertifikācijas tests jāatkārto. Testa ziņojumā būtu jāsniedz pilns izskaidrojums. |
| --- | --- |

6.6.3.7.

| 6.6.3.8. | Vidējos ieliekuma–laika datus kombinē ar slodzes devēja sienas spēka–laika datiem, lai iegūtu spēka–ieliekuma rezultātu katram blokam. |
| --- | --- |

6.6.3.8.

| 6.6.4. | Enerģijas aprēķināšana
  Katra bloka un visas MDB virsmas absorbētā enerģija būtu jāaprēķina līdz barjeras maksimālā ieliekuma brīdim.





  Kur:






  t0 | ir pirmās saskares brīdis, |
| --- | --- | --- |
| t1 | ir brīdis, kad ratiņi apstājas, t. i., kad u = 0, |
| s | ir ratiņu deformējamā elementa ieliekums, aprēķināts saskaņā ar 6.6.3. punktu. |

6.6.4.

Katra bloka un visas MDB virsmas absorbētā enerģija būtu jāaprēķina līdz barjeras maksimālā ieliekuma brīdim.

Image 50

Kur:

t0

ir pirmās saskares brīdis,

t1

ir brīdis, kad ratiņi apstājas, t. i., kad u = 0,

s

ir ratiņu deformējamā elementa ieliekums, aprēķināts saskaņā ar 6.6.3. punktu.

| 6.6.5. | Dinamiskā spēka datu verifikācija |
| --- | --- |

6.6.5.

| 6.6.5.1. | Salīdzina kopējo impulsu I, kas aprēķināts, integrējot kopējo spēku saskares laikposmā, ar impulsa izmaiņām šajā laikposmā (M*V). |
| --- | --- |

6.6.5.1.

| 6.6.5.2. | Salīdzina kopējās enerģijas izmaiņu ar MDB kinētiskās enerģijas izmaiņu, ko iegūst ar šādu formulu:





  kur Vi ir trieciena ātrums un M ir visa MDB masa.
  Ja impulsa izmaiņa (M*V) nav vienāda ar kopējo impulsu (I) ± 5 procenti vai ja kopējā absorbētā enerģija (En) nav vienāda ar kinētisko enerģiju EK ± 5 procenti, tad testa dati jāpārbauda, lai noteiktu šīs kļūdas cēloni.




  1. attēls Zveltņa konstrukcija








  2. attēls Zveltņa augša








  3. attēls Alumīnija šūnmateriāla orientācija








  4. attēls Alumīnija šūnmateriāla šūnu izmērs








  5. attēls Aizmugurējās plāksnes konstrukcija








  6. attēls Aizmugurējās plāksnes piestiprināšana ventilācijas ierīcei un ratiņu priekšējai plāksnei








  7. attēls Aizmugurējās plāksnes ventilācijas atveru zigzagveida soļu attālumi




  Aizmugurējās plāksnes augšējais un apakšējais atloks












  Piezīme. | Piestiprināšanas atveres apakšējā atlokā drīkst būt kā gropes formā, kā parādīts turpmāk, lai atvieglotu piestiprināšanu ar nosacījumu, ka var nodrošināt pietiekamu iespīlējumu, lai novērstu atvienošanos visa trieciena testa laikā. |
| --- | --- | --- |

6.6.5.2.

Image 51

kur Vi ir trieciena ātrums un M ir visa MDB masa.

Ja impulsa izmaiņa (M*V) nav vienāda ar kopējo impulsu (I) ± 5 procenti vai ja kopējā absorbētā enerģija (En) nav vienāda ar kinētisko enerģiju EK ± 5 procenti, tad testa dati jāpārbauda, lai noteiktu šīs kļūdas cēloni.

Image 52

  1. attēls Zveltņa konstrukcija

Image 53

  2. attēls Zveltņa augša

Image 54

  3. attēls Alumīnija šūnmateriāla orientācija

Image 55

  4. attēls Alumīnija šūnmateriāla šūnu izmērs

Image 56

  5. attēls Aizmugurējās plāksnes konstrukcija

Image 57

  6. attēls Aizmugurējās plāksnes piestiprināšana ventilācijas ierīcei un ratiņu priekšējai plāksnei

Image 58

  7. attēls Aizmugurējās plāksnes ventilācijas atveru zigzagveida soļu attālumi

Aizmugurējās plāksnes augšējais un apakšējais atloks

Image 59

Piezīme.

Image 60

  8. attēls

Ventilācijas ierīce ir struktūra, kas izgatavota no 5 mm biezas un 20 mm platas plāksnes. Tikai vertikālās plāksnes perforē ar deviņām 8 mm atverēm, lai ļautu gaisam cirkulēt horizontāli.

5. pielikums – 1. papildinājums

Spēka–ieliekuma līknes statiskajiem testiem

Image 62

Image 63

Image 64

Image 65

5. pielikums – 2. papildinājums

Spēka–ieliekuma līknes dinamiskajiem testiem

Image 66

Image 67

Image 68

Image 69

Image 70

---

(1)  Norādītie enerģijas daudzumi ir sistēmas izkliedētās enerģijas daudzumi, kad zveltņa saspiešanas apjoms ir vislielākais.

1

(2)  Visi izmēri izteikti mm. Pielaides attiecībā uz bloku izmēriem ļauj ņemt vērā sagriezta alumīnija šūnmateriāla mērīšanas grūtības. Zveltņa gabarītizmēru pielaide ir mazāka nekā atsevišķu bloku gabarītizmēru pielaide, jo šūnmateriāla blokus var pielāgot, nepieciešamības gadījumā – ar pārklāšanos, lai saglabātu precīzāk noteiktus trieciena virsmas izmērus.

2

---

6. PIELIKUMS

Sānu trieciena manekena tehniskais apraksts

1.   Vispārīgi

| 1.1. | Šajos noteikumos iekļautais sānu trieciena testa manekens, tostarp mērinstrumenti un kalibrēšana, aprakstīts rasējumos un lietotāja rokasgrāmatā. (1) |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Sānu trieciena testa manekena izmēri un masa atbilst 50. procentiles pieaugušam vīrietim bez apakšdelmiem. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Sānu trieciena testa manekens sastāv no metāla un plastmasas skeleta, kas klāts ar audus imitējošu gumiju, plastmasu un putuplastu. |
| --- | --- |

1.3.

2.   Uzbūve

| 2.1. | Sānu trieciena testa manekena pārskats shematiski sniegts šā pielikuma 1. attēlā un daļu uzskaitījums – 1. tabulā. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Galva |
| --- | --- |

2.2.

| 2.2.1. | Galva šā pielikuma 1. attēlā parādīta kā daļa Nr. 1. |
| --- | --- |

2.2.1.

| 2.2.2. | Galva sastāv no alumīnija čaulas, kas klāta ar elastīgu vinila ādu. Čaulas iekšpuse ir dobums, kur atrodas trīsasu akselerometrs un balasts. |
| --- | --- |

2.2.2.

| 2.2.3. | Galvas-kakla saskarnē ir iebūvēts slodzes devēja aizstājējs. Šo daļu var aizstāt ar kakla augšējo slodzes devēju. |
| --- | --- |

2.2.3.

| 2.3. | Kakls |
| --- | --- |

2.3.

| 2.3.1. | Kakls šā pielikuma 1. attēlā parādīts kā daļa Nr. 2. |
| --- | --- |

2.3.1.

| 2.3.2. | Kakls sastāv no galvas–kakla saskarnes elementa, kakla–krūškurvja saskarnes elementa un centrālās sekcijas, kas saista šīs divas saskarnes. |
| --- | --- |

2.3.2.

| 2.3.3. | Galvas–kakla saskarnes elements (daļa Nr. 2a) un kakla–krūškurvja saskarnes elements (sastāvdaļa Nr. 2c) sastāv no diviem alumīnija diskiem, kas savienoti ar pussfērisku skrūvi un astoņiem gumijas buferiem. |
| --- | --- |

2.3.3.

| 2.3.4. | Cilindriskā centrālā sekcija (daļa Nr. 2b) ir izgatavota no gumijas. Abās pusēs saskarnes elementu alumīnija disks ir iekausēts gumijas daļā. |
| --- | --- |

2.3.4.

| 2.3.5. | Kakls ir uzmontēts uz kakla balsteņa, kas šā pielikuma 1. attēlā parādīts kā daļa Nr. 2d. Šo balsteni pēc izvēles var aizstāt ar kakla apakšējo slodzes devēju. |
| --- | --- |

2.3.5.

| 2.3.6. | Leņķis starp kakla balsteņa abām virsmām ir 25°. Tā kā plecu bloks ir par 5° noliekts uz aizmuguri, rezultējošais leņķis starp kaklu un rumpi ir 20°. |
| --- | --- |

2.3.6.

| 2.4. | Plecs |
| --- | --- |

2.4.

| 2.4.1. | Plecs šā pielikuma 1. attēlā parādīts kā daļa Nr. 3. |
| --- | --- |

2.4.1.

| 2.4.2. | Plecs sastāv no plecu kastes, diviem atslēgas kauliem un putuplasta plecu apvalka. |
| --- | --- |

2.4.2.

| 2.4.3. | Plecu bloks (daļa Nr. 3a) sastāv no alumīnija starplikas bloka, alumīnija plāksnes uz un alumīnija plāksnes zem starplikas bloka. Abas plāksnes ir klātas ar politetrafluoretilēna (PTFE) pārklājumu. |
| --- | --- |

2.4.3.

| 2.4.4. | No lietiem poliuretāna (PU) sveķiem izgatavotie atslēgas kauli (daļa Nr. 3b) ir konstruēti tā, ka tie izvirzās pāri starplikas blokam. Atslēgas kaulus neitrālā pozīcijā notur divas elastīgas saites (daļa Nr. 3c), kas piestiprinātas plecu kastes aizmugurei. Abu atslēgas kaulu ārmalā ir konstrukcija, kas rokas ļauj novietot standarta pozīcijā. |
| --- | --- |

2.4.4.

| 2.4.5. | Plecu apvalks (daļa Nr. 3d) ir izgatavots no maza blīvuma putupoliuretāna un piestiprināts plecu blokam. |
| --- | --- |

2.4.5.

| 2.5. | Krūškurvis |
| --- | --- |

2.5.

| 2.5.1. | Krūškurvis šā pielikuma 1. attēlā parādīts kā daļa Nr. 4. |
| --- | --- |

2.5.1.

| 2.5.2. | Krūškurvis sastāv no stingras mugurkaula krūšu kastes ar trim identiskiem ribu moduļiem. |
| --- | --- |

2.5.2.

| 2.5.3. | Mugurkaula krūšu kaste (daļa Nr. 4a) ir izgatavota no tērauda. Uz aizmugurējās virsmas ir piestiprināta tērauda starplika un izliekta balstplāksne no poliuretāna (PU) sveķiem (daļa Nr. 4b). |
| --- | --- |

2.5.3.

| 2.5.4. | Mugurkaula krūšu kastes augšējā virsma ir noliekta uz aizmuguri par 5°. |
| --- | --- |

2.5.4.

| 2.5.5. | Mugurkaula kastes apakšējā malā ir piestiprināts T12 slodzes devējs vai slodzes devēja aizstājējs (daļa Nr. 4j). |
| --- | --- |

2.5.5.

| 2.5.6. | Ribu modulis (daļa Nr. 4c) sastāv no tērauda ribas loka, kas klāts ar audus imitējošu atvērtu šūnu putupoliuretānu (PU) (daļa Nr. 4d), lineāru vadotņu sistēmas mezgla (daļa Nr. 4e), kas savieno ribu un mugurkaula kasti, hidrauliskā amortizatora (daļa Nr. 4f) un stingras amortizatora atsperes (daļa Nr. 4g). |
| --- | --- |

2.5.6.

| 2.5.7. | Lineāru vadotņu sistēma (daļa Nr. 4e) ļauj jutīgajai ribu loka pusei (daļa Nr. 4d) liekties attiecībā pret mugurkaula kasti (daļa Nr. 4a) un nejutīgo pusi. Vadotņu sistēmas mezgls ir aprīkots ar adatrullīšu gultņiem. |
| --- | --- |

2.5.7.

| 2.5.8. | Regulēšanas atspere atrodas vadotņu sistēmas mezglā (daļa Nr. 4h). |
| --- | --- |

2.5.8.

| 2.5.9. | Ribu pārvietojuma mērpārveidotāju (daļa Nr. 4i) var uzstādīt mugurkaula kastei piestiprinātajai vadotņu sistēmas daļai (daļa Nr. 4e) un savienot ar vadotņu sistēmas ārējo galu ribas jutīgajā pusē. |
| --- | --- |

2.5.9.

| 2.6. | Rokas |
| --- | --- |

2.6.

| 2.6.1. | Rokas šā pielikuma 1. attēlā parādītas kā daļa Nr. 5. |
| --- | --- |

2.6.1.

| 2.6.2. | Rokām ir plastmasas skelets, kas klāts ar poliuretāna (PU) audu imitāciju un polivinilhlorīda (PVC) ādu. Audu imitācija sastāv no liela blīvuma lieta poliuretāna (PU) augšējās daļas un putupoliuretāna (PU) apakšējās daļas. |
| --- | --- |

2.6.2.

| 2.6.3. | Pleca–rokas locītava ļauj novietot rokas atsevišķi 0°, 40° un 90° iestatījumā attiecībā pret rumpja asi. |
| --- | --- |

2.6.3.

| 2.6.4. | Pleca–rokas locītava pieļauj tikai saliekšanas–atliekšanas rotāciju. |
| --- | --- |

2.6.4.

| 2.7. | Mugurkaula jostas daļa |
| --- | --- |

2.7.

| 2.7.1. | Mugurkaula jostas daļa šā pielikuma 1. attēlā parādīta kā daļa Nr. 6. |
| --- | --- |

2.7.1.

| 2.7.2. | Mugurkaula jostas daļa sastāv no cieta gumijas cilindra ar divām tērauda saskarnes plāksnēm katrā galā un tērauda troses cilindra iekšpusē. |
| --- | --- |

2.7.2.

| 2.8. | Vēders |
| --- | --- |

2.8.

| 2.8.1. | Vēders šā pielikuma 1. attēlā parādīts kā daļa Nr. 7. |
| --- | --- |

2.8.1.

| 2.8.2. | Vēders sastāv no stingras centrālās daļas un putuplasta pārklājuma. |
| --- | --- |

2.8.2.

| 2.8.3. | Vēdera centrālā daļa ir metāla lējums (daļa Nr. 7a). Lējuma virsai uzmontēta segplāksne. |
| --- | --- |

2.8.3.

| 2.8.4. | Pārklājums (daļa Nr. 7b) ir izgatavots no putupoliuretāna (PU). Putuplasta pārklājuma abās pusēs iestrādāta izliekta gumijas plāksne, kas pildīta ar svina granulām. |
| --- | --- |

2.8.4.

| 2.8.5. | Starp putuplasta pārklājumu un stingro lējumu katrā vēdera pusē var uzstādīt trīs spēka mērpārveidotājus (daļa Nr. 7c) vai trīs nemērošas aizstājējas vienības. |
| --- | --- |

2.8.5.

| 2.9. | Iegurnis |
| --- | --- |

2.9.

| 2.9.1. | Iegurnis šā pielikuma 1. attēlā parādīts kā daļa Nr. 8. |
| --- | --- |

2.9.1.

| 2.9.2. | Iegurnis sastāv no krustu kaula bloka, diviem zarnu kaula spārniem, diviem gūžas locītavas mezgliem un audus imitējoša putuplasta pārklājuma. |
| --- | --- |

2.9.2.

| 2.9.3. | Krustu kauls (daļa Nr. 8a) sastāv no zināmas masas metāla bloka un metāla plāksnes, kura uzmontēta šā bloka augšā. Bloka aizmugurē ir dobums, kas atvieglo mērierīču uzstādīšanu. |
| --- | --- |

2.9.3.

| 2.9.4. | Zarnu kaula spārni (daļa Nr. 8b) ir izgatavoti no poliuretāna (PU) sveķiem. |
| --- | --- |

2.9.4.

| 2.9.5. | Gūžas locītavas mezgli (daļa Nr. 8c) ir izgatavoti no tērauda daļām. Tie sastāv no augšstilba kaula augšējā balsteņa un lodšarnīra, kas savienots ar asi, kura iet caur manekena H punktu. |
| --- | --- |

2.9.5.

| 2.9.6. | Audu sistēma (daļa Nr. 8d) ir izgatavota no polivinilhlorīda (PVC) ādas, kas pildīta ar putupoliuretānu (PU). H punkta atrašanās vietā āda aizstāta ar atvērtu šūnu putupoliuretāna (PU) cilindru (daļa Nr. 8e), kas atbalstīts ar tērauda plāksni, kura piestiprināta zarnu kaula spārnam ar ass balstu, kas iet caur lodšarnīru. |
| --- | --- |

2.9.6.

| 2.9.7. | Zarnu kaula spārni ir piestiprināti krustu kaula bloka aizmugurē un kaunuma kaula simfīzē savstarpēji savienoti ar spēka mērpārveidotāju (daļa Nr. 8f) vai maiņas mērpārveidotāju. |
| --- | --- |

2.9.7.

| 2.10. | Kājas |
| --- | --- |

2.10.

| 2.11. | Kājas šā pielikuma 1. attēlā parādītas kā daļa Nr. 9. |
| --- | --- |

2.11.

| 2.11.1. | Kājas sastāv no metāla skeleta, kas klāts ar audus imitējošu putupoliuretānu (PU) un polivinilhlorīda (PVC) ādu. |
| --- | --- |

2.11.1.

| 2.11.2. | Liela blīvuma liets poliuretāns (PU) ar polivinilhlorīda (PVC) ādu imitē augšstilbu audus. |
| --- | --- |

2.11.2.

| 2.11.3. | Ceļa un pēdas locītava pieļauj tikai saliekšanas/atliekšanas rotāciju. |
| --- | --- |

2.11.3.

| 2.12. | Apģērbs |
| --- | --- |

2.12.

| 2.12.1. | Apģērbs šā pielikuma 1. attēlā nav parādīts. |
| --- | --- |

2.12.1.

| 2.12.2. | Apģērbs ir izgatavots no gumijas un sedz plecus, krūškurvi, augšdelmus, vēderu un mugurkaula jostas daļu, kā arī iegurņa augšējo daļu.




  1. attēls Sānu trieciena testa manekena uzbūve |
| --- | --- |

2.12.2.

Image 71

  1. attēls Sānu trieciena testa manekena uzbūve

1. tabula

Sānu trieciena testa manekena sastāvdaļas (sk. 1. attēlu)

| Daļa | Nr. | Apraksts | Skaits |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 . | | Galva | 1 | |
| 2 . | | Kakls | 1 | |
| | 2a | Galvas–kakla saskarne | | 1 |
| | 2b | Centrālā sekcija | | 1 |
| | 2c | Kakla–krūškurvja saskarne | | 1 |
| | 2d | Kakla balstenis | | 1 |
| 3 . | | Plecs | 1 | |
| | 3a | Plecu kaste | | 1 |
| | 3b | Atslēgas kauli | | 2 |
| | 3c | Elastīgā saite | | 2 |
| | 3d | Plecu putuplasta apvalks | | 1 |
| 4 . | | Krūškurvis | 1 | |
| | 4a | Mugurkaula krūšu daļa | | 1 |
| | 4b | Balstplāksne (izliekta) | | 1 |
| | 4c | Ribu modulis | | 3 |
| | 4d | Ar audiem klāts ribas loks | | 3 |
| | 4e | Virzuļa–cilindra mezgls | | 3 |
| | 4f | Amortizators | | 3 |
| | 4g | Amortizatora cieta atspere | | 3 |
| | 4h | Regulēšanas atspere | | 3 |
| | 4i | Pārvietojuma mērpārveidotājs | | 3 |
| | 4j | T12 slodzes devējs vai slodzes devēja aizstājējs | | 1 |
| 5 . | | Roka | 2 | |
| 6 . | | Mugurkaula jostas daļa | 1 | |
| 7 . | | Vēders | 1 | |
| | 7a | Centrālais lējums | | 1 |
| | 7b | Audu pārklājums | | 1 |
| | 7c | Spēka mērpārveidotājs | | 3 |
| 8 . | | Iegurnis | 1 | |
| | 8a | Krustu kaula bloks | | 1 |
| | 8b | Zarnu kaula spārni | | 2 |
| | 8c | Gūžas locītavas mezgls | | 2 |
| | 8d | Audu pārklājums | | 1 |
| | 8e | H punkta putuplasta bloks | | 2 |
| | 8f | Spēka mērpārveidotājs vai tā aizstājējs | | 1 |
| 9 . | | Kāja | 2 | |
| 10 . | | Apģērbs | 1 | |

Daļa

Nr.

Apraksts

Skaits

1 .

Galva

1

2 .

Kakls

1

2a

Galvas–kakla saskarne

1

2b

Centrālā sekcija

1

2c

Kakla–krūškurvja saskarne

1

2d

Kakla balstenis

1

3 .

Plecs

1

3a

Plecu kaste

1

3b

Atslēgas kauli

2

3c

Elastīgā saite

2

3d

Plecu putuplasta apvalks

1

4 .

Krūškurvis

1

4a

Mugurkaula krūšu daļa

1

4b

Balstplāksne (izliekta)

1

4c

Ribu modulis

3

4d

Ar audiem klāts ribas loks

3

4e

Virzuļa–cilindra mezgls

3

4f

Amortizators

3

4g

Amortizatora cieta atspere

3

4h

Regulēšanas atspere

3

4i

Pārvietojuma mērpārveidotājs

3

4j

T12 slodzes devējs vai slodzes devēja aizstājējs

1

5 .

Roka

2

6 .

Mugurkaula jostas daļa

1

7 .

Vēders

1

7a

Centrālais lējums

1

7b

Audu pārklājums

1

7c

Spēka mērpārveidotājs

3

8 .

Iegurnis

1

8a

Krustu kaula bloks

1

8b

Zarnu kaula spārni

2

8c

Gūžas locītavas mezgls

2

8d

Audu pārklājums

1

8e

H punkta putuplasta bloks

2

8f

Spēka mērpārveidotājs vai tā aizstājējs

1

9 .

Kāja

2

10 .

Apģērbs

1

3.   Manekena montāža

| 3.1. | Galva–kakls |
| --- | --- |

3.1.

| 3.1.1. | Kakla montēšanai izmantojamo pussfērisko skrūvju nepieciešamais pievilkšanas moments ir 10 Nm. |
| --- | --- |

3.1.1.

| 3.1.2. | Galvas–kakla augšējā slodzes devēja mezglu ar četrām skrūvēm piestiprina galvas–kakla saskarnes kakla plāksnei. |
| --- | --- |

3.1.2.

| 3.1.3. | Kakla–krūškurvja saskarnes kakla plāksni ar četrām skrūvēm piestiprina kakla balstenim. |
| --- | --- |

3.1.3.

| 3.2. | Kakls–plecs–krūškurvis |
| --- | --- |

3.2.

| 3.2.1. | Kakla balsteni ar četrām skrūvēm piestiprina plecu blokam. |
| --- | --- |

3.2.1.

| 3.2.2. | Plecu bloku ar trim skrūvēm piestiprina mugurkaula krūšu kastes augšējai virsmai. |
| --- | --- |

3.2.2.

| 3.3. | Plecs–roka |
| --- | --- |

3.3.

| 3.3.1. | Rokas piestiprina plecu atslēgas kauliem, izmantojot skrūvi un aksiālo gultni. Skrūvi pievelk tā, ka rokas turēšanās spēks griezes punktā ir 1–2 g. |
| --- | --- |

3.3.1.

| 3.4. | Krūškurvis–mugurkaula jostas daļa–vēders |
| --- | --- |

3.4.

| 3.4.1. | Ribu moduļu montāžas virzienu krūškurvī pielāgo vajadzīgajai trieciena pusei. |
| --- | --- |

3.4.1.

| 3.4.2. | Mugurkaula jostas daļas adapteru ar divām skrūvēm piestiprina T12 slodzes devējam vai slodzes devēja aizstājējam mugurkaula krūšu apakšējā daļā. |
| --- | --- |

3.4.2.

| 3.4.3. | Mugurkaula jostas daļas adapteru ar četrām skrūvēm piestiprina mugurkaula jostas daļas augšai. |
| --- | --- |

3.4.3.

| 3.4.4. | Vēdera centrālā lējuma uzstādīšanas atloku fiksē starp mugurkaula jostas daļas adapteru un mugurkaula jostas daļas augšējo plāksni. |
| --- | --- |

3.4.4.

| 3.4.5. | Vēdera spēka mērpārveidotāju novietojumu pielāgo vajadzīgajai trieciena pusei. |
| --- | --- |

3.4.5.

| 3.5. | Mugurkaula jostas daļa–iegurnis–kājas |
| --- | --- |

3.5.

| 3.5.1. | Mugurkaula jostas daļu ar trim skrūvēm piestiprina krustu kaula bloka pārklājuma plāksnei. Ja izmanto mugurkaula jostas daļas apakšējo slodzes devēju, vajadzīgas četras skrūves. |
| --- | --- |

3.5.1.

| 3.5.2. | Mugurkaula jostas daļas apakšējo plāksni ar trim skrūvēm piestiprina iegurņa krustu kaula blokam. |
| --- | --- |

3.5.2.

| 3.5.3. | Kājas ar skrūvi piestiprina iegurņa un gūžas locītavas mezgla augšstilba kaula augšējam balstenim. |
| --- | --- |

3.5.3.

| 3.5.4. | Ceļa un pēdas saites kājās var pieregulēt, lai turēšanas spēks būtu 1–2 g. |
| --- | --- |

3.5.4.

4.   Galvenie raksturlielumi

| 4.1. | Masa |
| --- | --- |

4.1.

| 4.1.1. | Galveno manekena sastāvdaļu masa dota šā pielikuma 2. tabulā.

  2. tabula


  Manekena sastāvdaļas masa









  Sastāvdaļa (ķermeņa daļa) | Masa (kg) | Pielaide ± (kg) | Galvenie elementi |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Galva | 4,0 | 0,2 | Pilns galvas mezgls kopā ar trīsasu akselerometru un kakla augšējo slodzes devēju vai tā aizstājēju |
| Kakls | 1,0 | 0,05 | Kakls bez kakla balsteņa |
| Krūškurvis | 22,4 | 1,0 | Kakla balstenis, plecu apvalks, plecu mezgls, rokas savienojuma bultskrūves, mugurkaula kaste, rumpja balstplāksne, ribu moduļi, ribu ieliekuma mērpārveidotāji, rumpja balstplāksnes slodzes devējs vai tā aizstājējs, T12 slodzes devējs vai tā aizstājējs, vēdera centrālais lējums, vēdera spēka devēji, 2/3 no apģērba |
| Roka (katra) | 1,3 | 0,1 | Augšdelms kopā ar pozicionēšanas plāksni (katrs) |
| Vēders un mugurkaula jostas daļa | 5,0 | 0,25 | Vēdera audu pārklājums un mugurkaula jostas daļa |
| Iegurnis | 12,0 | 0,6 | Krustu kaula bloks, mugurkaula jostas daļas montāžas plāksne, gūžas lodšarnīri, augšstilba kaula augšējie balsteņi, zarnu kaula spārni, kaunuma kaula spēka mērpārveidotājs, iegurņa audu pārklājums, 1/3 no apģērba |
| Kāja (katra) | 12,7 | 0,6 | Pēda, apakšstilbs un augšstilbs, un audi līdz savienojumam ar augšstilba kaula augšējo daļu (katrs) |
| Manekens kopā | 72,0 | 1,2 | |

4.1.1.

2. tabula

Manekena sastāvdaļas masa

Sastāvdaļa (ķermeņa daļa)

Masa (kg)

Pielaide ± (kg)

Galvenie elementi

Galva

4,0

0,2

Pilns galvas mezgls kopā ar trīsasu akselerometru un kakla augšējo slodzes devēju vai tā aizstājēju

Kakls

1,0

0,05

Kakls bez kakla balsteņa

Krūškurvis

22,4

1,0

Kakla balstenis, plecu apvalks, plecu mezgls, rokas savienojuma bultskrūves, mugurkaula kaste, rumpja balstplāksne, ribu moduļi, ribu ieliekuma mērpārveidotāji, rumpja balstplāksnes slodzes devējs vai tā aizstājējs, T12 slodzes devējs vai tā aizstājējs, vēdera centrālais lējums, vēdera spēka devēji, 2/3 no apģērba

Roka (katra)

1,3

0,1

Augšdelms kopā ar pozicionēšanas plāksni (katrs)

Vēders un mugurkaula jostas daļa

5,0

0,25

Vēdera audu pārklājums un mugurkaula jostas daļa

Iegurnis

12,0

0,6

Krustu kaula bloks, mugurkaula jostas daļas montāžas plāksne, gūžas lodšarnīri, augšstilba kaula augšējie balsteņi, zarnu kaula spārni, kaunuma kaula spēka mērpārveidotājs, iegurņa audu pārklājums, 1/3 no apģērba

Kāja (katra)

12,7

0,6

Pēda, apakšstilbs un augšstilbs, un audi līdz savienojumam ar augšstilba kaula augšējo daļu (katrs)

Manekens kopā

72,0

1,2

| 4.2. | Galvenie izmēri |
| --- | --- |

4.2.

| 4.2.1. | Sānu trieciena testa manekena (kopā ar apģērbu) galvenie izmēri, pamatojoties uz šā pielikuma 2. attēlu, doti šā pielikuma 3. tabulā.
  Mērījumos apģērbs nav ņemts vērā.




  2. attēls Manekena galveno izmēru mērījumi (sk. 3. tabulu) |
| --- | --- |

4.2.1.

Mērījumos apģērbs nav ņemts vērā.

Image 72

  2. attēls Manekena galveno izmēru mērījumi (sk. 3. tabulu)

3. tabula

Galvenie manekena izmēri

| Nr. | Parametrs | Izmērs (mm) |
| --- | --- | --- |
| 1 . | Augstums sēdus | 909 ± 9 |
| 2 . | No sēdekļa līdz pleca savienojumam | 565 ± 7 |
| 3 . | No sēdekļa līdz mugurkaula krūšu kastes apakšējai virsmai | 351 ± 5 |
| 4 . | No sēdekļa līdz gūžas savienojumam (bultskrūves centram) | 100 ± 3 |
| 5 . | No pēdas apakšas līdz sēdeklim, sēdus stāvoklī | 442 ± 9 |
| 6 . | Galvas platums | 155 ± 3 |
| 7 . | Pleca/rokas platums | 470 ± 9 |
| 8 . | Krūškurvja platums | 327 ± 5 |
| 9 . | Vēdera platums | 290 ± 5 |
| 10 . | Iegurņa platums | 355 ± 5 |
| 11 . | Galvas dziļums | 201 ± 5 |
| 12 . | Krūškurvja dziļums | 276 ± 5 |
| 13 . | Vēdera dziļums | 199 ± 5 |
| 14 . | Iegurņa dziļums | 240 ± 5 |
| 15 . | No sēžamvietas aizmugurējās daļas līdz gūžas savienojumam (bultskrūves centram) | 155 ± 5 |
| 16 . | No sēžas aizmugurējās daļas līdz ceļa priekšai | 606 ± 9 |

Nr.

Parametrs

Izmērs (mm)

1 .

Augstums sēdus

909 ± 9

2 .

No sēdekļa līdz pleca savienojumam

565 ± 7

3 .

No sēdekļa līdz mugurkaula krūšu kastes apakšējai virsmai

351 ± 5

4 .

No sēdekļa līdz gūžas savienojumam (bultskrūves centram)

100 ± 3

5 .

No pēdas apakšas līdz sēdeklim, sēdus stāvoklī

442 ± 9

6 .

Galvas platums

155 ± 3

7 .

Pleca/rokas platums

470 ± 9

8 .

Krūškurvja platums

327 ± 5

9 .

Vēdera platums

290 ± 5

10 .

Iegurņa platums

355 ± 5

11 .

Galvas dziļums

201 ± 5

12 .

Krūškurvja dziļums

276 ± 5

13 .

Vēdera dziļums

199 ± 5

14 .

Iegurņa dziļums

240 ± 5

15 .

No sēžamvietas aizmugurējās daļas līdz gūžas savienojumam (bultskrūves centram)

155 ± 5

16 .

No sēžas aizmugurējās daļas līdz ceļa priekšai

606 ± 9

5.   Manekena sertificēšana

| 5.1. | Trieciena puse |
| --- | --- |

5.1.

| 5.1.1. | Atkarībā no transportlīdzekļa puses, kas saņems triecienu, manekena daļas būtu jāsertificē transportlīdzekļa labajai pusei vai kreisajai pusei. |
| --- | --- |

5.1.1.

| 5.1.2. | Manekena konfigurācijas attiecībā uz ribu moduļu uzstādīšanas virzienu un vēdera spēka mērpārveidotāju novietojumu pielāgo vajadzīgajai trieciena pusei. |
| --- | --- |

5.1.2.

| 5.2. | Mērinstrumenti |
| --- | --- |

5.2.

| 5.2.1. | Visus mērinstrumentus kalibrē saskaņā ar šā pielikuma 1.1. punktā noteiktās dokumentācijas prasībām. |
| --- | --- |

5.2.1.

| 5.2.2. | Visiem mērinstrumentu kanāliem jāatbilst ISO 6487:2000 vai SAE J211 (1995. gada marts) datu kanālu reģistrēšanas specifikācijai. |
| --- | --- |

5.2.2.

| 5.2.3. | Kanālu skaita minimums, kas vajadzīgs atbilstībai šiem noteikumiem, ir desmit: | galvas paātrinājumi (3), |
| --- | --- | --- |

5.2.3.

galvas paātrinājumi (3),

| | krūškurvja ribu pārvietojumi (3), |
| --- | --- |

krūškurvja ribu pārvietojumi (3),

| | vēdera slodzes (3) un |
| --- | --- |

vēdera slodzes (3) un

| | kaunuma kaula simfīzes slodze (1). |
| --- | --- |

kaunuma kaula simfīzes slodze (1).

| 5.2.4. | Turklāt ir pieejami vairāki neobligātie mērinstrumentu kanāli (38): | kakla augšējās daļas slodzes (6), |
| --- | --- | --- |

5.2.4.

kakla augšējās daļas slodzes (6),

| | kakla apakšējās daļas slodzes (6), |
| --- | --- |

kakla apakšējās daļas slodzes (6),

| | atslēgas kaulu slodzes (3), |
| --- | --- |

atslēgas kaulu slodzes (3),

| | rumpja balstplāksnes slodzes (4), |
| --- | --- |

rumpja balstplāksnes slodzes (4),

| | T1 paātrinājumi (3), |
| --- | --- |

T1 paātrinājumi (3),

| | T12 paātrinājumi (3), |
| --- | --- |

T12 paātrinājumi (3),

| | ribu paātrinājumi (6, divi katrai ribai), |
| --- | --- |

ribu paātrinājumi (6, divi katrai ribai),

| | T12 mugurkaula slodzes (4), |
| --- | --- |

T12 mugurkaula slodzes (4),

| | jostas daļas apakšējās daļas slodzes (3), |
| --- | --- |

jostas daļas apakšējās daļas slodzes (3),

| | iegurņa paātrinājumi (3) un |
| --- | --- |

iegurņa paātrinājumi (3) un

| | augšstilba kaula slodzes (6). |
| --- | --- |

augšstilba kaula slodzes (6).

| | Turklāt ir pieejami četri papildu pozīcijas indikatora kanāli: |
| --- | --- |

Turklāt ir pieejami četri papildu pozīcijas indikatora kanāli:

| | krūškurvja rotācijas (2) un |
| --- | --- |

krūškurvja rotācijas (2) un

| | iegurņa rotācijas (2). |
| --- | --- |

iegurņa rotācijas (2).

| 5.3. | Vizuāla pārbaude |
| --- | --- |

5.3.

| 5.3.1. | Pirms sertifikācijas testa visas manekena daļas būtu vizuāli jāpārbauda, vai tās nav bojātas, un nepieciešamības gadījumā jānomaina. |
| --- | --- |

5.3.1.

| 5.4. | Vispārīga testa iekārtojuma shēma |
| --- | --- |

5.4.

| 5.4.1. | Šā pielikuma 3. attēlā parādīta testa iekārtojuma shēma visiem trieciena testa manekena sertifikācijas testiem. |
| --- | --- |

5.4.1.

| 5.4.2. | Sertifikācijas testa iekārtojumam un testēšanas procedūrām ir jāatbilst 1.1. punktā minētās dokumentācijas specifikācijai un prasībām. |
| --- | --- |

5.4.2.

| 5.4.3. | Galvas, kakla, krūškurvja un mugurkaula jostas daļas testus veic ar manekena atsevišķu daļu salikuma vienībām. |
| --- | --- |

5.4.3.

| 5.4.4. | Plecu daļas, vēderdobuma un iegurņa testus veic ar nokomplektētu manekenu (bez apģērba, apaviem un apakšveļas). Šajos testos manekenu nosēdina uz plakanas virsmas, starp manekenu un plakano virsmu novietojot divas politetrafluoretilēna (PTFE) loksnes, kuru biezums ir 2 mm vai mazāks. |
| --- | --- |

5.4.4.

| 5.4.5. | Visas sertificējamās daļas pirms testa vismaz četras stundas būtu jānotur testa telpā, kur temperatūra ir starp 18 un 22 °C (ieskaitot) un relatīvais mitrums ir starp 10 un 70 procentiem (ieskaitot). |
| --- | --- |

5.4.5.

| 5.4.6. | Starp diviem vienas daļas sertifikācijas testiem vajadzētu būt vismaz 30 minūšu laikam. |
| --- | --- |

5.4.6.

| 5.5. | Galva |
| --- | --- |

5.5.

| 5.5.1. | Galvas salikuma vienību, ietverot kakla augšējā slodzes devēja aizstājēju, sertificē kritiena testā no 200 ± 1 mm augstuma uz plakanas, stingras trieciena virsmas. |
| --- | --- |

5.5.1.

| 5.5.2. | Leņķis starp trieciena virsmu un galvas vidusplakni, kas sadala galvu puslodēs, ir 35 ± 1°, pieļaujot triecienu pa galvas augšdaļu (to var panākt, izmantojot iekari vai galvas kritiena testa balsteni ar masu 0,075 ± 0,005 kg). |
| --- | --- |

5.5.2.

| 5.5.3. | Maksimālajam rezultējošajam galvas paātrinājumam, filtrētam, izmantojot ISO 6487:2000 CFC1 000, vajadzētu būt starp 100 g un 150 g (ieskaitot). |
| --- | --- |

5.5.3.

| 5.5.4. | Lai izpildītu prasību, galvas veiktspēju var pielāgot, izmainot ādas–galvaskausa saskarnes berzes raksturlielumus (piem., ar talka pulveri vai izsmidzinātu politetrafluoretilēnu (PTFE)). |
| --- | --- |

5.5.4.

| 5.6. | Kakls |
| --- | --- |

5.6.

| 5.6.1. | Galvas–kakla saskarnes kakla daļu, izmantojot 12 mm biezu saskarnes plāksni, kuras masa ir 0,205 ± 0,05 kg, piestiprina īpašam sertifikācijas galvas formas modelim, kura masa ir 3,9 ± 0,05 kg (sk. 6. attēlu). |
| --- | --- |

5.6.1.

| 5.6.2. | Galvas formas modeli un kaklu ar augšu uz leju piestiprina kakla svārsta apakšā (2), ļaujot sistēmai pārvietoties šķērsvirzienā. |
| --- | --- |

5.6.2.

| 5.6.3. | Kakla svārstu aprīko ar vienass akselerometru saskaņā ar kakla svārsta specifikāciju (sk. 5. attēlu). |
| --- | --- |

5.6.3.

| 5.6.4. | Kakla svārstam ļauj brīvi krist no augstuma, kas izvēlēts, lai sasniegtu trieciena ātrumu 3,4 ± 0,1 m/s, izmērītu svārsta akselerometra atrašanās vietā. |
| --- | --- |

5.6.4.

| 5.6.5. | Ar piemērotu ierīci (3), kā aprakstīts kakla svārsta specifikācijā (sk. 5. attēlu), kakla svārsta kustību palēnina no trieciena ātruma līdz nullei, iegūstot ātruma izmaiņas laikā līkni, kas atrodas šā pielikuma 7. attēlā un 4. tabulā norādītajā koridorā. Visu kanālu datus reģistrē saskaņā ar ISO 6487:2000 vai SAE J211 (1995. gada marts) datu kanālu reģistrēšanas specifikāciju un digitāli filtrē, izmantojot ISO 6487:2000 CFC 180 vai SAE J211:1995 CFC 180. Svārsta palēninājumu filtrē, izmantojot ISO 6487:2000 CFC 60 vai SAE J211:1995 CFC 60.

  4. tabula


  Svārsta ātruma izmaiņas laikā koridors kakla sertifikācijas testam









  Augšējā robeža, laiks (s) | Ātrums (m/s) | Apakšējā robeža, laiks (s) | Ātrums (m/s) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 0,001 | 0,0 | 0 | -0,05 |
| 0,003 | -0,25 | 0,0025 | -0,375 |
| 0,014 | -3,2 | 0,0135 | -3,7 |
| | | 0,017 | -3,7 |

5.6.5.

4. tabula

Svārsta ātruma izmaiņas laikā koridors kakla sertifikācijas testam

Augšējā robeža, laiks (s)

Ātrums (m/s)

Apakšējā robeža, laiks (s)

Ātrums (m/s)

0,001

0,0

0

-0,05

0,003

-0,25

0,0025

-0,375

0,014

-3,2

0,0135

-3,7

0,017

-3,7

| 5.6.6. | Galvas formas modeļa maksimālajam noliekuma leņķim attiecībā pret svārstu (6. attēlā leņķis dθA + dθC) vajadzētu būt starp 49,0 un 59,0 grādiem (ieskaitot), un tam vajadzētu notikt laikā starp 54,0 un 66,0 ms (ieskaitot). |
| --- | --- |

5.6.6.

| 5.6.7. | Galvas formas modeļa smaguma centra maksimālajiem pārvietojumiem leņķī dθA un dθB (sk. 6. attēlu) vajadzētu būt: svārsta pamatnes priekšējā leņķī dθA – starp 32,0 un 37,0° (ieskaitot) laikā starp 53,0 un 63,0 ms (ieskaitot) un svārsta pamatnes aizmugurējā leņķī dθB – starp 0,81* (leņķis dθA) +1,75 un 0,81* (leņķis dθA) + 4,25° (ieskaitot), un tam jānotiek laikā starp 54,0 un 64,0 ms (ieskaitot). |
| --- | --- |

5.6.7.

| 5.6.8. | Kakla veiktspēju var pielāgot, aizstājot astoņus apaļa šķērsgriezuma buferus ar buferiem, kuriem ir atšķirīga cietība pēc Šora. |
| --- | --- |

5.6.8.

| 5.7. | Plecs |
| --- | --- |

5.7.

| 5.7.1. | Elastīgās saites garums būtu jāpielāgo tā, lai atslēgas kaula virzīšanai uz priekšu ir vajadzīgs starp 27,5 un 32,5 N (ieskaitot) liels spēks, kas pielikts virzienā uz priekšu 4 ± 1 mm attālumā no atslēgas kaula ārmalas tajā pašā plaknē, kur notiek atslēgas kaula kustība. |
| --- | --- |

5.7.1.

| 5.7.2. | Manekenu nosēdina uz plakanas, horizontālas, stingras virsmas bez muguras atbalsta. Krūškurvi novieto vertikāli, un rokas iestata 40 ± 2° leņķī uz priekšu no vertikāles. Kājas novieto horizontāli. |
| --- | --- |

5.7.2.

| 5.7.3. | Zveltnis ir svārsts, kura masa ir 23,4 ± 0,2 kg un diametrs ir 152,4 ± 0,25 mm, un kura malas rādiuss ir 12,7 mm. (4) Zveltni iekar stingrās eņģēs ar četrām stieplēm tā, ka zveltņa viduslīnija atrodas vismaz 3,5 m zem stingrajām eņģēm (sk. 4. attēlu). |
| --- | --- |

5.7.3.

| 5.7.4. | Zveltni aprīko ar akselerometru, kas ir jutīgs trieciena virzienā un atrodas uz zveltņa ass. |
| --- | --- |

5.7.4.

| 5.7.5. | Zveltnim, brīvi šūpojoties, trieciena ātrumā 4,3 ± 0,1 m/s jāsaduras ar manekena plecu. |
| --- | --- |

5.7.5.

| 5.7.6. | Trieciena virziens ir perpendikulārs manekena priekšas–aizmugures asij, un zveltņa ass sakrīt ar augšdelma šarnīra asi. |
| --- | --- |

5.7.6.

| 5.7.7. | Maksimālajam zveltņa paātrinājumam, filtrētam, izmantojot ISO 6487:2000 CFC 180, vajadzētu būt starp7,5 g un 10,5 g (ieskaitot). |
| --- | --- |

5.7.7.

| 5.8. | Rokas |
| --- | --- |

5.8.

| 5.8.1. | Dinamiska sertificēšanas procedūra rokām nav noteikta. |
| --- | --- |

5.8.1.

| 5.9. | Krūškurvis |
| --- | --- |

5.9.

| 5.9.1. | Katru ribu moduli sertificē atsevišķi. |
| --- | --- |

5.9.1.

| 5.9.2. | Ribu moduli vertikāli novieto kritiena testa stendā, un ribas cilindru stingri iespiež stendā. |
| --- | --- |

5.9.2.

| 5.9.3. | Zveltnis ir brīvi krītoša 7,78 ± 0,01 kg smaga masa ar plakanu virsmu un diametru 150 ± 2 mm. |
| --- | --- |

5.9.3.

| 5.9.4. | Zveltņa viduslīnijai būtu jāsakrīt ar ribas vadotnes sistēmas viduslīniju. |
| --- | --- |

5.9.4.

| 5.9.5. | Trieciena stiprumu nosaka 815 mm, 204 mm un 459 mm krišanas augstumi. Šie krišanas augstumi attiecīgi rada aptuveni 4, 2 un 3 m/s ātrumu. Krišanas augstumi triecienam būtu jāievēro ar 1 procenta precizitāti. |
| --- | --- |

5.9.5.

| 5.9.6. | Ribas pārvietojums būtu jāmēra, izmantojot, piemēram, pašas ribas pārvietojuma mērpārveidotāju. |
| --- | --- |

5.9.6.

| 5.9.7. | Ribas sertifikācijas prasības dotas šā pielikuma 5. tabulā. |
| --- | --- |

5.9.7.

| 5.9.8. | Ribu moduļa veiktspēju var pielāgot, aizstājot regulēšanas atsperi cilindra iekšpusē ar atšķirīga stingruma atsperi.

  5. tabula


  Pilna ribu moduļa sertifikācijas prasības









  Testa soļi | Krišanas augstums (precizitāte 1 %) (mm) | Minimālais pārvietojums (mm) | Maksimālais pārvietojums (mm) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | 815 | 46,0 | 51,0 |
| 2 | 204 | 23,5 | 27,5 |
| 3 | 459 | 36,0 | 40,0 |

5.9.8.

5. tabula

Pilna ribu moduļa sertifikācijas prasības

Testa soļi

Krišanas augstums (precizitāte 1 %) (mm)

Minimālais pārvietojums (mm)

Maksimālais pārvietojums (mm)

1

815

46,0

51,0

2

204

23,5

27,5

3

459

36,0

40,0

| 5.10. | Mugurkaula jostas daļa |
| --- | --- |

5.10.

| 5.10.1. | Mugurkaula jostas daļu, izmantojot 12 mm biezu saskarnes plāksni, kuras masa ir 0,205 ± 0,05 kg, piestiprina īpašam sertifikācijas galvas formas modelim, kura masa ir 3,9 ± 0,05 kg (sk. 6. attēlu). |
| --- | --- |

5.10.1.

| 5.10.2. | Galvas formas modeli un mugurkaula jostas daļu ar augšu uz leju piestiprina kakla svārsta (5)
  5 apakšējai daļai, ļaujot sistēmai kustēties sānvirzienā. |
| --- | --- |

5.10.2.

| 5.10.3. | Kakla svārstu aprīko ar vienass akselerometru saskaņā ar kakla svārsta specifikāciju (sk. 5. attēlu). |
| --- | --- |

5.10.3.

| 5.10.4. | Kakla svārstam ļauj brīvi krist no augstuma, kas izvēlēts, lai sasniegtu trieciena ātrumu 6,05 ± 0,1 m/s, izmērītu svārsta akselerometra atrašanās vietā. |
| --- | --- |

5.10.4.

| 5.10.5. | Ar piemērotu ierīci (6)
  6, kā aprakstīts kakla svārsta specifikācijā (sk. 5. attēlu), kakla svārsta kustību palēnina no trieciena ātruma līdz nullei, iegūstot ātruma izmaiņas laikā līkni, kas atrodas šā pielikuma 8. attēlā un 6. tabulā norādītajā koridorā. Visu kanālu datus reģistrē saskaņā ar ISO 6487:2000 vai SAE J211 (1995. gada marts) datu kanālu reģistrēšanas specifikāciju un digitāli filtrē, izmantojot ISO 6487:2000 CFC 180 vai SAE J211:1995 CFC 180. Svārsta palēninājumu filtrē, izmantojot ISO 6487:2000 CFC 60 vai SAE J211:1995 CFC 60.

  6. tabula


  Svārsta ātruma izmaiņas laikā koridors mugurkaula jostas daļas sertifikācijas testam









  Augšējās robežas laiks [s] | Ātrums [m/s] | Apakšējās robežas laiks (s) | Ātrums [m/s] |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 0,001 | 0,0 | 0 | –0,05 |
| 0,0037 | –0,2397 | 0,0027 | –0,425 |
| 0,027 | –5,8 | 0,0245 | –6,5 |
| | | 0,03 | –6,5 |

5.10.5.

6. tabula

Svārsta ātruma izmaiņas laikā koridors mugurkaula jostas daļas sertifikācijas testam

Augšējās robežas laiks [s]

Ātrums [m/s]

Apakšējās robežas laiks (s)

Ātrums [m/s]

0,001

0,0

0

–0,05

0,0037

–0,2397

0,0027

–0,425

0,027

–5,8

0,0245

–6,5

0,03

–6,5

| 5.10.6. | Galvas formas modeļa maksimālajam noliekuma leņķim attiecībā pret svārstu (6. attēlā leņķis dθA + dθC) vajadzētu būt starp 45,0 un 55,0 grādiem (ieskaitot), un tam vajadzētu notikt laikā starp 39,0 un 53,0 ms (ieskaitot). |
| --- | --- |

5.10.6.

| 5.10.7. | Galvas formas modeļa smaguma centra maksimālajiem pārvietojumiem leņķī dθA un dθB (sk. 6. attēlu) vajadzētu būt: Svārsta pamatnes priekšējā leņķī dθA – starp 31,0 un 35,0° (ieskaitot) laikā starp 44,0 un 52,0 ms (ieskaitot) un svārsta pamatnes aizmugurējā leņķī dθB – starp 0,8* (leņķis dθA) + 2,00 un 0,8* (leņķis dθA) + 4,50° (ieskaitot), un tam jānotiek laikā starp 44,0 un 52,0 ms (ieskaitot). |
| --- | --- |

5.10.7.

| 5.10.8. | Mugurkaula jostas daļas veiktspēju var pielāgot, mainot mugurkaula troses nostiepumu. |
| --- | --- |

5.10.8.

| 5.11. | Vēders |
| --- | --- |

5.11.

| 5.11.1. | Manekenu nosēdina uz plakanas, horizontālas, stingras virsmas bez muguras atbalsta. Krūškurvi novieto vertikāli, bet rokas un kājas – horizontāli. |
| --- | --- |

5.11.1.

| 5.11.2. | Zveltnis ir svārsts, kura masa ir 23,4 ± 0,2 kg un diametrs ir 152,4 ± 0,25 mm, un kura malas rādiuss ir 12,7 mm. (7)
  7 Zveltni iekar stingrās eņģēs ar četrām stieplēm tā, ka zveltņa viduslīnija atrodas vismaz 3,5 m zem stingrajām eņģēm (sk. 4. attēlu). |
| --- | --- |

5.11.2.

| 5.11.3. | Zveltni aprīko ar akselerometru, kas ir jutīgs trieciena virzienā un atrodas uz zveltņa ass. |
| --- | --- |

5.11.3.

| 5.11.4. | Svārstu aprīko ar horizontālu “roku atbalsta” zveltņa virsmu, kas sver 1,0 ± 0,01 kg. Zveltņa un roku atbalsta virsmas kopējā masa ir 24,4 ± 0,21 kg. Stingrais “roku atbalsts” ir 70 ± 1 mm augsts, 150 ± 1 mm plats, un tam būtu jāspēj iespiesties vēderā vismaz 60 mm dziļi. Svārsta viduslīnija sakrīt ar “roku atbalsta” centru. |
| --- | --- |

5.11.4.

| 5.11.5. | Zveltnim, brīvi šūpojoties, trieciena ātrumā 4,0 ± 0,1 m/s jāsaduras ar manekena vēderu. |
| --- | --- |

5.11.5.

| 5.11.6. | Trieciena virziens ir perpendikulārs manekena priekšas–aizmugures asij, un zveltņa ass sakrīt ar vēdera vidējā spēka mērpārveidotāja centru. |
| --- | --- |

5.11.6.

| 5.11.7. | Zveltņa maksimālajam spēkam, kas iegūts no zveltņa paātrinājuma, filtrēta, izmantojot ISO 6487:2000 CFC 180, un reizināta ar zveltņa/roku atbalsta masu, vajadzētu būt starp 4,0 un 4,8 kN (ieskaitot), un tam jānotiek laikā starp 10,6 un 13,0 ms (ieskaitot). |
| --- | --- |

5.11.7.

| 5.11.8. | Spēka–laika līknes, izmērītas ar trim vēdera spēka mērpārveidotājiem, summē un filtrē, izmantojot ISO 6487:2000 CFC 600. Šīs summas maksimālajam spēkam vajadzētu būt starp 2,2 un 2,7 kN (ieskaitot), un tam jānotiek laikā starp 10,0 un 12,3 ms (ieskaitot). |
| --- | --- |

5.11.8.

| 5.12. | Iegurnis |
| --- | --- |

5.12.

| 5.12.1. | Manekenu nosēdina uz plakanas, horizontālas, stingras virsmas bez muguras atbalsta. Krūškurvi novieto vertikāli, bet rokas un kājas – horizontāli. |
| --- | --- |

5.12.1.

| 5.12.2. | Zveltnis ir svārsts, kura masa ir 23,4 ± 0,2 kg un diametrs ir 152,4 ± 0,25 mm, un kura malas rādiuss ir 12,7 mm. (8)
  8 Zveltni iekar stingrās eņģēs ar četrām stieplēm tā, ka zveltņa viduslīnija atrodas vismaz 3,5 m zem stingrajām eņģēm (sk. 4. attēlu). |
| --- | --- |

5.12.2.

| 5.12.3. | Zveltni aprīko ar akselerometru, kas ir jutīgs trieciena virzienā un atrodas uz zveltņa ass. |
| --- | --- |

5.12.3.

| 5.12.4. | Zveltnim, brīvi šūpojoties, trieciena ātrumā 4,3 ± 0,1 m/s jāsaduras ar manekena iegurni. |
| --- | --- |

5.12.4.

| 5.12.5. | Trieciena virziens ir perpendikulārs manekena priekšas–aizmugures asij, un zveltņa ass sakrīt ar H punkta balstplāksnes centru. |
| --- | --- |

5.12.5.

| 5.12.6. | Zveltņa maksimālajam spēkam, kas iegūts no zveltņa paātrinājuma, filtrēta, izmantojot ISO 6487:2000 CFC 180, un reizināta ar zveltņa masu, vajadzētu būt starp 4,4 un 5,4 kN (ieskaitot), un tam jānotiek laikā starp 10,3 un 15,5 ms (ieskaitot). |
| --- | --- |

5.12.6.

| 5.12.7. | Kaunuma kaula simfīzes spēkam, filtrētam, izmantojot ISO 6487:2000 CFC 600, vajadzētu būt starp 1,04 un 1,64 kN (ieskaitot), un tam jānotiek laikā starp 9,9 un 15,9 ms (ieskaitot). |
| --- | --- |

5.12.7.

| 5.13. | Kājas |
| --- | --- |

5.13.

| 5.13.1. | Dinamiska sertificēšanas procedūra kājām nav noteikta.




  3. attēls Sānu trieciena testa manekena sertifikācijas testa iekārtojuma pārskats |
| --- | --- |

5.13.1.

Image 73

  3. attēls Sānu trieciena testa manekena sertifikācijas testa iekārtojuma pārskats

Image 74

  4. attēls Zveltņa, kura masa ir 23,4 kg, iekāršana

Image 75

  5. attēls Svārsta palēninājuma laikā koridors kakla sertifikācijas testam

Image 76

  6. attēls Svārsta palēninājuma laikā koridors mugurkaula jostas daļas sertifikācijas testam

Image 77

  7. attēls Svārsta ātruma izmaiņas laikā koridors kakla sertifikācijas testam

Image 78

  8. attēls Svārsta ātruma izmaiņas laikā koridors mugurkaula jostas daļas sertifikācijas testam

---

(1)  Manekens atbilst ES-2 manekena specifikācijai. Rasējuma satura rādītāja numurs ir: Nr. E-AA-DRAWING-LIST-7-25-032, datēts ar 2003. gada 25. jūliju. ES-2 rasējumu pilns komplekts un ES-2 lietotāja rokasgrāmata deponēti ANO Eiropas Ekonomikas komisijā (ANO EEK), Nāciju pilī, Ženēvā, Šveicē, un materiāli ir pieejami pēc pieprasījuma sekretariātā.

(2)  Kakla svārsts atbilst Amerikas Federālo noteikumu kodeksa 49 CFR

V nodaļas 572.33. daļai (10-1-00 izdevums) (sk. arī 5. attēlu).

(3)  Ieteicams izmantot 3 collu šūnmateriālu (sk. 5. attēlu).

(4)  Svārsts atbilst Amerikas Federālo noteikumu kodeksa 49 CFR V nodaļas 572.36. daļas a) apakšpunktam (10-1-00. izdevums) (sk. arī 4. attēlu).

(5)  Kakla svārsts atbilst Amerikas Federālo noteikumu kodeksa 49 CFR V nodaļas 572.33. daļai (10-1-00. izdevums) (sk. arī 5. attēlu).

(6)  Ieteicams izmantot 6 collu šūnmateriālu (sk. 5. attēlu).

(7)  Svārsts atbilst Amerikas Federālo noteikumu kodeksa 49 CFR V nodaļas 572.36. daļas a) apakšpunktam (10-1-00. izdevums) (sk. arī 4. attēlu).

(8)  Svārsts atbilst Amerikas Federālo noteikumu kodeksa 49 CFR V nodaļas 572.36. daļas a) apakšpunktam (10-1-00. izdevums) (sk. arī 4. attēlu).

---

7. PIELIKUMS

Sānu trieciena manekena uzstādīšana

1.   Vispārīgi

| 1.1. | Šo noteikumu 6. pielikumā aprakstīto sānu trieciena testa manekenu uzstāda saskaņā ar šādu uzstādīšanas procedūru. |
| --- | --- |

1.1.

2.   Uzstādīšana

| 2.1. | Ceļa un pēdas savienojumus iestata tā, ka tie, iztaisnoti horizontāli, balsta tikai apakšstilbu un pēdu (regulēšana no 1 līdz 2 g). |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Pārbauda, vai manekens ir pielāgots vēlamajam trieciena virzienam. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Manekenu ieģērbj piegulošās, elastīgās kokvilnas biksēs līdz pusstilbam, un to drīkst ieģērbt piegulošā, elastīgā, īspiedurkņu kokvilnas kreklā. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Katrā kājā uzvelk kurpi. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Manekenu novieto malējā priekšējā sēdeklī trieciena pusē, kā aprakstīts sānu trieciena testa procedūras specifikācijā. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Manekena simetrijas plaknei jāsakrīt ar konkrētās sēdvietas vertikālo vidusplakni. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Manekena iegurni novieto tā, ka sānu līnija, kas iet caur manekena H punktiem, ir perpendikulāra sēdekļa vidējai garenplaknei. Līnijai, kas iet caur manekena H punktiem, ir jābūt horizontālai, ar maksimālo slīpumu ± 2°. (1)

  Manekena iegurņa stāvokļa pareizību var pārbaudīt attiecībā pret H punkta manekena H punktu, izmantojot H punkta balstplākšņu M3 atveres katrā ES-2 iegurņa pusē. M3 atveres apzīmētas ar “Hm”. “Hm” būtu jāatrodas aplī ar 10 mm rādiusu ap H punkta manekena H punktu.
  Manekena iegurņa pareizais stāvoklis |
| --- | --- |

2.7.

Manekena iegurņa stāvokļa pareizību var pārbaudīt attiecībā pret H punkta manekena H punktu, izmantojot H punkta balstplākšņu M3 atveres katrā ES-2 iegurņa pusē. M3 atveres apzīmētas ar “Hm”. “Hm” būtu jāatrodas aplī ar 10 mm rādiusu ap H punkta manekena H punktu.

Manekena iegurņa pareizais stāvoklis

| 2.8. | Rumpja augšdaļu noliec uz priekšu un tad cieši atbalsta pret sēdekļa atzveltni (sk. 1. piezīmi). Manekena plecus pilnīgi atvirza atpakaļ. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | Neatkarīgi no manekena sēdvietas leņķim starp augšdelmu un rumpja rokas atskaites līniju katrā pusē ir jābūt 40° ± 5°. Rumpja rokas atskaites līniju definē ribu priekšējās virsmas pieskarplaknes šķēlums ar roku saturošā manekena vertikālo garenplakni. |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | Vadītāja sēdvietā, neizkustinot iegurni vai rumpi, manekena labo pēdu novieto uz nenospiesta akseleratora pedāļa tā, ka papēdis uz grīdas atrodas iespējami tālu uz priekšu. Kreiso pēdu novieto perpendikulāri apakšstilbam tā, ka papēdis atrodas uz grīdas vienā līnijā ar labo papēdi. Manekena ceļus novieto tā, ka to ārējās virsmas ir 150 ± 10 mm attālumā no manekena simetrijas plaknes. Ja šie ierobežojumi ļauj, manekena augšstilbus novieto kontaktā ar sēdekļa spilvenu. |
| --- | --- |

2.10.

| 2.11. | Citās sēdvietās, neizkustinot iegurni vai rumpi, manekena papēžus novieto uz grīdas iespējami tālu uz priekšu, nesaspiežot sēdekļa spilvenu vairāk, kā to saspiež kājas svars. Manekena ceļus novieto tā, ka to ārējās virsmas ir 150 ± 10 mm attālumā no manekena simetrijas plaknes. |
| --- | --- |

2.11.

---

(1)  Manekenu var aprīkot ar slīpuma sensoriem krūškurvī un iegurnī. Šie mērinstrumenti var palīdzēt iegūt vēlamo stāvokli.

---

8. PIELIKUMS

Daļējs tests

1.   Mērķis

Šo testu mērķis ir pārliecināties, vai pārveidotam transportlīdzeklim ir vismaz tādi paši (vai labāki) enerģijas absorbcijas raksturlielumi kā atbilstīgi šiem noteikumiem apstiprinātam transportlīdzekļa tipam.

2.   Procedūras un uzstādīšana

| 2.1. | Atsauces testi |
| --- | --- |

2.1.

| 2.1.1. | Izmantojot sākotnējos polsterējuma materiālus, kas testēti transportlīdzekļa apstiprināšanas laikā un uzstādīti apstiprināmā transportlīdzekļa jaunajā sānu struktūrā, veic divus dinamiskus testus, izmantojot divus dažādus zveltņus (1. attēls). |
| --- | --- |

2.1.1.

| 2.1.1.1. | Zveltņgalvai, kas definēta 3.1.1. punktā, ar ātrumu 24,1 km/h jātriecas zonā, kas saņēmusi triecienu ar EUROSID galvu transportlīdzekļa apstiprināšanas laikā. Reģistrē testa rezultātus un aprēķina HPC. Taču šo testu neveic, ja šo noteikumu 4. pielikumā aprakstīto testu laikā: nav bijusi saskare ar galvu vai, ja galvai bijusi saskare tikai ar loga stiklojumu, ar nosacījumu, ka loka stiklojums nav laminēts stikls. |
| --- | --- |

2.1.1.1.

| 2.1.1.2. | Ķermeņa bloka zveltnim, kas definēts 3.2.1. punktā, ar ātrumu 24,1 km/h jātriecas sānu zonā, kas saņēmusi triecienu ar EUROSID plecu, roku un krūškurvi transportlīdzekļa apstiprināšanas laikā. Reģistrē testa rezultātus un aprēķina HPC. |
| --- | --- |

2.1.1.2.

| 2.2. | Apstiprināšanas tests |
| --- | --- |

2.2.

| 2.2.1. | Izmantojot jaunos polsterējuma materiālus, sēdekli utt., kas iesniegti apstiprinājuma paplašināšanai un uzstādīti transportlīdzekļa jaunajā sānu struktūrā, atkārto 2.1.1.1. un 2.1.1.2. punktā norādītos testus, reģistrē jaunos testu rezultātus un aprēķina to HPC. |
| --- | --- |

2.2.1.

| 2.2.1.1. | Ja HPC, kas aprēķināti no abu apstiprināšanas testu rezultātiem, ir mazāks nekā HPC, kurš iegūts atsauces testos (kas veikti, izmantojot sākotnējo apstiprinātā tipa polsterējumu vai sēdekļus), piešķir paplašinājumu. |
| --- | --- |

2.2.1.1.

| 2.2.1.2. | Ja jaunais HPC ir lielāks nekā HPC, kurš iegūts atsauces testos, veic jaunu pilna apjoma testu (izmantojot piedāvāto polsterējumu/sēdekļus/utt.). |
| --- | --- |

2.2.1.2.

3.   Testa iekārta

| 3.1. | Zveltņgalva (2. attēls) |
| --- | --- |

3.1.

| 3.1.1. | Šis aparāts sastāv no pilnībā vadāma, lineāra, stingra zveltņa, kura masa ir 6,8 kg. Tā trieciena virsma ir hemisfēriska, ar diametru 165 mm. |
| --- | --- |

3.1.1.

| 3.1.2. | Zveltņgalvu aprīko ar diviem akselerometriem un ātruma mērīšanas ierīci, kas spēj izmērīt vērtības trieciena virzienā. |
| --- | --- |

3.1.2.

| 3.2. | Ķermeņa bloka zveltnis (3. attēls) |
| --- | --- |

3.2.

| 3.2.1. | Šis aparāts sastāv no pilnībā vadāma, lineāra, stingra zveltņa, kura masa ir 30 kg. Tā izmēri un šķērsgriezums profilā dots 3. attēlā. |
| --- | --- |

3.2.1.

| 3.2.2. | Ķermeņa bloku aprīko ar diviem akselerometriem un ātruma mērīšanas ierīci, kas spēj izmērīt vērtības trieciena virzienā. |
| --- | --- |

3.2.2.

---

9. PIELIKUMS

Ar elektrisku spēka pārvadu aprīkotu transportlīdzekļu testa procedūras

Šajā pielikumā aprakstītas testa procedūras, ar ko pierāda atbilstību šo noteikumu 5.3.7. punkta elektrodrošības prasībām.

1.   Testa iekārtojums un iekārtas

Ja izmanto augstsprieguma atvienošanas funkciju, mērījumus veic abpus ierīces, kas izpilda atvienošanas funkciju.

Tomēr, ja augstsprieguma atvienotājs ir integrēts REESS vai enerģijas pārveidošanas sistēmā un REESS augstsprieguma kopne vai enerģijas pārveidošanas sistēma ir aizsargāta atbilstoši IPXXB aizsardzības līmenim, pēc trieciena testa mērījumus drīkst veikt tikai starp ierīci, kas izpilda atvienošanas funkciju, un elektriskajām slodzēm.

Šajā testā izmantotajam voltmetram jāmēra līdzstrāvas vērtības, un tā iekšējai pretestībai ir jābūt vismaz 10 ΜΩ.

2.   Ja mēra spriegumu, var izmantot šādas instrukcijas.

Pēc trieciena testa nosaka augstsprieguma kopnes spriegumus (Ub, U1, U2) (sk. 1. attēlu).

Sprieguma mērījumu veic ne agrāk kā 10 sekundes un ne vēlāk kā 60 sekundes pēc trieciena.

Šo procedūru nepiemēro, ja testu veic stāvoklī, kad elektriskais spēka pārvads nav zem sprieguma.

Image 79

  1. attēls Ub, U1, U2 mērīšana b 1 2

3.   Mazas elektroenerģijas novērtēšanas procedūra

Pirms trieciena paralēli attiecīgajai kapacitātei pievieno slēdzi S1 un zināmas pretestības izlādes rezistoru Re (sk. 2. attēlu).

| a) | Ne agrāk kā 10 sekundes un ne vēlāk kā 60 sekundes pēc trieciena slēdzi S1 ieslēdz, kamēr mēra un reģistrē spriegumu Ub un strāvu Ie. Sprieguma Ub un strāvas Ie reizinājumu integrē laikā no slēdža S1 ieslēgšanas brīža (tc) līdz brīdim, kad spriegums Ub nokrītas zem augstsprieguma robežas 60 V līdzstrāvai (th). Iegūtais integrālis atbilst kopējai enerģijai (TE) džoulos. |
| --- | --- |

a)

Ne agrāk kā 10 sekundes un ne vēlāk kā 60 sekundes pēc trieciena slēdzi S1 ieslēdz, kamēr mēra un reģistrē spriegumu Ub un strāvu Ie. Sprieguma Ub un strāvas Ie reizinājumu integrē laikā no slēdža S1 ieslēgšanas brīža (tc) līdz brīdim, kad spriegums Ub nokrītas zem augstsprieguma robežas 60 V līdzstrāvai (th). Iegūtais integrālis atbilst kopējai enerģijai (TE) džoulos.

Image 80

| b) | Ja Ub mēra laikā starp 10 sekundēm un 60 sekundēm pēc trieciena un ražotājs ir norādījis X-kondensatoru kapacitāti (Cx), kopējo enerģiju (TE) aprēķina pēc šādas formulas: | TE = 0,5 × Cx × Ub
  2 |
| --- | --- | --- |

b)

Ja Ub mēra laikā starp 10 sekundēm un 60 sekundēm pēc trieciena un ražotājs ir norādījis X-kondensatoru kapacitāti (Cx), kopējo enerģiju (TE) aprēķina pēc šādas formulas:

TE = 0,5 × Cx × Ub
  2

| c) | Ja U1 un U2 (sk. 1. attēlu) mēra laikā starp 10 sekundēm un 60 sekundēm pēc trieciena un ja ražotājs ir norādījis Y-kondensatoru kapacitātes (Cy1, Cy2), kopējo enerģiju (TEy1, TEy2) aprēķina pēc šādas formulas: | TEy1 = 0,5 × Cy1 × U1
  2 |
| --- | --- | --- |

c)

Ja U1 un U2 (sk. 1. attēlu) mēra laikā starp 10 sekundēm un 60 sekundēm pēc trieciena un ja ražotājs ir norādījis Y-kondensatoru kapacitātes (Cy1, Cy2), kopējo enerģiju (TEy1, TEy2) aprēķina pēc šādas formulas:

TEy1 = 0,5 × Cy1 × U1
  2

| | TEy2 = 0,5 × Cy2 × U2
  2 |
| --- | --- |

TEy2 = 0,5 × Cy2 × U2
  2

Šo procedūru nepiemēro, ja testu veic stāvoklī, kad elektriskais spēka pārvads nav zem sprieguma.

Image 81

  2. attēls Piemērs – augstsprieguma kopnes X-kondensatoros akumulētās enerģijas mērījums

4.   Fiziskā aizsardzība

Pēc transportlīdzekļa trieciena testa jebkādas daļas, kas atrodas ap augstsprieguma sastāvdaļām, atver, izjauc vai noņem, neizmantojot instrumentus. Visas pārējās apkārtējās daļas uzskata par daļu no fiziskās aizsardzības.

Posmaino testēšanas pirkstu, kas aprakstīts 3. attēlā, elektrodrošības novērtējuma vajadzībām ievieto jebkādās fiziskās aizsardzības spraugās vai atverēs ar testa spēku 10 N ± 10 procenti. Ja posmainais testēšanas pirksts daļēji vai pilnībā iekļūst fiziskajā aizsardzībā, posmaino testēšanas pirkstu ievieto katrā no turpmāk norādītajiem stāvokļiem.

Sākot no taisnas pozīcijas, abas testēšanas pirksta daļas pakāpeniski pagriež par 90 grādu leņķi attiecībā pret blakus esošās pirksta daļas asi un novieto visās iespējamajās pozīcijās.

Iekšējās elektroaizsardzības barjeras uzskata par daļu no norobežojuma.

Attiecīgā gadījumā zemsprieguma barošanas avotu (ne mazāk kā 40 V un ne vairāk kā 50 V) būtu jāpievieno virknes slēgumā ar piemērotu spuldzi starp posmaino testēšanas pirkstu un spriegumaktīvām augstsprieguma daļām elektroaizsardzības barjerā vai norobežojumā.

Image 82

  3. attēls Posmainais testēšanas pirksts

Materiāls: metāls, ja nav norādīts citādi.

Lineārie izmēri milimetros.

Pielaides izmēriem, kuriem nav konkrētas pielaides:

| a) | leņķiem: +0/–10 sekundes; |
| --- | --- |

a)

leņķiem: +0/–10 sekundes;

| b) | lineāriem izmēriem:






  i) | līdz 25 mm: +0/–0,05; |
| --- | --- | --- |

b)

lineāriem izmēriem:

i)

līdz 25 mm: +0/–0,05;

| ii) | vairāk nekā 25 mm: +0,2. |
| --- | --- |

ii)

vairāk nekā 25 mm: +0,2.

Abiem šarnīriem jānodrošina kustība vienā un tajā pašā plaknē un vienā un tajā pašā virzienā līdz 90° leņķim ar 0 līdz + 10° pielaidi.

Šo noteikumu 5.3.7.1.3. punkta prasības ir izpildītas, ja 3. attēlā aprakstītais posmainais testēšanas pirksts nespēj saskarties ar spriegumaktīvām augstsprieguma daļām.

Nepieciešamības gadījumā drīkst izmantot spoguli vai fibroskopu, lai noskaidrotu, vai posmainais testēšanas pirksts pieskaras augstsprieguma kopnēm.

Ja šīs prasības izpildi verificē ar signālķēdi starp posmaino testēšanas pirkstu un spriegumaktīvām augstsprieguma daļām, spuldze nedrīkst iedegties.

| 4.1. | Elektriskās pretestības mērīšanas testa metode






  a) | Testa metode, izmantojot pretestības testeri
  Pretestības testeri pievieno mērījumu punktiem (parasti elektriskajai šasijai un strāvvadošajam norobežojumam / elektroaizsardzības barjerai) un mēra pretestību, izmantojot pretestības testeri, kas atbilst šādai specifikācijai:






  i) | pretestības testeris: mērāmā strāva vismaz 0,2 A; |
| --- | --- | --- | --- |

4.1.

a)

Testa metode, izmantojot pretestības testeri

Pretestības testeri pievieno mērījumu punktiem (parasti elektriskajai šasijai un strāvvadošajam norobežojumam / elektroaizsardzības barjerai) un mēra pretestību, izmantojot pretestības testeri, kas atbilst šādai specifikācijai:

i)

pretestības testeris: mērāmā strāva vismaz 0,2 A;

| ii) | izšķirtspēja: 0,01 Ω vai mazāka; |
| --- | --- |

ii)

izšķirtspēja: 0,01 Ω vai mazāka;

| iii) | pretestībai R ir jābūt mazākai nekā 0,1 Ω. |
| --- | --- |

iii)

pretestībai R ir jābūt mazākai nekā 0,1 Ω.

| b) | Testa metode, izmantojot līdzstrāvas barošanas avotu, voltmetru un ampērmetru
  Līdzstrāvas barošanas avotu, voltmetru un ampērmetru pievieno mērījumu punktiem (parasti elektriskajai šasijai un strāvvadošajam norobežojumam/elektroaizsardzības barjerai).
  Līdzstrāvas barošanas avota spriegumu noregulē tā, ka strāvas plūsma kļūst vismaz 0,2 A.
  Izmēra strāvu “I” un spriegumu “U”.
  Pretestību R aprēķina, izmantojot šādu formulu: | R = U / I |
| --- | --- | --- |

b)

Testa metode, izmantojot līdzstrāvas barošanas avotu, voltmetru un ampērmetru

Līdzstrāvas barošanas avotu, voltmetru un ampērmetru pievieno mērījumu punktiem (parasti elektriskajai šasijai un strāvvadošajam norobežojumam/elektroaizsardzības barjerai).

Līdzstrāvas barošanas avota spriegumu noregulē tā, ka strāvas plūsma kļūst vismaz 0,2 A.

Izmēra strāvu “I” un spriegumu “U”.

Pretestību R aprēķina, izmantojot šādu formulu:

R = U / I

pretestībai R ir jābūt mazākai nekā 0,1 Ω.

Piezīme. Ja sprieguma un strāvas mērīšanai izmanto barošanas vadus, katru barošanas vadu elektroaizsardzības barjerai/norobežojumam/elektriskajai šasijai pievieno atsevišķi. Spaile sprieguma un strāvas mērījumam var būt kopīga.

Testa metodes piemērs, izmantojot līdzstrāvas barošanas avotu, voltmetru un ampērmetru

Image 83

  4. attēls Testa metodes piemērs, izmantojot līdzstrāvas barošanas avotu

5.   Izolācijas pretestība

| 5.1. | Vispārīgi
  Transportlīdzekļa katras augstsprieguma kopnes izolācijas pretestību mēra, vai tā ir jānosaka, aprēķinot katras augstsprieguma kopnes daļas vai sastāvdaļas vienības mērījumu vērtības.
  Visus mērījumus sprieguma(-u) un elektriskās pretestības aprēķināšanai veic, kad pagājušas vismaz 10 sekundes pēc trieciena. |
| --- | --- |

5.1.

Transportlīdzekļa katras augstsprieguma kopnes izolācijas pretestību mēra, vai tā ir jānosaka, aprēķinot katras augstsprieguma kopnes daļas vai sastāvdaļas vienības mērījumu vērtības.

Visus mērījumus sprieguma(-u) un elektriskās pretestības aprēķināšanai veic, kad pagājušas vismaz 10 sekundes pēc trieciena.

| 5.2. | Mērīšanas metode
  Izolācijas pretestības mērījumus veic, izvēloties atbilstošu mērīšanas metodi no šā pielikuma 5.2.1. un 5.2.2. punktā uzskaitītajām metodēm atkarībā no spriegumaktīvo daļu elektriskā lādiņa vai izolācijas pretestības.
  Mērāmās elektriskās ķēdes diapazonu noskaidro iepriekš, izmantojot elektriskās shēmas. Ja augstsprieguma kopnes ir savstarpēji elektriski izolētas, izolācijas pretestību mēra katrai elektriskajai ķēdei.
  Turklāt drīkst veikt tādus izolācijas pretestības mērīšanai nepieciešamos pārveidojumus kā aizsega noņemšana, lai varētu piekļūt spriegumaktīvajām daļām, mērīšanas līniju zīmēšana, izmaiņas programmatūrā.
  Gadījumos, kad izmērītās vērtības nav stabilas iebūvētās izolācijas pretestības pārraudzības sistēmas darbības dēļ, drīkst veikt mērījumu veikšanai nepieciešamos pārveidojumus, pārtraucot attiecīgās ierīces darbību vai noņemt to. Turklāt, kad ierīce ir noņemta, izmanto vairākas shēmas, lai pierādītu, ka izolācijas pretestība starp spriegumaktīvām daļām un elektrisko šasiju paliek nemainīga.
  Šie pārveidojumi nedrīkst ietekmēt testa rezultātus.
  Ievēro vislielāko piesardzību, lai izvairītos no īssavienojumiem un elektriskās strāvas triecieniem, jo šāda apstiprinājuma iegūšanai varētu būt vajadzīga augstsprieguma ķēdes tieša darbināšana. |
| --- | --- |

5.2.

Izolācijas pretestības mērījumus veic, izvēloties atbilstošu mērīšanas metodi no šā pielikuma 5.2.1. un 5.2.2. punktā uzskaitītajām metodēm atkarībā no spriegumaktīvo daļu elektriskā lādiņa vai izolācijas pretestības.

Mērāmās elektriskās ķēdes diapazonu noskaidro iepriekš, izmantojot elektriskās shēmas. Ja augstsprieguma kopnes ir savstarpēji elektriski izolētas, izolācijas pretestību mēra katrai elektriskajai ķēdei.

Turklāt drīkst veikt tādus izolācijas pretestības mērīšanai nepieciešamos pārveidojumus kā aizsega noņemšana, lai varētu piekļūt spriegumaktīvajām daļām, mērīšanas līniju zīmēšana, izmaiņas programmatūrā.

Gadījumos, kad izmērītās vērtības nav stabilas iebūvētās izolācijas pretestības pārraudzības sistēmas darbības dēļ, drīkst veikt mērījumu veikšanai nepieciešamos pārveidojumus, pārtraucot attiecīgās ierīces darbību vai noņemt to. Turklāt, kad ierīce ir noņemta, izmanto vairākas shēmas, lai pierādītu, ka izolācijas pretestība starp spriegumaktīvām daļām un elektrisko šasiju paliek nemainīga.

Šie pārveidojumi nedrīkst ietekmēt testa rezultātus.

Ievēro vislielāko piesardzību, lai izvairītos no īssavienojumiem un elektriskās strāvas triecieniem, jo šāda apstiprinājuma iegūšanai varētu būt vajadzīga augstsprieguma ķēdes tieša darbināšana.

| 5.2.1. | Mērīšanas metode, izmantojot līdzstrāvu no ārējiem avotiem |
| --- | --- |

5.2.1.

| 5.2.1.1. | Mērinstruments
  Izmanto izolācijas pretestības testēšanas instrumentu, kas var pievadīt līdzstrāvas spriegumu, kurš ir augstāks nekā augstsprieguma kopnes darba spriegums. |
| --- | --- |

5.2.1.1.

Izmanto izolācijas pretestības testēšanas instrumentu, kas var pievadīt līdzstrāvas spriegumu, kurš ir augstāks nekā augstsprieguma kopnes darba spriegums.

| 5.2.1.2. | Mērīšanas metode
  Izolācijas pretestības testēšanas instrumentu pievieno starp spriegumaktīvajām daļām un elektrisko šasiju. Pēc tam mēra izolācijas pretestību, pievadot līdzstrāvas spriegumu, kas ir vismaz puse no augstsprieguma kopnes darba sprieguma.
  Ja sistēmai ir vairāki sprieguma diapazoni (piem., paaugstinošā pārveidotāja dēļ) elektriski savienotā ķēdē un dažas sastāvdaļas nevar izturēt visas ķēdes darba spriegumu, izolācijas pretestību starp šīm sastāvdaļām un elektrisko šasiju var mērīt atsevišķi, pievadot vismaz pusi no to darba sprieguma, pirms tam atvienojot minētās sastāvdaļas. |
| --- | --- |

5.2.1.2.

Izolācijas pretestības testēšanas instrumentu pievieno starp spriegumaktīvajām daļām un elektrisko šasiju. Pēc tam mēra izolācijas pretestību, pievadot līdzstrāvas spriegumu, kas ir vismaz puse no augstsprieguma kopnes darba sprieguma.

Ja sistēmai ir vairāki sprieguma diapazoni (piem., paaugstinošā pārveidotāja dēļ) elektriski savienotā ķēdē un dažas sastāvdaļas nevar izturēt visas ķēdes darba spriegumu, izolācijas pretestību starp šīm sastāvdaļām un elektrisko šasiju var mērīt atsevišķi, pievadot vismaz pusi no to darba sprieguma, pirms tam atvienojot minētās sastāvdaļas.

| 5.2.2. | Mērīšanas metode, kurā kā līdzstrāvas sprieguma avotu izmanto transportlīdzekļa paša REESS |
| --- | --- |

5.2.2.

| 5.2.2.1. | Testējamā transportlīdzekļa stāvoklis
  Uz augstsprieguma kopni padod spriegumu no paša transportlīdzekļa REESS un/vai enerģijas pārveidošanas sistēmas, un REESS un/vai enerģijas pārveidošanas sistēmas sprieguma līmenim visā testa laikā ir jābūt vismaz nominālajam darba spriegumam, kādu norādījis transportlīdzekļa ražotājs. |
| --- | --- |

5.2.2.1.

Uz augstsprieguma kopni padod spriegumu no paša transportlīdzekļa REESS un/vai enerģijas pārveidošanas sistēmas, un REESS un/vai enerģijas pārveidošanas sistēmas sprieguma līmenim visā testa laikā ir jābūt vismaz nominālajam darba spriegumam, kādu norādījis transportlīdzekļa ražotājs.

| 5.2.2.2. | Mērinstruments
  Šajā testā izmantotajam voltmetram jāmēra līdzstrāvas vērtības, un tā iekšējai pretestībai ir jābūt vismaz 10 ΜΩ. |
| --- | --- |

5.2.2.2.

Šajā testā izmantotajam voltmetram jāmēra līdzstrāvas vērtības, un tā iekšējai pretestībai ir jābūt vismaz 10 ΜΩ.

| 5.2.2.3. | Mērīšanas metode |
| --- | --- |

5.2.2.3.

| 5.2.2.3.1. | Pirmais solis
  Spriegumu mēra, kā parādīts 1. attēlā, un reģistrē augstsprieguma kopnes spriegumu (Ub). Ub ir jābūt vienādam ar REESS un/vai enerģijas pārveidošanas sistēmas nominālo darba spriegumu, kādu norādījis transportlīdzekļa ražotājs, vai augstākam par to. |
| --- | --- |

5.2.2.3.1.

Spriegumu mēra, kā parādīts 1. attēlā, un reģistrē augstsprieguma kopnes spriegumu (Ub). Ub ir jābūt vienādam ar REESS un/vai enerģijas pārveidošanas sistēmas nominālo darba spriegumu, kādu norādījis transportlīdzekļa ražotājs, vai augstākam par to.

| 5.2.2.3.2. | Otrais solis
  Mēra un reģistrē spriegumu (U1) starp augstsprieguma kopnes negatīvo pusi un elektrisko šasiju (sk. 1. attēlu). |
| --- | --- |

5.2.2.3.2.

Mēra un reģistrē spriegumu (U1) starp augstsprieguma kopnes negatīvo pusi un elektrisko šasiju (sk. 1. attēlu).

| 5.2.2.3.3. | Trešais solis
  Mēra un reģistrē spriegumu (U2) starp augstsprieguma kopnes pozitīvo pusi un elektrisko šasiju (sk. 1. attēlu). |
| --- | --- |

5.2.2.3.3.

Mēra un reģistrē spriegumu (U2) starp augstsprieguma kopnes pozitīvo pusi un elektrisko šasiju (sk. 1. attēlu).

| 5.2.2.3.4. | Ceturtais solis
  Ja U1 ir lielāks nekā U2 vai vienāds ar to, starp augstsprieguma kopnes negatīvo pusi un elektrisko šasiju ievieto standarta pretestību ar iepriekš zināmu vērtību (Ro). Kad Ro ir ievietota, mēra spriegumu (U1′) starp augstsprieguma kopnes negatīvo pusi un elektrisko šasiju (sk. 5. attēlu).
  Elektrisko izolāciju (Ri) aprēķina pēc šādas formulas: | Ri = Ro*Ub*(1/U1' – 1/U1) |
| --- | --- | --- |

5.2.2.3.4.

Ja U1 ir lielāks nekā U2 vai vienāds ar to, starp augstsprieguma kopnes negatīvo pusi un elektrisko šasiju ievieto standarta pretestību ar iepriekš zināmu vērtību (Ro). Kad Ro ir ievietota, mēra spriegumu (U1′) starp augstsprieguma kopnes negatīvo pusi un elektrisko šasiju (sk. 5. attēlu).

Elektrisko izolāciju (Ri) aprēķina pēc šādas formulas:

Ri = Ro*Ub*(1/U1' – 1/U1)

Image 84

  5. attēls U1′ mērīšana 1

Ja U2 ir lielāks nekā U1, starp augstsprieguma kopnes pozitīvo pusi un elektrisko šasiju ievieto standarta pretestību ar iepriekš zināmu vērtību (Ro). Kad Ro ir ievietota, mēra spriegumu (U2′) starp augstsprieguma kopnes pozitīvo pusi un transportlīdzekļa elektrisko šasiju (sk. 6. attēlu). Elektrisko izolāciju (Ri) aprēķina pēc šādas formulas:

| | Ri = Ro*Ub*(1/U2′ – 1/U2) |
| --- | --- |

Ri = Ro*Ub*(1/U2′ – 1/U2)

Image 85

  6. attēls U2′ mērīšana 2

| 5.2.2.3.5. | Piektais solis
  Elektriskās izolācijas vērtība Ri (izteikta Ω), dalīta ar augstsprieguma kopnes darba spriegumu (izteiktu V), izsaka izolācijas pretestību (izteiktu Ω/V).

  Piezīme. Standarta pretestībai ar iepriekš zināmo vērtību Ro (izteiktai Ω) vajadzētu būt minimālās nepieciešamās izolācijas pretestības vērtības (Ω/V) reizinājumam ar transportlīdzekļa darba spriegumu (V) plus/mīnus 20 procenti. Ro nav noteikti jābūt precīzi šai vērtībai, jo vienādojumi ir derīgi jebkādai Ro; tomēr Ro vērtībai šajā diapazonā būtu jānodrošina laba sprieguma mērījumu izšķirtspēja. |
| --- | --- |

5.2.2.3.5.

Elektriskās izolācijas vērtība Ri (izteikta Ω), dalīta ar augstsprieguma kopnes darba spriegumu (izteiktu V), izsaka izolācijas pretestību (izteiktu Ω/V).

Piezīme. Standarta pretestībai ar iepriekš zināmo vērtību Ro (izteiktai Ω) vajadzētu būt minimālās nepieciešamās izolācijas pretestības vērtības (Ω/V) reizinājumam ar transportlīdzekļa darba spriegumu (V) plus/mīnus 20 procenti. Ro nav noteikti jābūt precīzi šai vērtībai, jo vienādojumi ir derīgi jebkādai Ro; tomēr Ro vērtībai šajā diapazonā būtu jānodrošina laba sprieguma mērījumu izšķirtspēja.

6.   Elektrolīta noplūde

Ja nepieciešams, fiziskajai aizsardzībai (korpusam) drīkst uzlikt piemērotu pārklājumu, lai pārliecinātos, vai testa rezultātā ir radusies elektrolīta jebkāda noplūde no REESS. Ja vien ražotājs nenodrošina līdzekļus dažādu noplūdušo šķidrumu nodalīšanai, visus noplūdušos šķidrumus uzskata par elektrolītu.

7.   REESS noturēšana

Atbilstību nosaka ar vizuālu inspicēšanu.

---

| 5.11.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 392/130 |
| --- | --- | --- | --- |

5.11.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 392/130

---

Saskaņā ar starptautisko publisko tiesību normām juridisks spēks ir tikai ANO EEK dokumentu oriģināliem. Šo noteikumu statuss un spēkā stāšanās datums būtu jāpārbauda ANO EEK statusa dokumenta TRANS/WP.29/343 jaunākajā redakcijā, kas pieejama tīmekļa vietnē: https://unece.org/status-1958-agreement-and-annexed-regulations

ANO Noteikumi Nr. 137 – Vienoti noteikumi par transportlīdzekļu apstiprināšanu attiecībā uz frontālu sadursmi ar uzsvaru uz ierobežotājsistēmu [2021/1862]

Ar visiem grozījumiem līdz

Ar visiem grozījumiem līdz

02. sērijas grozījumiem – spēkā stāšanās datums: 2021. gada 9. jūnijs

Šis dokuments ir domāts tikai kā dokumentēšanas rīks. Autentiski un juridiski saistoši dokumenti ir:

| — | ECE/TRANS/WP.29/2015/106 |
| --- | --- |

—

ECE/TRANS/WP.29/2015/106

| — | ECE/TRANS/WP.29/2018/77 |
| --- | --- |

—

ECE/TRANS/WP.29/2018/77

| — | ECE/TRANS/WP.29/2018/140 |
| --- | --- |

—

ECE/TRANS/WP.29/2018/140

| — | ECE/TRANS/WP.29/2020/59 un |
| --- | --- |

—

ECE/TRANS/WP.29/2020/59 un

| — | ECE/TRANS/WP.29/2020/110 |
| --- | --- |

—

ECE/TRANS/WP.29/2020/110

SATURA RĀDĪTĀJS

NOTEIKUMI

| 1. | Darbības joma |
| --- | --- |

1.

| 2. | Definīcijas |
| --- | --- |

2.

| 3. | Apstiprinājuma pieteikums |
| --- | --- |

3.

| 4. | Apstiprinājums |
| --- | --- |

4.

| 5. | Specifikācijas |
| --- | --- |

5.

| 6. | Norādījumi ar drošības gaisa spilveniem aprīkotu transportlīdzekļu lietotājiem |
| --- | --- |

6.

| 7. | Transportlīdzekļa tipa pārveidojums un apstiprinājuma paplašinājums |
| --- | --- |

7.

| 8. | Ražošanas atbilstība |
| --- | --- |

8.

| 9. | Sankcijas par ražošanas neatbilstību |
| --- | --- |

9.

| 10. | Ražošanas pilnīga izbeigšana |
| --- | --- |

10.

| 11. | Par apstiprināšanas testu veikšanu atbildīgo tehnisko dienestu un tipa apstiprinātāju iestāžu nosaukumi un adreses |
| --- | --- |

11.

| 12. | Pārejas noteikumi |
| --- | --- |

12.

PIELIKUMI

| 1. | Paziņojums |
| --- | --- |

1.

| 2. | Apstiprinājuma marķējuma zīmju izkārtojums |
| --- | --- |

2.

| 3. | Testa procedūra |
| --- | --- |

3.

| 4. | Veiktspējas kritēriji |
| --- | --- |

4.

| 5. | Manekenu izvietojums un uzstādīšana un ierobežotājsistēmu iestatīšana |
| --- | --- |

5.

| 6. | Procedūra H punkta un rumpja faktiskā leņķa noteikšanai mehānisko transportlīdzekļu sēdvietām |
| --- | --- |

6.

| 1. papildinājums | Telpiskās H punkta mašīnas (3-D H mašīnas) apraksts |
| --- | --- |

1. papildinājums

| 2. papildinājums | Telpiskā atskaites sistēma |
| --- | --- |

2. papildinājums

| 3. papildinājums | Sēdvietu atskaites dati |
| --- | --- |

3. papildinājums

| 7. | Testa procedūra ar ratiņiem |
| --- | --- |

7.

Papildinājums – Ekvivalences līkne – pielaides josla līknei ΔV = f(t)

| 8. | Mērīšanas tehnika mērījumu testos: mērinstrumenti |
| --- | --- |

8.

| 9. | Ar elektrisku spēka pārvadu aprīkotu transportlīdzekļu testa procedūras |
| --- | --- |

9.

1.   DARBĪBAS JOMA

Šos noteikumus piemēro M1 kategorijas (1) transportlīdzekļiem, kuru maksimālā pieļaujamā masa nepārsniedz 3 500 kg, un N1 kategorijas transportlīdzekļiem.

1

1

1

2.   DEFINĪCIJAS

Šajos noteikumos:

| 2.1. | “aizsardzības sistēma” ir iekšējais aprīkojums un ierīces, kas paredzētas braucēju noturēšanai un 5. punktā noteikto prasību izpildes nodrošināšanas veicināšanai; |
| --- | --- |

2.1.

“aizsardzības sistēma

| 2.2. | “aizsardzības sistēmas tips” ir aizsardzības ierīču kategorijas, kas neatšķiras šādos būtiskos aspektos:






  a) | tehnoloģija; |
| --- | --- | --- |

2.2.

“aizsardzības sistēmas tips

a)

tehnoloģija;

| b) | ģeometrija; |
| --- | --- |

b)

ģeometrija;

| c) | materiāli; |
| --- | --- |

c)

materiāli;

| 2.3. | “transportlīdzekļa platums” ir attālums starp divām plaknēm, kas ir paralēlas (transportlīdzekļa) garenvirziena vidusplaknei un skar transportlīdzekli abās pusēs no minētās plaknes, bet neietverot netiešās redzamības ārējās ierīces, sānu gabarītlukturus, riepu spiediena rādītājus, virzienrādītāja lukturus, gabarītlukturus, elastīgos dubļusargus un riepu sānmalu izvirzīto daļu tieši virs saskares punkta ar zemi; |
| --- | --- |

2.3.

“transportlīdzekļa platums

| 2.4. | “transportlīdzekļa tips” ir mehānisko transportlīdzekļu kategorija, kas neatšķiras šādos būtiskos aspektos: |
| --- | --- |

2.4.

“transportlīdzekļa tips

| 2.4.1. | transportlīdzekļa garums un platums, ciktāl tas negatīvi ietekmē šajos noteikumos noteiktā trieciena testa rezultātus; |
| --- | --- |

2.4.1.

transportlīdzekļa garums un platums, ciktāl tas negatīvi ietekmē šajos noteikumos noteiktā trieciena testa rezultātus;

| 2.4.2. | transportlīdzekļa priekšējās daļas struktūra, izmēri, forma un materiāli, kas atrodas pirms šķērsplaknes, kas iet caur vadītāja sēdekļa R punktu, ciktāl tie negatīvi ietekmē šajos noteikumos noteiktā trieciena testa rezultātus; |
| --- | --- |

2.4.2.

transportlīdzekļa priekšējās daļas struktūra, izmēri, forma un materiāli, kas atrodas pirms šķērsplaknes, kas iet caur vadītāja sēdekļa R punktu, ciktāl tie negatīvi ietekmē šajos noteikumos noteiktā trieciena testa rezultātus;

| 2.4.3. | pasažieru nodalījuma forma un iekšējie izmēri un aizsardzības sistēmas tips, ciktāl tas negatīvi ietekmē šajos noteikumos noteiktā trieciena testa rezultātus; |
| --- | --- |

2.4.3.

pasažieru nodalījuma forma un iekšējie izmēri un aizsardzības sistēmas tips, ciktāl tas negatīvi ietekmē šajos noteikumos noteiktā trieciena testa rezultātus;

| 2.4.4. | motora novietojums (priekšā, aizmugurē vai vidū) un orientācija (sķērseniski vai gareniski), ciktāl tas negatīvi ietekmē šajos noteikumos noteiktā trieciena testa rezultātus; |
| --- | --- |

2.4.4.

motora novietojums (priekšā, aizmugurē vai vidū) un orientācija (sķērseniski vai gareniski), ciktāl tas negatīvi ietekmē šajos noteikumos noteiktā trieciena testa rezultātus;

| 2.4.5. | masa neslogotā stāvoklī, ciktāl tas negatīvi ietekmē šajos noteikumos noteiktā trieciena testa rezultātus; |
| --- | --- |

2.4.5.

masa neslogotā stāvoklī, ciktāl tas negatīvi ietekmē šajos noteikumos noteiktā trieciena testa rezultātus;

| 2.4.6. | ražotāja nodrošināti neobligātie risinājumi vai pierīces, ciktāl tās negatīvi ietekmē šajos noteikumos noteiktā trieciena testa rezultātus; |
| --- | --- |

2.4.6.

ražotāja nodrošināti neobligātie risinājumi vai pierīces, ciktāl tās negatīvi ietekmē šajos noteikumos noteiktā trieciena testa rezultātus;

| 2.4.7. | REESS novietojums, ciktāl tas negatīvi ietekmē šajos noteikumos noteiktā trieciena testa rezultātus; |
| --- | --- |

2.4.7.

REESS

| 2.5. | pasažieru nodalījums |
| --- | --- |

2.5.

pasažieru nodalījums

| 2.5.1. | “pasažieru nodalījums attiecībā uz braucēju aizsardzību” ir braucējiem atvēlētā telpa, kuru ierobežo jumts, grīda, sānu sienas, durvis, ārējais stiklojums un priekšējā starpsiena, un aizmugurējā nodalījuma starpsienas plakne vai aizmugurējo sēdekļu atzveltnes plakne; |
| --- | --- |

2.5.1.

“pasažieru nodalījums attiecībā uz braucēju aizsardzību

| 2.5.2. | “pasažieru nodalījums elektrodrošības novērtējuma vajadzībām” ir braucējiem atvēlētā telpa, kuru ierobežo jumts, grīda, sānu sienas, durvis, ārējais stiklojums, priekšējā starpsiena un aizmugurējā starpsiena vai aizmugurējās durvis, kā arī elektroaizsardzības barjeras un norobežojumi braucēju aizsardzībai pret tiešu saskari ar spriegumaktīvām augstsprieguma daļām; |
| --- | --- |

2.5.2.

“pasažieru nodalījums elektrodrošības novērtējuma vajadzībām

| 2.6. | “R punkts” ir ražotāja noteikts atskaites punkts attiecībā pret transportlīdzekļa struktūru, kā norādīts 6. pielikumā; |
| --- | --- |

2.6.

“R punkts

| 2.7. | “H punkts” ir atskaites punkts, ko katram sēdeklim saskaņā ar 6. pielikumā aprakstīto procedūru nosaka par apstiprināšanas testu veikšanu atbildīgais tehniskais dienests; |
| --- | --- |

2.7.

“H punkts

| 2.8. | “masa tukšā, neslogotā stāvoklī” ir neslogota, nokomplektēta transportlīdzekļa masa bez braucējiem, bet kopā ar degvielu, dzeses šķidrumu, eļļošanas līdzekļiem, instrumentiem un rezerves riteni (ja transportlīdzekļa ražotājs tos nodrošina kā standarta aprīkojumu); |
| --- | --- |

2.8.

“masa tukšā, neslogotā stāvoklī

| 2.9. | “drošības gaisa spilvens” ir iekārta, kas mehāniskajos transportlīdzekļos uzstādīta papildus drošības jostām un ierobežotājsistēmām, t. i., sistēmas, kas, transportlīdzeklim saņemot stipru triecienu, automātiski iedarbina elastīgu struktūru, kas paredzēta, lai ar tajā esošas, saspiestas gāzes palīdzību samazinātu braucēja vienas vai vairāku ķermeņa daļu saskares stiprumu ar pasažieru nodalījuma iekšpusi; |
| --- | --- |

2.9.

“drošības gaisa spilvens

| 2.10. | “pasažiera drošības gaisa spilvens” ir gaisa spilvena mezgls, kas paredzēts, lai frontālā sadursmē aizsargātu sēdvietā, izņemot vadītāja sēdvietu, esošu(-us) braucēju(-us); |
| --- | --- |

2.10.

“pasažiera drošības gaisa spilvens

| 2.11. | “augstspriegums” ir elektriskas sastāvdaļas vai ķēdes klasifikācija, ja tās darba spriegums ir > 60 V un ≤ 1 500 V līdzstrāvai (DC) vai darba sprieguma vidējā kvadrātiskā vērtība (rms) > 30 V un ≤ 1 000 V maiņstrāvai (AC); |
| --- | --- |

2.11.

“augstspriegums

DC

rms

AC

| 2.12. | “atkārtoti uzlādējama elektroenerģijas akumulēšanas sistēma (REESS)” ir atkārtoti uzlādējama enerģijas akumulēšanas sistēma, kas nodrošina elektroenerģiju elektriskajai vilcei.
  Par REESS neuzskata akumulatoru bateriju, kuru galvenokārt izmanto motora iedarbināšanai un/vai apgaismojuma nodrošināšanai, un/vai citām transportlīdzekļa palīgsistēmām.

  REESS var saturēt sistēmas, kas nepieciešamas fiziskam atbalstam, temperatūras pārvaldībai, elektroniskām vadības ierīcēm, un apvalku; |
| --- | --- |

2.12.

“atkārtoti uzlādējama elektroenerģijas akumulēšanas sistēma

Par REESS neuzskata akumulatoru bateriju, kuru galvenokārt izmanto motora iedarbināšanai un/vai apgaismojuma nodrošināšanai, un/vai citām transportlīdzekļa palīgsistēmām.

REESS

REESS var saturēt sistēmas, kas nepieciešamas fiziskam atbalstam, temperatūras pārvaldībai, elektroniskām vadības ierīcēm, un apvalku;

REESS

| 2.13. | “elektroaizsardzības barjera” ir daļa, kas nodrošina aizsardzību pret tiešu pieskaršanos spriegumaktīvām augstsprieguma daļām; |
| --- | --- |

2.13.

“elektroaizsardzības barjera

| 2.14. | “elektrisks spēka pārvads” ir elektriskā ķēde, kas ietver vilces elektromotoru(-us) un var ietvert arī REESS, elektroenerģijas pārveidošanas sistēmu, elektroniskos pārveidotājus, saistīto vadojumu un savienotājus un savienotājsistēmu REESS uzlādei; |
| --- | --- |

2.14.

“elektrisks spēka pārvads

REESS

REESS

| 2.15. | “spriegumaktīvas daļas” ir strāvvadošas daļas, kurām normālos ekspluatācijas apstākļos paredzēts būt zem sprieguma; |
| --- | --- |

2.15.

“spriegumaktīvas daļas

| 2.16. | “atklāta strāvvadoša daļa” ir strāvvadoša daļa, kurai var pieskarties, ievērojot IPXXB aizsardzības līmeni, un kura parasti nav zem sprieguma, bet kas var atrasties zem sprieguma izolācijas atteices apstākļos. Tas ietver daļas zem pārsega, kuru var noņemt bez instrumentu izmantošanas; |
| --- | --- |

2.16.

“atklāta strāvvadoša daļa

IPXXB

| 2.17. | “tieša pieskaršanās” ir personu pieskaršanās spriegumaktīvām augstsprieguma daļām; |
| --- | --- |

2.17.

“tieša pieskaršanās

| 2.18. | “netieša pieskaršanās” ir personu pieskaršanās atklātām strāvvadošām daļām; |
| --- | --- |

2.18.

“netieša pieskaršanās

| 2.19. | “IPXXB aizsardzības līmenis” ir aizsardzība no tiešas pieskaršanās spriegumaktīvām augstsprieguma daļām, ko nodrošina vai nu elektroaizsardzības barjera, vai norobežojums, un ko testē, izmantojot posmaino testēšanas pirkstu (IPXXB), kā aprakstīts 9. pielikuma 4. punktā; |
| --- | --- |

2.19.

“IPXXB aizsardzības līmenis

IPXXB

| 2.20. | “darba spriegums” ir ražotāja norādītā elektriskās ķēdes sprieguma lielākā vidējā kvadrātiskā vērtība (rms), kāda var rasties starp jebkādām strāvvadošajām daļām pārtrauktas ķēdes apstākļos vai normālos ekspluatācijas apstākļos. Ja elektriskā ķēde ir sadalīta ar galvanisku izolāciju, darba spriegumu nosaka attiecīgi katrai ķēdes daļai atsevišķi; |
| --- | --- |

2.20.

“darba spriegums

rms

| 2.21. | “savienotājsistēma atkārtoti uzlādējamas elektroenerģijas akumulēšanas sistēmas (REESS) uzlādei” ir elektriskā ķēde, ko izmanto REESS uzlādei no ārēja elektroenerģijas avota, ietverot savienojumu uz transportlīdzekļa; |
| --- | --- |

2.21.

“savienotājsistēma atkārtoti uzlādējamas elektroenerģijas akumulēšanas sistēmas

uzlādei

REESS

| 2.22. | “elektriskā šasija” ir elektriski savienotu strāvvadošo daļu kopums, kura elektrisko potenciālu izmanto kā atsauces vērtību; |
| --- | --- |

2.22.

“elektriskā šasija

| 2.23. | “elektriskā ķēde” ir savienotu spriegumaktīvu daļu kopums, kas ir konstruēts tā, lai normālos ekspluatācijas apstākļos tas atrastos zem sprieguma; |
| --- | --- |

2.23.

“elektriskā ķēde

| 2.24. | “elektroenerģijas pārveidošanas sistēma” ir sistēma (piem., degvielas elements), kas ģenerē un nodrošina elektroenerģiju elektriskajai vilcei; |
| --- | --- |

2.24.

“elektroenerģijas pārveidošanas sistēma

| 2.25. | “elektroniskais pārveidotājs” ir ierīce, kas spēj vadīt un/vai pārveidot elektroenerģiju elektriskajai vilcei; |
| --- | --- |

2.25.

“elektroniskais pārveidotājs

| 2.26. | “norobežojums” ir daļa, kas aptver iekšējās vienības un nodrošina aizsardzību pret jebkādu tiešu pieskaršanos; |
| --- | --- |

2.26.

“norobežojums

| 2.27. | “augstsprieguma kopne” ir elektriskā ķēde, ietverot savienotājsistēmu REESS uzlādei, kas darbojas augstspriegumā. Ja elektriskās ķēdes ir savstarpēji galvaniski savienotas un atbilst konkrētam sprieguma nosacījumam, par augstsprieguma kopnēm klasificē tikai tās elektriskās ķēdes sastāvdaļas vai daļas, ko darbina augstspriegums; |
| --- | --- |

2.27.

“augstsprieguma kopne

REESS

| 2.28. | “cietais izolators” ir vadojumu izolācijas pārklājums, kas sedz spriegumaktīvas augstsprieguma daļas un aizsargā pret jebkādu tiešu pieskaršanos tām. |
| --- | --- |

2.28.

“cietais izolators

| 2.29. | “automātiskais atvienotājs” ir ierīce, kas iedarbināta galvaniski atvieno elektroenerģijas avotus no elektriskā spēka pārvada pārējās augstsprieguma ķēdes daļas; |
| --- | --- |

2.29.

“automātiskais atvienotājs

| 2.30. | “vaļēja tipa vilces akumulatoru baterija” ir tādas akumulatoru baterijas tips, kurai ir vajadzīga uzpilde ar šķidrumu un kuras radīto ūdeņraža gāzi izvada atmosfērā; |
| --- | --- |

2.30.

“vaļēja tipa vilces akumulatoru baterija

| 2.31. | “automātiska durvju aizslēgšanas sistēma” ir sistēma, kas automātiski aizslēdz durvis, transportlīdzeklim sasniedzot iepriekš iestatītu ātrumu, vai citos ražotāja noteiktos apstākļos. |
| --- | --- |

2.31.

“automātiska durvju aizslēgšanas sistēma

| 2.32. | “pārvietošanas sistēma” ir ierīce, ar kuru sēdekli vai kādu no tā daļām var pārvietot un/vai pagriezt bez fiksētām starppozīcijām, lai nodrošinātu braucējiem vieglu piekļuvi telpai aiz attiecīgā sēdekļa un izkļūšanu no tās; |
| --- | --- |

2.32.

“pārvietošanas sistēma

| 2.33. | “ūdeni saturošs elektrolīts” ir elektrolīts uz ūdens kā savienojumu (piem., skābju, sārmu) šķīdinātāja bāzes, kurš nodrošina jonu vadīšanu pēc disociācijas; |
| --- | --- |

2.33.

“ūdeni saturošs elektrolīts

| 2.34. | “elektrolīta noplūde” ir elektrolīta izkļūšana no REESS šķidruma formā; |
| --- | --- |

2.34.

“elektrolīta noplūde

REESS

| 2.35. | “bezūdens elektrolīts” ir elektrolīts, kura bāze nav ūdens kā šķīdinātājs; |
| --- | --- |

2.35.

“bezūdens elektrolīts

| 2.36. | “normāli ekspluatācijas apstākļi” aptver režīmus un apstākļus, kādi parasti sagaidāmi transportlīdzekļa tipiskas ekspluatācijas laikā, tostarp braukšanu ar noteiktajiem atļautajiem ātrumiem, stāvēšanu un apstāšanos satiksmē, kā arī uzlādi, izmantojot lādētājus, kas ir saderīgi ar konkrētajām, transportlīdzeklī uzstādītajām uzlādes pieslēgvietām. Tie neietver apstākļus, kad transportlīdzeklis ir bojāts vai nu sadursmē, vai ceļa gružu vai vandālisma rezultātā, pakļauts uguns iedarbībai vai iegremdēšanai ūdenī, vai ir tādā stāvoklī, kad ir vajadzīgi vai tiek veikti apkopes vai uzturēšanas darbi; |
| --- | --- |

2.36.

“normāli ekspluatācijas apstākļi

| 2.37. | “specifisks sprieguma nosacījums” ir nosacījums, ka maksimālais spriegums galvaniski savienotā elektriskā ķēdē starp līdzstrāvas spriegumaktīvu daļu un jebkuru citu daļu (līdzstrāvas vai maiņstrāvas) ir ≤ 30 V maiņstrāvas gadījumā (rms) un ≤ 60 V līdzstrāvas gadījumā.

  Piezīme. Kad šādas elektriskās ķēdes līdzstrāvas spriegumaktīva daļa ir savienota ar elektrisko šasiju un piemēro specifisku sprieguma nosacījumu, maksimālais spriegums starp jebkādu spriegumaktīvu daļu un elektrisko šasiju ir ≤ 30 V maiņstrāvas gadījumā (rms) un ≤ 60 V līdzstrāvas gadījumā. |
| --- | --- |

2.37.

“specifisks sprieguma nosacījums

rms

Piezīme. Kad šādas elektriskās ķēdes līdzstrāvas spriegumaktīva daļa ir savienota ar elektrisko šasiju un piemēro specifisku sprieguma nosacījumu, maksimālais spriegums starp jebkādu spriegumaktīvu daļu un elektrisko šasiju ir ≤ 30 V maiņstrāvas gadījumā (rms) un ≤ 60 V līdzstrāvas gadījumā.

Piezīme

rms

| 2.38. | “uzlādes stāvoklis (SOC)” ir REESS pieejamā elektriskā lādiņa apjoms, kas izteikts procentos no tās nominālās ietilpības; |
| --- | --- |

2.38.

“uzlādes stāvoklis

REESS

| 2.39. | “degšana” ir liesmu emisija no transportlīdzekļa. Dzirksteles un īsslēgumu caur elektrisko loku neuzskata par liesmām; |
| --- | --- |

2.39.

“degšana

| 2.40. | “sprādziens” ir pēkšņa enerģijas atbrīvošana, kas ir pietiekama, lai radītu spiediena viļņus un/vai šķembas, kuras transportlīdzekļa apkārtnē var izraisīt strukturālus un/vai fiziskus bojājumus. |
| --- | --- |

2.40.

“sprādziens

3.   APSTIPRINĀJUMA PIETEIKUMS

| 3.1. | Pieteikumu transportlīdzekļa tipa apstiprinājumam attiecībā uz priekšējos sēdekļos esošo braucēju aizsardzību frontālas sadursmes gadījumā iesniedz transportlīdzekļa ražotājs vai tā attiecīgi pilnvarots pārstāvis. |
| --- | --- |

3.1.

Pieteikumu transportlīdzekļa tipa apstiprinājumam attiecībā uz priekšējos sēdekļos esošo braucēju aizsardzību frontālas sadursmes gadījumā iesniedz transportlīdzekļa ražotājs vai tā attiecīgi pilnvarots pārstāvis.

| 3.2. | Tam pievieno turpmāk uzskaitītos dokumentus trijos eksemplāros un šādu informāciju: |
| --- | --- |

3.2.

Tam pievieno turpmāk uzskaitītos dokumentus trijos eksemplāros un šādu informāciju:

| 3.2.1. | transportlīdzekļa tipa detalizētu aprakstu attiecībā uz tā struktūru, izmēriem, formu un materiāliem; |
| --- | --- |

3.2.1.

transportlīdzekļa tipa detalizētu aprakstu attiecībā uz tā struktūru, izmēriem, formu un materiāliem;

| 3.2.2. | transportlīdzekļa fotoattēlus un/vai shēmas un rasējumus, parādot transportlīdzekļa tipu pretskatā, sānskatā un skatā no aizmugures un struktūras priekšējās daļas konstrukcijas detaļas; |
| --- | --- |

3.2.2.

transportlīdzekļa fotoattēlus un/vai shēmas un rasējumus, parādot transportlīdzekļa tipu pretskatā, sānskatā un skatā no aizmugures un struktūras priekšējās daļas konstrukcijas detaļas;

| 3.2.3. | informāciju par transportlīdzekļa masu tukšā, neslogotā stāvoklī; |
| --- | --- |

3.2.3.

informāciju par transportlīdzekļa masu tukšā, neslogotā stāvoklī;

| 3.2.4. | pasažieru nodalījuma formu un iekšējos izmērus; |
| --- | --- |

3.2.4.

pasažieru nodalījuma formu un iekšējos izmērus;

| 3.2.5. | transportlīdzeklī uzstādītā iekšējā aprīkojuma un aizsardzības sistēmu aprakstu; |
| --- | --- |

3.2.5.

transportlīdzeklī uzstādītā iekšējā aprīkojuma un aizsardzības sistēmu aprakstu;

| 3.2.6. | elektroenerģijas avota tipa, tā novietojuma un elektriskā spēka pārvada (piem., hibrīda, elektrisks) vispārīgu aprakstu. |
| --- | --- |

3.2.6.

elektroenerģijas avota tipa, tā novietojuma un elektriskā spēka pārvada (piem., hibrīda, elektrisks) vispārīgu aprakstu.

| 3.3. | Apstiprinājuma pieteicējam ir jābūt tiesīgam iesniegt jebkādus datus un veikto testu rezultātus, kas ļauj pietiekami pārliecinoši konstatēt, ka prasību izpilde ir iespējama. |
| --- | --- |

3.3.

Apstiprinājuma pieteicējam ir jābūt tiesīgam iesniegt jebkādus datus un veikto testu rezultātus, kas ļauj pietiekami pārliecinoši konstatēt, ka prasību izpilde ir iespējama.

| 3.4. | Apstiprināmā transportlīdzekļa tipu reprezentējošu transportlīdzekli iesniedz par apstiprinājuma testu veikšanu atbildīgajam tehniskajam dienestam. |
| --- | --- |

3.4.

Apstiprināmā transportlīdzekļa tipu reprezentējošu transportlīdzekli iesniedz par apstiprinājuma testu veikšanu atbildīgajam tehniskajam dienestam.

| 3.4.1. | Transportlīdzekli, kuram nav visas tipam raksturīgās sastāvdaļas, drīkst pieņemt testam ar nosacījumu, ka var pierādīt, ka sastāvdaļu neesībai nav nelabvēlīgas ietekmes uz testa rezultātiem, ciktāl tas attiecas uz šo noteikumu prasībām. |
| --- | --- |

3.4.1.

Transportlīdzekli, kuram nav visas tipam raksturīgās sastāvdaļas, drīkst pieņemt testam ar nosacījumu, ka var pierādīt, ka sastāvdaļu neesībai nav nelabvēlīgas ietekmes uz testa rezultātiem, ciktāl tas attiecas uz šo noteikumu prasībām.

| 3.4.2. | Apstiprinājuma pieteicēja pienākums ir pierādīt, ka 3.4.1. punkta piemērošana ir saderīga ar atbilstību šo noteikumu prasībām. |
| --- | --- |

3.4.2.

Apstiprinājuma pieteicēja pienākums ir pierādīt, ka 3.4.1. punkta piemērošana ir saderīga ar atbilstību šo noteikumu prasībām.

4.   APSTIPRINĀJUMS

| 4.1. | Ja apstiprināšanai atbilstīgi šiem noteikumiem iesniegts transportlīdzekļa tips atbilst šo noteikumu prasībām, attiecīgajam transportlīdzekļa tipam piešķir apstiprinājumu. |
| --- | --- |

4.1.

Ja apstiprināšanai atbilstīgi šiem noteikumiem iesniegts transportlīdzekļa tips atbilst šo noteikumu prasībām, attiecīgajam transportlīdzekļa tipam piešķir apstiprinājumu.

| 4.1.1. | Saskaņā ar 12. punktu norīkotais tehniskais dienests pārbauda, vai ir ievēroti prasītie nosacījumi. |
| --- | --- |

4.1.1.

Saskaņā ar 12. punktu norīkotais tehniskais dienests pārbauda, vai ir ievēroti prasītie nosacījumi.

| 4.1.2. | Šaubu gadījumā, verificējot transportlīdzekļa atbilstību šo noteikumu prasībām, ņem vērā jebkādus ražotāja iesniegtos datus vai testu rezultātus, kurus var ņemt vērā, validējot tehniskā dienesta veikto apstiprināšanas testu. |
| --- | --- |

4.1.2.

Šaubu gadījumā, verificējot transportlīdzekļa atbilstību šo noteikumu prasībām, ņem vērā jebkādus ražotāja iesniegtos datus vai testu rezultātus, kurus var ņemt vērā, validējot tehniskā dienesta veikto apstiprināšanas testu.

| 4.2. | Katram apstiprinātajam tipam piešķir apstiprinājuma numuru saskaņā ar Nolīguma 4. pielikumu (E/ECE/TRANS/505/Rev.3). |
| --- | --- |

4.2.

Katram apstiprinātajam tipam piešķir apstiprinājuma numuru saskaņā ar Nolīguma 4. pielikumu (E/ECE/TRANS/505/Rev.3).

| 4.3. | Paziņojumu par transportlīdzekļa tipa apstiprinājumu vai par apstiprinājuma atteikumu atbilstīgi šiem noteikumiem nosūta šos noteikumus piemērojošajām Nolīguma pusēm, izmantojot šo noteikumu 1. pielikumā dotajam paraugam atbilstošu veidlapu. |
| --- | --- |

4.3.

Paziņojumu par transportlīdzekļa tipa apstiprinājumu vai par apstiprinājuma atteikumu atbilstīgi šiem noteikumiem nosūta šos noteikumus piemērojošajām Nolīguma pusēm, izmantojot šo noteikumu 1. pielikumā dotajam paraugam atbilstošu veidlapu.

| 4.4. | Katram transportlīdzeklim, kas atbilst saskaņā ar šiem noteikumiem apstiprinātam transportlīdzekļa tipam, redzamā un viegli pieejamā vietā, kura norādīta apstiprinājuma veidlapā, liek starptautisku apstiprinājuma marķējuma zīmi, kas sastāv no: |
| --- | --- |

4.4.

Katram transportlīdzeklim, kas atbilst saskaņā ar šiem noteikumiem apstiprinātam transportlīdzekļa tipam, redzamā un viegli pieejamā vietā, kura norādīta apstiprinājuma veidlapā, liek starptautisku apstiprinājuma marķējuma zīmi, kas sastāv no:

| 4.4.1. | apļa, kas aptver burtu “E” un tam līdzās esošo tās valsts pazīšanas numuru, kura piešķīrusi apstiprinājumu; (2) |
| --- | --- |

4.4.1.

apļa, kas aptver burtu “E” un tam līdzās esošo tās valsts pazīšanas numuru, kura piešķīrusi apstiprinājumu; (2

| 4.4.2. | pa labi no 4.4.1. punktā noteiktā apļa – šo noteikumu numurs, kam seko burts “R”, domuzīme un apstiprinājuma numurs. |
| --- | --- |

4.4.2.

pa labi no 4.4.1. punktā noteiktā apļa – šo noteikumu numurs, kam seko burts “R”, domuzīme un apstiprinājuma numurs.

| 4.5. | Ja transportlīdzeklis atbilst transportlīdzekļa tipam, kas apstiprināts saskaņā ar vienu vai vairākiem citiem noteikumiem, kuri pievienoti Nolīgumam kā pielikumi, tad valstī, kas piešķīrusi apstiprinājumu saskaņā ar šiem noteikumiem, 4.4.1. punktā noteikto simbolu neatkārto; šādā gadījumā noteikumu un apstiprinājuma numurus un visu to noteikumu papildu simbolus, saskaņā ar kuriem piešķirts apstiprinājums valstī, kas piešķīrusi apstiprinājumu saskaņā ar šiem noteikumiem, norāda vertikālās slejās pa labi no 4.4.1. punktā noteiktā simbola. |
| --- | --- |

4.5.

Ja transportlīdzeklis atbilst transportlīdzekļa tipam, kas apstiprināts saskaņā ar vienu vai vairākiem citiem noteikumiem, kuri pievienoti Nolīgumam kā pielikumi, tad valstī, kas piešķīrusi apstiprinājumu saskaņā ar šiem noteikumiem, 4.4.1. punktā noteikto simbolu neatkārto; šādā gadījumā noteikumu un apstiprinājuma numurus un visu to noteikumu papildu simbolus, saskaņā ar kuriem piešķirts apstiprinājums valstī, kas piešķīrusi apstiprinājumu saskaņā ar šiem noteikumiem, norāda vertikālās slejās pa labi no 4.4.1. punktā noteiktā simbola.

| 4.6. | Apstiprinājuma marķējuma zīmei ir jābūt skaidri salasāmai un neizdzēšamai. |
| --- | --- |

4.6.

Apstiprinājuma marķējuma zīmei ir jābūt skaidri salasāmai un neizdzēšamai.

| 4.7. | Apstiprinājuma marķējuma zīme atrodas ražotāja piestiprinātās transportlīdzekļa datu plāksnītes tuvumā vai uz tās. |
| --- | --- |

4.7.

Apstiprinājuma marķējuma zīme atrodas ražotāja piestiprinātās transportlīdzekļa datu plāksnītes tuvumā vai uz tās.

| 4.8. | Šo noteikumu 2. pielikumā doti apstiprinājuma marķējuma zīmju izkārtojuma piemēri. |
| --- | --- |

4.8.

Šo noteikumu 2. pielikumā doti apstiprinājuma marķējuma zīmju izkārtojuma piemēri.

5.   SPECIFIKĀCIJAS

| 5.1. | Vispārīgas specifikācijas |
| --- | --- |

5.1.

Vispārīgas specifikācijas

| 5.1.1. | H punktu katram sēdeklim nosaka saskaņā ar 6. pielikumā aprakstīto procedūru. |
| --- | --- |

5.1.1.

H punktu katram sēdeklim nosaka saskaņā ar 6. pielikumā aprakstīto procedūru.

| 5.1.2. | Ja aizsardzības sistēma priekšējām sēdvietām ietver jostas, jostu sastāvdaļām jāatbilst Noteikumu Nr. 16 prasībām. |
| --- | --- |

5.1.2.

Ja aizsardzības sistēma priekšējām sēdvietām ietver jostas, jostu sastāvdaļām jāatbilst Noteikumu Nr. 16 prasībām.

| 5.1.3. | Sēdvietām, kurās uzstāda manekenu un kuru aizsardzības sistēma ietver jostas, nodrošina stiprinājuma punktus atbilstīgi Noteikumiem Nr. 14. |
| --- | --- |

5.1.3.

Sēdvietām, kurās uzstāda manekenu un kuru aizsardzības sistēma ietver jostas, nodrošina stiprinājuma punktus atbilstīgi Noteikumiem Nr. 14.

| 5.2. | Ierobežotājsistēmas testa specifikācijas (pilna platuma stingra šķēršļa tests)
  Transportlīdzekli testē un apstiprina saskaņā ar 3. pielikumā aprakstīto metodi.
  Šim testam, konsultējoties ar tehnisko dienestu, izvēlas transportlīdzekli, kuru uzskata par tādu, kam ir visnelabvēlīgākais iespaids uz 5.2.1. punktā noteikto traumu kritēriju rezultātu.
  Saskaņā ar 3. pielikumā aprakstīto metodi veiktu transportlīdzekļa testu uzskata par apmierinošu, ja vienlaikus izpildās visi 5.2.1. līdz 5.2.6. punktā dotie nosacījumi.
  Ar elektrisku spēka pārvadu aprīkotiem transportlīdzekļiem papildus jāatbilst 5.2.8. punkta prasībām. Tās var izpildīt, pēc ražotāja pieprasījuma un pēc tehniskā dienesta veiktas validācijas veicot atsevišķu trieciena testu, ar nosacījumu, ka elektriskās sastāvdaļas neietekmē transportlīdzekļa tipa braucēju aizsardzības veiktspēju, kā noteikts šo noteikumu 5.2.1. līdz 5.2.5. punktā. Šādā gadījumā atbilstību 5.2.8. punkta prasībām pārbauda saskaņā ar šo noteikumu 3. pielikumā noteiktajām metodēm, izņemot 3. pielikuma 2., 5. un 6. punktu.
  Vadītāja sēdeklī uzstāda manekenu, kas atbilst Hybrid III piecdesmitās procentiles specifikācijām (sk. 3. pielikuma 1. zemsvītras piezīmi), kam ir 45° potītes leņķis un kas atbilst tā regulējumu specifikācijām.
  Ārējā pasažiera sēdeklī uzstāda manekenu, kas atbilst Hybrid III piektās procentiles specifikācijām (sk. 3. pielikuma 1. zemsvītras piezīmi), kam ir 45° potītes leņķis un kas atbilst tā regulējumu specifikācijām. |
| --- | --- |

5.2.

Ierobežotājsistēmas testa specifikācijas (pilna platuma stingra šķēršļa tests)

Transportlīdzekli testē un apstiprina saskaņā ar 3. pielikumā aprakstīto metodi.

Šim testam, konsultējoties ar tehnisko dienestu, izvēlas transportlīdzekli, kuru uzskata par tādu, kam ir visnelabvēlīgākais iespaids uz 5.2.1. punktā noteikto traumu kritēriju rezultātu.

Saskaņā ar 3. pielikumā aprakstīto metodi veiktu transportlīdzekļa testu uzskata par apmierinošu, ja vienlaikus izpildās visi 5.2.1. līdz 5.2.6. punktā dotie nosacījumi.

Ar elektrisku spēka pārvadu aprīkotiem transportlīdzekļiem papildus jāatbilst 5.2.8. punkta prasībām. Tās var izpildīt, pēc ražotāja pieprasījuma un pēc tehniskā dienesta veiktas validācijas veicot atsevišķu trieciena testu, ar nosacījumu, ka elektriskās sastāvdaļas neietekmē transportlīdzekļa tipa braucēju aizsardzības veiktspēju, kā noteikts šo noteikumu 5.2.1. līdz 5.2.5. punktā. Šādā gadījumā atbilstību 5.2.8. punkta prasībām pārbauda saskaņā ar šo noteikumu 3. pielikumā noteiktajām metodēm, izņemot 3. pielikuma 2., 5. un 6. punktu.

Vadītāja sēdeklī uzstāda manekenu, kas atbilst Hybrid III piecdesmitās procentiles specifikācijām (sk. 3. pielikuma 1. zemsvītras piezīmi), kam ir 45° potītes leņķis un kas atbilst tā regulējumu specifikācijām.

Hybrid III

Ārējā pasažiera sēdeklī uzstāda manekenu, kas atbilst Hybrid III piektās procentiles specifikācijām (sk. 3. pielikuma 1. zemsvītras piezīmi), kam ir 45° potītes leņķis un kas atbilst tā regulējumu specifikācijām.

Hybrid III

| 5.2.1. | Priekšējos ārējos sēdekļos uzstādītu manekenu veiktspējas kritērijiem, kas aprakstīti 4. pielikumā un reģistrēti saskaņā ar 8. pielikumu, ir jāatbilst šādiem nosacījumiem. |
| --- | --- |

5.2.1.

Priekšējos ārējos sēdekļos uzstādītu manekenu veiktspējas kritērijiem, kas aprakstīti 4. pielikumā un reģistrēti saskaņā ar 8. pielikumu, ir jāatbilst šādiem nosacījumiem.

| 5.2.1.1. | Hybrid III piecdesmitās procentiles pieauguša vīrieša manekena veiktspējas kritēriji |
| --- | --- |

5.2.1.1.

Hybrid III

| 5.2.1.1.1. | Galvas veiktspējas kritērijs (HPC) nedrīkst pārsniegt 1 000, un rezultējošais galvas paātrinājums nedrīkst pārsniegt 80 g ilgāk kā 3 ms. Pēdējo aprēķina kumulatīvi, neņemot vērā galvas atpakaļkustību. |
| --- | --- |

5.2.1.1.1.

Galvas veiktspējas kritērijs (HPC

| 5.2.1.1.2. | Kakla traumas kritēriji nedrīkst pārsniegt šādas vērtības:






  a) | aksiālais stiepes spēks kaklā nedrīkst pārsniegt 3,3 kN; |
| --- | --- | --- |

5.2.1.1.2.

Kakla traumas kritēriji nedrīkst pārsniegt šādas vērtības:

a)

aksiālais stiepes spēks kaklā nedrīkst pārsniegt 3,3 kN;

| b) | uz priekšu/atpakaļ bīdes spēki galvas/kakla saskarnē nedrīkst pārsniegt 3,1 kN; |
| --- | --- |

b)

uz priekšu/atpakaļ bīdes spēki galvas/kakla saskarnē nedrīkst pārsniegt 3,1 kN;

| c) | lieces moments kaklā ap y asi nedrīkst pārsniegt 57 Nm stiepē. |
| --- | --- |

c)

lieces moments kaklā ap y asi nedrīkst pārsniegt 57 Nm stiepē.

| 5.2.1.1.3. | Krūškurvja saspiešanas kritērijs (ThCC) nedrīkst pārsniegt 42 mm. |
| --- | --- |

5.2.1.1.3.

Krūškurvja saspiešanas kritērijs (ThCC

| 5.2.1.1.4. | Krūškurvja viskozitātes kritērijs (V * C) nedrīkst pārsniegt 1,0 m/s. |
| --- | --- |

5.2.1.1.4.

Krūškurvja viskozitātes kritērijs (V * C

| 5.2.1.1.5. | Lielā lielakaula saspiešanas spēka kritērijs (FFC) nedrīkst pārsniegt 9,07 kN. |
| --- | --- |

5.2.1.1.5.

Lielā lielakaula saspiešanas spēka kritērijs (FFC

| 5.2.1.2. | Hybrid III piektās procentiles pieaugušas sievietes manekena veiktspējas kritēriji |
| --- | --- |

5.2.1.2.

Hybrid III

| 5.2.1.2.1. | Galvas veiktspējas kritērijs (HPC) nedrīkst pārsniegt 1 000, un rezultējošais galvas paātrinājums nedrīkst pārsniegt 80 g ilgāk kā 3 ms. Pēdējo aprēķina kumulatīvi, neņemot vērā galvas atpakaļkustību. |
| --- | --- |

5.2.1.2.1.

Galvas veiktspējas kritērijs (HPC

| 5.2.1.2.2. | Kakla traumas kritēriji nedrīkst pārsniegt šādas vērtības:






  a) | aksiālais stiepes spēks kaklā nedrīkst pārsniegt 2,9 kN; |
| --- | --- | --- |

5.2.1.2.2.

Kakla traumas kritēriji nedrīkst pārsniegt šādas vērtības:

a)

aksiālais stiepes spēks kaklā nedrīkst pārsniegt 2,9 kN;

| b) | uz priekšu/atpakaļ bīdes spēki galvas/kakla saskarnē nedrīkst pārsniegt 2,7 kN; |
| --- | --- |

b)

uz priekšu/atpakaļ bīdes spēki galvas/kakla saskarnē nedrīkst pārsniegt 2,7 kN;

| c) | lieces moments kaklā ap y asi nedrīkst pārsniegt 57 Nm stiepē. |
| --- | --- |

c)

lieces moments kaklā ap y asi nedrīkst pārsniegt 57 Nm stiepē.

| 5.2.1.2.3. | Krūškurvja saspiešanas kritērijs (ThCC) nedrīkst pārsniegt 34 mm (3) M1 kategorijas transportlīdzekļiem un 42 mm N1 kategorijas transportlīdzekļiem. |
| --- | --- |

5.2.1.2.3.

Krūškurvja saspiešanas kritērijs (ThCC

3

1

1

| 5.2.1.2.4. | Krūškurvja viskozitātes kritērijs (V * C) nedrīkst pārsniegt 1,0 m/s. |
| --- | --- |

5.2.1.2.4.

Krūškurvja viskozitātes kritērijs (V * C

| 5.2.1.2.5. | Lielā lielakaula saspiešanas spēka kritērijs (FFC) nedrīkst pārsniegt 7 kN. |
| --- | --- |

5.2.1.2.5.

Lielā lielakaula saspiešanas spēka kritērijs (FFC

| 5.2.2. | Stūres rata pārvietojums |
| --- | --- |

5.2.2.

Stūres rata pārvietojums

| 5.2.2.1. | Pēc testa stūres rata paliekošais pārvietojums, mērīts stūres rata rumbas centrā, nedrīkst pārsniegt 80 mm virzienā vertikāli uz augšu un 100 mm virzienā horizontāli uz aizmuguri. |
| --- | --- |

5.2.2.1.

Pēc testa stūres rata paliekošais pārvietojums, mērīts stūres rata rumbas centrā, nedrīkst pārsniegt 80 mm virzienā vertikāli uz augšu un 100 mm virzienā horizontāli uz aizmuguri.

| 5.2.2.2. | Transportlīdzekļus, kas atbilst vai nu Noteikumu Nr. 12, vai 94 prasībām attiecībā uz stūres rata pārvietojumu, uzskata par atbilstošiem 5.2.2.1. punktam. |
| --- | --- |

5.2.2.2.

Transportlīdzekļus, kas atbilst vai nu Noteikumu Nr. 12, vai 94 prasībām attiecībā uz stūres rata pārvietojumu, uzskata par atbilstošiem 5.2.2.1. punktam.

| 5.2.3. | Testa laikā nedrīkst atvērties nevienas durvis. |
| --- | --- |

5.2.3.

Testa laikā nedrīkst atvērties nevienas durvis.

| 5.2.3.1. | Ja kā neobligātais aprīkojums ir uzstādītas automātiskas durvju aizslēgšanas sistēmas un/vai vadītājs tās var deaktivēt, šīs prasības izpildi verificē, pēc ražotāja izvēles izmantojot vienu no šādām divām testa procedūrām: |
| --- | --- |

5.2.3.1.

Ja kā neobligātais aprīkojums ir uzstādītas automātiskas durvju aizslēgšanas sistēmas un/vai vadītājs tās var deaktivēt, šīs prasības izpildi verificē, pēc ražotāja izvēles izmantojot vienu no šādām divām testa procedūrām:

| 5.2.3.1.1. | ja testē saskaņā ar 3. pielikuma 1.4.3.5.2.1. punktu, ražotājs tehniskajam dienestam papildus pierāda (piem., izmantojot ražotāja paša datus), ka tad, ja sistēmas nav vai ja tā ir deaktivēta, trieciena gadījumā nevienas durvis neatvērsies; |
| --- | --- |

5.2.3.1.1.

ja testē saskaņā ar 3. pielikuma 1.4.3.5.2.1. punktu, ražotājs tehniskajam dienestam papildus pierāda (piem., izmantojot ražotāja paša datus), ka tad, ja sistēmas nav vai ja tā ir deaktivēta, trieciena gadījumā nevienas durvis neatvērsies;

| 5.2.3.1.2. | testu veic saskaņā ar 3. pielikuma 1.4.3.5.2.2. punktu. |
| --- | --- |

5.2.3.1.2.

testu veic saskaņā ar 3. pielikuma 1.4.3.5.2.2. punktu.

| 5.2.4. | Pēc trieciena sānu durvīm jābūt neaizslēgtām. |
| --- | --- |

5.2.4.

Pēc trieciena sānu durvīm jābūt neaizslēgtām.

| 5.2.4.1. | Ja transportlīdzeklī ir uzstādīta automātiska durvju aizslēgšanas sistēma, durvīm jābūt aizslēgtām pirms trieciena un atslēgtām pēc trieciena. |
| --- | --- |

5.2.4.1.

Ja transportlīdzeklī ir uzstādīta automātiska durvju aizslēgšanas sistēma, durvīm jābūt aizslēgtām pirms trieciena un atslēgtām pēc trieciena.

| 5.2.4.2. | Ja automātiska durvju aizslēgšanas sistēma transportlīdzeklī ir uzstādīta kā neobligātais aprīkojums un/vai vadītājs to var deaktivēt, šīs prasības izpildi verificē, pēc ražotāja izvēles izmantojot vienu no šādām divām testa procedūrām: |
| --- | --- |

5.2.4.2.

Ja automātiska durvju aizslēgšanas sistēma transportlīdzeklī ir uzstādīta kā neobligātais aprīkojums un/vai vadītājs to var deaktivēt, šīs prasības izpildi verificē, pēc ražotāja izvēles izmantojot vienu no šādām divām testa procedūrām:

| 5.2.4.2.1. | ja testē saskaņā ar 3. pielikuma 1.4.3.5.2.1. punktu, ražotājs tehniskajam dienestam papildus pierāda (piem., izmantojot ražotāja paša datus), ka tad, ja sistēmas nav vai ja tā ir deaktivēta, trieciena laikā nenotiek sānu durvju aizslēgšanās; |
| --- | --- |

5.2.4.2.1.

ja testē saskaņā ar 3. pielikuma 1.4.3.5.2.1. punktu, ražotājs tehniskajam dienestam papildus pierāda (piem., izmantojot ražotāja paša datus), ka tad, ja sistēmas nav vai ja tā ir deaktivēta, trieciena laikā nenotiek sānu durvju aizslēgšanās;

| 5.2.4.2.2. | testu veic saskaņā ar 3. pielikuma 1.4.3.5.2.2. punktu. |
| --- | --- |

5.2.4.2.2.

testu veic saskaņā ar 3. pielikuma 1.4.3.5.2.2. punktu.

| 5.2.5. | Pēc trieciena bez instrumentu palīdzības, izņemot tos, kas nepieciešami manekena svara balstīšanai, ir jābūt iespējamai: |
| --- | --- |

5.2.5.

Pēc trieciena bez instrumentu palīdzības, izņemot tos, kas nepieciešami manekena svara balstīšanai, ir jābūt iespējamai:

| 5.2.5.1. | vismaz vienu durvju atvēršanai uz sēdekļu rindu. Ja šādu durvju nav, nepieciešamības gadījumā jābūt iespējai evakuēt visus braucējus, aktivējot sēdekļu pārvietošanas sistēmu. Tas neattiecas uz kabrioletiem, kam jumts ir viegli atverams, lai ļautu evakuēt braucējus.
  To novērtē visās konfigurācijās vai visnelabvēlīgākā gadījuma konfigurācijā attiecībā uz durvju skaitu katrā transportlīdzekļa pusē un transportlīdzekļiem ar vadību gan kreisajā, gan labajā pusē, kad attiecināms. |
| --- | --- |

5.2.5.1.

vismaz vienu durvju atvēršanai uz sēdekļu rindu. Ja šādu durvju nav, nepieciešamības gadījumā jābūt iespējai evakuēt visus braucējus, aktivējot sēdekļu pārvietošanas sistēmu. Tas neattiecas uz kabrioletiem, kam jumts ir viegli atverams, lai ļautu evakuēt braucējus.

To novērtē visās konfigurācijās vai visnelabvēlīgākā gadījuma konfigurācijā attiecībā uz durvju skaitu katrā transportlīdzekļa pusē un transportlīdzekļiem ar vadību gan kreisajā, gan labajā pusē, kad attiecināms.

| 5.2.5.2. | manekenu atbrīvošanai no to ierobežotājsistēmām, kurām, atrodoties bloķētā stāvoklī, ir jābūt atbrīvojamām, pieliekot atbrīvošanas ierīces centrā maksimālo spēku 60 N; |
| --- | --- |

5.2.5.2.

manekenu atbrīvošanai no to ierobežotājsistēmām, kurām, atrodoties bloķētā stāvoklī, ir jābūt atbrīvojamām, pieliekot atbrīvošanas ierīces centrā maksimālo spēku 60 N;

| 5.2.5.3. | manekenu izņemšanai no transportlīdzekļa bez sēdekļu regulēšanas. |
| --- | --- |

5.2.5.3.

manekenu izņemšanai no transportlīdzekļa bez sēdekļu regulēšanas.

| 5.2.6. | Ja transportlīdzekli darbina ar šķidru degvielu, notiekot sadursmei, drīkst notikt tikai neliela šķidruma noplūde no degvielas padeves iekārtas. |
| --- | --- |

5.2.6.

Ja transportlīdzekli darbina ar šķidru degvielu, notiekot sadursmei, drīkst notikt tikai neliela šķidruma noplūde no degvielas padeves iekārtas.

| 5.2.7. | Ja pēc sadursmes notiek šķidruma nepārtraukta noplūde no degvielas padeves iekārtas, noplūdes ātrums nedrīkst pārsniegt 30 g/min; ja šķidrums no degvielas padeves sistēmas sajaucas ar šķidrumiem no citām sistēmām un dažādie šķidrumi nevar tikt viegli atdalīti un identificēti, novērtējot nepārtraukto noplūdi, ņem vērā visus savāktos šķidrumus. |
| --- | --- |

5.2.7.

Ja pēc sadursmes notiek šķidruma nepārtraukta noplūde no degvielas padeves iekārtas, noplūdes ātrums nedrīkst pārsniegt 30 g/min; ja šķidrums no degvielas padeves sistēmas sajaucas ar šķidrumiem no citām sistēmām un dažādie šķidrumi nevar tikt viegli atdalīti un identificēti, novērtējot nepārtraukto noplūdi, ņem vērā visus savāktos šķidrumus.

| 5.2.8. | Pēc testa, kas veikts saskaņā ar šo noteikumu 3. pielikumā noteikto procedūru, elektriskajam spēka pārvadam, kas darbojas ar augstspriegumu, un augstsprieguma sastāvdaļām un sistēmām, kas ir galvaniski savienotas ar elektriskā spēka pārvada augstsprieguma kopni, ir jāatbilst šādām prasībām. |
| --- | --- |

5.2.8.

Pēc testa, kas veikts saskaņā ar šo noteikumu 3. pielikumā noteikto procedūru, elektriskajam spēka pārvadam, kas darbojas ar augstspriegumu, un augstsprieguma sastāvdaļām un sistēmām, kas ir galvaniski savienotas ar elektriskā spēka pārvada augstsprieguma kopni, ir jāatbilst šādām prasībām.

| 5.2.8.1. | Aizsardzība pret elektriskās strāvas triecienu
  Pēc trieciena augstsprieguma kopnēm ir jāatbilst vismaz vienam no četriem 5.2.8.1.1.–5.2.8.1.4.2. punktā noteiktajiem kritērijiem.
  Ja transportlīdzeklī ir iebūvēta automātiskā atvienotāja funkcija vai ierīce(-es), kas braukšanas stāvokļa laikā elektriski sadala elektriskā spēka pārvada ķēdi, atvienotajai ķēdei vai katrai sadalītajai ķēdei atsevišķi pēc atvienošanas funkcijas aktivizēšanas piemēro vismaz vienu no šādiem turpmāk norādītajiem kritērijiem.
  Tomēr 5.2.8.1.4. punktā noteiktos kritērijus nepiemēro, ja vairāk nekā viens atsevišķs augstsprieguma kopnes daļas potenciāls nav aizsargāts saskaņā ar IPXXB aizsardzības līmeņa nosacījumiem.
  Ja sadursmes testu veic ar nosacījumu, ka augstsprieguma sistēmas daļa(-as) nav zem sprieguma, un neietverot jebkādu savienošanas sistēmu REESS uzlādei, kas nav zem sprieguma braukšanas apstākļos, attiecīgās(-o) daļas(-u) aizsardzību pret elektriskās strāvas triecienu pierāda saskaņā ar vai nu 5.2.8.1.3. punktu, vai 5.2.8.1.4. punktu. |
| --- | --- |

5.2.8.1.

Aizsardzība pret elektriskās strāvas triecienu

Pēc trieciena augstsprieguma kopnēm ir jāatbilst vismaz vienam no četriem 5.2.8.1.1.–5.2.8.1.4.2. punktā noteiktajiem kritērijiem.

Ja transportlīdzeklī ir iebūvēta automātiskā atvienotāja funkcija vai ierīce(-es), kas braukšanas stāvokļa laikā elektriski sadala elektriskā spēka pārvada ķēdi, atvienotajai ķēdei vai katrai sadalītajai ķēdei atsevišķi pēc atvienošanas funkcijas aktivizēšanas piemēro vismaz vienu no šādiem turpmāk norādītajiem kritērijiem.

Tomēr 5.2.8.1.4. punktā noteiktos kritērijus nepiemēro, ja vairāk nekā viens atsevišķs augstsprieguma kopnes daļas potenciāls nav aizsargāts saskaņā ar IPXXB aizsardzības līmeņa nosacījumiem.

IPXXB

Ja sadursmes testu veic ar nosacījumu, ka augstsprieguma sistēmas daļa(-as) nav zem sprieguma, un neietverot jebkādu savienošanas sistēmu REESS uzlādei, kas nav zem sprieguma braukšanas apstākļos, attiecīgās(-o) daļas(-u) aizsardzību pret elektriskās strāvas triecienu pierāda saskaņā ar vai nu 5.2.8.1.3. punktu, vai 5.2.8.1.4. punktu.

REESS

| 5.2.8.1.1. | Augstsprieguma neesība
  Augstsprieguma kopņu spriegumiem Ub, U1 un U2 saskaņā ar 9. pielikuma 2. punktu ir jābūt vienādiem ar vai zemākiem nekā 30 V maiņstrāvas gadījumā vai 60 V līdzstrāvas gadījumā 60 sekunžu laikā pēc trieciena. |
| --- | --- |

5.2.8.1.1.

Augstsprieguma neesība

Augstsprieguma kopņu spriegumiem Ub, U1 un U2 saskaņā ar 9. pielikuma 2. punktu ir jābūt vienādiem ar vai zemākiem nekā 30 V maiņstrāvas gadījumā vai 60 V līdzstrāvas gadījumā 60 sekunžu laikā pēc trieciena.

b

1

2

| 5.2.8.1.2. | Zems elektroenerģijas līmenis
  Augstsprieguma kopņu kopējai enerģijai (TE) ir jābūt mazākai nekā 0,2 džouli, mērītai saskaņā ar 9. pielikuma 3. punktā norādīto testa procedūru, izmantojot formulu a). Kopējo enerģiju (TE) alternatīvi drīkst aprēķināt ar augstsprieguma kopnes izmērīto spriegumu Ub un ražotāja norādīto X-kondensatoru (Cx) kapacitāti saskaņā ar 9. pielikuma 3. punkta formulu (b).
  Enerģijai, ko uzglabā Y kondensatoros (TEy1, TEy2), arī ir jābūt mazākai nekā 0,2 džouli. To aprēķina, izmantojot izmērītos augstsprieguma kopņu un elektriskās šasijas spriegumus U1 un U2 un ražotāja norādīto Y-kondensatoru kapacitāti, saskaņā ar 9. pielikuma 3. punkta formulu c). |
| --- | --- |

5.2.8.1.2.

Zems elektroenerģijas līmenis

Augstsprieguma kopņu kopējai enerģijai (TE) ir jābūt mazākai nekā 0,2 džouli, mērītai saskaņā ar 9. pielikuma 3. punktā norādīto testa procedūru, izmantojot formulu a). Kopējo enerģiju (TE) alternatīvi drīkst aprēķināt ar augstsprieguma kopnes izmērīto spriegumu Ub un ražotāja norādīto X-kondensatoru (Cx) kapacitāti saskaņā ar 9. pielikuma 3. punkta formulu (b).

TE

TE

b

x

Enerģijai, ko uzglabā Y kondensatoros (TEy1, TEy2), arī ir jābūt mazākai nekā 0,2 džouli. To aprēķina, izmantojot izmērītos augstsprieguma kopņu un elektriskās šasijas spriegumus U1 un U2 un ražotāja norādīto Y-kondensatoru kapacitāti, saskaņā ar 9. pielikuma 3. punkta formulu c).

y1

y2

1

2

| 5.2.8.1.3. | Fiziskā aizsardzība
  Aizsardzībai pret tiešu pieskaršanos augstsprieguma spriegumaktīvajām daļām nodrošina IPXXB aizsardzības līmeni.
  Novērtēšanu veic saskaņā ar 9. pielikuma 4. punktu.
  Turklāt attiecībā uz aizsardzību pret netiešas saskares izraisītu elektriskās strāvas triecienu pretestībai starp elektroaizsardzības barjeru/norobežojumu visām atklātajām strāvvadošajām daļām un elektrisko šasiju jābūt mazākai nekā 0,1 Ω, un pretestībai starp jebkādām divām vienlaicīgi sasniedzamām elektroaizsardzības barjeru/norobežojumu daļām, kas atrodas mazāk nekā 2,5 m atstatu viena no otras, jābūt mazākai nekā 0,2 Ω, ja ir vismaz 0,2 A strāvas plūsma. Šo pretestību drīkst aprēķināt, izmantojot elektriskās ķēdes attiecīgo daļu atsevišķi izmērītās pretestības.
  Šīs prasības ir izpildītas, ja galvaniskais savienojums ir izveidots metinot. Šaubu gadījumā vai, ja savienojums nav metināts, mērījumus veic, izmantojot vienu no 9. pielikuma 4.1. punktā aprakstītajām testa procedūrām. |
| --- | --- |

5.2.8.1.3.

Fiziskā aizsardzība

Aizsardzībai pret tiešu pieskaršanos augstsprieguma spriegumaktīvajām daļām nodrošina IPXXB aizsardzības līmeni.

IPXXB

Novērtēšanu veic saskaņā ar 9. pielikuma 4. punktu.

Turklāt attiecībā uz aizsardzību pret netiešas saskares izraisītu elektriskās strāvas triecienu pretestībai starp elektroaizsardzības barjeru/norobežojumu visām atklātajām strāvvadošajām daļām un elektrisko šasiju jābūt mazākai nekā 0,1 Ω, un pretestībai starp jebkādām divām vienlaicīgi sasniedzamām elektroaizsardzības barjeru/norobežojumu daļām, kas atrodas mazāk nekā 2,5 m atstatu viena no otras, jābūt mazākai nekā 0,2 Ω, ja ir vismaz 0,2 A strāvas plūsma. Šo pretestību drīkst aprēķināt, izmantojot elektriskās ķēdes attiecīgo daļu atsevišķi izmērītās pretestības.

Šīs prasības ir izpildītas, ja galvaniskais savienojums ir izveidots metinot. Šaubu gadījumā vai, ja savienojums nav metināts, mērījumus veic, izmantojot vienu no 9. pielikuma 4.1. punktā aprakstītajām testa procedūrām.

| 5.2.8.1.4. | Izolācijas pretestība
  Ir jāizpilda 5.2.8.1.4.1. un 5.2.8.1.4.2. punktā noteiktie kritēriji.
  Mērījumu veic saskaņā ar 9. pielikuma 5. punktu. |
| --- | --- |

5.2.8.1.4.

Izolācijas pretestība

Ir jāizpilda 5.2.8.1.4.1. un 5.2.8.1.4.2. punktā noteiktie kritēriji.

Mērījumu veic saskaņā ar 9. pielikuma 5. punktu.

| 5.2.8.1.4.1. | No atsevišķām līdzstrāvas vai maiņstrāvas kopnēm sastāvošs elektriskais spēka pārvads
  Ja maiņstrāvas augstsprieguma kopnes un līdzstrāvas augstsprieguma kopnes ir savstarpēji galvaniski izolētas, izolācijas pretestības starp augstsprieguma kopni un elektrisko šasiju (Ri, kā noteikts 9. pielikuma 5. punktā) minimālajai vērtībai ir jābūt 100 Ω/V darba sprieguma līdzstrāvas kopnēm un 500 Ω/V darba sprieguma – maiņstrāvas kopnēm. |
| --- | --- |

5.2.8.1.4.1.

No atsevišķām līdzstrāvas vai maiņstrāvas kopnēm sastāvošs elektriskais spēka pārvads

Ja maiņstrāvas augstsprieguma kopnes un līdzstrāvas augstsprieguma kopnes ir savstarpēji galvaniski izolētas, izolācijas pretestības starp augstsprieguma kopni un elektrisko šasiju (Ri, kā noteikts 9. pielikuma 5. punktā) minimālajai vērtībai ir jābūt 100 Ω/V darba sprieguma līdzstrāvas kopnēm un 500 Ω/V darba sprieguma – maiņstrāvas kopnēm.

| 5.2.8.1.4.2. | No kombinētām līdzstrāvas un maiņstrāvas kopnēm sastāvošs elektriskais spēka pārvads
  Ja maiņstrāvas augstsprieguma kopnes un līdzstrāvas augstsprieguma kopnes ir elektriski savienotas, tām jāatbilst vienai no šādām prasībām:






  a) | izolācijas pretestības starp augstsprieguma kopni un elektrisko šasiju minimālajai vērtībai ir jābūt 500 Ω/V darba sprieguma; |
| --- | --- | --- |

5.2.8.1.4.2.

No kombinētām līdzstrāvas un maiņstrāvas kopnēm sastāvošs elektriskais spēka pārvads

Ja maiņstrāvas augstsprieguma kopnes un līdzstrāvas augstsprieguma kopnes ir elektriski savienotas, tām jāatbilst vienai no šādām prasībām:

a)

izolācijas pretestības starp augstsprieguma kopni un elektrisko šasiju minimālajai vērtībai ir jābūt 500 Ω/V darba sprieguma;

| b) | izolācijas pretestības starp augstsprieguma kopni un elektrisko šasiju minimālajai vērtībai ir jābūt 100 Ω/V darba sprieguma, un maiņstrāvas augstsprieguma kopne atbilst fiziskajai aizsardzībai, kā aprakstīts 5.2.8.1.3. punktā; |
| --- | --- |

b)

izolācijas pretestības starp augstsprieguma kopni un elektrisko šasiju minimālajai vērtībai ir jābūt 100 Ω/V darba sprieguma, un maiņstrāvas augstsprieguma kopne atbilst fiziskajai aizsardzībai, kā aprakstīts 5.2.8.1.3. punktā;

| c) | izolācijas pretestības starp augstsprieguma kopni un elektrisko šasiju minimālajai vērtībai ir jābūt 100 Ω/V darba sprieguma, un maiņstrāvas augstsprieguma kopne atbilst augstsprieguma neesības prasībai, kā aprakstīts 5.2.8.1.1. punktā. |
| --- | --- |

c)

izolācijas pretestības starp augstsprieguma kopni un elektrisko šasiju minimālajai vērtībai ir jābūt 100 Ω/V darba sprieguma, un maiņstrāvas augstsprieguma kopne atbilst augstsprieguma neesības prasībai, kā aprakstīts 5.2.8.1.1. punktā.

| 5.2.8.2. | Elektrolīta noplūde |
| --- | --- |

5.2.8.2.

Elektrolīta noplūde

| 5.2.8.2.1. | Ūdeni saturošas elektrolīta REESS gadījumā
  Laikposmā no trieciena līdz 60 minūtēm pēc trieciena nedrīkst būt šķidra elektrolīta noplūde no REESS pasažieru nodalījumā un ne vairāk kā 7 procentu pēc tilpuma REESS elektrolīta noplūde, tās maksimumam nepārsniedzot 5,0 l, no REESS ārpus pasažieru nodalījuma. Noplūdušā elektrolīta daudzumu var izmērīt ar parastiem šķidruma tilpuma noteikšanas paņēmieniem pēc tā savākšanas. Attiecībā uz Stoddard, iekrāsotu dzeses vielu un elektrolītu, saturošām tvertnēm šķidrumiem ļauj nodalīties īpatnējā blīvuma ietekmē, un tad veic mērījumus. |
| --- | --- |

5.2.8.2.1.

Ūdeni saturošas elektrolīta REESS

Laikposmā no trieciena līdz 60 minūtēm pēc trieciena nedrīkst būt šķidra elektrolīta noplūde no REESS pasažieru nodalījumā un ne vairāk kā 7 procentu pēc tilpuma REESS elektrolīta noplūde, tās maksimumam nepārsniedzot 5,0 l, no REESS ārpus pasažieru nodalījuma. Noplūdušā elektrolīta daudzumu var izmērīt ar parastiem šķidruma tilpuma noteikšanas paņēmieniem pēc tā savākšanas. Attiecībā uz Stoddard, iekrāsotu dzeses vielu un elektrolītu, saturošām tvertnēm šķidrumiem ļauj nodalīties īpatnējā blīvuma ietekmē, un tad veic mērījumus.

REESS

REESS

REESS

Stoddard

| 5.2.8.2.2. | Bezūdens elektrolīta REESS gadījumā
  Laikposmā no trieciena līdz 60 minūtēm pēc trieciena nedrīkst būt šķidra elektrolīta noplūde no REESS pasažieru nodalījumā, bagāžas nodalījumā un šķidra elektrolīta noplūde ārpus transportlīdzekļa. Par šīs prasības izpildi pārliecinās ar vizuālu inspicēšanu, nedemontējot nevienu transportlīdzekļa daļu. |
| --- | --- |

5.2.8.2.2.

Bezūdens elektrolīta REESS

Laikposmā no trieciena līdz 60 minūtēm pēc trieciena nedrīkst būt šķidra elektrolīta noplūde no REESS pasažieru nodalījumā, bagāžas nodalījumā un šķidra elektrolīta noplūde ārpus transportlīdzekļa. Par šīs prasības izpildi pārliecinās ar vizuālu inspicēšanu, nedemontējot nevienu transportlīdzekļa daļu.

REESS

| 5.2.8.3. | REESS noturēšana

  REESS jāpaliek piestiprinātai pie transportlīdzekļa ar vismaz vienu sastāvdaļas stiprinājumu, balsteni vai jebkādu struktūru, kas pārnes slodzi no REESS uz transportlīdzekļa struktūru, un ārpus pasažieru nodalījuma esoša REESS nedrīkst nonākt pasažieru nodalījumā. |
| --- | --- |

5.2.8.3.

REESS

REESS jāpaliek piestiprinātai pie transportlīdzekļa ar vismaz vienu sastāvdaļas stiprinājumu, balsteni vai jebkādu struktūru, kas pārnes slodzi no REESS uz transportlīdzekļa struktūru, un ārpus pasažieru nodalījuma esoša REESS nedrīkst nonākt pasažieru nodalījumā.

REESS

REESS

REESS

| 5.2.8.4. | REESS degšanas bīstamība
  Laikposmā starp triecienu un 60 minūtēm pēc trieciena nedrīkst būt REESS degšanas vai sprādziena pazīmju. |
| --- | --- |

5.2.8.4.

REESS

Laikposmā starp triecienu un 60 minūtēm pēc trieciena nedrīkst būt REESS degšanas vai sprādziena pazīmju.

REESS

6.   NORĀDĪJUMI AR DROŠĪBAS GAISA SPILVENIEM APRĪKOTU TRANSPORTLĪDZEKĻU LIETOTĀJIEM

| 6.1. | No 2020. gada 1. septembra attiecībā uz jaunu transportlīdzekļu tipu transportlīdzekļiem, kuri aprīkoti ar gaisa spilvena mezgliem, kas paredzēti vadītāja un citu braucēju aizsardzībai, pierāda atbilstību ANO Noteikumu Nr. 16 8.1.8. līdz 8.1.9. punktam, ievērojot 08. sērijas grozījumus. Pirms šī datuma piemēro iepriekšējās grozījumu sērijas attiecīgās prasības. |
| --- | --- |

6.1.

No 2020. gada 1. septembra attiecībā uz jaunu transportlīdzekļu tipu transportlīdzekļiem, kuri aprīkoti ar gaisa spilvena mezgliem, kas paredzēti vadītāja un citu braucēju aizsardzībai, pierāda atbilstību ANO Noteikumu Nr. 16 8.1.8. līdz 8.1.9. punktam, ievērojot 08. sērijas grozījumus. Pirms šī datuma piemēro iepriekšējās grozījumu sērijas attiecīgās prasības.

7.   TRANSPORTLĪDZEKĻA TIPA PĀRVEIDOJUMS UN APSTIPRINĀJUMA PAPLAŠINĀJUMS

| 7.1. | Par visiem transportlīdzekļa tipa pārveidojumiem attiecībā uz šiem noteikumiem paziņo transportlīdzekļa tipu apstiprinājušajai tipa apstiprinātājai iestādei. Tipa apstiprinātāja iestāde tad drīkst vai nu:






  a) | pēc apspriešanās ar ražotāju nolemt, ka jāpiešķir jauns tipa apstiprinājums; vai |
| --- | --- | --- |

7.1.

Par visiem transportlīdzekļa tipa pārveidojumiem attiecībā uz šiem noteikumiem paziņo transportlīdzekļa tipu apstiprinājušajai tipa apstiprinātājai iestādei. Tipa apstiprinātāja iestāde tad drīkst vai nu:

a)

pēc apspriešanās ar ražotāju nolemt, ka jāpiešķir jauns tipa apstiprinājums; vai

| b) | piemērot 7.1.1. punktā noteikto procedūru (revīzija) un, ja attiecināms, 7.1.2. punktā noteikto procedūru (paplašinājums). |
| --- | --- |

b)

piemērot 7.1.1. punktā noteikto procedūru (revīzija) un, ja attiecināms, 7.1.2. punktā noteikto procedūru (paplašinājums).

| 7.1.1. | Revīzija
  Ja ir mainījušās informācijas dokumentos iekļautās ziņas un tipa apstiprinātāja iestāde uzskata, ka veiktajiem pārveidojumiem nevarētu būt vērā ņemamu negatīvu seku un ka transportlīdzeklis jebkurā gadījumā joprojām atbilst prasībām, pārveidojumu kvalificē kā “revīziju”.
  Šādā gadījumā tipa apstiprinātāja iestāde pēc nepieciešamības izdod pārskatītas informācijas dokumentu lapas, atzīmējot katru pārskatīto lapu, lai skaidri parādītu pārveidojuma raksturu un atkārtotās izdošanas datumu. Par atbilstīgu šai prasībai uzskata informācijas dokumentu konsolidētās un atjauninātās versijas, kam pievienots detalizēts pārveidojuma apraksts. |
| --- | --- |

7.1.1.

Revīzija

Ja ir mainījušās informācijas dokumentos iekļautās ziņas un tipa apstiprinātāja iestāde uzskata, ka veiktajiem pārveidojumiem nevarētu būt vērā ņemamu negatīvu seku un ka transportlīdzeklis jebkurā gadījumā joprojām atbilst prasībām, pārveidojumu kvalificē kā “revīziju”.

Šādā gadījumā tipa apstiprinātāja iestāde pēc nepieciešamības izdod pārskatītas informācijas dokumentu lapas, atzīmējot katru pārskatīto lapu, lai skaidri parādītu pārveidojuma raksturu un atkārtotās izdošanas datumu. Par atbilstīgu šai prasībai uzskata informācijas dokumentu konsolidētās un atjauninātās versijas, kam pievienots detalizēts pārveidojuma apraksts.

| 7.1.2. | Paplašinājums
  Pārveidojumu apzīmē kā “paplašinājumu”, ja papildus informācijas mapē iekļauto ziņu izmaiņām:






  a) | ir vajadzīgas papildu inspicēšanas vai testi; vai |
| --- | --- | --- |

7.1.2.

Paplašinājums

Pārveidojumu apzīmē kā “paplašinājumu”, ja papildus informācijas mapē iekļauto ziņu izmaiņām:

a)

ir vajadzīgas papildu inspicēšanas vai testi; vai

| b) | ir mainījusies jebkāda informācija paziņojuma dokumentā (izņemot tā pielikumus); vai |
| --- | --- |

b)

ir mainījusies jebkāda informācija paziņojuma dokumentā (izņemot tā pielikumus); vai

| c) | tiek pieprasīts apstiprinājums saskaņā ar jaunākas sērijas grozījumiem pēc to stāšanās spēkā. |
| --- | --- |

c)

tiek pieprasīts apstiprinājums saskaņā ar jaunākas sērijas grozījumiem pēc to stāšanās spēkā.

| 7.2. | Paziņojumu par apstiprinājuma apliecināšanu, paplašinājumu vai atteikumu nosūta šos ANO noteikumus piemērojošajām Nolīguma pusēm saskaņā ar 4.3. punktā noteikto procedūru. Turklāt attiecīgi groza 1. pielikumā noteiktajam paziņojuma dokumentam pievienoto informācijas dokumentu un testa ziņojumu satura rādītāju, lai parādītu jaunākās revīzijas vai paplašinājuma datumu. |
| --- | --- |

7.2.

Paziņojumu par apstiprinājuma apliecināšanu, paplašinājumu vai atteikumu nosūta šos ANO noteikumus piemērojošajām Nolīguma pusēm saskaņā ar 4.3. punktā noteikto procedūru. Turklāt attiecīgi groza 1. pielikumā noteiktajam paziņojuma dokumentam pievienoto informācijas dokumentu un testa ziņojumu satura rādītāju, lai parādītu jaunākās revīzijas vai paplašinājuma datumu.

8.   RAŽOŠANAS ATBILSTĪBA

Ražošanas atbilstības procedūrām jāatbilst Nolīguma 1. pielikumā (E/ECE/TRANS/505/Rev.3) noteiktajām, ievērojot šādas prasības.

| 8.1. | Katru atbilstīgi šiem noteikumiem apstiprinātu transportlīdzekli ražo tā, ka tas atbilst apstiprinātajam tipam un 5. un 6. punktā noteiktajām prasībām. |
| --- | --- |

8.1.

Katru atbilstīgi šiem noteikumiem apstiprinātu transportlīdzekli ražo tā, ka tas atbilst apstiprinātajam tipam un 5. un 6. punktā noteiktajām prasībām.

| 8.2. | Tipa apstiprinājumu piešķīrusī tipa apstiprinātāja iestāde jebkurā laikā drīkst verificēt katrā ražotnē piemērotās atbilstības kontroles metodes. Šādu verifikāciju normāls biežums ir reize divos gados. |
| --- | --- |

8.2.

Tipa apstiprinājumu piešķīrusī tipa apstiprinātāja iestāde jebkurā laikā drīkst verificēt katrā ražotnē piemērotās atbilstības kontroles metodes. Šādu verifikāciju normāls biežums ir reize divos gados.

9.   SANKCIJAS PAR RAŽOŠANAS NEATBILSTĪBU

| 9.1. | Atbilstīgi šiem noteikumiem transportlīdzekļa tipam piešķirtu apstiprinājumu drīkst anulēt, ja netiek izpildītas 7.1. punktā noteiktās prasības. |
| --- | --- |

9.1.

Atbilstīgi šiem noteikumiem transportlīdzekļa tipam piešķirtu apstiprinājumu drīkst anulēt, ja netiek izpildītas 7.1. punktā noteiktās prasības.

| 9.2. | Ja šos noteikumus piemērojoša Nolīguma puse anulē tās iepriekš piešķirtu apstiprinājumu, tā nekavējoties informē par to pārējās šos noteikumus piemērojošās Nolīguma puses, izmantojot apstiprinājuma veidlapas kopiju, kuras beigās ar lieliem burtiem rakstīts, parakstīts un datēts paziņojums “APPROVAL WITHDRAWN” (“APSTIPRINĀJUMS ANULĒTS”). |
| --- | --- |

9.2.

Ja šos noteikumus piemērojoša Nolīguma puse anulē tās iepriekš piešķirtu apstiprinājumu, tā nekavējoties informē par to pārējās šos noteikumus piemērojošās Nolīguma puses, izmantojot apstiprinājuma veidlapas kopiju, kuras beigās ar lieliem burtiem rakstīts, parakstīts un datēts paziņojums “APPROVAL WITHDRAWN

10.   RAŽOŠANAS PILNĪGA IZBEIGŠANA

Ja apstiprinājuma turētājs pilnībā izbeidz ražot saskaņā ar šiem noteikumiem apstiprinātu transportlīdzekļa tipu, tas attiecīgi informē tipa apstiprinātāju iestādi, kas piešķīrusi apstiprinājumu. Saņēmusi attiecīgo paziņojumu, šī tipa apstiprinātāja iestāde par to informē pārējās šos noteikumus piemērojošās Nolīguma puses, izmantojot apstiprinājuma veidlapas kopiju, kuras beigās ir ar lieliem burtiem rakstīts, parakstīts un datēts paziņojums “
  PRODUCTION DISCONTINUED
  ” (“RAŽOŠANA IZBEIGTA”).

PRODUCTION DISCONTINUED

11.   PAR APSTIPRINĀŠANAS TESTU VEIKŠANU ATBILDĪGO TEHNISKO DIENESTU UN TIPA APSTIPRINĀTĀJU IESTĀŽU NOSAUKUMI UN ADRESES

Šos noteikumus piemērojošās Nolīguma puses paziņo Apvienoto Nāciju Organizācijas sekretariātam par apstiprināšanas testu veikšanu atbildīgo dienestu nosaukumus un adreses, ražotāju, kas pilnvaroti veikt testus, nosaukumu un adreses un apstiprinājumus piešķirošo tipa apstiprinātāju iestāžu, kurām jānosūta citās valstīs izdotu apstiprinājumu, apstiprinājuma atteikšanu vai anulēšanu apliecinošas veidlapas, nosaukumus un adreses.

12.   PĀREJAS NOTEIKUMI

| 12.1. | No 02. sērijas grozījumu oficiālā spēkā stāšanās datuma Nolīguma puse, kas piemēro šos noteikumus, neatsaka piešķirt vai neatsaka pieņemt tipa apstiprinājumus atbilstīgi šiem noteikumiem, kas grozīti ar 02. sērijas grozījumiem. |
| --- | --- |

12.1.

No 02. sērijas grozījumu oficiālā spēkā stāšanās datuma Nolīguma puse, kas piemēro šos noteikumus, neatsaka piešķirt vai neatsaka pieņemt tipa apstiprinājumus atbilstīgi šiem noteikumiem, kas grozīti ar 02. sērijas grozījumiem.

| 12.2. | No 2023. gada 1. septembra Nolīguma pusēm, kas piemēro šos noteikumus, nav pienākuma pieņemt transportlīdzekļu ar elektrisko spēka pārvadu, ko darbina augstspriegums, tipa apstiprinājumus atbilstīgi 01. sērijas grozījumiem, kas pirmo reizi izdoti pēc 2023. gada 1. septembra. |
| --- | --- |

12.2.

No 2023. gada 1. septembra Nolīguma pusēm, kas piemēro šos noteikumus, nav pienākuma pieņemt transportlīdzekļu ar elektrisko spēka pārvadu, ko darbina augstspriegums, tipa apstiprinājumus atbilstīgi 01. sērijas grozījumiem, kas pirmo reizi izdoti pēc 2023. gada 1. septembra.

| 12.3. | Nolīguma puses, kas piemēro šos noteikumus, turpina pieņemt transportlīdzekļu, kuriem nav elektriskā spēka pārvada, ko darbina augstspriegums, tipa apstiprinājumus atbilstīgi šo noteikumu 01. sērijas grozījumiem. |
| --- | --- |

12.3.

Nolīguma puses, kas piemēro šos noteikumus, turpina pieņemt transportlīdzekļu, kuriem nav elektriskā spēka pārvada, ko darbina augstspriegums, tipa apstiprinājumus atbilstīgi šo noteikumu 01. sērijas grozījumiem.

| 12.4. | Nolīguma puses, kas piemēro šos noteikumus, neatsaka piešķirt tipa apstiprinājumus atbilstīgi šo noteikumu jebkuras iepriekšējās sērijas grozījumiem vai to paplašinājumus. |
| --- | --- |

12.4.

Nolīguma puses, kas piemēro šos noteikumus, neatsaka piešķirt tipa apstiprinājumus atbilstīgi šo noteikumu jebkuras iepriekšējās sērijas grozījumiem vai to paplašinājumus.

| 12.5. | Neskarot iepriekš izklāstītos pārejas noteikumus, Nolīguma pusēm, kas šos noteikumus sāk piemērot pēc jaunākās grozījumu sērijas spēkā stāšanās datuma, nav pienākuma pieņemt tipa apstiprinājumus, kas piešķirti saskaņā ar jebkuru no šo noteikumu iepriekšējo sēriju grozījumiem. |
| --- | --- |

12.5.

Neskarot iepriekš izklāstītos pārejas noteikumus, Nolīguma pusēm, kas šos noteikumus sāk piemērot pēc jaunākās grozījumu sērijas spēkā stāšanās datuma, nav pienākuma pieņemt tipa apstiprinājumus, kas piešķirti saskaņā ar jebkuru no šo noteikumu iepriekšējo sēriju grozījumiem.

---

(1)  Kā noteikts Konsolidētās rezolūcijas par transportlīdzekļu konstrukciju (R.E.3), dokumenta ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.6, 2. punktā – https://unece.org/transport/standards/transport/vehicle-regulations-wp29/resolutions

1

(2)  1958. gada Nolīguma pušu pazīšanas numuri ir doti Konsolidētās rezolūcijas par transportlīdzekļu konstrukciju (R.E.3) 3. pielikumā, dokuments ECE/TRANS/WP.29/78/Rev. 6.

2

(3)  Šī robežvērtība ir iegūta no 65-gadīgas piektās procentiles sievietes manekena traumas kritērijiem. Šim kritērijam vajadzētu aprobežoties ar priekšējo ārējo pasažiera vietu saistībā ar šajos noteikumos noteikto slogojumu un testa nosacījumiem. Tā piemērošanu varētu paplašināt tikai pēc turpmākas izskatīšanas un pārskatīšanas.

3

---

1. PIELIKUMS

Paziņojums

(maksimālais formāts: A4 (210 × 297 mm))

| (1) | Izdevējs: (Iestādes nosaukums)
  ...
  ... |
| --- | --- |

Image 86

Izdevējs: (Iestādes nosaukums)

...

...

| par (2): | apstiprinājuma piešķiršanu |
| --- | --- |
| | apstiprinājuma paplašināšanu
  apstiprinājuma atteikšanu
  apstiprinājuma anulēšanu
  ražošanas pilnīgu izbeigšanu |

par (2):

apstiprinājuma piešķiršanu

apstiprinājuma paplašināšanu

apstiprinājuma atteikšanu

apstiprinājuma anulēšanu

ražošanas pilnīgu izbeigšanu

transportlīdzekļa tipam attiecībā uz braucēju aizsardzību frontālas sadursmes gadījumā atbilstīgi Noteikumiem Nr. 137

Apstiprinājuma Nr.: ... Paplašinājuma Nr. ...

| 1. | Mehāniskā transportlīdzekļa tirdzniecības nosaukums vai tirdzniecības zīme ... |
| --- | --- |

1.

| 2. | Transportlīdzekļa tips ... |
| --- | --- |

2.

| 3. | Ražotāja nosaukums un adrese ...
  ... |
| --- | --- |

3.

...

| 4. | Ražotāja pārstāvja nosaukums un adrese, ja attiecināms
  ... |
| --- | --- |

4.

...

| 5. | Transportlīdzekļa tipa īss apraksts attiecībā uz tā struktūru, izmēriem, formu un materiāliem ...
  ... |
| --- | --- |

5.

...

| 5.1. | Transportlīdzeklī uzstādītās aizsardzības sistēmas apraksts ...
  ... |
| --- | --- |

5.1.

...

| 5.2. | Iekšējā iekārtojuma vai pierīču apraksts, kas var ietekmēt testus ... |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | Elektroenerģijas avota novietojums ... |
| --- | --- |

5.3.

| 6. | Motora atrašanās vieta: priekšā/aizmugurē/vidū2 |
| --- | --- |

6.

| 7. | Piedziņa: priekšējā/aizmugurējā2 |
| --- | --- |

7.

| 8. | Testēšanai iesniegtā transportlīdzekļa masa: | uz priekšējo asi: ... |
| --- | --- | --- |

8.

uz priekšējo asi: ...

| | uz aizmugurējo asi: ... |
| --- | --- |

uz aizmugurējo asi: ...

| | kopējā: ... |
| --- | --- |

kopējā: ...

| 9. | Transportlīdzeklis nodots apstiprināšanai (datums) ... |
| --- | --- |

9.

| 10. | Par apstiprināšanas testu veikšanu atbildīgais tehniskais dienests ... |
| --- | --- |

10.

| 11. | Šā dienesta izsniegtā ziņojuma datums ... |
| --- | --- |

11.

| 12. | Šā dienesta izsniegtā ziņojuma numurs ... |
| --- | --- |

12.

| 13. | Apstiprinājums piešķirts/atteikts/paplašināts/anulēts2 |
| --- | --- |

13.

| 14. | Apstiprinājuma marķējuma zīmes atrašanās vieta uz transportlīdzekļa ... |
| --- | --- |

14.

| 15. | Vieta ... |
| --- | --- |

15.

| 16. | Datums ... |
| --- | --- |

16.

| 17. | Paraksts ... |
| --- | --- |

17.

| 18. | Šim paziņojumam pievienoti šādi dokumenti ar iepriekš norādīto apstiprinājuma numuru ...
  (fotogrāfijas un/vai shēmas un rasējumi, kas ļauj kopumā identificēt transportlīdzekļa tipu(-us) un tā(to) iespējamos variantus, kurus aptver apstiprinājums) |
| --- | --- |

18.

(fotogrāfijas un/vai shēmas un rasējumi, kas ļauj kopumā identificēt transportlīdzekļa tipu(-us) un tā(to) iespējamos variantus, kurus aptver apstiprinājums)

---

(1)  Tās valsts pazīšanas numurs, kura piešķīrusi, paplašinājusi, atteikusi vai anulējusi apstiprinājumu (apstiprināšanas prasības skatīt noteikumos).

(2)  Lieko svītrot.

---

2. PIELIKUMS

Apstiprinājuma marķējuma zīmju izkārtojums

A PARAUGS

(Skatīt šo noteikumu 4.4. punktu)

Image 87

a = 8 mm min.

Šāda apstiprinājuma marķējuma zīme uz transportlīdzekļa norāda, ka dotais transportlīdzekļa tips attiecībā uz braucēju aizsardzību frontālas sadursmes gadījumā ir apstiprināts Francijā (E 2) atbilstīgi Noteikumiem Nr. 137 ar apstiprinājuma numuru 011424. Apstiprinājuma numurs norāda, ka apstiprinājums ir piešķirts saskaņā ar noteikumu Nr. 137 prasībām, ievērojot 01. sērijas grozījumus.

B PARAUGS

(Sk. šo noteikumu 4.5. punktu)

Image 88

a = 8 mm min.

Šāda apstiprinājuma marķējuma zīme uz transportlīdzekļa norāda, ka dotais transportlīdzekļa tips ir apstiprināts Nīderlandē (E 4) atbilstīgi Noteikumiem Nr. 137 un Nr. 11 (1). Pirmie divi apstiprinājuma numuru cipari norāda, ka attiecīgo apstiprinājumu piešķiršanas datumos Noteikumi Nr. 137 ietvēra 01. sērijas grozījumus un Noteikumi Nr. 11 ietvēra 02. sērijas grozījumus.

---

(1)  Pēdējais numurs ir dots tikai kā piemērs.

---

3. PIELIKUMS

Testa procedūra

Šā testa mērķis ir verificēt transportlīdzekļa atbilstību šo noteikumu 5.2. punktā noteiktajām prasībām.

1.

Transportlīdzekļa novietošana un sagatavošana

1.1.

Testēšanas zonai ir jābūt pietiekami plašai, lai ietvertu ieskriešanās ceļu, šķērsli un testam nepieciešamās tehniskās instalācijas. Ceļa pēdējai daļai vismaz 5 m pirms šķēršļa ir jābūt horizontālai, līdzenai un gludai.

1.2.

Šķērslis sastāv no dzelzsbetona bloka, kura platums priekšpusē nav mazāks kā 3 m, un augstums nav mazāks kā 1,5 m. Šķēršļa biezumam ir jābūt tādam, ka tas sver vismaz 70 metriskās tonnas. Priekšējai skaldnei ir jābūt plakanai, vertikālai un perpendikulārai ieskrējiena ceļa asij. Tai ir jābūt klātai ar 20 ± 2 mm biezām, labā stāvoklī esošām saplākšņa plātnēm. Starp šķērsli un saplāksni drīkst novietot vismaz 25 mm biezas tērauda plāksnes struktūru. Drīkst lietot šķērsli ar atšķirīgiem raksturlielumiem ar nosacījumu, ka trieciena virsmas laukums ir lielāks par testējamā transportlīdzekļa frontālā trieciena laukumu un ar nosacījumu, ka tas nodrošina ekvivalentus rezultātus.

1.3.

Šķēršļa orientācija

1.3.1.

Tam jāsasniedz šķērslis, virzoties perpendikulāri sadursmes sienai; maksimālā pieļaujamā sānu novirze starp transportlīdzekļa priekšas vertikālo viduslīniju un sadursmes sienas vertikālo viduslīniju ir ± 30 cm.

1.4.

Transportlīdzekļa stāvoklis

1.4.1.

Testējamajam transportlīdzeklim ir jāreprezentē sērijveida ražojums, tam ir jāsatur visas parasti uzstādītās iekārtas, un tam ir jābūt normālā darba kārtībā. Dažas sastāvdaļas drīkst aizvietot ar ekvivalentām masām, ja šādai aizstāšanai nav ievērojamas ietekmes uz rezultātiem, kas izmērīti saskaņā ar 6. punktu.

Ražotājam un tehniskajam dienestam jāvienojas ļaut pārveidot degvielas sistēmu tā, lai varētu izmantot motora darbināšanai vai elektroenerģijas pārveidošanai piemērotu degvielas daudzumu.

1.4.2.

Transportlīdzekļa masa

1.4.2.1.

Testam iesniegtā transportlīdzekļa masai ir jābūt masai tukšā, neslogotā stāvoklī.

1.4.2.2.

Šo prasību nepiemēro ūdeņraža degvielas tvertnēm.

1.4.2.3.

Šādā gadījumā visas citas sistēmas (bremžu, dzeses ...) drīkst būt tukšas; šķidrumu masu kompensē.

1.4.2.4.

Ja transportlīdzeklī esošā mēraparāta masa pārsniedz atļautos 25 kg, to drīkst kompensēt ar samazinājumiem, kuriem nav ievērojamas ietekmes uz rezultātiem, ko mēra saskaņā ar 6. punktu.

1.4.2.5.

Mēraparāta masa nedrīkst izmainīt standartslodzi uz katru asi vairāk kā par 5 procentiem, katrai izmaiņai nepārsniedzot 20 kg.

1.4.2.6.

Transportlīdzekļa masu, ko iegūst, izpildot 1.4.2.1. punkta nosacījumus, norāda ziņojumā.

1.4.3.

Iestatījumi pasažieru nodalījumā

1.4.3.1.

Ja stūres rats ir regulējams, to iestata ražotāja norādītā normālā stāvoklī vai, ja ražotājs nekādus konkrētus norādījumus nav devis, tā regulēšanas diapazona(-u) vidū. Kad tiek izbeigta transportlīdzekļa piedziņa, stūres ratu atbrīvo tā, lai tā spieķi atrastos stāvoklī, kas saskaņā ar ražotāja noteikto atbilst transportlīdzekļa taisnvirziena kustībai uz priekšu.

1.4.3.2.

Transportlīdzekļa pārvietojamam stiklojumam ir jāatrodas aizvērtā stāvoklī. Testa mērījuma nolūkā un vienojoties ar ražotāju, to drīkst nolaist ar nosacījumu, ka tā darbināšanas roktura stāvoklis atbilst stāvoklim, kad stiklojums atrodas aizvērtā stāvoklī.

1.4.3.3.

Pārnesumu pārslēgšanas svirai ir jāatrodas neitrālā pozīcijā. Ja transportlīdzekļa piedziņai izmanto tā motoru, pārnesumu pārslēgšanas sviras pozīciju nosaka ražotājs.

1.4.3.4.

Pedāļi atrodas normālā atlaistā stāvoklī. Ja pedāļi ir regulējami, tos iestata vidējā stāvokli, ja ražotājs nav noteicis citu stāvokli.

1.4.3.5.

Durvīm jābūt aizvērtām, bet ne aizslēgtām.

1.4.3.5.1.

Ja transportlīdzeklis ir aprīkots ar automātiski aktivējamu durvju aizslēgšanas sistēmu, šo sistēmu aktivizē, uzsākot transportlīdzekļa kustību, lai pirms trieciena brīža durvis būtu automātiski aizslēgtas. Pēc ražotāja izvēles durvis aizslēdz manuāli pirms transportlīdzekļa kustības uzsākšanas.

1.4.3.5.2.

Ja transportlīdzeklim ir neobligāta automātiski aktivējama durvju aizslēgšanas sistēma un/vai vadītājs to var deaktivēt, pēc ražotāja izvēles izmanto vienu no šādām divām procedūrām:

1.4.3.5.2.1.

sistēmu aktivē transportlīdzekļa kustības uzsākšanas sākumā, lai pirms trieciena brīža durvis tiktu automātiski aizslēgtas. Pēc ražotāja izvēles durvis aizslēdz manuāli pirms transportlīdzekļa kustības uzsākšanas;

1.4.3.5.2.2.

sānu durvis vadītāja pusē neaizslēdz, un sistēmu attiecībā uz šīm durvīm bloķē; sānu durvīm pasažiera pusē sistēmu drīkst aktivēt, lai pirms trieciena brīža šīs durvis tiktu automātiski aizslēgtas. Pēc ražotāja izvēles durvis aizslēdz manuāli pirms transportlīdzekļa kustības uzsākšanas. Testu uzskata par izturētu, ja aizslēgtās un neaizslēgtās durvis ir savstarpēji mainījušās.

1.4.3.6.

Ja ir uzstādīts atverams vai noņemams jumts, tam ir jābūt savā vietā un aizvērtam. Testa mērījuma nolūkā un vienojoties ar ražotāju, tas drīkst būt atvērts.

1.4.3.7.

Saulsargiem ir jābūt paceltā stāvoklī.

1.4.3.8.

Iekšējam atpakaļskata spogulim jābūt normālā lietošanas stāvoklī.

1.4.3.9.

Priekšējiem un aizmugurējiem roku balstiem, ja tie ir kustināmi, jāatrodas nolaistā stāvoklī, ja vien to neliedz manekenu stāvoklis transportlīdzekļos.

1.4.3.10.

Augstumā regulējamiem pagalvjiem jābūt ražotāja noteiktā, pienācīgā pozīcijā. Ja konkrētu ražotāja norādījumu nav, pagalvjiem jābūt galējā augstākajā pozīcijā piecdesmitās procentiles vīrieša manekenam un galējā zemākajā pozīcijā – piektās procentiles sievietes manekenam.

1.4.3.11.

Sēdekļi

1.4.3.11.1.

Garenvirzienā regulējamus sēdekļus iestata tā, lai to H punkts, kas noteikts saskaņā ar 6. pielikumā noteikto procedūru, atrastos gājiena viduspunktā vai tam vistuvākajā fiksētā pozīcijā un ražotāja noteiktā augstuma pozīcijā (ja neatkarīgi regulējami augstumā). Sola gadījumā par atskaites punktu izmanto vadītāja vietas H punktu.

1.4.3.11.2.

Garenvirzienā regulējamus sēdekļus iestata tā, lai to H punkts, kas noteikts saskaņā ar 6. pielikumā noteikto procedūru, atrastos:

| a) | ražotāja norādītajā pozīcijā, kurai jāatrodas uz priekšu no gājiena viduspunkta; vai |
| --- | --- |

a)

ražotāja norādītajā pozīcijā, kurai jāatrodas uz priekšu no gājiena viduspunkta; vai

| b) | ja konkrētu ražotāja ieteikumu nav, iespējami tuvu pozīcijai, kura atrodas vidū starp sēdekļa tālāko priekšējo pozīciju un tā gājiena viduspunktu. |
| --- | --- |

b)

ja konkrētu ražotāja ieteikumu nav, iespējami tuvu pozīcijai, kura atrodas vidū starp sēdekļa tālāko priekšējo pozīciju un tā gājiena viduspunktu.

Jebkādu atbalsta sistēmu iestata atbilstoši ražotāja norādījumiem. Ja konkrētu ražotāja ieteikumu nav, jebkādai atbalsta sistēmai (piem., sēdekļa spilvena regulēšanas garumā vai slīpumā) jābūt tās ievilktā/zemākajā pozīcijā.

1.4.3.11.3.

Regulējamas sēdekļu atzveltnes iestata tā, lai rezultējošais manekena rumpja slīpums būtu iespējami tuvs ražotāja ieteiktajam normālai lietošanai, vai, ja konkrētu ražotāja ieteikumu nav – 25° leņķī uz aizmuguri attiecībā pret vertikāli. Piektās procentiles sievietes manekenam sēdekļa atzveltni drīkst iestatīt citā leņķī, ja tas vajadzīgs 5. pielikuma 3.1. punkta prasību ievērošanai.

1.4.3.11.4.

Ja aizmugurējie sēdekļi vai aizmugurējie soli ir regulējami, tos iestata galējā aizmugurējā pozīcijā.

1.4.4.

Elektriskā spēka pārvada iestatījums

1.4.4.1.

SOC iestatīšanas procedūras

1.4.4.1.1.

SOC iestatīšanu veic 20 ± 10 °C vides temperatūrā.

1.4.4.1.2.

| a) | transportlīdzekļiem, kuru REESS konstruēta ārējai uzlādei, REESS uzlādē līdz vislielākajam SOC saskaņā ar ražotāja norādīto procedūru normālā ekspluatācijā, līdz uzlādes process ir normāli beidzies; |
| --- | --- |

a)

transportlīdzekļiem, kuru REESS konstruēta ārējai uzlādei, REESS uzlādē līdz vislielākajam SOC saskaņā ar ražotāja norādīto procedūru normālā ekspluatācijā, līdz uzlādes process ir normāli beidzies;

| b) | transportlīdzekļiem, kuru REESS konstruēta uzlādei tikai no transportlīdzeklī esoša enerģijas avota, REESS uzlādē līdz vislielākajam SOC, kāds sasniedzams transportlīdzekļa normālas ekspluatācijas apstākļos. Ražotājs norāda transportlīdzekļa ekspluatācijas režīmu, lai sasniegtu šo SOC. |
| --- | --- |

b)

transportlīdzekļiem, kuru REESS konstruēta uzlādei tikai no transportlīdzeklī esoša enerģijas avota, REESS uzlādē līdz vislielākajam SOC, kāds sasniedzams transportlīdzekļa normālas ekspluatācijas apstākļos. Ražotājs norāda transportlīdzekļa ekspluatācijas režīmu, lai sasniegtu šo SOC.

1.4.4.1.3.

Testējot transportlīdzekli, SOC jābūt ne mazākam kā 95 procenti no SOC saskaņā ar 1.4.4.1.1. un 1.4.4.1.2. punktu tādai REESS, kas konstruēta ārējai uzlādei, un ne mazākam kā 90 procenti no SOC saskaņā ar 1.4.4.1.1. un 1.4.4.1.2. punktu tādai REESS, kas konstruēta uzlādei tikai no transportlīdzeklī esoša enerģijas avota. Par SOC pārliecinās ar ražotāja noteiktu metodi.

1.4.4.2.

Elektriskajam spēka pārvadam jābūt zem sprieguma, darbinot vai nedarbinot oriģinālos elektroenerģijas avotus (piem., motorģeneratoru, REESS vai elektroenerģijas pārveidošanas sistēmu), tomēr:

1.4.4.2.1.

tehniskajam dienestam un ražotājam vienojoties, ir pieļaujams veikt testu, visam elektriskajam spēka pārvadam vai tā daļām neesot zem sprieguma, ciktāl tas negatīvi neietekmē testa rezultātu. Attiecībā uz elektriskā spēka pārvada daļām, kuras nav zem sprieguma, aizsardzību pret elektriskās strāvas triecienu pierāda vai nu ar fizisku aizsardzību vai izolācijas pretestību un attiecīgiem papildu pierādījumiem;

1.4.4.2.2.

ja ir nodrošināts automātisks atvienotājs, pēc ražotāja pieprasījuma ir atļauts veikt testu ar nostrādājušu automātisko atvienotāju. Šajā gadījumā pierāda, ka automātiskais atvienotājs būtu nostrādājis trieciena testa laikā. Tas ietver automātiskās aktivācijas signālu, kā arī galvanisko atvienošanu, ņemot vērā apstākļus trieciena laikā.

2.

Manekeni

2.1.

Priekšējie sēdekļi

2.1.1.

Pasažiera sēdeklī saskaņā ar 5. pielikuma nosacījumiem novieto manekenu, kas atbilst Hybrid III piektās procentiles sievietes manekena specifikācijām1, ievērojot tā iestatījumu specifikācijas.

2.1.2.

Vieglo automobili testē ar ražotāja nodrošinātajām ierobežotājsistēmām.

3.

Transportlīdzekļa piedziņa un virzība

3.1.

Transportlīdzekli piedzen vai nu tā motors vai jebkāda cita dzenierīce.

3.2.

Trieciena brīdī transportlīdzeklis vairs nedrīkst tikt pakļauts jebkādas papildu stūrēšanas vai piedziņas ierīces iedarbībai.

3.3.

Transportlīdzekļa virzībai jāatbilst 1.2. un 1.3.1. punkta prasībām.

4.

Transportlīdzekļa ātrumam trieciena brīdī ir jābūt 50 –0/+1 km/h. Tomēr, ja testu veic ar lielāku trieciena ātrumu un transportlīdzeklis ir atbildis prasībām, testu uzskata par izturētu.

5.

Priekšējos sēdekļos esošajiem manekeniem veicamie mērījumi

5.1.

Visus veiktspējas kritēriju verifikācijai nepieciešamos mērījumus veic ar 8. pielikuma specifikācijām atbilstošām mērīšanas sistēmām.

5.2.

Dažādos parametrus reģistrē, izmantojot neatkarīgus datu kanālus ar šādu CFC (kanāla frekvences klase).

5.2.1.

Smaguma centra paātrinājumu (a) aprēķina no paātrinājuma trīsasu komponentēm, mērītām ar CFC
  1 000.

5.2.2.

Mērījumi manekena kaklā

5.2.2.1.

Aksiālo stiepes spēku un bīdes spēku uz priekšu/atpakaļ kakla/galvas saskarnē mēra ar CFC1 000.

5.2.2.2.

Lieces momentu ap šķērsasi kakla/galvas saskarnē mēra ar CFC 600.

5.2.3.

Krūškurvja nobīdi starp krūšu kaulu un mugurkaulu mēra ar CFC 180.

5.2.4.

Mērījumi manekena augšstilbā

5.2.4.1.

Aksiālo spiedes spēku mēra ar CFC 600.

6.

Transportlīdzeklim veicamie mērījumi

6.1.

Lai varētu veikt 7. pielikumā aprakstīto vienkāršoto testu, struktūras palēninājumu laikā nosaka, pamatojoties uz garenvirziena akselerometru uzrādīto vērtību pie vienas no transportlīdzekļa “B” statņu pamatnēm ar CFC 180, izmantojot 8. pielikumā noteiktajām prasībām atbilstošus datu kanālus.

6.2.

Ātrumu laikā, ko izmantos 7. pielikumā aprakstītajā testa procedūrā, iegūst no garenvirziena akselerometra pie “B” statnes.

7.

Ekvivalentas procedūras

7.1.

Tipa apstiprinātāja iestāde drīkst atļaut alternatīvas procedūras ar nosacījumu, ka var pierādīt to ekvivalenci. Apstiprinājuma dokumentācijai pievieno ziņojumu, kurā aprakstīta izmantotā metode un iegūtie rezultāti vai testa neveikšanas pamatojums.

7.2.

Par alternatīvās metodes ekvivalences pierādīšanu atbild ražotājs vai tā aģents, kas vēlas šādu metodi izmantot.

---

(1)  ANO EEK Pasīvās drošības darba grupa (GRSP) ir iecerējusi sagatavot Savstarpējās rezolūcijas M.R.1 papildinājumu par frontālā trieciena manekeniem. Kamēr šis papildinājums nav pieejams, Hybrid III tehniskās specifikācijas un detalizēti rasējumi kopā ar piecdesmitās procentiles vīrieša manekena un piektās procentiles sievietes manekena galvenajiem izmēriem un to iestatījumiem šā testa vajadzībām ir deponēti Apvienoto Nāciju Organizācijas ģenerālsekretāram, un ar tiem pēc pieprasījuma var iepazīties Eiropas Ekonomikas komisijas sekretariātā, Palais des Nations, Ženēvā, Šveicē.

1

GRSP

Hybrid III

Palais des Nations

---

4. PIELIKUMS

Veiktspējas kritēriji

1.

Galvas veiktspējas kritērijs(HPC
  36)

1.1.

Galvas veiktspējas kritēriju (HPC
  36) uzskata par izpildītu, ja testa laikā galva nesaskaras ne ar vienu transportlīdzekļa sastāvdaļu.

1.2.

Image 89

kur

1.2.1.

Lielums “a” ir rezultējošais paātrinājums, izmērīts saskaņā ar 3. pielikuma 5.2.1. punktu un izteikts brīvās krišanas paātrinājuma vienībās g (1 g = 9,81 m/s2).

1.2.2.

Ja var apmierinoši noteikt galvas kontakta sākuma brīdi, t1 un t2 ir tādi divi sekundēs izteikti punkti laikā, kas nosaka intervālu starp galvas kontakta sākumu un reģistrēšanas beigām, kad HPC ir maksimālā vērtība.

1.2.3.

Ja galvas kontakta sākumu nevar noteikt, t1 un t2 ir tādi divi sekundēs izteikti punkti laikā, kas nosaka intervālu starp reģistrēšanas sākumu un beigām, kad HPC ir maksimālā vērtība.

1.2.4.

HPC vērtības, kurām laika intervāls (t1 – t2) ir lielāks nekā 36 ms, maksimālās vērtības aprēķinos neņem vērā.

1.3.

Galvas rezultējošā paātrinājuma vērtību trieciena uz priekšu laikā, kas summāri pārsniedz 3 ms, aprēķina no rezultējošā galvas paātrinājuma, izmērīta saskaņā ar 3. pielikuma 5.2.1. punktu.

2.

Kakla traumas kritēriji

2.1.

Šos kritērijus nosaka pēc aksiālā stiepes spēka un bīdes uz priekšu/atpakaļ spēkiem kakla/galvas saskarnē, izteiktiem kN un mērītiem saskaņā ar 3. pielikuma 5.2.2. punktu.

2.2.

Kakla lieces momenta kritēriju nosaka pēc lieces momenta ap šķērsasi kakla/galvas saskarnē, izteikta Nm un mērīta saskaņā ar 3. pielikuma 5.2.2. punktu.

3.

Krūškurvja saspiešanas kritērijs (THCC) un viskozitātes kritērijs (V * C)

3.1.

Krūškurvja saspiešanas kritēriju nosaka pēc krūškurvja deformācijas absolūtās vērtības, izteiktas mm un mērītas saskaņā ar 3. pielikuma 5.2.3. punktu.

3.2.

Viskozitātes kritēriju (V * C) aprēķina kā saspiešanas un krūšu kaula nobīdes ātruma momentāno vērtību reizinājumu, mērītām saskaņā ar šā pielikuma 5. punktu un arī 3. pielikuma 5.2.3. punktu.

4.

Augšstilba kaula spēka kritērijs (FFC)

4.1.

Šo kritēriju nosaka pēc spiedes slodzes, kas aksiāli iedarbojas uz katru manekena augšstilba kaulu, izteiktas kN un mērītas saskaņā ar 3. pielikuma 5.2.4. punktu.

5.

Viskozitātes kritērija (V * C) aprēķināšanas procedūra Hybrid III manekenam

5.1.

Viskozitātes kritēriju aprēķina kā saspiešanas un krūšu kaula nobīdes ātruma momentāno vērtību reizinājumu. Abas vērtības iegūst no krūšu kaula nobīdes mērījuma.

5.2.

C(t) = D(t) / konstante,

kur konstante HIII 50. procentiles vīrieša manekenam = 0,229

un konstante HIII 5. procentiles sievietes manekenam = 0,187

Krūšu kaula nobīdes ātrumu laikā t aprēķina no filtrētās novirzes kā:

Image 90

kur D(t) ir nobīde laikā t, izteikta metros, un
  Image 91
  ir laika intervāls sekundēs starp nobīdes mērījumiem. Maksimālajai
  Image 92
  vērtībai ir jābūt 1,25 × 10–4 sekundes. Turpmāk shematiski parādīta šī aprēķināšanas procedūra.

Image 93

---

5. PIELIKUMS

Manekenu izvietojums un uzstādīšana un ierobežotājsistēmu iestatīšana

1.

Manekenu izvietojums

1.1.

Manekena simetrijas plaknei ir jāsakrīt ar sēdekļa vertikālo vidusplakni.

1.2.

Priekšējais sols

1.2.1.

Manekena simetrijas plaknei ir jāatrodas vertikālajā plaknē, kas iet caur stūres rata centru un ir paralēla transportlīdzekļa gareniskajai vidusplaknei. Ja sēdvietu nosaka sola forma, šādu sēdekli uzskata par atsevišķu sēdekli.

1.2.2.

Manekena simetrijas plaknei ir jābūt simetriskai vadītāja manekena simetrijas plaknei attiecībā pret transportlīdzekļa garenisko vidusplakni. Ja sēdvietu nosaka sola forma, šādu sēdekli uzskata par atsevišķu sēdekli.

1.3.

Manekena simetrijas plaknēm ir jāsakrīt ar ražotāja noteiktajām sēdvietu vidusplaknēm.

2.

HIII piecdesmitās procentiles vīrieša manekena uzstādīšana vadītāja sēdeklī

2.1.

Galvas šķērseniskajai instrumentu platformai ir jābūt horizontālai 2,5° robežās. Lai transportlīdzekļos ar vertikālām, neregulējamām atzveltnēm nolīmeņotu manekena galvu, rīkojas šādi. Vispirms H punkta pozīciju iestata 2.4.3.1. punktā noteiktajās robežās, lai nolīmeņotu testa manekena galvas šķērsenisko instrumentu platformu. Ja galvas šķērseniskā instrumentu platforma vēl nav horizontāla, iestatīt testa manekena iegurņa leņķi 2.4.3.2. punktā noteiktajās robežās. Ja galvas šķērseniskā instrumentu platforma vēl nav horizontāla, pieregulēt testa manekena kakla balsteni tikai minimāli, cik nepieciešams, lai nodrošinātu, ka galvas šķērseniskā instrumentu platforma ir horizontāla 2,5° robežās.

2.2.

Rokas

2.2.1.

Vadītāja augšdelmiem ir jāatrodas līdzās rumpim, viduslīnijām esot iespējami tuvu vertikālai plaknei.

2.3.

Plaukstas

2.3.1.

Vadītāja testa manekena plaukstām ir jāsaskaras ar stūres rata loka ārējo daļu pie loka horizontālās viduslīnijas. Īkšķiem jāsniedzas pāri stūres rata lokam un viegli piestiprinātiem pie stūres rata loka ar līmlenti tā, lai, grūžot testa manekena plaukstu uz augšu ar spēku, kas nav mazāks kā 9 N un nav lielāks kā 22 N, lente atbrīvotu roku no stūres rata loka.

2.4.

Rumpis

2.4.1.

Ar soliem aprīkotos transportlīdzekļos vadītāja testa manekena rumpja augšdaļai ir jābalstās pret sēdekļa atzveltni. Vadītāja manekena vidussagitālajai plaknei ir jābūt vertikālai un paralēlai transportlīdzekļa gareniskajai viduslīnijai un jāiet caur stūres rata loka centru.

2.4.2.

Ar atsevišķiem sēdekļiem aprīkotos transportlīdzekļos vadītāja testa manekena rumpja augšdaļai ir jābalstās pret sēdekļa atzveltni. Vadītāja manekena vidussagitālajai plaknei ir jābūt vertikālai un jāsakrīt ar atsevišķā sēdekļa garenisko viduslīniju.

2.4.3.

Rumpja apakšdaļa

2.4.3.1.

Vadītāja testa manekena H punktam ir jāsakrīt 13 mm robežās vertikālajā dimensijā un 13 mm robežās horizontālajā dimensijā ar punktu 6 mm zem H punkta pozīcijas, kas noteikta, izmantojot 6. pielikumā aprakstīto procedūru, izņemot to, ka H punkta mašīnas apakšstilba un augšstilba segmenta garumu koriģē līdz 414 un 401 mm attiecīgi 417 un 432 mm vietā.

2.4.3.2.

Noteiktam ar iegurņa leņķmēru (GM) (rasējums 78051-532, kas atsauces veidā iekļauts 572. daļā), ko ievieto manekena H punkta mēratverē, leņķim, kuru mēra no horizontāles uz plakanas 76,2 mm (3 collas) leņķmēra virsmas, ir jābūt 22,5 grādi plus vai mīnus 2,5 grādi.

2.5.

Vadītāja testa manekenu augšstilbiem ir jābalstās pret sēdekļa spilvenu tiktāl, ciktāl to ļauj pēdu novietojums. Sākotnējam attālumam starp ceļgala skavas atloka ārējām virsmām ir jābūt 270 mm ± 10 mm. Ciktāl praktiski iespējams, vadītāja manekena kreisajai kājai ir jāatrodas vertikālā garenplaknē. Ciktāl praktiski iespējams, vadītāja manekena labajai kājai ir jāatrodas vertikālā plaknē. Atļauta galīgā pieregulēšana, lai dažādām pasažieru nodalījuma konfigurācijām ņemtu vērā pēdu novietojumu saskaņā ar 2.6. punktu.

2.6.

Pēdas

2.6.1.

Vadītāja testa manekena labajai pēdai ir jābalstās uz nepiespiesta akseleratora, papēža aizmugurējam galējam punktam atrodoties uz grīdas virsmas pedāļa plaknē. Ja pēdu nevar nolikt uz akseleratora pedāļa, to novieto perpendikulāri lielajam lielakaulam un iespējami tālu uz priekšu pedāļa viduslīnijas virzienā, papēža aizmugurējam galējam punktam atrodoties uz grīdas virsmas. Kreisās kājas papēdi novieto pēc iespējas tālāk uz priekšu, tam balstoties uz grīdas paneļa. Kreiso pēdu novieto iespējami plakaniski uz pēdas paneļa. Kreisās pēdas gareniskajai viduslīnijai ir jābūt iespējami paralēlai transportlīdzekļa gareniskajai viduslīnijai. Ar pēdas balstu aprīkotos transportlīdzekļos pēc ražotāja pieprasījuma kreiso pēdu iespējams novietot uz pēdas balsta. Šādā gadījumā kreisās pēdas pozīciju nosaka pēdas balsts.

2.7.

Uzstādītie mērinstrumenti nedrīkst nekādā veidā ietekmēt manekena kustību trieciena laikā.

2.8.

Manekena un mērinstrumentu sistēmas temperatūru pirms testa stabilizē un, cik iespējams, uztur starp 19 °C un 22,2 °C.

2.9.

HIII piecdesmitās procentiles manekena tērps

2.9.1.

Ar instrumentiem aprīkotos manekenus ietērpj pieguļošā, elastīgā kokvilnas apģērbā ar īsām piedurknēm un biksēs ar starām līdz puslielam, kā noteikts FMVSS 208, rasējumi 78051-292 un 293, vai tā ekvivalentā.

2.9.2.

Katrā testa manekena kājā uzvelk un aizsien 11XW izmēra kurpi, kas atbilst Amerikas Savienoto Valstu militārā standarta MIL S 13192 P revīzijas specifikācijām konfigurācijas izmēram, zolei un papēža biezumam un kas sver 0,57 ± 0,1 kg.

3.

H punkta garenvirziena un vertikālās koordinātas apraksta kā (X50thM, Z50thM), un “H 5th
  ” punkta garenvirziena un vertikālās koordinātas apraksta kā (X5thF, Z5thF). XSCL ir attālums pa horizontāli starp H punktu un sēdekļa spilvena vistālāk priekšā esošo punktu (sk. 1. attēlu). “H 5th
  ” punktu aprēķina pēc šādas formulas. Jāņem vērā, ka X5thF vienmēr vajadzētu atrasties tālāk uz priekšu nekā X50thM.

X5thF = X50thM + (93 mm – 0,323 × XSCL)

Z5thF = Z50thM

Image 94

  1. attēls

3.1.

Galvas šķērseniskajai instrumentu platformai ir jābūt horizontālai 2,5° robežās. Lai transportlīdzekļos ar vertikālām, neregulējamām atzveltnēm nolīmeņotu manekena galvu, rīkojas šādi. Vispirms “H 5th
  ” punkta pozīciju iestata 3.4.3.1. punktā noteiktajās robežās, lai nolīmeņotu testa manekena galvas šķērsenisko instrumentu platformu. Ja galvas šķērseniskā instrumentu platforma vēl nav horizontāla, iestatīt testa manekena iegurņa leņķi 3.4.3.2. punktā noteiktajās robežās. Ja galvas šķērseniskā instrumentu platforma vēl nav horizontāla, pieregulēt testa manekena kakla balsteni tikai minimāli, cik nepieciešams, lai nodrošinātu, ka galvas šķērseniskā instrumentu platforma ir horizontāla 2,5° robežās.

3.2.

Rokas

3.2.1.

Pasažiera augšdelmiem ir jāsaskaras ar sēdekļa atzveltni un rumpja sāniem.

3.3.

Plaukstas

3.3.1.

Pasažiera testa manekena plaukstām ir jāsaskaras ar augšstilba ārpusi. Mazajam pirkstam ir jāsaskaras ar sēdekļa spilvenu.

3.4.

Rumpis

3.4.1.

Ar soliem aprīkotos transportlīdzekļos pasažiera testa manekena rumpja augšdaļai ir jābalstās pret sēdekļa atzveltni. Pasažiera manekena vidussagitālajai plaknei ir jābūt vertikālai un paralēlai transportlīdzekļa gareniskajai viduslīnijai, un jāatrodas tādā pašā attālumā no transportlīdzekļa gareniskās viduslīnijas kā vadītāja manekena vidussagitālā plakne.

3.4.2.

Ar atsevišķiem sēdekļiem aprīkotos transportlīdzekļos pasažiera testa manekena rumpja augšdaļai ir jābalstās pret sēdekļa atzveltni. Pasažiera manekena vidussagitālajai plaknei ir jābūt vertikālai un jāsakrīt ar atsevišķā sēdekļa garenisko viduslīniju.

3.4.3.

Rumpja apakšdaļa

3.4.3.1.

Pasažiera testa manekena “H 5th
  ” punktam horizontālajā dimensijā ir 13 mm robežās jāsakrīt ar “H 5th
  ” punktu, kas noteikts, izmantojot 6. pielikumā un 3. punktā aprakstīto procedūru.

3.4.3.2.

Noteiktam ar iegurņa leņķmēru (GM) (rasējums 78051-532, kas atsauces veidā iekļauts 572. daļā), ko ievieto manekena H punkta mēratverē, leņķim, kuru mēra no horizontāles uz plakanas 76,2 mm (3 collas) leņķmēra virsmas, ir jābūt 20 grādi plus vai mīnus 2,5 grādi.

3.5.

Pasažiera testa manekenu augšstilbiem ir jābalstās pret sēdekļa spilvenu, ciktāl to ļauj pēdu novietojums. Sākotnējam attālumam starp ceļgala skavas atloka ārējām virsmām ir jābūt 229 mm ± 5 mm, kā parādīts 2. attēlā. Ciktāl praktiski iespējams, pasažiera manekena abām kājām ir jāatrodas vertikālās garenplaknēs. Atļauta galīgā pieregulēšana, lai dažādām pasažieru nodalījuma konfigurācijām ņemtu vērā pēdu novietojumu saskaņā ar 3.6. punktu.

Image 95

  2. attēls Sākotnējais attālums starp Hybrid III piektās procentiles sievietes manekena ceļgaliem Hybrid III

3.6.

Pēdas

3.6.1.

Ja katras pēdas saskare ar grīdu nav iespējama, pēdu nolaiž, līdz kājas liels saskaras ar sēdekļa spilvena priekšu vai pēdas aizmugure saskaras ar transportlīdzekļa iekšpusi. Pēdu notur iespējami paralēli grīdai, kā parādīts d) attēlā.

Transportlīdzekļa virsbūves izvirzījumu radīta traucēkļa gadījumā pēdu minimāli pagriež ap lielo lielakaulu. Ja traucēklis saglabājas, pagriež augšstilbu, lai izvairītos no traucēkļa vai tā ietekmi mazinātu. Pēdu virza uz iekšpusi vai ārpusi, saglabājot attālumu starp ceļgaliem nemainīgu.

| | |
| --- | --- |
| | |

Image 96

Image 97

Image 98

Image 99

3.7.

Uzstādītie mērinstrumenti nedrīkst nekādā veidā ietekmēt manekena kustību trieciena laikā.

3.8.

Manekenu un mērinstrumentu sistēmas temperatūru pirms testa stabilizē un, cik iespējams, uztur starp 19 °C un 22,2 °C.

3.9.

HIII piektās procentiles manekena tērps

3.9.1.

Ar instrumentiem aprīkotos manekenus ietērpj pieguļošā, elastīgā kokvilnas apģērbā ar īsām piedurknēm un biksēs ar starām līdz puslielam, kā noteikts FMVSS 208, rasējumi 78051-292 un 293, vai tā ekvivalentā.

3.9.2.

Testa manekenu katrā kājā uzvelk un aizsien 7,5W izmēra mazu sieviešu kurpi, kas atbilst Amerikas Savienoto Valstu militārā standarta MIL-S-21711E P revīzijas specifikācijām konfigurācijas izmēram, zolei un papēža biezumam un kas sver 0,41 ± 0,09 kg.

4.

Manekena vesti novieto attiecīgā pozīcijā, kur kakla apakšējās skavas bultskrūves atverei un manekena vestes darba atverei vajadzētu būt savietotai. Testa manekenam atrodoties noteiktajā sēdvietā atbilstoši 2.1. līdz 2.6. punktā un 3.1. līdz 3.6. punktā noteiktajām prasībām, ap testa manekenu apliek jostu un to aizsprādzē. Savelk klēpja jostu, lai tā nebūtu vaļīga. Pavelk rumpja augšdaļas jostu no ievilcēja un ļauj tai nostiepties. Šo darbību atkārto četras reizes. Plecu jostai vajadzētu atrasties pozīcijā, kur tā nevar noslīdēt no pleca un nesaskaras ar kaklu. Drošības jostu izvieto šādi: Hybrid III piecdesmitās procentiles vīrieša manekenam drošības josta nedrīkst pilnībā nosegt manekena vestes ārējās puses atveri. Hybrid III piektās procentiles sievietes manekenam drošības jostai jāatrodas starp krūtīm. Klēpja jostai pieliek stiepes slodzi no 9 līdz 18 N. Ja jostas sistēma ir aprīkota ar spriegojuma mazināšanas ierīci, rumpja augšdaļas jostu padara tik maksimāli vaļīgu, cik ražotājs transportlīdzekļa īpašnieka rokasgrāmatā to ieteicis normālai izmantošanai. Ja jostas sistēma nav aprīkota ar spriegojuma mazināšanas ierīci, pleca jostas vaļīgumu ļauj novērst ievilcēja ievilkšanas spēkam. Ja drošības josta un drošības jostas stiprinājumi ir izvietoti tā, ka jostu nevar izvietot kā prasīts, drošības jostu drīkst pieregulēt manuāli un nostiprināt ar līmlentu.

---

6. PIELIKUMS

Procedūra H punkta un rumpja faktiskā leņķa noteikšanai mehānisko transportlīdzekļu sēdvietām (1)

1. papildinājums – Telpiskās H punkta mašīnas (3-D H mašīnas) apraksts (1)

2. papildinājums – Telpiskā atskaites sistēma (1)

3. papildinājums – Sēdvietu atskaites dati (1)

---

(1)  Procedūra ir aprakstīta Konsolidētās rezolūcijas par transportlīdzekļu konstrukciju (RE.3) 1. pielikumā (dokuments ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.6).

---

7. PIELIKUMS

Testa procedūra ar ratiņiem

1.

Testa iekārta un procedūra

1.1.

Ratiņu konstrukcijai ir jābūt tādai, ka pēc testa nav redzama paliekoša deformācija. Tos virza tā, lai trieciena fāzē novirze nepārsniegtu 5° vertikālajā plaknē un 2° horizontālajā plaknē.

1.2.

Struktūras stāvoklis

1.2.1.

Testējamajai struktūrai jāreprezentē attiecīgie sērijveidā ražotie transportlīdzekļi. Dažas sastāvdaļas drīkst aizstāt vai noņemt, ja ir pilnīgi skaidrs, ka šāda aizstāšana vai noņemšana neietekmē testa rezultātus.

1.2.2.

Iestatījumiem ir jāatbilst šo noteikumu 3. pielikuma 1.4.3. punktā noteiktajiem, ņemot vērā 1.2.1. punktā izklāstīto.

1.3.

Struktūras piestiprināšana

1.3.1.

Struktūru stingri piestiprina pie ratiņiem tā, lai testa laikā nenotiktu to savstarpēja pārvietošanās.

1.3.2.

Metode, ar kādu struktūru piestiprina pie ratiņiem, nedrīkst radīt sēdekļu stiprinājumus vai ierobežotājsistēmas pastiprinošu efektu vai jebkādu struktūras anormālu deformāciju.

1.3.3.

Ieteicamā stiprināšanas ierīce ir tāda, ar kuru panāk, ka struktūra atrodas uz balstiem, kuri novietoti aptuveni riteņu asu vietās vai, ja iespējams, struktūra ir piestiprināta pie ratiņiem ar balstiekārtas stiprinājumiem.

1.3.4.

Leņķim starp transportlīdzekļa garenasi un ratiņu kustības virzienu ir jābūt 0° ± 2°.

1.4.

Manekeniem un to novietojumam jāatbilst 3. pielikuma 2. punkta specifikācijām.

1.5.

Mēraparāts

1.5.1.

Mērpārveidotājus, ar kuriem mēra struktūras palēninājumu trieciena laikā, izvieto paralēli ratiņu garenasij saskaņā ar 8. pielikuma specifikācijām (CFC 180).

1.5.2.

Visi mērījumi, kas nepieciešami uzskaitīto kritēriju pārbaudīšanai, ir noteikti 3. pielikuma 5. punktā.

1.6.

Struktūras palēninājuma līknei trieciena fāzē ir jābūt tādai, ka ar integrēšanu iegūtā “ātruma izmaiņas laikā” līkne nevienā punktā neatšķiras vairāk kā par ±1 m/s no konkrētā transportlīdzekļa “ātruma izmaiņas laikā” atskaites līknes, kā noteikts šā pielikuma papildinājumā. Atskaites līknes novirzi attiecībā pret laika asi drīkst izmantot, lai iegūtu struktūras ātrumu noteiktajā koridorā.

1.7.

Šo atskaites līkni iegūst, integrējot konkrētā transportlīdzekļa palēninājuma līkni, kas mērīts frontālas sadursmes testā pret šķērsli, kā noteikts šo noteikumu 3. pielikuma 6. punktā.

1.8.

Testu drīkst veikt ar kādu citu metodi, nevis ratiņu palēninājuma metodi ar nosacījumu, ka šāda metode atbilst prasībai attiecībā uz ātruma izmaiņas diapazonu, kā aprakstīts 1.6. punktā.

---

7. PIELIKUMS – PAPILDINĀJUMS

Ekvivalences līkne – pielaides josla līknei ΔV = f(t)

Image 100

---

8. PIELIKUMS

Mērīšanas tehnika mērījumu testos: mērinstrumenti

1.

Definīcijas

1.1.

Datu kanāls ietver visus mērinstrumentus, sākot ar devēju (vai vairākiem devējiem, kuru izejas signālus kombinē kādā noteiktā veidā) un beidzot ar jebkādām analīzes procedūrām, kas var mainīt datu frekvences vai amplitūdas saturu.

1.2.

Pirmā iekārta datu kanālā, ko izmanto mērāmā fizikālā lieluma pārveidošanai citā lielumā (tādā kā elektriskais spriegums), kuru var apstrādāt kanāla pārējā daļā.

1.3.

Apzīmējums datu kanālam, kas atbilst noteiktiem amplitūdas raksturlielumiem, kā noteikts šajā pielikumā. CAC skaitlis ir skaitliski vienāds ar mērījumu diapazona augšējo robežu.

1.4.

Šīs frekvences ir noteiktas šā pielikuma 1. attēlā.

1.5.

Kanāla frekvences klasi apzīmē ar skaitli, kas norāda, ka kanāla frekvenču raksturlīkne atrodas šā pielikuma 1. attēlā noteiktajās robežās. Šis skaitlis un Hz izteikta FH frekvences vērtība ir skaitliski vienādi.

1.6.

Tās taisnes slīpums, kas rāda labāko atbilstību kalibrēšanas vērtībām, kuras kanāla amplitūdas klasē nosaka ar mazākā kvadrāta metodi.

1.7.

Vidējā vērtība jutības koeficientiem, kas izvērtēti frekvencēs, kuras vienmērīgi izvietotas logaritmiskā skalā starp

| FL | un | |
| --- | --- | --- |

FL

un

Image 101

1.8.

Procentos izteikta maksimālās starpības starp kalibrēšanas vērtību un tai atbilstīgo vērtību, kas nolasīta uz 1.6. punktā definētās taisnes pie kanāla amplitūdas klases augšējās robežvērtības, attiecība.

1.9.

Izejas signāla un ieejas signāla attiecība, ja mērpārveidotājs saņem ierosu perpendikulāri mērījumu asij. To izsaka jutības procentos pa mērījumu asi.

1.10.

Datu kanāla fāzes aiztures laiks ir vienāds ar sinusoidālā signāla fāzes aizturi (radiānos), dalītu ar šā signāla leņķisko frekvenci (radiānos sekundē).

1.11.

Visu ārējo apstākļu un ietekmju, kam pakļauts datu kanāls, kopums dotā brīdī.

2.

Veiktspējas prasības

2.1.

Datu kanāla linearitātes kļūdas absolūtajai vērtībai CFC jebkādā frekvencē ir jābūt vienādai ar 2,5 procentiem no CAC vērtības vai mazākai par to visā mērīšanas diapazonā.

2.2.

Datu kanāla frekvenču raksturlīknei ir jāatrodas starp šā pielikuma 1. attēlā dotajām robežlīknēm. Nulles dB līniju nosaka kalibrēšanas koeficients.

2.3.

Nosaka fāzes aiztures laiku starp datu kanāla ieejas un izejas signāliem, un tas nedrīkst mainīties par vairāk kā 1/10 FH sekundēm starp 0,03 FH un FH.

2.4.

Laiks

2.4.1.

Reģistrē laika bāzi, un tai ir jānodrošina vismaz 1/100 s ar 1 procenta precizitāti.

2.4.2.

Relatīvā laikaizture starp divu vai vairāku datu kanālu signālu neatkarīgi no to frekvences klases nedrīkst pārsniegt 1 ms, neskaitot fāzes nobīdes radīto aizturi.

Diviem vai vairāk datu kanāliem, kuru signālus kombinē, jābūt tādas pašas frekvences klases, un to relatīvā laikaizture nedrīkst būt lielāka kā 1/10 FH sekundes.

Šo prasību piemēro analogiem signāliem, kā arī sinhronizācijas impulsiem un ciparu signāliem.

2.5.

Mērpārveidotāja šķērsjutībai jebkurā virzienā ir jābūt mazākai kā 5 procenti.

2.6.

Kalibrēšana

2.6.1.

Datu kanālu kalibrē vismaz reizi gadā, izmantojot standartiekārtu, kura izsekojama līdz zināmiem standartiem. Metodes, ko izmanto salīdzināšanai ar standartiekārtu, nedrīkst ieviest kļūdu, kas lielāka kā 1 procents no CAC. Standartiekārtas izmanto tikai tam frekvenču diapazonam, kuram tās ir kalibrētas. Datu kanāla apakšsistēmas drīkst izvērtēt atsevišķi un rezultātus ņemt vērā, nosakot visa datu kanāla precizitāti. To var darīt, piemēram, ar zināmas amplitūdas elektrisko signālu imitējot mērpārveidotāja izejas signālu, kas ļauj pārbaudīt datu kanāla pastiprinājuma koeficientu, neņemot vērā mērpārveidotāju.

2.6.2.

Standartiekārtu precizitāti sertificē vai apstiprina oficiāls metroloģijas dienests.

2.6.2.1.

Statiskā kalibrēšana

2.6.2.1.1.

Kļūdām ir jābūt mazākām nekā ±1,5 procenti no kanāla amplitūdas klases.

2.6.2.1.2.

Kļūdai ir jābūt mazākai nekā ±1 procents no kanāla amplitūdas klases.

2.6.2.1.3.

Kļūdai ir jābūt mazākai nekā ±1 procents no kanāla amplitūdas klases.

2.6.2.2.

Dinamiskā kalibrēšana

2.6.2.2.1.

Standarta paātrinājumu kļūdai, izteiktai procentos no kanāla amplitūdas klases, ir jābūt mazākai nekā ±1,5 procents zem 400 Hz, mazākai nekā ±2 procenti starp 400 Hz un 900 Hz un mazākai nekā ±2,5 procenti virs 900 Hz.

2.6.2.3.

Relatīvajai kļūdai atskaites laikā ir jābūt mazākai nekā 10-5.

2.6.3.

Jutības koeficientu un linearitātes kļūdu nosaka, mērot datu kanāla izejas signālu attiecībā pret zināmu ieejas signālu dažādām šā signāla vērtībām. Datu kanāla kalibrēšanai ir jāaptver amplitūdas klases pilnu diapazonu.

Divvirzienu kanāliem izmanto gan pozitīvās, gan negatīvās vērtības.

Ja kalibrēšanas iekārta nevar ģenerēt vajadzīgo ieejas signālu mērāmo lielumu pārmērīgi augsto vērtību dēļ, kalibrēšanas veic kalibrēšanas standartu robežās, un šīs robežas reģistrē testa ziņojumā.

Visu datu kanālu kalibrē frekvencē vai frekvenču spektrā ar nozīmīgo vērtību starp

| FL | un | |
| --- | --- | --- |

FL

un

Image 102

2.6.4.

Fāzes un amplitūdas raksturlīknes atkarībā no frekvences nosaka, mērot datu kanāla izejas signālu kā fāzi un amplitūdu attiecībā pret zināmu ieejas signālu, dažādām šā signāla vērtībām starp FL un desmitkārtīgu CFC vai 3 000 Hz, vadoties pēc mazākā lieluma.

2.7.

Veic regulāras pārbaudes, lai identificētu jebkādu vides ietekmi (tādu kā elektriskā vai magnētiskā plūsma, datu pārraides ātrums kabelī utt.). To var darīt, piemēram, reģistrējot ar fiktīviem mērpārveidotājiem aprīkotu rezerves kanālu izejas signālus. Ja iegūst nozīmīgus izejas signālus, veic korektīvu pasākumu, piemēram, nomaina kabeļus.

2.8.

Datu kanālu nosaka CAC un CFC.

CAC ir jābūt 1, 2 vai 5 desmitajā pakāpē.

3.

Mērpārveidotājus būtu stingri jānostiprina, lai to reģistrētos datus pēc iespējas mazāk ietekmētu vibrācija. Par derīgu uzskata jebkuru stiprinājumu, kam zemākā rezonanses frekvence ir vismaz 5 reizes lielāka par konkrētā datu kanāla FH frekvenci. Jo īpaši paātrinājuma mērpārveidotājus būtu jāuzstāda tā, lai faktiskās mērījumu ass sākotnējais leņķis attiecībā pret atskaites ass sistēmas atbilstošo asi nav lielāks kā 5°, ja netiek veikts analītisks vai eksperimentāls novērtējums par uzstādīšanas ietekmi uz savāktajiem datiem. Ja kādā punktā mērāmi paātrinājumi pa vairākām asīm, katrai paātrinājuma mērpārveidotāja asij būtu jāatrodas 10 mm robežās no šī punkta un katra akselerometra seismiskās masas centram būtu jāatrodas 30 mm robežās no šī punkta.

4.

Datu apstrāde

4.1.

Datu kanāla klases frekvencēm atbilstošu filtrēšanu drīkst veikt vai nu datu reģistrēšanas vai apstrādes laikā. Tomēr pirms reģistrēšanas būtu jāveic analogā filtrēšana augstākā līmeni nekā CFC, lai izmantotu vismaz 50 procentus no reģistratora dinamiskā diapazona un samazinātu risku, ka augstas frekvences piesātina reģistratoru vai digitalizēšanas procesā rada spektrālās kropļošanās kļūdas.

4.2.

Digitalizēšana

4.2.1.

Iztveršanas frekvencei vajadzētu būt vismaz 8 FH.

4.2.2.

Digitālo vārdu izmēram vajadzētu būt vismaz 7 biti un paritātes bits.

5.

Rezultātus būtu jāsniedz uz A4 formāta papīra (ISO/R 216). Shēmas veidā pasniegtiem rezultātiem būtu jānorāda mērvienībās graduētas asis, kas atbilst piemērotam izraudzītās mērvienības daudzkārtnim (piemēram, 1, 2, 5, 10, 20 milimetri). Izmanto SI mērvienības, izņemot attiecībā uz transportlīdzekļa ātrumu, kur drīkst izmantot km/h, un attiecībā uz paātrinājumiem trieciena dēļ, kad drīkst izmantot g, kur g = 9,8 m/s2.

Image 103

  1. attēls Frekvenču raksturlīkne

| | | | | N | Logaritmiska skala |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| CFC | FL | FH | FN | a | ± | 0,5 | dB |
| | | | | b | + | 0,5 ; -1 | dB |
| | Hz | Hz | Hz | c | + | 0,5 ; -4 | dB |
| 1 000 | ≤ 0,1 | 1 000 | 1 650 | d | - | 9 | dB/oktāva |
| 600 | ≤ 0,1 | 600 | 1 000 | e | - | 24 | dB/oktāva |
| 180 | ≤ 0,1 | 180 | 300 | f | | ∞ | |
| 60 | ≤ 0,1 | 60 | 100 | g | - | 30 | |

N

Logaritmiska skala

CFC

FL

FH

FN

a

±

0,5

dB

b

+

0,5 ; -1

dB

Hz

Hz

Hz

c

+

0,5 ; -4

dB

1 000

≤ 0,1

1 000

1 650

d

-

9

dB/oktāva

600

≤ 0,1

600

1 000

e

-

24

dB/oktāva

180

≤ 0,1

180

300

f

∞

60

≤ 0,1

60

100

g

-

30

---

9. PIELIKUMS

Ar elektrisku spēka pārvadu aprīkotu transportlīdzekļu testa procedūras

Šajā pielikumā aprakstītas testa procedūras, ar ko pierāda atbilstību šo noteikumu 5.2.8. punkta elektrodrošības prasībām.

1.

Ja izmanto augstsprieguma atvienošanas funkciju, mērījumus veic no abām tās ierīces pusēm, ar ko īsteno atvienošanas funkciju.

Tomēr, ja augstsprieguma atvienotājs ir integrēts REESS vai enerģijas pārveidošanas sistēmā un REESS augstsprieguma kopne vai enerģijas pārveidošanas sistēma ir aizsargāta saskaņā ar IPXXB aizsardzības līmeni, pēc trieciena testa mērījumus drīkst veikt tikai starp atvienošanas funkciju veicošo ierīci un elektriskajām slodzēm.

Šajā testā izmantojamajam voltmetram ir jāmēra līdzstrāvas vērtības, un tā iekšējai pretestībai ir jābūt vismaz 10 MΩ.

2.

Pēc trieciena testa nosaka augstsprieguma kopnes spriegumus (Ub, U1, U2) (sk. 1. attēlu).

Sprieguma mērījumu veic ne agrāk kā 10 sekundes un ne vēlāk kā 60 sekundes pēc trieciena.

Šo procedūru nepiemēro, ja testu veic stāvoklī, kad elektriskais spēka pārvads nav zem sprieguma.

Image 104

  1. attēls Ub, U1, U2 mērīšana b 1 2

3.

Pirms trieciena paralēli attiecīgajai kapacitātei pievieno slēdzi S1 un zināmas pretestības izlādes rezistoru Re (sk. 2. attēlu).

| a) | Ne agrāk kā 10 sekundes un ne vēlāk kā 60 sekundes pēc trieciena slēdzi S1 ieslēdz, kamēr mēra un reģistrē spriegumu Ub un strāvu Ie. Sprieguma Ub un strāvas Ie reizinājumu integrē laikā no slēdža S1 ieslēgšanas brīža (tc) līdz brīdim, kad spriegums Ub nokrītas zem augstsprieguma robežas 60 V līdzstrāvai (th). Iegūtais integrālis atbilst kopējai enerģijai (TE) džoulos. |
| --- | --- |

a)

Ne agrāk kā 10 sekundes un ne vēlāk kā 60 sekundes pēc trieciena slēdzi S1 ieslēdz, kamēr mēra un reģistrē spriegumu Ub un strāvu Ie. Sprieguma Ub un strāvas Ie reizinājumu integrē laikā no slēdža S1 ieslēgšanas brīža (tc) līdz brīdim, kad spriegums Ub nokrītas zem augstsprieguma robežas 60 V līdzstrāvai (th). Iegūtais integrālis atbilst kopējai enerģijai (TE) džoulos.

Image 105

| b) | Ja Ub mēra laikā starp 10 sekundēm un 60 sekundēm pēc trieciena un ražotājs ir norādījis X-kondensatoru kapacitāti (Cx), kopējo enerģiju (TE) aprēķina pēc šādas formulas:
  TE = 0,5 × Cx × Ub
  2 |
| --- | --- |

b)

Ja Ub mēra laikā starp 10 sekundēm un 60 sekundēm pēc trieciena un ražotājs ir norādījis X-kondensatoru kapacitāti (Cx), kopējo enerģiju (TE) aprēķina pēc šādas formulas:

TE = 0,5 × Cx × Ub
  2

| c) | Ja U1 un U2 (sk. 1. attēlu) mēra laikā starp 10 sekundēm un 60 sekundēm pēc trieciena un ja ražotājs ir norādījis Y-kondensatoru kapacitātes (Cy1, Cy2), kopējo enerģiju (TEy1, TEy2) aprēķina pēc šādām formulām:
  TEy1 = 0,5 × Cy1 × U1
  2

  TEy2 = 0,5 × Cy2 × U2
  2 |
| --- | --- |

c)

Ja U1 un U2 (sk. 1. attēlu) mēra laikā starp 10 sekundēm un 60 sekundēm pēc trieciena un ja ražotājs ir norādījis Y-kondensatoru kapacitātes (Cy1, Cy2), kopējo enerģiju (TEy1, TEy2) aprēķina pēc šādām formulām:

TEy1 = 0,5 × Cy1 × U1
  2

TEy2 = 0,5 × Cy2 × U2
  2

Šo procedūru nepiemēro, ja testu veic stāvoklī, kad elektriskais spēka pārvads nav zem sprieguma.

Image 106

  2. attēls Piem., augstsprieguma kopnes X-kondensatoros uzkrātās enerģijas mērījums

4.

Pēc transportlīdzekļa trieciena testa visām daļām ap augstsprieguma sastāvdaļām jābūt atveramām, izjaucamām vai noņemamām bez instrumentu izmantošanas. Visas pārējās apkārtējās daļas uzskata par daļu no fiziskās aizsardzības.

Posmaino testēšanas pirkstu, kas aprakstīts 3. attēlā, elektrodrošības novērtējuma vajadzībām ievieto jebkādās fiziskās aizsardzības spraugās vai atverēs ar testa spēku 10 N ± 10 procenti. Ja posmainais testēšanas pirksts daļēji vai pilnībā iekļūst fiziskajā aizsardzībā, posmaino testēšanas pirkstu ievieto katrā no turpmāk norādītajiem stāvokļiem.

Sākot no taisnas pozīcijas, abas testēšanas pirksta daļas pagriež par leņķi, kas pakāpeniski sasniedz 90 grādus attiecībā pret blakus esošās pirksta daļas asi, un ievieto visos iespējamos stāvokļos.

Iekšējās elektroaizsardzības barjeras uzskata par daļu no norobežojuma.

Attiecīgā gadījumā zemsprieguma barošanas avotu (ne mazāk par 40 V un ne vairāk par 50 V) savieno virknes slēgumā ar piemērotu spuldzi starp posmaino testēšanas pirkstu un spriegumaktīvām augstsprieguma daļām elektroaizsardzības barjerā vai norobežojumā.

Image 107

  3. attēls Posmainais testēšanas pirksts

Materiāls: metāls, ja nav norādīts citādi

Lineārie izmēri milimetros.

Pielaides izmēriem, kuriem nav konkrētu pielaižu:

| a) | leņķiem: +0/–10 sekundes; |
| --- | --- |

a)

leņķiem: +0/–10 sekundes;

| b) | lineāriem izmēriem:






  i) | līdz 25 mm: +0/–0,05; |
| --- | --- | --- |

b)

lineāriem izmēriem:

i)

līdz 25 mm: +0/–0,05;

| ii) | vairāk nekā 25 mm: ±0,2. |
| --- | --- |

ii)

vairāk nekā 25 mm: ±0,2.

Abiem šarnīriem jānodrošina kustība vienā un tajā pašā plaknē un vienā un tajā pašā virzienā līdz 90° leņķim ar 0 līdz +10° pielaidi.

Šo noteikumu 5.2.8.1.3. punkta prasības ir izpildītas, ja 3. attēlā aprakstītais posmainais testēšanas pirksts nespēj saskarties ar spriegumaktīvām augstsprieguma daļām.

Nepieciešamības gadījumā drīkst izmantot spoguli vai fibroskopu, lai noskaidrotu, vai posmainais testēšanas pirksts pieskaras augstsprieguma kopnēm.

Ja šīs prasības izpildi verificē ar signālķēdi starp posmaino testēšanas pirkstu un spriegumaktīvām augstsprieguma daļām, spuldze nedrīkst iedegties.

4.1.

| a) | Testa metode, izmantojot pretestības testeri
  Pretestības testeri pievieno mērījumu punktiem (parasti elektriskajai šasijai un elektrovadošajam norobežojumam/elektroaizsardzības barjerai) un mēra pretestību, izmantojot pretestības testeri, kas atbilst šādai specifikācijai:






  i) | pretestības testeris: mērāmā strāva vismaz 0,2 A; |
| --- | --- | --- |

a)

Testa metode, izmantojot pretestības testeri

Pretestības testeri pievieno mērījumu punktiem (parasti elektriskajai šasijai un elektrovadošajam norobežojumam/elektroaizsardzības barjerai) un mēra pretestību, izmantojot pretestības testeri, kas atbilst šādai specifikācijai:

i)

pretestības testeris: mērāmā strāva vismaz 0,2 A;

| ii) | izšķirtspēja: 0,01 Ω vai mazāka; |
| --- | --- |

ii)

izšķirtspēja: 0,01 Ω vai mazāka;

| iii) | pretestībai R ir jābūt mazākai nekā 0,1 Ω. |
| --- | --- |

iii)

pretestībai R ir jābūt mazākai nekā 0,1 Ω.

| b) | Testa metode, izmantojot līdzstrāvas barošanas avotu, voltmetru un ampērmetru
  Līdzstrāvas barošanas avotu, voltmetru un ampērmetru pievieno mērījumu punktiem (parasti elektriskajai šasijai un elektrovadošajam norobežojumam/elektroaizsardzības barjerai).
  Līdzstrāvas barošanas avota spriegumu noregulē tā, ka strāvas plūsma kļūst vismaz 0,2 A.
  Izmēra strāvu “I” un spriegumu “U”.
  Pretestību R aprēķina, izmantojot šādu formulu:
  R = U / I
  pretestībai R ir jābūt mazākai nekā 0,1 Ω.

  Piezīme. Ja sprieguma un strāvas mērīšanai izmanto barošanas vadus, katru barošanas vadu elektroaizsardzības barjerai/norobežojumam/elektriskajai šasijai pievieno atsevišķi. Spaile sprieguma un strāvas mērījumam var būt kopīga.
  Testa metodes piemērs, izmantojot līdzstrāvas barošanas avotu, voltmetru un ampērmetru |
| --- | --- |

b)

Testa metode, izmantojot līdzstrāvas barošanas avotu, voltmetru un ampērmetru

Līdzstrāvas barošanas avotu, voltmetru un ampērmetru pievieno mērījumu punktiem (parasti elektriskajai šasijai un elektrovadošajam norobežojumam/elektroaizsardzības barjerai).

Līdzstrāvas barošanas avota spriegumu noregulē tā, ka strāvas plūsma kļūst vismaz 0,2 A.

Izmēra strāvu “I” un spriegumu “U”.

Pretestību R aprēķina, izmantojot šādu formulu:

R = U / I

pretestībai R ir jābūt mazākai nekā 0,1 Ω.

Piezīme. Ja sprieguma un strāvas mērīšanai izmanto barošanas vadus, katru barošanas vadu elektroaizsardzības barjerai/norobežojumam/elektriskajai šasijai pievieno atsevišķi. Spaile sprieguma un strāvas mērījumam var būt kopīga.

Testa metodes piemērs, izmantojot līdzstrāvas barošanas avotu, voltmetru un ampērmetru

Image 108

  4. attēls Testa metodes piemērs, izmantojot līdzstrāvas barošanas avotu

5.

Izolācijas pretestība

5.1.

Transportlīdzekļa katras augstsprieguma kopnes izolācijas pretestību mēra, vai tā ir jānosaka, aprēķinot katras augstsprieguma kopnes daļas vai sastāvdaļas vienības mērījumu vērtības.

Visus mērījumus sprieguma(-u) un elektriskās izolācijas aprēķināšanai veic, kad pagājušas vismaz 10 sekundes pēc trieciena.

5.2.

Izolācijas pretestības mērījumus veic, izvēloties atbilstošu mērīšanas metodi no šā pielikuma 5.2.1.–5.2.2. punktā uzskaitītajām metodēm atkarībā no spriegumaktīvo daļu elektriskā lādiņa vai izolācijas pretestības.

Mērāmās elektriskās ķēdes diapazonu noskaidro iepriekš, izmantojot elektriskās shēmas. Ja augstsprieguma kopnes ir savstarpēji elektriski izolētas, izolācijas pretestību mēra katrai elektriskajai ķēdei.

Turklāt drīkst veikt tādus pārveidojumus, kas nepieciešami izolācijas pretestības mērīšanai, kā pārsega noņemšana, lai varētu piekļūt spriegumaktīvajām daļām, mērīšanas līniju zīmēšana, izmaiņas programmatūrā.

Gadījumos, kad iebūvētās izolācijas pretestības pārraudzības sistēmas darbības dēļ izmērītās vērtības nav stabilas, drīkst veikt mērījumu veikšanai nepieciešamos pārveidojumus, pārtraucot attiecīgās ierīces darbību vai noņemot to. Turklāt, kad ierīce ir noņemta, izmanto vairākas shēmas, lai pierādītu, ka izolācijas pretestība starp spriegumaktīvām daļām un elektrisko šasiju paliek nemainīga.

Šie pārveidojumi nedrīkst ietekmēt testa rezultātus.

Ievēro vislielāko piesardzību, lai izvairītos no īssavienojumiem un elektriskās strāvas triecieniem, jo šāda apstiprinājuma iegūšanai varētu būt vajadzīga augstsprieguma ķēdes tieša darbināšana.

5.2.1.

Mērīšanas metode, izmantojot līdzstrāvu no ārējiem avotiem

5.2.1.1.

Izmanto izolācijas pretestības testēšanas instrumentu, kas var pievadīt līdzstrāvas spriegumu, kas ir augstāks nekā augstsprieguma kopnes darba spriegums.

5.2.1.2.

Izolācijas pretestības testēšanas instrumentu pievieno starp spriegumaktīvajām daļām un elektrisko šasiju. Pēc tam mēra izolācijas pretestību, pievadot līdzstrāvas spriegumu, kas ir vismaz puse no augstsprieguma kopnes darba sprieguma.

Ja sistēmai ir vairāki sprieguma diapazoni (piem., paaugstinošā pārveidotāja dēļ) elektriski savienotā ķēdē un dažas sastāvdaļas nevar izturēt visas ķēdes darba spriegumu, izolācijas pretestību starp šīm sastāvdaļām un elektrisko šasiju var mērīt atsevišķi, pievadot vismaz pusi no to darba sprieguma, pirms tam atvienojot minētās sastāvdaļas.

5.2.2.

Mērīšanas metode, kurā kā līdzstrāvas sprieguma avotu izmanto transportlīdzekļa paša REESS

5.2.2.1.

Uz augstsprieguma kopni padod spriegumu no paša transportlīdzekļa REESS un/vai enerģijas pārveidošanas sistēmas, un REESS un/vai enerģijas pārveidošanas sistēmas sprieguma līmenim visā testa laikā ir jābūt vismaz nominālajam darba spriegumam, kādu norādījis transportlīdzekļa ražotājs.

5.2.2.2.

Šajā testā izmantotajam voltmetram jāmēra līdzstrāvas vērtības, un tā iekšējai pretestībai ir jābūt vismaz 10 ΜΩ.

5.2.2.3.

Mērīšanas metode

5.2.2.3.1.

Spriegumu mēra, kā parādīts 1. attēlā, un reģistrē augstsprieguma kopnes spriegumu (Ub). Ub ir jābūt vienādam ar REESS un/vai enerģijas pārveidošanas sistēmas nominālo darba spriegumu, kādu norādījis transportlīdzekļa ražotājs, vai augstākam par to.

5.2.2.3.2.

Mēra un reģistrē spriegumu (U1) starp augstsprieguma kopnes negatīvo pusi un elektrisko šasiju (skatīt 1. attēlu).

5.2.2.3.3.

Mēra un reģistrē spriegumu (U2) starp augstsprieguma kopnes pozitīvo pusi un elektrisko šasiju (skatīt 1. attēlu).

5.2.2.3.4.

Ja U1 ir lielāks nekā U2 vai vienāds ar to, starp augstsprieguma kopnes negatīvo pusi un elektrisko šasiju ievieto standarta pretestību ar iepriekš zināmu vērtību (Ro). Kad Ro ir ievietota, mēra spriegumu (U1′) starp augstsprieguma kopnes negatīvo pusi un elektrisko šasiju (sk. 5. attēlu).

Elektrisko izolāciju (Ri) aprēķina pēc šādas formulas:

Ri = Ro*Ub*(1/U1' – 1/U1)

Image 109

  5. attēls U1’ mērīšana 1

.tifJa U2 ir lielāks nekā U1, starp augstsprieguma kopnes pozitīvo pusi un elektrisko šasiju ievieto standarta pretestību ar iepriekš zināmu vērtību (Ro). Kad Ro ir ievietota, mēra spriegumu (U2’) starp augstsprieguma kopnes pozitīvo pusi un transportlīdzekļa elektrisko šasiju (sk. 6. attēlu). Elektrisko izolāciju (Ri) aprēķina pēc šādas formulas:

Ri = Ro*Ub*(1/U2’ – 1/U2)

Image 110

  6. attēls U2’ mērīšana 2

5.2.2.3.5.

Elektriskās izolācijas vērtība Ri (izteikta Ω), dalīta ar augstsprieguma kopnes darba spriegumu (izteiktu V), izsaka izolācijas pretestību (izteiktu Ω/V).

Piezīme. Standarta zināmajai pretestībai Ro (izteiktai Ω) vajadzētu būt minimālās nepieciešamās izolācijas pretestības vērtības (Ω/V) reizinājumam ar transportlīdzekļa darba spriegumu (V) plus/mīnus 20 procenti. Ro nav noteikti jābūt precīzi šai vērtībai, jo vienādojumi ir derīgi visām Ro vērtībām; tomēr Ro vērtībai šajā diapazonā būtu jānodrošina laba izšķirtspēja sprieguma mērījumiem.

6.

Ja nepieciešams, fiziskajai aizsardzībai (korpusam) drīkst uzlikt piemērotu pārklājumu, lai pārliecinātos, vai testa rezultātā ir radusies elektrolīta jebkāda noplūde no REESS. Ja vien ražotājs nenodrošina līdzekļus dažādu noplūdušo šķidrumu nodalīšanai, visus noplūdušos šķidrumus uzskata par elektrolītu.

7.

Atbilstību nosaka ar vizuālu inspicēšanu.

---