# Europeiska unionens L 378/2021

| | ISSN 1977-0820 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | L 378 |
| | |
| Svensk utgåva | Lagstiftning | 64 årgången26 oktober 2021 |

ISSN 1977-0820

Europeiska unionens

officiella tidning

L 378

Svensk utgåva

Lagstiftning

64 årgången26 oktober 2021

---

| Innehållsförteckning | | I   Lagstiftningsakter | Sida |
| --- | --- | --- | --- |
| | | FÖRORDNINGAR |
| | * | Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/1873 av den 20 oktober 2021 om förlängning av giltighetsperioden för gemenskapens växtförädlarrätt för växtsorter av arten Asparagus officinalis L. (sparris) och artgrupperna blomsterlökar, vedartade bärväxter och vedartade prydnadsväxter | 1 |

Innehållsförteckning

I   Lagstiftningsakter

Sida

FÖRORDNINGAR

*

Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/1873 av den 20 oktober 2021 om förlängning av giltighetsperioden för gemenskapens växtförädlarrätt för växtsorter av arten Asparagus officinalis L. (sparris) och artgrupperna blomsterlökar, vedartade bärväxter och vedartade prydnadsväxter

Asparagus officinalis

1

| | | II   Icke-lagstiftningsakter |
| --- | --- | --- |
| | | FÖRORDNINGAR |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2021/1874 av den 25 oktober 2021 om rättelse av de tyska språkversionerna av förordning (EU) 2018/395 om detaljerade regler för ballongverksamhet samt för licensiering av flygbesättningar för ballonger, och av genomförandeförordning (EU) 2018/1976 om detaljerade regler för segelflygverksamhet samt för licensiering av flygbesättningar för segelflygplan | 4 |
| | | BESLUT |
| | * | Rådets beslut (EU) 2021/1875 av den 22 oktober 2021 om den ståndpunkt som ska intas på unionens vägnar i de årliga samråden med Förenade kungariket för att komma överens om totala tillåtna fångstmängder | 6 |
| | * | Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2021/1876 av den 20 oktober 2021 om 2019 års värden per medlemsstat för de växthusgasutsläpp som omfattas av Europaparlamentets och rådets beslut nr 406/2009/EG | 12 |
| | * | Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2021/1877 av den 22 oktober 2021 om ramen för inkluderingsåtgärder för Erasmus+-programmet och programmet för Europeiska solidaritetskåren 2021–2027 (
  1
  ) | 15 |
| | * | Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2021/1878 av den 25 oktober 2021 om att utse en registreringsenhet för toppdomänen .eu (
  1
  ) | 22 |

II   Icke-lagstiftningsakter

FÖRORDNINGAR

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2021/1874 av den 25 oktober 2021 om rättelse av de tyska språkversionerna av förordning (EU) 2018/395 om detaljerade regler för ballongverksamhet samt för licensiering av flygbesättningar för ballonger, och av genomförandeförordning (EU) 2018/1976 om detaljerade regler för segelflygverksamhet samt för licensiering av flygbesättningar för segelflygplan

4

BESLUT

*

Rådets beslut (EU) 2021/1875 av den 22 oktober 2021 om den ståndpunkt som ska intas på unionens vägnar i de årliga samråden med Förenade kungariket för att komma överens om totala tillåtna fångstmängder

6

*

Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2021/1876 av den 20 oktober 2021 om 2019 års värden per medlemsstat för de växthusgasutsläpp som omfattas av Europaparlamentets och rådets beslut nr 406/2009/EG

12

*

Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2021/1877 av den 22 oktober 2021 om ramen för inkluderingsåtgärder för Erasmus+-programmet och programmet för Europeiska solidaritetskåren 2021–2027 (
  1
  )

1

15

*

Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2021/1878 av den 25 oktober 2021 om att utse en registreringsenhet för toppdomänen .eu (
  1
  )

1

22

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES. |

---

(1)   Text av betydelse för EES.

1

| SV | De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.
  Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk. |
| --- | --- |

SV

De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.

Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk.

---

I Lagstiftningsakter

FÖRORDNINGAR

| 26.10.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 378/1 |
| --- | --- | --- | --- |

26.10.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 378/1

---

EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS FÖRORDNING (EU) 2021/1873

av den 20 oktober 2021

om förlängning av giltighetsperioden för gemenskapens växtförädlarrätt för växtsorter av arten Asparagus officinalis L. (sparris) och artgrupperna blomsterlökar, vedartade bärväxter och vedartade prydnadsväxter

EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 118 första stycket,

med beaktande av Europeiska kommissionens förslag,

efter översändande av utkastet till lagstiftningsakt till de nationella parlamenten,

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande (1),

i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet (2), och

av följande skäl:

| (1) | Tekniska svårigheter vid förädling, på grund av en komplex genetisk bakgrund eller långsam eller tekniskt komplicerad reproduktion av arten Asparagus officinalis L. (sparris) och artgrupperna blomsterlökar, vedartade bärväxter och vedartade prydnadsväxter, behöver åtgärdas genom investeringar i forsknings- och utvecklingsverksamhet. När skydd av växtförädlarrätt beviljats för den arten och dessa artgrupper tar det år att föröka växterna och bygga upp ett bestånd som är tillräckligt stort för att ge en skälig inkomst. Den tid under vilken innehavaren av växtförädlarrätten kan få inkomster på grundval av det skyddet är därför begränsad. För att uppmuntra till investeringar i forskning och utveckling av växtsorter av den arten och dessa artgrupper är det nödvändigt att förlänga perioden för skydd av växtförädlarrätt och skapa incitament till förädling så att nya sorter kan tas fram i syfte att tillmötesgå jordbrukarnas och konsumenternas behov och att åtgärda följderna av klimatförändringarna. Dessa investeringar kräver mer tid för att bli lönsamma än för de flesta andra arter, såsom jordbruksgrödor, som ofta har en kortare livscykel och en större och bredare konsumentkrets. |
| --- | --- |

(1)

Tekniska svårigheter vid förädling, på grund av en komplex genetisk bakgrund eller långsam eller tekniskt komplicerad reproduktion av arten Asparagus officinalis L. (sparris) och artgrupperna blomsterlökar, vedartade bärväxter och vedartade prydnadsväxter, behöver åtgärdas genom investeringar i forsknings- och utvecklingsverksamhet. När skydd av växtförädlarrätt beviljats för den arten och dessa artgrupper tar det år att föröka växterna och bygga upp ett bestånd som är tillräckligt stort för att ge en skälig inkomst. Den tid under vilken innehavaren av växtförädlarrätten kan få inkomster på grundval av det skyddet är därför begränsad. För att uppmuntra till investeringar i forskning och utveckling av växtsorter av den arten och dessa artgrupper är det nödvändigt att förlänga perioden för skydd av växtförädlarrätt och skapa incitament till förädling så att nya sorter kan tas fram i syfte att tillmötesgå jordbrukarnas och konsumenternas behov och att åtgärda följderna av klimatförändringarna. Dessa investeringar kräver mer tid för att bli lönsamma än för de flesta andra arter, såsom jordbruksgrödor, som ofta har en kortare livscykel och en större och bredare konsumentkrets.

| (2) | Införandet och spridningen på marknaden av en ny sort av arten Asparagus officinalis L. (sparris) och artgrupperna blomsterlökar, vedartade bärväxter och vedartade prydnadsväxter kräver mer tid för att den nya sorten ska bli lönsam än för andra arter, eftersom erfarenheten har visat att det kommersiella värdet av en sådan ny sort framgår först på lång sikt. Av dessa skäl är en skälig kompensation för investeringar i forskning och utveckling endast möjlig i ett relativt sent skede i skyddet av den arten och dessa artgrupper jämfört med andra arter. |
| --- | --- |

(2)

Införandet och spridningen på marknaden av en ny sort av arten Asparagus officinalis L. (sparris) och artgrupperna blomsterlökar, vedartade bärväxter och vedartade prydnadsväxter kräver mer tid för att den nya sorten ska bli lönsam än för andra arter, eftersom erfarenheten har visat att det kommersiella värdet av en sådan ny sort framgår först på lång sikt. Av dessa skäl är en skälig kompensation för investeringar i forskning och utveckling endast möjlig i ett relativt sent skede i skyddet av den arten och dessa artgrupper jämfört med andra arter.

| (3) | Genom rådets förordning (EG) nr 2100/94 (3) införs gemenskapens växtförädlarrätt som den enda formen i gemenskapen av industriellt rättsskydd för växtsorter. I enlighet med artikel 19.1 i den förordningen gäller gemenskapens växtförädlarrätt fram till och med utgången av det 25:e kalenderåret eller, beträffande druvsorter och trädslag, fram till och med utgången av det 30:e kalenderåret efter det år då rätten beviljades. |
| --- | --- |

(3)

Genom rådets förordning (EG) nr 2100/94 (3) införs gemenskapens växtförädlarrätt som den enda formen i gemenskapen av industriellt rättsskydd för växtsorter. I enlighet med artikel 19.1 i den förordningen gäller gemenskapens växtförädlarrätt fram till och med utgången av det 25:e kalenderåret eller, beträffande druvsorter och trädslag, fram till och med utgången av det 30:e kalenderåret efter det år då rätten beviljades.

| (4) | I syfte att skapa en rättslig miljö som bidrar till skälig gottgörelse är det lämpligt att förlänga giltighetsperioden för gemenskapens växtförädlarrätt för växtsorter av arten Asparagus officinalis L. (sparris) och artgrupperna blomsterlökar, vedartade bärväxter och vedartade prydnadsväxter med ytterligare fem år. Den förlängningen bör tillämpas på de rätter som beviljats före, på dagen för eller efter dagen för denna förordnings ikraftträdande. |
| --- | --- |

(4)

I syfte att skapa en rättslig miljö som bidrar till skälig gottgörelse är det lämpligt att förlänga giltighetsperioden för gemenskapens växtförädlarrätt för växtsorter av arten Asparagus officinalis L. (sparris) och artgrupperna blomsterlökar, vedartade bärväxter och vedartade prydnadsväxter med ytterligare fem år. Den förlängningen bör tillämpas på de rätter som beviljats före, på dagen för eller efter dagen för denna förordnings ikraftträdande.

| (5) | Av konsekvensskäl bör en sådan förlängning gälla för alla gemenskapens växtförädlarrätter för växtsorter av arten Asparagus officinalis L. (sparris) och artgrupperna blomsterlökar, vedartade bärväxter och vedartade prydnadsväxter. |
| --- | --- |

(5)

Av konsekvensskäl bör en sådan förlängning gälla för alla gemenskapens växtförädlarrätter för växtsorter av arten Asparagus officinalis L. (sparris) och artgrupperna blomsterlökar, vedartade bärväxter och vedartade prydnadsväxter.

| (6) | Förlängningsperioden bör förkortas om nationella äganderätter för dessa sorter har varit gällande i en medlemsstat innan gemenskapens växtförädlarrätt beviljades, och om förädlare följaktligen redan har kunnat dra nytta av sina sorter. |
| --- | --- |

(6)

Förlängningsperioden bör förkortas om nationella äganderätter för dessa sorter har varit gällande i en medlemsstat innan gemenskapens växtförädlarrätt beviljades, och om förädlare följaktligen redan har kunnat dra nytta av sina sorter.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Förlängning av giltighetsperioden för gemenskapens växtförädlarrätt

1.   För växtsorter av arten Asparagus officinalis L. (sparris) och artgrupperna blomsterlökar, vedartade bärväxter och vedartade prydnadsväxter ska giltighetsperioden för gemenskapens växtförädlarrätt enligt artikel 19.1 i förordning (EG) nr 2100/94 förlängas med fem år.

2.   Punkt 1 i denna artikel påverkar inte tillämpningen av artikel 116.4 fjärde strecksatsen i förordning (EG) nr 2100/94.

Artikel 2

Förkortning av förlängningen

När det gäller sorter för vilka en eller flera nationella växtförädlarrätter beviljats innan gemenskapens växtförädlarrätt beviljades men på vilka artikel 116.4 fjärde strecksatsen i förordning (EG) nr 2100/94 inte tillämpas, bör den förlängning av giltighetsperioden som avses i artikel 1 i den här förordningen förkortas med den längsta period i hela kalenderår under vilken en eller flera nationella växtförädlarrätter har varit gällande för samma sort innan gemenskapens växtförädlarrätter beviljades.

Artikel 3

Ikraftträdande

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Europeiska unionens officiella tidning

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Strasbourg den 20 oktober 2021.

På Europaparlamentets vägnar

D. M. SASSOLI

Ordförande

På rådets vägnar

A. LOGAR

Ordförande

---

(1)  
  EUT C 220, 9.6.2021, s. 86.

1

(2)  Europaparlamentets ståndpunkt av den 14 september 2021 (ännu inte offentliggjord i EUT) och rådets beslut av den 5 oktober 2021.

2

(3)  Rådets förordning (EG) nr 2100/94 av den 27 juli 1994 om gemenskapens växtförädlarrätt (EGT L 227, 1.9.1994, s. 1).

3

---

II Icke-lagstiftningsakter

FÖRORDNINGAR

| 26.10.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 378/4 |
| --- | --- | --- | --- |

26.10.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 378/4

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2021/1874

av den 25 oktober 2021

om rättelse av de tyska språkversionerna av förordning (EU) 2018/395 om detaljerade regler för ballongverksamhet samt för licensiering av flygbesättningar för ballonger, och av genomförandeförordning (EU) 2018/1976 om detaljerade regler för segelflygverksamhet samt för licensiering av flygbesättningar för segelflygplan

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/1139 av den 4 juli 2018 om fastställande av gemensamma bestämmelser på det civila luftfartsområdet och inrättande av Europeiska unionens byrå för luftfartssäkerhet, och om ändring av Europaparlamentets och rådets förordningar (EG) nr 2111/2005, (EG) nr 1008/2008, (EU) nr 996/2010, (EU) nr 376/2014 och direktiv 2014/30/EU och 2014/53/EU, samt om upphävande av Europaparlamentets och rådets förordningar (EG) nr 552/2004 och (EG) nr 216/2008 och rådets förordning (EEG) nr 3922/91 (1), särskilt artiklarna 23, 27 och 31, och

av följande skäl:

| (1) | Den tyska språkversionen av kommissionens förordning (EU) 2018/395 (2) innehåller fel i Del-BFCL, kapitel BPL, punkterna BFCL.125 BPL a och BFCL.145 BPL e i bilaga III som ändrar textens innebörd. |
| --- | --- |

(1)

Den tyska språkversionen av kommissionens förordning (EU) 2018/395 (2) innehåller fel i Del-BFCL, kapitel BPL, punkterna BFCL.125 BPL a och BFCL.145 BPL e i bilaga III som ändrar textens innebörd.

| (2) | Den tyska språkversionen av kommissionens genomförandeförordning (EU) 2018/1976 (3) innehåller liknande fel i Del-SFCL, kapitel SPL, punkterna SFCL.125 SPL a och SFCL.145 SPL e i bilaga III som ändrar textens innebörd. |
| --- | --- |

(2)

Den tyska språkversionen av kommissionens genomförandeförordning (EU) 2018/1976 (3) innehåller liknande fel i Del-SFCL, kapitel SPL, punkterna SFCL.125 SPL a och SFCL.145 SPL e i bilaga III som ändrar textens innebörd.

| (3) | De tyska språkversionerna av förordning (EU) 2018/395 och genomförandeförordning (EU) 2018/1976 bör därför rättas i enlighet med detta. Övriga språkversioner berörs inte. |
| --- | --- |

(3)

De tyska språkversionerna av förordning (EU) 2018/395 och genomförandeförordning (EU) 2018/1976 bör därför rättas i enlighet med detta. Övriga språkversioner berörs inte.

| (4) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från den kommitté som inrättats genom artikel 127 i förordning (EU) 2018/1139. |
| --- | --- |

(4)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från den kommitté som inrättats genom artikel 127 i förordning (EU) 2018/1139.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

(berör inte den svenska versionen)

Artikel 2

(berör inte den svenska versionen)

Artikel 3

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 25 oktober 2021.

På kommissionens vägnar

Ursula VON DER LEYEN

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 212, 22.8.2018, s. 1.

1

(2)  Kommissionens förordning (EU) 2018/395 av den 13 mars 2018 om detaljerade regler för ballongverksamhet samt för licensiering av flygbesättningar för ballonger enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/1139 (EUT L 71, 14.3.2018, s. 10).

2

(3)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2018/1976 av den 14 december 2018 om detaljerade regler för segelflygverksamhet samt för licensiering av flygbesättningar för segelflygplan enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/1139 (EUT L 326, 20.12.2018, s. 64).

3

---

BESLUT

| 26.10.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 378/6 |
| --- | --- | --- | --- |

26.10.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 378/6

---

RÅDETS BESLUT (EU) 2021/1875

av den 22 oktober 2021

om den ståndpunkt som ska intas på unionens vägnar i de årliga samråden med Förenade kungariket för att komma överens om totala tillåtna fångstmängder

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 43.3 jämförd med artikel 218.9,

med beaktande av Europeiska kommissionens förslag, och

av följande skäl:

| (1) | Den 29 april 2021 antog rådet beslut (EU) 2021/689 (1) om ingående av handels- och samarbetsavtalet mellan Europeiska unionen och Europeiska atomenergigemenskapen, å ena sidan, och Förenade konungariket Storbritannien och Nordirland, å andra sidan (2) (nedan kallat handels- och samarbetsavtalet). Handels- och samarbetsavtalet trädde i kraft den 1 maj 2021. |
| --- | --- |

(1)

Den 29 april 2021 antog rådet beslut (EU) 2021/689 (1) om ingående av handels- och samarbetsavtalet mellan Europeiska unionen och Europeiska atomenergigemenskapen, å ena sidan, och Förenade konungariket Storbritannien och Nordirland, å andra sidan (2) (nedan kallat handels- och samarbetsavtalet). Handels- och samarbetsavtalet trädde i kraft den 1 maj 2021.

| (2) | Genom artikel 494 i handels- och samarbetsavtalet enades unionen och Förenade kungariket (nedan kallade parterna) om att samarbeta för att säkerställa att fiskeverksamheten som avser gemensamma bestånd i deras respektive vatten är miljömässigt hållbar på lång sikt och bidrar till att uppnå ekonomiska och sociala fördelar, med full respekt för parternas rättigheter och skyldigheter i deras egenskap av oberoende kuststater. Parternas gemensamma mål är att nyttja gemensamma bestånd till en grad som är avsedd att bevara och progressivt återställa populationerna av fiskade arter över biomassanivåer som kan ge en maximal hållbar avkastning (MSY). |
| --- | --- |

(2)

Genom artikel 494 i handels- och samarbetsavtalet enades unionen och Förenade kungariket (nedan kallade parterna) om att samarbeta för att säkerställa att fiskeverksamheten som avser gemensamma bestånd i deras respektive vatten är miljömässigt hållbar på lång sikt och bidrar till att uppnå ekonomiska och sociala fördelar, med full respekt för parternas rättigheter och skyldigheter i deras egenskap av oberoende kuststater. Parternas gemensamma mål är att nyttja gemensamma bestånd till en grad som är avsedd att bevara och progressivt återställa populationerna av fiskade arter över biomassanivåer som kan ge en maximal hållbar avkastning (MSY).

| (3) | Enligt artikel 498 i handels- och samarbetsavtalet ska parterna hålla årliga samråd i syfte att komma överens om totala tillåtna fångstmängder (TAC:er) för gemensamma bestånd. |
| --- | --- |

(3)

Enligt artikel 498 i handels- och samarbetsavtalet ska parterna hålla årliga samråd i syfte att komma överens om totala tillåtna fångstmängder (TAC:er) för gemensamma bestånd.

| (4) | Kommissionen bör genomföra de årliga samråden om fiske på unionens vägnar och på grundval av unionens ståndpunkter som ska fastställas av rådet i enlighet med relevanta fördragsbestämmelser. |
| --- | --- |

(4)

Kommissionen bör genomföra de årliga samråden om fiske på unionens vägnar och på grundval av unionens ståndpunkter som ska fastställas av rådet i enlighet med relevanta fördragsbestämmelser.

| (5) | Rådets och dess förberedande organs regelbundna och fullständiga deltagande i processen med årliga samråd med Förenade kungariket om fastställande av fiskemöjligheter för bestånden i fråga bör säkerställas genom omfattande samordning och samarbete mellan rådet och kommissionen, i enlighet med principen om lojalt samarbete mellan unionens institutioner enligt artikel 13.2 i fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget). |
| --- | --- |

(5)

Rådets och dess förberedande organs regelbundna och fullständiga deltagande i processen med årliga samråd med Förenade kungariket om fastställande av fiskemöjligheter för bestånden i fråga bör säkerställas genom omfattande samordning och samarbete mellan rådet och kommissionen, i enlighet med principen om lojalt samarbete mellan unionens institutioner enligt artikel 13.2 i fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget).

| (6) | Europaparlamentet ska omedelbart och fullständigt informeras, i enlighet med artikel 218.10 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget). |
| --- | --- |

(6)

Europaparlamentet ska omedelbart och fullständigt informeras, i enlighet med artikel 218.10 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget).

| (7) | I artikel 2.1 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1380/2013 (3) föreskrivs att unionen ska säkerställa att fiske- och vattenbruksverksamheterna är miljömässigt hållbara på lång sikt och förvaltas på ett sätt som är förenligt med målen om att uppnå nytta i ekonomiskt, socialt och sysselsättningshänseende samt att bidra till att trygga livsmedelsförsörjningen. |
| --- | --- |

(7)

I artikel 2.1 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1380/2013 (3) föreskrivs att unionen ska säkerställa att fiske- och vattenbruksverksamheterna är miljömässigt hållbara på lång sikt och förvaltas på ett sätt som är förenligt med målen om att uppnå nytta i ekonomiskt, socialt och sysselsättningshänseende samt att bidra till att trygga livsmedelsförsörjningen.

| (8) | I artikel 2.2 i förordning (EU) nr 1380/2013 föreskrivs att unionen ska tillämpa försiktighetsansatsen i fiskeriförvaltningen och ska säkerställa att nyttjandet av de levande marina biologiska resurserna sker på ett sådant sätt att populationerna av skördade arter återställs till och bevaras över nivåer som säkerställer MSY. |
| --- | --- |

(8)

I artikel 2.2 i förordning (EU) nr 1380/2013 föreskrivs att unionen ska tillämpa försiktighetsansatsen i fiskeriförvaltningen och ska säkerställa att nyttjandet av de levande marina biologiska resurserna sker på ett sådant sätt att populationerna av skördade arter återställs till och bevaras över nivåer som säkerställer MSY.

| (9) | Enligt artikel 2.5 j i förordning (EU) nr 1380/2013 ska fiskeriförvaltningen vara förenlig med målet att uppnå en god miljöstatus i enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/56/EG (4). Enligt artikel 2.5 a i förordning (EU) nr 1380/2013 jämförd med artikel 7.1 d i den förordningen, ska unionen dessutom gradvis eliminera utkast genom att bland annat främja fiskemetoder som bidrar till ett mer selektivt fiske och till att oönskade fångster så långt möjligt undviks och minskas samt till ett fiske med liten inverkan på de marina ekosystemen och fiskeresurserna. |
| --- | --- |

(9)

Enligt artikel 2.5 j i förordning (EU) nr 1380/2013 ska fiskeriförvaltningen vara förenlig med målet att uppnå en god miljöstatus i enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/56/EG (4). Enligt artikel 2.5 a i förordning (EU) nr 1380/2013 jämförd med artikel 7.1 d i den förordningen, ska unionen dessutom gradvis eliminera utkast genom att bland annat främja fiskemetoder som bidrar till ett mer selektivt fiske och till att oönskade fångster så långt möjligt undviks och minskas samt till ett fiske med liten inverkan på de marina ekosystemen och fiskeresurserna.

| (10) | Enligt artikel 3 c i förordning (EU) nr 1380/2013 ska unionen vidta förvaltnings- och bevarandeåtgärder på grundval av bästa tillgängliga vetenskapliga rådgivning. |
| --- | --- |

(10)

Enligt artikel 3 c i förordning (EU) nr 1380/2013 ska unionen vidta förvaltnings- och bevarandeåtgärder på grundval av bästa tillgängliga vetenskapliga rådgivning.

| (11) | I artikel 28 i förordning (EU) nr 1380/2013 föreskrivs att unionen ska sköta sina externa förbindelser på fiskeriområdet i enlighet med de mål och principer som anges i artiklarna 2 och 3 i den förordningen och bland annat aktivt stödja och bidra till utveckling av vetenskaplig kunskap och rådgivning. I artikel 28 i förordning (EU) nr 1380/2013 föreskrivs också att bestämmelserna om den externa politiken i del VI i den förordningen inte påverkar tillämpningen av särskilda bestämmelser som antagits enligt artikel 218 i EUF-fördraget. |
| --- | --- |

(11)

I artikel 28 i förordning (EU) nr 1380/2013 föreskrivs att unionen ska sköta sina externa förbindelser på fiskeriområdet i enlighet med de mål och principer som anges i artiklarna 2 och 3 i den förordningen och bland annat aktivt stödja och bidra till utveckling av vetenskaplig kunskap och rådgivning. I artikel 28 i förordning (EU) nr 1380/2013 föreskrivs också att bestämmelserna om den externa politiken i del VI i den förordningen inte påverkar tillämpningen av särskilda bestämmelser som antagits enligt artikel 218 i EUF-fördraget.

| (12) | I artikel 33 i förordning (EU) nr 1380/2013 fastställs principer och mål för förvaltningen av bestånd av gemensamt intresse för unionen och tredjeländer och bestämmelser rörande avtal om utbyte och gemensam förvaltning. |
| --- | --- |

(12)

I artikel 33 i förordning (EU) nr 1380/2013 fastställs principer och mål för förvaltningen av bestånd av gemensamt intresse för unionen och tredjeländer och bestämmelser rörande avtal om utbyte och gemensam förvaltning.

| (13) | Mot bakgrund av att situationen för de fiskeresurser som omfattas av handels- och samarbetsavtalet är i ständig utveckling och mot bakgrund av att det finns ett behov av att unionens ståndpunkt beaktar ny utveckling, inbegripet ny vetenskaplig och annan relevant information som läggs fram före eller under de årliga samråden, bör bestämmelser fastställas för specificeringen år för år av unionens ståndpunkt vid dessa samråd. Dessa bestämmelser bör vara förenliga med principen om lojalt samarbete mellan unionens institutioner, som fastställs i artikel 13.2 i EU-fördraget. |
| --- | --- |

(13)

Mot bakgrund av att situationen för de fiskeresurser som omfattas av handels- och samarbetsavtalet är i ständig utveckling och mot bakgrund av att det finns ett behov av att unionens ståndpunkt beaktar ny utveckling, inbegripet ny vetenskaplig och annan relevant information som läggs fram före eller under de årliga samråden, bör bestämmelser fastställas för specificeringen år för år av unionens ståndpunkt vid dessa samråd. Dessa bestämmelser bör vara förenliga med principen om lojalt samarbete mellan unionens institutioner, som fastställs i artikel 13.2 i EU-fördraget.

| (14) | I enlighet med punkt 2 c i bilaga II till rådets beslut (EU) 2021/1765 (5) får unionen sträva efter att dokumentera frågor som parterna kommit överens om efter samråd enligt artikel 498 i handels- och samarbetsavtalet. |
| --- | --- |

(14)

I enlighet med punkt 2 c i bilaga II till rådets beslut (EU) 2021/1765 (5) får unionen sträva efter att dokumentera frågor som parterna kommit överens om efter samråd enligt artikel 498 i handels- och samarbetsavtalet.

| (15) | Det är därför lämpligt att fastställa den ståndpunkt som ska intas på unionens vägnar under de årliga samråden med Förenade kungariket eftersom resultatet av samråden bör genomföras i unionsrätten. |
| --- | --- |

(15)

Det är därför lämpligt att fastställa den ståndpunkt som ska intas på unionens vägnar under de årliga samråden med Förenade kungariket eftersom resultatet av samråden bör genomföras i unionsrätten.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

1.   Den ståndpunkt som ska intas på unionens vägnar i de årliga samråden med Förenade kungariket om fiskemöjligheterna för gemensamma bestånd, inbegripet djuphavsbestånd, enligt artikel 498 i handels- och samarbetsavtalet mellan Europeiska unionen och Europeiska atomenergigemenskapen, å ena sidan, och Förenade konungariket Storbritannien och Nordirland, å andra sidan (nedan kallat handels- och samarbetsavtalet), anges i bilagan till detta beslut.

2.   Specificering av unionens ståndpunkt som avses i punkt 1 ska göras varje år i enlighet med artikel 2.

Artikel 2

1.   Rådets regelbundna och fullständiga deltagande i de årliga samråden ska säkerställas genom omfattande samordning och samarbete mellan rådet och kommissionen.

2.   Före varje möte och under de årliga samråden med Förenade kungariket ska kommissionen vidta de åtgärder som krävs för att säkerställa att den ståndpunkt som ska uttryckas på unionens vägnar ska ta hänsyn till den senaste vetenskapliga rådgivningen och annan relevant tillgänglig information i enlighet med de principer och riktlinjer som anges i bilagan. Ståndpunkten ska återspeglas i den skriftliga dokumentation som redogör för de arrangemang som ingåtts mellan unionen och Förenade kungariket till följd av samråden enligt artikel 498 i handels- och samarbetsavtalet.

3.   I detta syfte ska kommissionen i god tid före de årliga samråden och under dessa samråd tillsända rådet ett skriftligt dokument, på grundval av den rådgivning och information som avses i punkt 2, med närmare uppgifter om den föreslagna specificeringen av unionens ståndpunkt för diskussion och godkännande av den ståndpunkt som ska uttryckas på unionens vägnar. Rådet ska fortsätta att följa frågan under hela processen och kommissionen ska i god tid före undertecknandet av den skriftliga dokumentation som avses i punkt 2 tillsända rådet unionens ståndpunkt för godkännande av det detaljerade resultatet av de årliga samråden.

4.   Den process som avses i denna artikel ska inbegripa samordningsmöten på plats, presentationer, avrapportering och diskussioner och full medverkan av nationella delegationer i de årliga samråden, även inom ramen för unionens delegation, samt, vid behov, tekniska möten.

5.   Om det vid de årliga samråden inte är möjligt för unionen att nå en överenskommelse med Förenade kungariket, och för att nya element ska kunna beaktas i unionens ståndpunkt, ska kommissionen hänskjuta frågan till rådet.

6.   Om det efter det att de årliga samråden har avslutats är lämpligt att ändra TAC:erna för det eller de år för vilka de har överenskommits, ska kommissionen i god tid baserat på senaste vetenskapliga och annan relevant information och i enlighet med principerna och riktlinjerna i bilagan, tillställa rådet ett nytt skriftligt dokument med uppgifter om den föreslagna specificeringen av unionens ståndpunkt gällande en sådan ändring för diskussion och godkännande av innehållet i den ståndpunkt som ska uttryckas på unionens vägnar, före undertecknandet av skriftlig dokumentation.

Artikel 3

Detta beslut ska tillämpas till och med den 30 juni 2027. Det ska vid behov utvärderas och, när så är lämpligt, revideras av rådet på förslag av kommissionen. En översyn ska under alla omständigheter äga rum senast den 30 juni 2023.

Artikel 4

Detta beslut träder i kraft samma dag som det antas.

Utfärdat i Bryssel den 22 oktober 2021.

På rådets vägnar

G. DOVŽAN

Ordförande

---

(1)  Rådets beslut (EU) 2021/689 av den 29 april 2021 om ingående, på unionens vägnar, av handels- och samarbetsavtalet mellan Europeiska unionen och Europeiska atomenergigemenskapen, å ena sidan, och Förenade konungariket Storbritannien och Nordirland, å andra sidan, och av avtalet mellan Europeiska unionen och Förenade konungariket Storbritannien och Nordirland om säkerhetsförfaranden för utbyte och skydd av säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter (EUT L 149, 30.4.2021, s. 2).

1

(2)  
  EUT L 149, 30.4.2021, s. 10.

2

(3)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1380/2013 av den 11 december 2013 om den gemensamma fiskeripolitiken, om ändring av rådets förordningar (EG) nr 1954/2003 och (EG) nr 1224/2009 och om upphävande av rådets förordningar (EG) nr 2371/2002 och (EG) nr 639/2004 och rådets beslut 2004/585/EG (EUT L 354, 28.12.2013, s. 22).

3

(4)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/56/EG av den 17 juni 2008 om upprättande av en ram för gemenskapens åtgärder på havsmiljöpolitikens område (Ramdirektiv om en marin strategi) (EUT L 164, 25.6.2008, s. 19).

4

(5)  Rådets beslut (EU) 2021/1765 av den 5 oktober 2021 om den ståndpunkt som ska intas på Europeiska unionens vägnar för perioden 2021–2026 i den specialiserade kommittén för fiske som inrättats genom avtalet om handel och samarbete mellan Europeiska unionen och Europeiska atomenergigemenskapen, å ena sidan, och Förenade konungariket Storbritannien och Nordirland, å andra sidan (EUT L 355, 7.10.2021, s. 135).

5

---

BILAGA

DEN STÅNDPUNKT SOM SKA INTAS PÅ UNIONENS VÄGNAR I DE ÅRLIGA SAMRÅDEN MED FÖRENADE KUNGARIKET FÖR ATT KOMMA ÖVERENS OM TOTALA TILLÅTNA FÅNGSTMÄNGDER

1.   PRINCIPER

Inom ramen för de årliga samråden med Förenade kungariket ska unionen

| a) | sträva efter att säkerställa att de överenskomna fiskemöjligheterna är förenliga med internationell rätt, särskilt bestämmelserna i Förenta nationernas (FN) havsrättskonvention från 1982 och FN:s avtal om bevarande och förvaltning av gränsöverskridande och långvandrande fiskbestånd från 1995, |
| --- | --- |

a)

sträva efter att säkerställa att de överenskomna fiskemöjligheterna är förenliga med internationell rätt, särskilt bestämmelserna i Förenta nationernas (FN) havsrättskonvention från 1982 och FN:s avtal om bevarande och förvaltning av gränsöverskridande och långvandrande fiskbestånd från 1995,

| b) | sträva efter att säkerställa att unionens internationella åtaganden iakttas, |
| --- | --- |

b)

sträva efter att säkerställa att unionens internationella åtaganden iakttas,

| c) | sträva efter samstämmighet och synergi med den politik som unionen för som en del av dess bilaterala fiskeriförbindelser med tredjeländer och inom regionala fiskeriförvaltningsorganisationer samt säkerställa överensstämmelse med dess övriga politik, i synnerhet på områdena yttre förbindelser, sysselsättning, miljö, handel, utveckling och forskning och innovation, |
| --- | --- |

c)

sträva efter samstämmighet och synergi med den politik som unionen för som en del av dess bilaterala fiskeriförbindelser med tredjeländer och inom regionala fiskeriförvaltningsorganisationer samt säkerställa överensstämmelse med dess övriga politik, i synnerhet på områdena yttre förbindelser, sysselsättning, miljö, handel, utveckling och forskning och innovation,

| d) | säkerställa att TAC:erna och andra och därmed funktionellt kopplade åtgärder fastställs på ett sätt som är förenligt med handels- och samarbetsavtalet och att full hänsyn tas till alla åtgärder eller riktlinjer som antas av den specialiserade kommittén för fiske, |
| --- | --- |

d)

säkerställa att TAC:erna och andra och därmed funktionellt kopplade åtgärder fastställs på ett sätt som är förenligt med handels- och samarbetsavtalet och att full hänsyn tas till alla åtgärder eller riktlinjer som antas av den specialiserade kommittén för fiske,

| e) | sträva efter att säkerställa att TAC:er fastställs gemensamt i enlighet med målet för den gemensamma fiskeripolitiken att säkerställa att fisket är miljömässigt hållbart på lång sikt och förvaltas på ett sätt som är förenligt med målen om att uppnå nytta i ekonomiskt, socialt och sysselsättningshänseende, inbegripet den gemensamma fiskeripolitikens centrala bevarandemål, nämligen MSY, och med tillämpliga fleråriga planer, |
| --- | --- |

e)

sträva efter att säkerställa att TAC:er fastställs gemensamt i enlighet med målet för den gemensamma fiskeripolitiken att säkerställa att fisket är miljömässigt hållbart på lång sikt och förvaltas på ett sätt som är förenligt med målen om att uppnå nytta i ekonomiskt, socialt och sysselsättningshänseende, inbegripet den gemensamma fiskeripolitikens centrala bevarandemål, nämligen MSY, och med tillämpliga fleråriga planer,

| f) | sträva efter överensstämmelse med rådets slutsatser av den 19 mars 2012 om kommissionens meddelande om den gemensamma fiskeripolitikens internationella dimension, |
| --- | --- |

f)

sträva efter överensstämmelse med rådets slutsatser av den 19 mars 2012 om kommissionens meddelande om den gemensamma fiskeripolitikens internationella dimension,

| g) | sträva efter att säkerställa icke-diskriminerande regler för unionens flotta, utifrån samma principer och standarder som tillämpas i enlighet med unionsrätten, |
| --- | --- |

g)

sträva efter att säkerställa icke-diskriminerande regler för unionens flotta, utifrån samma principer och standarder som tillämpas i enlighet med unionsrätten,

| h) | sträva efter att fastställa tidsramar för de årliga samråden om fiskemöjligheter, |
| --- | --- |

h)

sträva efter att fastställa tidsramar för de årliga samråden om fiskemöjligheter,

| i) | sträva efter att säkerställa förenlighet med unionens miljölagstiftning, särskilt med direktiv 2008/56/EG, samt med unionens övriga politik. |
| --- | --- |

i)

sträva efter att säkerställa förenlighet med unionens miljölagstiftning, särskilt med direktiv 2008/56/EG, samt med unionens övriga politik.

2.   RIKTLINJER

Unionen ska göra sitt yttersta för att nå en överenskommelse med Förenade kungariket om fiskemöjligheterna (TAC:er och därmed funktionellt kopplade åtgärder), på grundval av tillvägagångssättet nedan.

Därvid ska kommissionen ha ett nära samarbete med rådet under de årliga samråden för att

| a) | sträva efter att fastställa TAC:er på grundval av bästa tillgängliga vetenskapliga rådgivning för att uppnå nyttjandegraden för MSY, |
| --- | --- |

a)

sträva efter att fastställa TAC:er på grundval av bästa tillgängliga vetenskapliga rådgivning för att uppnå nyttjandegraden för MSY,

| b) | sträva efter att fastställa TAC:er enligt försiktighetsansatsen i fiskeriförvaltningen, om sådan vetenskaplig rådgivning om nyttjandegraden för maximal hållbar avkastning inte finns tillgänglig, |
| --- | --- |

b)

sträva efter att fastställa TAC:er enligt försiktighetsansatsen i fiskeriförvaltningen, om sådan vetenskaplig rådgivning om nyttjandegraden för maximal hållbar avkastning inte finns tillgänglig,

| c) | sträva efter att förhindra överutnyttjande av de relevanta bestånden genom att fastställa TAC:er på liknande sätt som skett tidigare år då sådan vetenskaplig rådgivning inte funnits tillgänglig, |
| --- | --- |

c)

sträva efter att förhindra överutnyttjande av de relevanta bestånden genom att fastställa TAC:er på liknande sätt som skett tidigare år då sådan vetenskaplig rådgivning inte funnits tillgänglig,

| d) | sträva efter att kombinera olika former av vetenskaplig rådgivning vid fastställandet av TAC:er, även när rådgivningen omfattar både MSY-utlåtanden och försiktighetsbaserade utlåtanden, för TAC:er där det område som utlåtandet avser inte överensstämmer helt med förvaltningsområdena, eller för TAC:er som omfattar mer än en art, och sträva efter ett lämpligt sätt att ta hänsyn till rådgivning vid fastställandet av TAC:erna för egentliga rockor, |
| --- | --- |

d)

sträva efter att kombinera olika former av vetenskaplig rådgivning vid fastställandet av TAC:er, även när rådgivningen omfattar både MSY-utlåtanden och försiktighetsbaserade utlåtanden, för TAC:er där det område som utlåtandet avser inte överensstämmer helt med förvaltningsområdena, eller för TAC:er som omfattar mer än en art, och sträva efter ett lämpligt sätt att ta hänsyn till rådgivning vid fastställandet av TAC:erna för egentliga rockor,

| e) | sträva efter att fastställa TAC:er med MSY-bedömning och FMSY-utlåtande i enlighet med den gemensamma fiskeripolitikens MSY-mål och tillämpliga fleråriga planer; om de fleråriga planerna tillåter användning av de intervall för FMSY som fastställts av Internationella havsforskningsrådet (Ices) bör unionen sträva efter att använda dessa bestämmelser, förutsatt att villkoren i de fleråriga planerna är uppfyllda, |
| --- | --- |

e)

sträva efter att fastställa TAC:er med MSY-bedömning och FMSY-utlåtande i enlighet med den gemensamma fiskeripolitikens MSY-mål och tillämpliga fleråriga planer; om de fleråriga planerna tillåter användning av de intervall för FMSY som fastställts av Internationella havsforskningsrådet (Ices) bör unionen sträva efter att använda dessa bestämmelser, förutsatt att villkoren i de fleråriga planerna är uppfyllda,

| f) | sträva efter att fastställa TAC:er på grundval av försiktighetsansatsen motsvarande det övergripande utlåtandet i Ices vetenskapliga rådgivningsblad med försiktighetsbaserade utlåtanden för i) bifångstbestånd (inom ramen för fleråriga planer), ii) målbestånd (inom ramen för fleråriga planer) där Ices enbart tillhandahåller försiktighetsbaserade utlåtanden, och iii) TAC:er med fleråriga försiktighetsbaserade utlåtanden där stabilitet eftersträvas, |
| --- | --- |

f)

sträva efter att fastställa TAC:er på grundval av försiktighetsansatsen motsvarande det övergripande utlåtandet i Ices vetenskapliga rådgivningsblad med försiktighetsbaserade utlåtanden för i) bifångstbestånd (inom ramen för fleråriga planer), ii) målbestånd (inom ramen för fleråriga planer) där Ices enbart tillhandahåller försiktighetsbaserade utlåtanden, och iii) TAC:er med fleråriga försiktighetsbaserade utlåtanden där stabilitet eftersträvas,

| g) | sträva efter att ta hänsyn till att det är svårt att fiska alla bestånd i ett blandfiske på MSY-nivå samtidigt, och att det i synnerhet kan vara svårt att undvika fenomenet med begränsande arter, varför det bör fastställas TAC:er med utlåtanden om nollfångst för antingen målbestånd eller bifångst; om det är relevant enligt de fleråriga planerna bör unionen sträva efter att låta TAC-nivån åtföljas av korrigerande åtgärder i havsbassängerna i fråga, |
| --- | --- |

g)

sträva efter att ta hänsyn till att det är svårt att fiska alla bestånd i ett blandfiske på MSY-nivå samtidigt, och att det i synnerhet kan vara svårt att undvika fenomenet med begränsande arter, varför det bör fastställas TAC:er med utlåtanden om nollfångst för antingen målbestånd eller bifångst; om det är relevant enligt de fleråriga planerna bör unionen sträva efter att låta TAC-nivån åtföljas av korrigerande åtgärder i havsbassängerna i fråga,

| h) | sträva efter att fastställa TAC:er för forsknings- eller övervakningsändamål i linje med den vetenskapliga rådgivningen, |
| --- | --- |

h)

sträva efter att fastställa TAC:er för forsknings- eller övervakningsändamål i linje med den vetenskapliga rådgivningen,

| i) | sträva efter överensstämmelse med tillämplig unionsrätt gällande särskilda arter och bestånd, |
| --- | --- |

i)

sträva efter överensstämmelse med tillämplig unionsrätt gällande särskilda arter och bestånd,

| j) | sträva efter samsyn vad gäller arter för vilka fiske ska förbjudas på grundval av vetenskaplig rådgivning, inbegripet det allmänna förbudet mot fiske efter djuphavshaj, |
| --- | --- |

j)

sträva efter samsyn vad gäller arter för vilka fiske ska förbjudas på grundval av vetenskaplig rådgivning, inbegripet det allmänna förbudet mot fiske efter djuphavshaj,

| k) | sträva efter överenskommelser om metoden för och tillämpningen av justeringarna av de överenskomna TAC:erna till följd av tillämpningen av undantag från landningsskyldigheten (undantag av mindre betydelse och undantag grundat på överlevnadsgrad från skyldigheten att landa alla fångster); unionen bör sträva efter att möjligaste mån nå samsyn om tillämpningen av sådana undantag på ett sätt som är förenligt med artikel 15 i förordning (EU) nr 1380/2013, |
| --- | --- |

k)

sträva efter överenskommelser om metoden för och tillämpningen av justeringarna av de överenskomna TAC:erna till följd av tillämpningen av undantag från landningsskyldigheten (undantag av mindre betydelse och undantag grundat på överlevnadsgrad från skyldigheten att landa alla fångster); unionen bör sträva efter att möjligaste mån nå samsyn om tillämpningen av sådana undantag på ett sätt som är förenligt med artikel 15 i förordning (EU) nr 1380/2013,

| l) | sträva efter samsyn om metoden för bevarande av det nordliga beståndet av havsabborre, på grundval av Ices vetenskapliga rådgivning, |
| --- | --- |

l)

sträva efter samsyn om metoden för bevarande av det nordliga beståndet av havsabborre, på grundval av Ices vetenskapliga rådgivning,

| m) | sträva efter att komma överens om andra åtgärder som är funktionellt kopplade till TAC:er, särskilt vad gäller befintliga särskilda villkor och flexibilitet mellan områden i linje med förordning (EU) nr 1380/2013, särskilt artikel 15.8 och 15.9, |
| --- | --- |

m)

sträva efter att komma överens om andra åtgärder som är funktionellt kopplade till TAC:er, särskilt vad gäller befintliga särskilda villkor och flexibilitet mellan områden i linje med förordning (EU) nr 1380/2013, särskilt artikel 15.8 och 15.9,

| n) | sträva efter att utifrån bästa tillgängliga vetenskapliga rådgivning och i enlighet med artikel 499.4 i handels- och samarbetsavtalet identifiera de bestånd som ska betraktas som särskilda bestånd vid fastställandet av preliminära TAC:er om de årliga samråden inte kan slutföras i tid i enlighet med artikel 498.2 i handels- och samarbetsavtalet, |
| --- | --- |

n)

sträva efter att utifrån bästa tillgängliga vetenskapliga rådgivning och i enlighet med artikel 499.4 i handels- och samarbetsavtalet identifiera de bestånd som ska betraktas som särskilda bestånd vid fastställandet av preliminära TAC:er om de årliga samråden inte kan slutföras i tid i enlighet med artikel 498.2 i handels- och samarbetsavtalet,

| o) | sträva efter att komma överens om gemensamma framställningar till Ices när behov av ytterligare rådgivning konstateras, |
| --- | --- |

o)

sträva efter att komma överens om gemensamma framställningar till Ices när behov av ytterligare rådgivning konstateras,

| p) | sträva efter att säkerställa att TAC-nivåer, i enlighet med vetenskapliga utlåtanden, fastställs i god tid innan fiskeåret börjar för tobisar, skarpsill och vitlinglyra i Nordsjön, där fiskeåret inte följer kalenderåret, |
| --- | --- |

p)

sträva efter att säkerställa att TAC-nivåer, i enlighet med vetenskapliga utlåtanden, fastställs i god tid innan fiskeåret börjar för tobisar, skarpsill och vitlinglyra i Nordsjön, där fiskeåret inte följer kalenderåret,

| q) | sträva efter att fortsätta med den befintliga provisoriska mekanismen för utbyte av kvoter fram till dess att den specialiserade kommittén för fiske fastställer en permanent mekanism. |
| --- | --- |

q)

sträva efter att fortsätta med den befintliga provisoriska mekanismen för utbyte av kvoter fram till dess att den specialiserade kommittén för fiske fastställer en permanent mekanism.

---

| 26.10.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 378/12 |
| --- | --- | --- | --- |

26.10.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 378/12

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEBESLUT (EU) 2021/1876

av den 20 oktober 2021

om 2019 års värden per medlemsstat för de växthusgasutsläpp som omfattas av Europaparlamentets och rådets beslut nr 406/2009/EG

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR BESLUTAT FÖLJANDE

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 525/2013 av den 21 maj 2013 om en mekanism för att övervaka och rapportera utsläpp av växthusgaser och för att rapportera annan information på nationell nivå och unionsnivå som är relevant för klimatförändringen och om upphävande av beslut nr 280/2004/EG (1), särskilt artikel 19.6, och

av följande skäl:

| (1) | I Europaparlamentets och rådets beslut nr 406/2009/EG (2) fastställs årliga utsläppstilldelningar för varje medlemsstat och för varje år under perioden 2013–2020 och en mekanism för att årligen bedöma om utsläppsgränserna efterlevs. Medlemsstaternas årliga utsläppstilldelningar uttryckta i ton koldioxidekvivalenter anges i kommissionens beslut 2013/162/EU (3). I kommissionens genomförandebeslut 2013/634/EU (4) fastställs hur de årliga utsläppstilldelningarna för varje medlemsstat bör anpassas. |
| --- | --- |

(1)

I Europaparlamentets och rådets beslut nr 406/2009/EG (2) fastställs årliga utsläppstilldelningar för varje medlemsstat och för varje år under perioden 2013–2020 och en mekanism för att årligen bedöma om utsläppsgränserna efterlevs. Medlemsstaternas årliga utsläppstilldelningar uttryckta i ton koldioxidekvivalenter anges i kommissionens beslut 2013/162/EU (3). I kommissionens genomförandebeslut 2013/634/EU (4) fastställs hur de årliga utsläppstilldelningarna för varje medlemsstat bör anpassas.

| (2) | I artikel 19 i förordning (EU) nr 525/2013 fastställs ett förfarande för granskning av medlemsstaternas inventeringsdata för utsläpp av växthusgaser, som underlag för bedömningen av hur beslut nr 406/2009/EG efterlevs. Den årliga granskning som avses i artikel 19.2 i förordning (EU) nr 525/2013 gjordes på grundval av de utsläppsdata för 2019 som rapporterades till kommissionen i mars 2021 i enlighet med förfarandena i kapitel III i kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 749/2014 (5) och i bilaga XVI till den förordningen. |
| --- | --- |

(2)

I artikel 19 i förordning (EU) nr 525/2013 fastställs ett förfarande för granskning av medlemsstaternas inventeringsdata för utsläpp av växthusgaser, som underlag för bedömningen av hur beslut nr 406/2009/EG efterlevs. Den årliga granskning som avses i artikel 19.2 i förordning (EU) nr 525/2013 gjordes på grundval av de utsläppsdata för 2019 som rapporterades till kommissionen i mars 2021 i enlighet med förfarandena i kapitel III i kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 749/2014 (5) och i bilaga XVI till den förordningen.

| (3) | Varje medlemsstats sammanlagda utsläpp 2019 av de växthusgaser som omfattas av beslut nr 406/2009/EG bör fastställas med beaktande av de tekniska korrigeringar och reviderade uppskattningar som gjorts i samband med den årliga granskningen, vilka redovisas i de slutliga granskningsrapporter som upprättats i enlighet med artikel 35.2 i genomförandeförordning (EU) nr 749/2014. |
| --- | --- |

(3)

Varje medlemsstats sammanlagda utsläpp 2019 av de växthusgaser som omfattas av beslut nr 406/2009/EG bör fastställas med beaktande av de tekniska korrigeringar och reviderade uppskattningar som gjorts i samband med den årliga granskningen, vilka redovisas i de slutliga granskningsrapporter som upprättats i enlighet med artikel 35.2 i genomförandeförordning (EU) nr 749/2014.

| (4) | Detta beslut bör träda i kraft samma dag som det offentliggörs så att det överensstämmer med artikel 19.7 i förordning (EU) nr 525/2013, i vilken det anges att den fyramånadersperiod under vilken medlemsstaterna får använda de flexibla mekanismerna enligt beslut nr 406/2009/EG ska räknas från den dag då detta beslut offentliggörs. |
| --- | --- |

(4)

Detta beslut bör träda i kraft samma dag som det offentliggörs så att det överensstämmer med artikel 19.7 i förordning (EU) nr 525/2013, i vilken det anges att den fyramånadersperiod under vilken medlemsstaterna får använda de flexibla mekanismerna enligt beslut nr 406/2009/EG ska räknas från den dag då detta beslut offentliggörs.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

I bilagan till detta beslut anges de totala värdena per medlemsstat 2019 för de växthusgasutsläpp som omfattas av beslut nr 406/2009/EG, på grundval av korrigerade inventeringsdata efter att den årliga granskning som avses i artikel 19.2 i förordning (EU) nr 525/2013 har avslutats.

Artikel 2

Detta beslut träder i kraft samma dag som det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

Utfärdat i Bryssel den 20 oktober 2021.

På kommissionens vägnar

Ursula VON DER LEYEN

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 165, 18.6.2013, s. 13.

1

(2)  Europaparlamentets och rådets beslut nr 406/2009/EG av den 23 april 2009 om medlemsstaternas insatser för att minska sina växthusgasutsläpp i enlighet med gemenskapens åtaganden om minskning av växthusgasutsläppen till 2020 (EUT L 140, 5.6.2009, s. 136).

2

(3)  Kommissionens beslut 2013/162/EU av den 26 mars 2013 om fastställande av medlemsstaternas årliga utsläppstilldelningar för perioden 2013–2020 i enlighet med Europaparlamentets och rådets beslut 406/2009/EG (EUT L 90, 28.3.2013, s. 106).

3

(4)  Kommissionens genomförandebeslut 2013/634/EU av den 31 oktober 2013 om anpassning av medlemsstaternas årliga utsläppstilldelningar för perioden 2013–2020 i enlighet med Europaparlamentets och rådets beslut nr 406/2009/EG (EUT L 292, 1.11.2013, s. 19).

4

(5)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 749/2014 av den 30 juni 2014 om struktur, format, inlämningsförfaranden och granskning gällande medlemsstaternas rapportering av information i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 525/2013 (EUT L 203, 11.7.2014, s. 23).

5

---

BILAGA

| Medlemsstat | Växthusgasutsläpp som omfattas av beslut nr 406/2009/EG, uppgifter för 2019
  (uttryckt i ton koldioxidekvivalenter) |
| --- | --- |
| Belgien | 72 013 554 |
| Bulgarien | 25 814 515 |
| Tjeckien | 60 543 276 |
| Danmark | 32 050 593 |
| Tyskland | 444 262 722 |
| Estland | 6 208 760 |
| Irland | 45 579 575 |
| Grekland | 44 744 947 |
| Spanien | 201 878 747 |
| Frankrike | 336 358 317 |
| Kroatien | 16 058 241 |
| Italien | 274 938 773 |
| Cypern | 4 377 563 |
| Lettland | 8 650 111 |
| Litauen | 14 298 998 |
| Luxemburg | 9 239 043 |
| Ungern | 44 894 942 |
| Malta | 1 427 261 |
| Nederländerna | 97 096 843 |
| Österrike | 50 218 754 |
| Polen | 209 084 930 |
| Portugal | 41 527 062 |
| Rumänien | 75 211 340 |
| Slovenien | 10 809 900 |
| Slovakien | 20 087 964 |
| Finland | 29 643 287 |
| Sverige | 31 679 703 |
| Förenade kungariket | 329 100 245 |

Medlemsstat

Växthusgasutsläpp som omfattas av beslut nr 406/2009/EG, uppgifter för 2019

(uttryckt i ton koldioxidekvivalenter)

Belgien

72 013 554

Bulgarien

25 814 515

Tjeckien

60 543 276

Danmark

32 050 593

Tyskland

444 262 722

Estland

6 208 760

Irland

45 579 575

Grekland

44 744 947

Spanien

201 878 747

Frankrike

336 358 317

Kroatien

16 058 241

Italien

274 938 773

Cypern

4 377 563

Lettland

8 650 111

Litauen

14 298 998

Luxemburg

9 239 043

Ungern

44 894 942

Malta

1 427 261

Nederländerna

97 096 843

Österrike

50 218 754

Polen

209 084 930

Portugal

41 527 062

Rumänien

75 211 340

Slovenien

10 809 900

Slovakien

20 087 964

Finland

29 643 287

Sverige

31 679 703

Förenade kungariket

329 100 245

---

| 26.10.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 378/15 |
| --- | --- | --- | --- |

26.10.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 378/15

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEBESLUT (EU) 2021/1877

av den 22 oktober 2021

om ramen för inkluderingsåtgärder för Erasmus+-programmet och programmet för Europeiska solidaritetskåren 2021–2027

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artiklarna 165.4 och 166.4,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/817 av den 20 maj 2021 om inrättande av Erasmus+: Unionens program för utbildning, ungdom och idrott samt om upphävande av förordning (EU) nr 1288/2013 (1), särskilt artikel 15,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/888 av den 20 maj 2021 om inrättande av programmet för Europeiska solidaritetskåren och om upphävande av förordningarna (EU) 2018/1475 och (EU) nr 375/2014 (2), särskilt artikel 16.2, och

av följande skäl:

| (1) | Europeiska rådet har vid flera tillfällen framhållit att Erasmus+ måste stärkas och utvidgas. I de samråd som genomfördes i samband med halvtidsutvärderingen av Erasmus+ (2014–2020), som inrättats genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1288/2013 (3), och om det program som skulle ersätta det programmet (4), konstaterades det att det fanns ett behov av att programmets tillämpningsområde, uppbyggnad och genomförandemekanismer skulle bibehållas. Samtidigt uttrycktes behovet av ett antal förbättringar, såsom att programmet borde göras mer inkluderande, enklare och mer hanterbart för bidragsmottagarna. |
| --- | --- |

(1)

Europeiska rådet har vid flera tillfällen framhållit att Erasmus+ måste stärkas och utvidgas. I de samråd som genomfördes i samband med halvtidsutvärderingen av Erasmus+ (2014–2020), som inrättats genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1288/2013 (3), och om det program som skulle ersätta det programmet (4), konstaterades det att det fanns ett behov av att programmets tillämpningsområde, uppbyggnad och genomförandemekanismer skulle bibehållas. Samtidigt uttrycktes behovet av ett antal förbättringar, såsom att programmet borde göras mer inkluderande, enklare och mer hanterbart för bidragsmottagarna.

| (2) | Både i förordningen om Erasmus+ och i förordningen om Europeiska solidaritetskåren föreskrivs att kommissionen ska utarbeta en ram för inkluderingsåtgärder för personer med begränsade möjligheter (5). Med beaktande av likheterna mellan Erasmus+-programmet och programmet för Europeiska solidaritetskåren när det gäller vissa målgrupper (personer med begränsade möjligheter i Erasmus+-programmet och unga med begränsade möjligheter i programmet för Europeiska solidaritetskåren), genomförandestrukturer och finansieringsstrukturer, bör en gemensam ram för inkluderingsåtgärder fastställas. |
| --- | --- |

(2)

Både i förordningen om Erasmus+ och i förordningen om Europeiska solidaritetskåren föreskrivs att kommissionen ska utarbeta en ram för inkluderingsåtgärder för personer med begränsade möjligheter (5). Med beaktande av likheterna mellan Erasmus+-programmet och programmet för Europeiska solidaritetskåren när det gäller vissa målgrupper (personer med begränsade möjligheter i Erasmus+-programmet och unga med begränsade möjligheter i programmet för Europeiska solidaritetskåren), genomförandestrukturer och finansieringsstrukturer, bör en gemensam ram för inkluderingsåtgärder fastställas.

| (3) | Ramen för inkluderingsåtgärder bör ta hänsyn till de insatsområden för globala utmaningar som anges i punkt 4 i bilaga III till Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/947 (6), liksom till EU:s arbetsplan för idrott 2021–2024. De organisationer som får bidrag inom ramen för programmen spelar en viktig roll i inkluderingsarbetet, särskilt när det gäller att utveckla organisationen, införskaffa och bygga upp större kapacitet att hantera inkluderingsprojekt och tillgänglighetskrav, främja inkludering i organisationen samt nå ut till och stödja deltagarna före, under och efter projektet. |
| --- | --- |

(3)

Ramen för inkluderingsåtgärder bör ta hänsyn till de insatsområden för globala utmaningar som anges i punkt 4 i bilaga III till Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/947 (6), liksom till EU:s arbetsplan för idrott 2021–2024. De organisationer som får bidrag inom ramen för programmen spelar en viktig roll i inkluderingsarbetet, särskilt när det gäller att utveckla organisationen, införskaffa och bygga upp större kapacitet att hantera inkluderingsprojekt och tillgänglighetskrav, främja inkludering i organisationen samt nå ut till och stödja deltagarna före, under och efter projektet.

| (4) | I vissa fall är personer med begränsade möjligheter mindre benägna att delta i programmen av ekonomiska skäl, antingen på grund av deras ekonomiska situation eller på grund av de högre kostnader för att delta som deras specifika situation medför, vilket ofta är fallet för personer med funktionsnedsättning. I sådana fall skulle deras deltagande kunna främjas genom riktat ekonomiskt stöd. |
| --- | --- |

(4)

I vissa fall är personer med begränsade möjligheter mindre benägna att delta i programmen av ekonomiska skäl, antingen på grund av deras ekonomiska situation eller på grund av de högre kostnader för att delta som deras specifika situation medför, vilket ofta är fallet för personer med funktionsnedsättning. I sådana fall skulle deras deltagande kunna främjas genom riktat ekonomiskt stöd.

| (5) | Bristande medvetenhet om att det finns särskilda åtgärder för personer med begränsade möjligheter kan medföra att dessa målgrupper deltar i lägre grad. Det behövs större insatser för att sprida information och öka medvetenheten om vilka möjligheter som finns och hur de kan utnyttjas. |
| --- | --- |

(5)

Bristande medvetenhet om att det finns särskilda åtgärder för personer med begränsade möjligheter kan medföra att dessa målgrupper deltar i lägre grad. Det behövs större insatser för att sprida information och öka medvetenheten om vilka möjligheter som finns och hur de kan utnyttjas.

| (6) | Organisationerna uppmanas att arbeta med inkludering och mångfald för att möta sina egna och samhällets behov. Personal inom organisationen som särskilt arbetar med frågor som rör inkludering och mångfald och deltagare med begränsade möjligheter kan dra nytta av att arbeta tillsammans med kollegor från andra organisationer för att stödja personer med begränsade möjligheter. Olika stödformer som exempelvis utbildning, ömsesidigt lärande och jobbskuggning kan organiseras i syfte att hjälpa dem att förbättra sin kapacitet på området. |
| --- | --- |

(6)

Organisationerna uppmanas att arbeta med inkludering och mångfald för att möta sina egna och samhällets behov. Personal inom organisationen som särskilt arbetar med frågor som rör inkludering och mångfald och deltagare med begränsade möjligheter kan dra nytta av att arbeta tillsammans med kollegor från andra organisationer för att stödja personer med begränsade möjligheter. Olika stödformer som exempelvis utbildning, ömsesidigt lärande och jobbskuggning kan organiseras i syfte att hjälpa dem att förbättra sin kapacitet på området.

| (7) | Det är viktigt att ha en stark stödjande strategi för deltagare med begränsade möjligheter för att undanröja de hinder som gör att de inte kan delta fullt ut i programmen. |
| --- | --- |

(7)

Det är viktigt att ha en stark stödjande strategi för deltagare med begränsade möjligheter för att undanröja de hinder som gör att de inte kan delta fullt ut i programmen.

| (8) | Inkludering och mångfald ingår i kriterierna vid urvalet av ansökningar och tilldelningen av ekonomiskt stöd. Projekt av hög kvalitet som arbetar aktivt med inkludering och mångfald och som omfattar deltagare med begränsade möjligheter kan prioriteras vid tilldelningen av bidrag. |
| --- | --- |

(8)

Inkludering och mångfald ingår i kriterierna vid urvalet av ansökningar och tilldelningen av ekonomiskt stöd. Projekt av hög kvalitet som arbetar aktivt med inkludering och mångfald och som omfattar deltagare med begränsade möjligheter kan prioriteras vid tilldelningen av bidrag.

| (9) | Information till personer med begränsade möjligheter bör ges i den personliga miljön på ett sätt som är anpassat till deras särskilda informations- och tillgänglighetsbehov. En viktig framgångsfaktor i arbetet med att nå ut till underrepresenterade grupper är att samarbeta med berörda parter som arbetar med dessa målgrupper och att involvera användare på lokal och regional nivå. |
| --- | --- |

(9)

Information till personer med begränsade möjligheter bör ges i den personliga miljön på ett sätt som är anpassat till deras särskilda informations- och tillgänglighetsbehov. En viktig framgångsfaktor i arbetet med att nå ut till underrepresenterade grupper är att samarbeta med berörda parter som arbetar med dessa målgrupper och att involvera användare på lokal och regional nivå.

| (10) | Man bör ta fram kvalitativa och kvantitativa data genom särskild övervakningsverksamhet med specifika indikatorer för att gradvis kunna använda programmens budget på ett ännu mer strategiskt och riktat sätt. |
| --- | --- |

(10)

Man bör ta fram kvalitativa och kvantitativa data genom särskild övervakningsverksamhet med specifika indikatorer för att gradvis kunna använda programmens budget på ett ännu mer strategiskt och riktat sätt.

| (11) | Inkluderingsåtgärder kan redan ha vidtagits i ett nationellt sammanhang. Komplementaritet och synergier med de åtgärder som införs genom denna ram kan bidra till bättre resultat i arbetet med att nå ut till och stödja deltagare med begränsade möjligheter. |
| --- | --- |

(11)

Inkluderingsåtgärder kan redan ha vidtagits i ett nationellt sammanhang. Komplementaritet och synergier med de åtgärder som införs genom denna ram kan bidra till bättre resultat i arbetet med att nå ut till och stödja deltagare med begränsade möjligheter.

| (12) | Detta beslut och de efterföljande handlingsplanerna för inkludering bör vara förenliga med de grundläggande rättigheter och de principer som erkänns i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna (7). De bör också säkerställa full respekt för rätten till icke-diskriminering och främja tillämpning av artikel 21 i stadgan. |
| --- | --- |

(12)

Detta beslut och de efterföljande handlingsplanerna för inkludering bör vara förenliga med de grundläggande rättigheter och de principer som erkänns i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna (7). De bör också säkerställa full respekt för rätten till icke-diskriminering och främja tillämpning av artikel 21 i stadgan.

| (13) | Många olika aktörer arbetar med att skapa större mångfald i Erasmus+-programmet och programmet för Europeiska solidaritetskåren och att göra programmen mer inkluderande. De bidrar också till utveckling av idéer och nya eller förbättrade mekanismer och fungerar som viktiga aktörer för att sprida arbetet med inkludering och mångfald. |
| --- | --- |

(13)

Många olika aktörer arbetar med att skapa större mångfald i Erasmus+-programmet och programmet för Europeiska solidaritetskåren och att göra programmen mer inkluderande. De bidrar också till utveckling av idéer och nya eller förbättrade mekanismer och fungerar som viktiga aktörer för att sprida arbetet med inkludering och mångfald.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

KAPITEL I

ALLMÄNNA BESTÄMMELSER

Artikel 1

Innehåll

1.   Genom detta beslut fastställs en ram för inkluderingsåtgärder för Erasmus+-programmet och programmet för Europeiska solidaritetskåren under löptiden för den fleråriga budgetramen 2021–2027.

2.   I beslutet fastställs ramens mål och vilka insatser och mekanismer som ska genomföras.

Artikel 2

Mål för ramen för inkluderingsåtgärder

1.   De allmänna målen för ramen för inkluderingsåtgärder är att underlätta tillgången till Erasmus+-programmet och programmet för Europeiska solidaritetskåren för personer med begränsade möjligheter, säkerställa att det vidtas åtgärder för att undanröja hinder för sådan tillgång och fungera som grund för ytterligare vägledning för genomförandet i enlighet med bilagan. På grundval av principen om att programmen måste vara tillgängliga för alla oavsett förutsättningar, är syftet att ingen ska lämnas utanför och att bidra till ett mer inkluderande samhälle.

2.   Ramen för inkluderingsåtgärder har följande fyra specifika mål:

| a) | Integrera inkludering och mångfald som en övergripande prioritering och vägledande princip. |
| --- | --- |

a)

Integrera inkludering och mångfald som en övergripande prioritering och vägledande princip.

| b) | Säkerställa att det finns inkluderande funktioner och mekanismer i utformningen av programmen och den budget som avsätts till insatserna, och att hänsyn tas till inkludering och mångfald i alla skeden av förvaltningen av programmen. |
| --- | --- |

b)

Säkerställa att det finns inkluderande funktioner och mekanismer i utformningen av programmen och den budget som avsätts till insatserna, och att hänsyn tas till inkludering och mångfald i alla skeden av förvaltningen av programmen.

| c) | Nå samsyn om vilka som kan betraktas som personer med begränsade möjligheter och främja en positiv inställning till mångfald. |
| --- | --- |

c)

Nå samsyn om vilka som kan betraktas som personer med begränsade möjligheter och främja en positiv inställning till mångfald.

| d) | Hjälpa bidragsmottagande organisationer att dels skapa fler högkvalitativa projekt som arbetar med inkludering och mångfald, dels utforma och genomföra projekt på ett sätt som bättre främjar inkludering och mångfald. |
| --- | --- |

d)

Hjälpa bidragsmottagande organisationer att dels skapa fler högkvalitativa projekt som arbetar med inkludering och mångfald, dels utforma och genomföra projekt på ett sätt som bättre främjar inkludering och mångfald.

3.   I bilagan till detta beslut finns en icke uttömmande förteckning över de insatser som kommissionen har gjort och kommer att göra för att ge vägledning om genomförandet av inkluderingsåtgärder i Erasmus+-programmet och programmet för Europeiska solidaritetskåren.

KAPITEL II

INKLUDERINGSÅTGÄRDER

Artikel 3

Former för lärande

Programmen ska erbjuda flexibla och tillgängliga former för lärande så att de kan nå stora målgrupper och på så sätt i ökad utsträckning integrera personer med begränsade möjligheter i verksamhet på områdena utbildning, ungdom, idrott och solidaritet.

Artikel 4

Stöd till deltagare med begränsade möjligheter

Mekanismer för att på ett lämpligt sätt förbereda och stödja deltagare med begränsade möjligheter före, under och efter deras deltagande i programmen, såsom förberedande besök, språkligt stöd, utökat mentorskap och handledning, ska vara tillgängliga och få vederbörlig finansiering.

Artikel 5

Stöd till organisationer

Det ska inrättas mekanismer för att

| a) | stödja organisationer i inkluderingsarbetet, särskilt när det gäller organisationsutveckling, tillgänglighet och interaktion med deltagare med begränsade möjligheter före, under och efter projektet; detta kan omfatta stödaktiviteter såsom utbildning och tematiskt nätverkande för personal som särskilt arbetar med inkludering och mångfald i organisationen, så att de kan arbeta tillsammans för att stödja personer med begränsade möjligheter och säkerställa att urvalsförfarandena är inkluderande, |
| --- | --- |

a)

stödja organisationer i inkluderingsarbetet, särskilt när det gäller organisationsutveckling, tillgänglighet och interaktion med deltagare med begränsade möjligheter före, under och efter projektet; detta kan omfatta stödaktiviteter såsom utbildning och tematiskt nätverkande för personal som särskilt arbetar med inkludering och mångfald i organisationen, så att de kan arbeta tillsammans för att stödja personer med begränsade möjligheter och säkerställa att urvalsförfarandena är inkluderande,

| b) | stödja organisationer i deras viktiga roll i arbetet med att nå ut till och öka medvetenheten bland potentiella deltagare med begränsade möjligheter om de olika möjligheter och stödmekanismer som programmet erbjuder dem. |
| --- | --- |

b)

stödja organisationer i deras viktiga roll i arbetet med att nå ut till och öka medvetenheten bland potentiella deltagare med begränsade möjligheter om de olika möjligheter och stödmekanismer som programmet erbjuder dem.

Artikel 6

Ekonomiskt stöd

1.   Programmen ska ge lämpligt ekonomiskt stöd till deltagare med begränsade möjligheter och på så sätt bidra till att undanröja de hinder som gör att de inte kan delta i programmens verksamhet på samma villkor som andra. Detta inbegriper en bedömning av de lämpligaste mekanismerna för att bevilja sådant stöd.

2.   Programmen ska erbjuda utökat ekonomiskt stöd till organisationer som arbetar med deltagare med begränsade möjligheter och på så sätt erkänna de ytterligare ansträngningar som gjorts för att involvera dessa målgrupper i projektverksamheten.

Artikel 7

Urvalsprocess

Projekt av hög kvalitet som arbetar aktivt med att inkludera och göra deltagare med begränsade möjligheter delaktiga får prioriteras vid tilldelningen av bidrag.

Artikel 8

Programdokumentens användarvänlighet

Programmen ska säkerställa att ansöknings- och referensdokumenten är användarvänliga och tillgängliga och att de finns på olika språk. Dokumenten ska ha en tydlig struktur och använda ett enkelt språk för att tillgodose behoven hos personer med begränsade möjligheter.

Artikel 9

Utbildning

Finansiering får tillhandahållas inom ramen för programmen för att erbjuda utbildning, riktad till bland annat experter, yrkesutövare, personal i organisationerna och deltagare, som syftar till inkludering av personer med begränsade möjligheter. Denna utbildning ska syfta till att skapa möjligheter till utbyte av bästa praxis, kompetensutveckling och uppmuntran till innovativa idéer om inkluderingsåtgärder.

Artikel 10

Stödjande strategi

Programmen ska ge kvalitativt stöd för inkluderingsåtgärder genom de nationella programkontoren för Erasmus+ och Europeiska solidaritetskåren, genom Europeiska genomförandeorganet för utbildning och kultur (Eacea) och genom strukturer som Salto-resurscentrumen (Support, Advanced Learning and Training Opportunities) för inkludering och mångfald.

Artikel 11

Kommunikation

Information om de möjligheter som programmen erbjuder och de olika stödmekanismerna för inkludering kan behöva förmedlas och anpassas till de nationella och sektorsspecifika sammanhangen för respektive kategori av deltagare med begränsade möjligheter. För att lyckas med detta uppmuntras genomförandeorganisationerna att tillhandahålla lämpligt och tillgängligt informationsmaterial, upprätta olika kanaler för utåtriktad verksamhet och för att informera, utbyta bästa praxis samt aktivt rikta sig till och kontakta organisationer som arbetar med inkludering och mångfald. Dessa uppgifter ska utföras särskilt av de nationella programkontoren för Erasmus+ och Europeiska solidaritetskåren. Inkluderings- och mångfaldsombud ska utses på de nationella programkontoren för att stödja genomförandet av dessa uppgifter.

KAPITEL III

ÖVERVAKNING OCH RAPPORTERING

Artikel 12

Övervakning

1.   Relevanta uppgifter ska samlas in, särskilt av kommissionen, de nationella programkontoren för Erasmus+ och Europeiska solidaritetskåren och Eacea, under den tid programmen pågår genom en blandning av källor, såsom de it-verktyg som stödjer genomförandet av programmen eller deltagarenkäterna.

2.   De uppgifter som rör övervakningen ska utföras av kommissionen med hjälp av de nationella programkontoren för Erasmus+ och Europeiska solidaritetskåren och av Eacea, och genom ad hoc-analyser, med iakttagande av tillämpliga bestämmelser om dataskydd och förfaranden för behandling av känsliga personuppgifter.

Artikel 13

Handlingsplaner för inkludering

1.   De nationella programkontoren för Erasmus+ och Europeiska solidaritetskåren ska på grundval av denna ram för inkluderingsåtgärder utarbeta handlingsplaner för inkludering som en integrerad del av sina arbetsprogram, med särskild uppmärksamhet på de specifika utmaningar som rör tillgången till programmen i nationella sammanhang. De ska regelbundet rapportera till kommissionen om vilka framsteg som gjorts i genomförandet av deras handlingsplaner för inkludering.

2.   Kommissionen ska regelbundet övervaka genomförandet av dessa handlingsplaner för inkludering.

3.   Kommissionen ska vid behov ge rekommendationer och lämna synpunkter till de nationella programkontoren om deras handlingsplaner för inkludering i syfte att förbättra utformningen, genomförandet och uppföljningen av innehållet i handlingsplanerna.

Artikel 14

Rapportering

Kommissionen ska regelbundet offentliggöra rapporter om vilka framsteg som gjorts i genomförandet av inkluderingsåtgärderna, särskilt genom halvtidsutvärderingen av programmen och årlig rapporteringsverksamhet.

Artikel 15

Komplementaritet och synergier

1.   De nationella programkontoren får vid genomförandet av inkluderingsåtgärderna säkerställa komplementaritet med andra befintliga nationella inkluderingsåtgärder för att ansträngningarnas genomslag ska bli så stort som möjligt bland deltagare med begränsade möjligheter.

2.   Synergier med andra unionsmedel och nationella medel ska eftersträvas för att skapa större genomslag och förstärkt stöd till personer med begränsade möjligheter.

KAPITEL IV

SLUTBESTÄMMELSER

Artikel 16

Gemensamt skapande

1.   Genomförandet av åtgärderna för att öka mångfalden i programmen och göra dem mer inkluderande ska ske i en anda av gemensamt skapande, i fortlöpande dialog med berörda parter, särskilt internationella och nationella organisationer och nätverk som arbetar med inkludering och mångfald, experter, yrkesutövare och deltagarna själva, de nationella programkontoren för Erasmus+ och Europeiska solidaritetskåren, Eacea, Salto-resurscentrumen, Erasmus+-kommittén och företrädare för unionens övriga institutioner.

2.   Denna dialog kan ske i en mängd olika sammanhang, från europeiska evenemang till ad hoc-arbetsgrupper, riktade samråd samt utbildning och nätverkande – antingen med fysisk närvaro, online eller i hybridform.

Artikel 17

Ikraftträdande

Detta beslut träder i kraft den tjugonde dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Europeiska unionens officiella tidning

Utfärdat i Bryssel den 22 oktober 2021.

På kommissionens vägnar

Ursula VON DER LEYEN

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 189, 28.5.2021, s. 1. Nedan kallad förordningen om Erasmus+.

1

förordningen om Erasmus+

(2)  
  EUT L 202, 8.6.2021, s. 32. Nedan kallad förordningen om Europeiska solidaritetskåren. Erasmus+-programmet och programmet för Europeiska solidaritetskåren kallas även gemensamt nedan programmen.

2

förordningen om Europeiska solidaritetskåren

programmen

(3)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1288/2013 av den 11 december 2013 om inrättande av "Erasmus+": Unionens program för allmän utbildning, yrkesutbildning, ungdom och idrott och om upphävande av besluten nr 1719/2006/EG, nr 1720/2006/EG och nr 1298/2008/EG (EUT L 347, 20.12.2013, s. 50).

3

(4)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/817 av den 20 maj 2021 om inrättande av Erasmus+: Unionens program för utbildning, ungdom och idrott samt om upphävande av förordning (EU) nr 1288/2013 (EUT L 189, 28.5.2021, s. 1).

4

(5)  I förordningen om Erasmus+ definieras personer med begränsade möjligheter i artikel 2.25, och i förordningen om Europeiska solidaritetskåren definieras unga med begränsade möjligheter i artikel 2.4 på ett i stort sett identiskt sätt. I det här beslutet kallas de även deltagare med begränsade möjligheter.

5

personer med begränsade möjligheter

unga med begränsade möjligheter

deltagare med begränsade möjligheter

(6)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/947 av den 9 juni 2021 om inrättande av instrumentet för grannskapet, utvecklingssamarbete och internationellt samarbete – Europa i världen – om ändring och upphävande av beslut nr 466/2014/EU och om upphävande av förordning (EU) 2017/1601 och rådets förordning (EG, Euratom) nr 480/2009 (EUT L 209, 14.6.2021, s. 1).

6

(7)  Nedan kallad stadgan.

7

stadgan

---

BILAGA

Vägledning för genomförande av inkluderingsåtgärderna för Erasmus+-programmet och programmet för Europeiska solidaritetskåren

Kommissionen kan i samråd med berörda parter vidareutveckla detaljerna för genomförandet av de inkluderingsåtgärder som fastställs i detta beslut i genomföranderiktlinjer som utarbetas och uppdateras under löptiden för Erasmus+-programmet och programmet för Europeiska solidaritetskåren 2021–2027.

Vägledningen nedan kan komma att utvecklas och justeras ytterligare inom ramen för programmets ordinarie livscykel.

| 1. | Programmets referensdokument: Kommissionen kan ge vägledning till berörda parter om genomförandet av inkluderings- och mångfaldsåtgärderna i dokument såsom utlysningar av ansökningsomgångar och programhandledningar, i vägledning till experter som utvärderar projektförslag, liksom i ansökningsformulär och andra tekniska dokument såsom inkluderings- och mångfaldsstrategin (1). |
| --- | --- |

1.

Programmets referensdokument: Kommissionen kan ge vägledning till berörda parter om genomförandet av inkluderings- och mångfaldsåtgärderna i dokument såsom utlysningar av ansökningsomgångar och programhandledningar, i vägledning till experter som utvärderar projektförslag, liksom i ansökningsformulär och andra tekniska dokument såsom inkluderings- och mångfaldsstrategin (1).

| 2. | Verksamhet i samband med förvaltningen av de nationella programkontoren för Erasmus+ och Europeiska solidaritetskåren: De nationella programkontoren ska som en del av sin periodiska bedömningsprocess tillhandahålla information om effekterna av deras nationella planer för inkludering och mångfald och hur de bidrar till programmens övergripande inkluderings- och mångfaldsmål på unionsnivå. |
| --- | --- |

2.

Verksamhet i samband med förvaltningen av de nationella programkontoren för Erasmus+ och Europeiska solidaritetskåren: De nationella programkontoren ska som en del av sin periodiska bedömningsprocess tillhandahålla information om effekterna av deras nationella planer för inkludering och mångfald och hur de bidrar till programmens övergripande inkluderings- och mångfaldsmål på unionsnivå.

| 3. | Kommunikationsmaterial och strategiska riktlinjer: Utöver programmens referensdokument kan kommissionen ta fram ytterligare vägledning med användbara rekommendationer, exempel på lyckade erfarenheter och god praxis till de nationella programkontoren för Erasmus+ och Europeiska solidaritetskåren, Europeiska genomförandeorganet för utbildning och kultur (Eacea), bidragsmottagande organisationer och potentiella deltagare med begränsade möjligheter för att ge kvalitativt stöd för genomförande av inkluderings- och mångfaldsåtgärderna och öka medvetenheten om de olika möjligheter som erbjuds. Sådant material och sådana riktlinjer ska utarbetas tillsammans med berörda parter på området. |
| --- | --- |

3.

Kommunikationsmaterial och strategiska riktlinjer: Utöver programmens referensdokument kan kommissionen ta fram ytterligare vägledning med användbara rekommendationer, exempel på lyckade erfarenheter och god praxis till de nationella programkontoren för Erasmus+ och Europeiska solidaritetskåren, Europeiska genomförandeorganet för utbildning och kultur (Eacea), bidragsmottagande organisationer och potentiella deltagare med begränsade möjligheter för att ge kvalitativt stöd för genomförande av inkluderings- och mångfaldsåtgärderna och öka medvetenheten om de olika möjligheter som erbjuds. Sådant material och sådana riktlinjer ska utarbetas tillsammans med berörda parter på området.

Vid behov ska kommissionen, med stöd av relevanta genomförandestrukturer, säkerställa att det material som avses i andra stycket punkt 3 får stor spridning. Detta ska göras genom de särskilda webbplatserna, sociala medier och andra kommunikationskanaler, i en anda av att säkerställa synlighet och medvetenhet bland potentiella bidragsmottagare och deltagare med begränsade möjligheter och för att främja aktivt engagemang hos bidragsmottagarna och deltagarna med begränsade möjligheter genom gemensamt skapande för att öka mångfalden i Erasmus+-programmet och programmet för Europeiska solidaritetskåren och göra dem mer inkluderande.

---

(1)  https://ec.europa.eu/programmes/erasmus-plus/resources/implementation-guidelines-erasmus-and-european-solidarity-corps-inclusion-and-diversity_sv.

---

| 26.10.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 378/22 |
| --- | --- | --- | --- |

26.10.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 378/22

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEBESLUT (EU) 2021/1878

av den 25 oktober 2021

om att utse en registreringsenhet för toppdomänen .eu

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/517 av den 19 mars 2019 om genomförandet och driften av toppdomännamnet .eu och om ändring och upphävande av förordning (EG) nr 733/2002 och om upphävande av kommissionens förordning (EG) nr 874/2004 (1), särskilt artikel 8,

med beaktande av kommissionens delegerade förordning (EU) 2020/1083 av den 14 maj 2020 om komplettering av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/517 genom fastställande av behörighets- och urvalskriterier och förfarandet för att utse registreringsenheten för toppdomännamnet.eu (2), särskilt artikel 9.3, och

av följande skäl:

| (1) | Kommissionen bör utse en registreringsenhet som ansvarar för organisationen, administrationen och förvaltningen av toppdomänen .eu baserat på ett öppet, transparent och icke-diskriminerande urvalsförfarande. Urvalsförfarandet bör organiseras av kommissionen i två faser, där kommissionen först bedömer sökandenas behörighet och därefter rangordnar de behöriga sökandena baserat på de urvalskriterier som fastställs i delegerade förordning (EU) 2020/1083. |
| --- | --- |

(1)

Kommissionen bör utse en registreringsenhet som ansvarar för organisationen, administrationen och förvaltningen av toppdomänen .eu baserat på ett öppet, transparent och icke-diskriminerande urvalsförfarande. Urvalsförfarandet bör organiseras av kommissionen i två faser, där kommissionen först bedömer sökandenas behörighet och därefter rangordnar de behöriga sökandena baserat på de urvalskriterier som fastställs i delegerade förordning (EU) 2020/1083.

| (2) | Det nuvarande avtalet om organisation, administration och förvaltning av toppdomänen .eu mellan kommissionen och registreringsenheten undertecknades den 10 oktober 2014 för en period av fem år och förlängdes 2019 med ytterligare en treårsperiod. Det kommer att löpa ut den 12 oktober 2022. |
| --- | --- |

(2)

Det nuvarande avtalet om organisation, administration och förvaltning av toppdomänen .eu mellan kommissionen och registreringsenheten undertecknades den 10 oktober 2014 för en period av fem år och förlängdes 2019 med ytterligare en treårsperiod. Det kommer att löpa ut den 12 oktober 2022.

| (3) | Den 1 mars 2021 offentliggjorde kommissionen i Europeiska unionens officiella tidning ett urvalsförfarande avseende registreringsenheten för toppdomänen .eu (2021-026011), där sökande från organisationer som önskade få ansvaret för organisationen, förvaltningen och administrationen av toppdomänen .eu uppmanades att inkomma med ansökningar. |
| --- | --- |

(3)

Den 1 mars 2021 offentliggjorde kommissionen i Europeiska unionens officiella tidning ett urvalsförfarande avseende registreringsenheten för toppdomänen .eu (2021-026011), där sökande från organisationer som önskade få ansvaret för organisationen, förvaltningen och administrationen av toppdomänen .eu uppmanades att inkomma med ansökningar.

| (4) | Ansökningstiden gick ut den 18 maj 2021 och fem ansökningar inkom. |
| --- | --- |

(4)

Ansökningstiden gick ut den 18 maj 2021 och fem ansökningar inkom.

| (5) | Under urvalsförfarandets första fas bedömde kommissionen om det saknades grund för uteslutning och om sökandena uppfyllde behörighetskraven. Fyra ansökningar ansågs uppfylla behörighetskraven. Förteckningen över behöriga sökande offentliggjordes den 9 juli 2021 och kommissionen underrättade varje sökande om resultaten av förfarandets första fas. |
| --- | --- |

(5)

Under urvalsförfarandets första fas bedömde kommissionen om det saknades grund för uteslutning och om sökandena uppfyllde behörighetskraven. Fyra ansökningar ansågs uppfylla behörighetskraven. Förteckningen över behöriga sökande offentliggjordes den 9 juli 2021 och kommissionen underrättade varje sökande om resultaten av förfarandets första fas.

| (6) | Under förfarandets andra fas utvärderade kommissionen de behöriga sökandena och fastställde en rangordning baserad på urvalskriterierna. Kommissionen granskade ansökningarna och fastställde en resultattavla bestående av den individuella poängen för varje ansökan. Ansökningarnas kvalitet utvärderades, i linje med avsnitt 3.2 i meddelandet om urvalsomgången, baserat på kvaliteten på den föreslagna tjänsten, den nivå av personalresurser och tekniska resurser som föreslogs för att fullgöra registreringsenhetens uppgifter samt den finansiella ställning och efterlevnad som föreslogs för fullgörandet av registreringsenhetens uppgifter. Kommission fick också hjälp av externa oberoende experter med analysen av ansökningarna. |
| --- | --- |

(6)

Under förfarandets andra fas utvärderade kommissionen de behöriga sökandena och fastställde en rangordning baserad på urvalskriterierna. Kommissionen granskade ansökningarna och fastställde en resultattavla bestående av den individuella poängen för varje ansökan. Ansökningarnas kvalitet utvärderades, i linje med avsnitt 3.2 i meddelandet om urvalsomgången, baserat på kvaliteten på den föreslagna tjänsten, den nivå av personalresurser och tekniska resurser som föreslogs för att fullgöra registreringsenhetens uppgifter samt den finansiella ställning och efterlevnad som föreslogs för fullgörandet av registreringsenhetens uppgifter. Kommission fick också hjälp av externa oberoende experter med analysen av ansökningarna.

| (7) | Kommissionen fastställde sökandenas rangordning. Den sökande som rankades högst, European Registry for Internet Domains (EURid), bör utses till nästa registreringsenhet för toppdomänen .eu och bör inbjudas att inleda förhandlingar om att underteckna avtal i enlighet med urvalsförfarandet. Sådana avtal ska styras av de principer som fastställs i kommissionens genomförandeförordning (EU) 2020/857 (3). |
| --- | --- |

(7)

Kommissionen fastställde sökandenas rangordning. Den sökande som rankades högst, European Registry for Internet Domains (EURid), bör utses till nästa registreringsenhet för toppdomänen .eu och bör inbjudas att inleda förhandlingar om att underteckna avtal i enlighet med urvalsförfarandet. Sådana avtal ska styras av de principer som fastställs i kommissionens genomförandeförordning (EU) 2020/857 (3).

| (8) | I artikel 10 i delegerade förordning (EU) 2020/1083 fastställs att om avtalsförhandlingarna mellan den utsedda registreringsenheten och kommissionen avslutas utan att ett avtal ingås, ska kommissionen utse den sökande som är näst högst rankad till registreringsenhet. |
| --- | --- |

(8)

I artikel 10 i delegerade förordning (EU) 2020/1083 fastställs att om avtalsförhandlingarna mellan den utsedda registreringsenheten och kommissionen avslutas utan att ett avtal ingås, ska kommissionen utse den sökande som är näst högst rankad till registreringsenhet.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

European Registry for Internet Domains (EURid) ska vara registreringsenheten för toppdomänen .eu och ska ha ansvaret för organisationen, förvaltningen och administrationen av toppdomänen .eu i enlighet med artikel 8.3 i förordning (EU) 2019/517 och med förbehåll för bestämmelserna i artikel 2.

Artikel 2

European Registry for Internet Domains (EURid) inbjuds att ingå ett avtal där villkoren anges för kommissionens tillsyn över registerenhetens organisation, administration och förvaltning av toppdomänen .eu, i enlighet med artikel 8.4 i förordning (EU) 2019/517.

Om avtalsförhandlingarna mellan European Registry for Internet Domains (EURid) och kommissionen avslutas utan att något avtal ingås ska den sökande som är näst högst rankad utses till registreringsenhet, i enlighet med artikel 10 i delegerade förordning (EU) 2020/1083.

Koncessionsavtalet ska ingås för en inledande period av fem år och får förlängas en gång med högst en femårsperiod.

Artikel 3

Kommissionens genomförandebeslut 2014/207/EU (4) ska upphöra att gälla.

Artikel 4

Detta beslut träder i kraft dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Utfärdat i Bryssel den 25 oktober 2021.

På kommissionens vägnar

Ursula VON DER LEYEN

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 91, 29.3.2019, s. 25.

1

(2)  
  EUT L 239, 24.7.2020, s. 1.

2

(3)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2020/857 av den 17 juni 2020 om fastställande av de principer som ska ingå i avtalet mellan Europeiska kommissionen och registreringsenheten för toppdomänen.eu i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/517 (EUT L 195, 19.6.2020, s. 52).

3

(4)  Kommissionens genomförandebeslut 2014/207/EU av den 11 april 2014 om att utse en registreringsenhet för toppdomänen .eu (EUT L 109, 12.4.2014, s. 41).

4

---