# Euroopa Liidu L 356/2021

| | ISSN 1977-0650 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 356 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 64. aastakäik8. oktoober 2021 |

ISSN 1977-0650

Euroopa Liidu

Teataja

L 356

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

64. aastakäik8. oktoober 2021

---

| Sisukord | | I   Seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2021/1767, 6. oktoober 2021, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1367/2006 keskkonnainfo kättesaadavuse, keskkonnaasjade otsustamises üldsuse osalemise ning neis asjus kohtu poole pöördumise Århusi konventsiooni sätete kohaldamise kohta ühenduse institutsioonide ja organite suhtes | 1 |

Sisukord

I   Seadusandlikud aktid

Lehekülg

MÄÄRUSED

*

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2021/1767, 6. oktoober 2021, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1367/2006 keskkonnainfo kättesaadavuse, keskkonnaasjade otsustamises üldsuse osalemise ning neis asjus kohtu poole pöördumise Århusi konventsiooni sätete kohaldamise kohta ühenduse institutsioonide ja organite suhtes

1

| | | II   Muud kui seadusandlikud aktid |
| --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2021/1768, 23. juuni 2021, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2019/1009 (millega kehtestatakse ELi väetisetoodete turul kättesaadavaks tegemise nõuded) I, II, III ja IV lisa, et kohandada seda tehnika arenguga (
  1
  ) | 8 |
| | * | Komisjoni määrus (EL) 2021/1769, 5. oktoober 2021, millega Itaalia lipu all sõitvatele laevadele, mille kogupikkus on 18 meetrit või rohkem, kuid vähem kui 24 meetrit, kehtestatakse hiid-lehthännaku püügi keeld GFCMi geograafilistes alapiirkondades 9, 10 ja 11 | 24 |
| | * | Komisjoni määrus (EL) 2021/1770, 5. oktoober 2021, millega Itaalia lipu all sõitvatele laevadele, mille kogupikkus on 12 meetrit või rohkem, kuid vähem kui 18 meetrit, kehtestatakse hiid-lehthännaku püügi keeld GFCMi geograafilistes alapiirkondades 9, 10 ja 11 | 27 |
| | * | Komisjoni määrus (EL) 2021/1771, 7. oktoober 2021, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 396/2005 I lisa redisepealsete osas (
  1
  ) | 30 |

II   Muud kui seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

*

Komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2021/1768, 23. juuni 2021, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2019/1009 (millega kehtestatakse ELi väetisetoodete turul kättesaadavaks tegemise nõuded) I, II, III ja IV lisa, et kohandada seda tehnika arenguga (
  1
  )

1

8

*

Komisjoni määrus (EL) 2021/1769, 5. oktoober 2021, millega Itaalia lipu all sõitvatele laevadele, mille kogupikkus on 18 meetrit või rohkem, kuid vähem kui 24 meetrit, kehtestatakse hiid-lehthännaku püügi keeld GFCMi geograafilistes alapiirkondades 9, 10 ja 11

24

*

Komisjoni määrus (EL) 2021/1770, 5. oktoober 2021, millega Itaalia lipu all sõitvatele laevadele, mille kogupikkus on 12 meetrit või rohkem, kuid vähem kui 18 meetrit, kehtestatakse hiid-lehthännaku püügi keeld GFCMi geograafilistes alapiirkondades 9, 10 ja 11

27

*

Komisjoni määrus (EL) 2021/1771, 7. oktoober 2021, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 396/2005 I lisa redisepealsete osas (
  1
  )

1

30

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

I Seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

| 8.10.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 356/1 |
| --- | --- | --- | --- |

8.10.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 356/1

---

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS (EL) 2021/1767,

6. oktoober 2021,

millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1367/2006 keskkonnainfo kättesaadavuse, keskkonnaasjade otsustamises üldsuse osalemise ning neis asjus kohtu poole pöördumise Århusi konventsiooni sätete kohaldamise kohta ühenduse institutsioonide ja organite suhtes

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 192 lõiget 1,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele,

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust, (1)

pärast konsulteerimist Regioonide Komiteega,

toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt (2)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Liit ja selle liikmesriigid on Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Euroopa Majanduskomisjoni (UNECE) keskkonnainfo kättesaadavuse ja keskkonnaasjade otsustamises üldsuse osalemise ning neis asjus kohtu poole pöördumise konventsiooni (3) (edaspidi „Århusi konventsioon“) osalised ning igaühel neist on selle konventsiooni alusel nii eraldiseisvad kui ka ühised ülesanded ja kohustused. |
| --- | --- |

(1)

Liit ja selle liikmesriigid on Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Euroopa Majanduskomisjoni (UNECE) keskkonnainfo kättesaadavuse ja keskkonnaasjade otsustamises üldsuse osalemise ning neis asjus kohtu poole pöördumise konventsiooni (3) (edaspidi „Århusi konventsioon“) osalised ning igaühel neist on selle konventsiooni alusel nii eraldiseisvad kui ka ühised ülesanded ja kohustused.

| (2) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1367/2006 (4) võeti vastu eesmärgiga aidata täita Århusi konventsioonist tulenevaid kohustusi sellega, et kehtestatakse õigusnormid, mille alusel kohaldada konventsiooni liidu institutsioonide ja organite suhtes. |
| --- | --- |

(2)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1367/2006 (4) võeti vastu eesmärgiga aidata täita Århusi konventsioonist tulenevaid kohustusi sellega, et kehtestatakse õigusnormid, mille alusel kohaldada konventsiooni liidu institutsioonide ja organite suhtes.

| (3) | Oma 11. detsembri 2019. aasta teatises Euroopa rohelise kokkuleppe kohta võttis komisjon kohustuse kaaluda määruse (EÜ) nr 1367/2006 läbivaatamist, et parandada kodanike ja keskkonnavaldkonnas tegutsevate valitsusväliste organisatsioonide, kellel on keskkonnamõjuga haldusaktide keskkonnaõigusele vastavuse suhtes konkreetseid kahtlusi, juurdepääsu liidu tasandi vaide- ja kohtumenetlusele. Samuti kohustus komisjon võtma meetmeid, millega parandada kodanike ja valitsusväliste organisatsioonide kohtute poole pöördumise võimalusi kõigis liikmesriikides. Sel eesmärgil avaldas komisjon 14. oktoobril 2020 teatise keskkonnaasjades kohtu poole pöördumise võimaluste parandamise kohta ELis ja selle liikmesriikides, milles ta kinnitab: „Võimalus pöörduda keskkonnaasjades kohtu poole Euroopa Liidu Kohtu ja liikmesriikide kohtute kui liidu kohtute kaudu on oluline tugimeede, mis aitab kaasa Euroopa rohelise kokkuleppe kohasele üleminekule, ja see tugevdab kodanikuühiskonna rolli demokraatliku korra järelevalvajana“. |
| --- | --- |

(3)

Oma 11. detsembri 2019. aasta teatises Euroopa rohelise kokkuleppe kohta võttis komisjon kohustuse kaaluda määruse (EÜ) nr 1367/2006 läbivaatamist, et parandada kodanike ja keskkonnavaldkonnas tegutsevate valitsusväliste organisatsioonide, kellel on keskkonnamõjuga haldusaktide keskkonnaõigusele vastavuse suhtes konkreetseid kahtlusi, juurdepääsu liidu tasandi vaide- ja kohtumenetlusele. Samuti kohustus komisjon võtma meetmeid, millega parandada kodanike ja valitsusväliste organisatsioonide kohtute poole pöördumise võimalusi kõigis liikmesriikides. Sel eesmärgil avaldas komisjon 14. oktoobril 2020 teatise keskkonnaasjades kohtu poole pöördumise võimaluste parandamise kohta ELis ja selle liikmesriikides, milles ta kinnitab: „Võimalus pöörduda keskkonnaasjades kohtu poole Euroopa Liidu Kohtu ja liikmesriikide kohtute kui liidu kohtute kaudu on oluline tugimeede, mis aitab kaasa Euroopa rohelise kokkuleppe kohasele üleminekule, ja see tugevdab kodanikuühiskonna rolli demokraatliku korra järelevalvajana“.

| (4) | Ilma et see piiraks Euroopa Liidu Kohtu õigust kulusid poolte vahel jagada, ei tohi määruse (EÜ) nr 1367/2006 kohased kohtumenetlused olla vastavalt Århusi konventsiooni artikli 9 lõikele 4 takistavalt kallid. Seetõttu püüavad liidu institutsioonid ja organid sellistes menetlustes tekitada ja sisse nõuda üksnes mõistlikke kulusid. |
| --- | --- |

(4)

Ilma et see piiraks Euroopa Liidu Kohtu õigust kulusid poolte vahel jagada, ei tohi määruse (EÜ) nr 1367/2006 kohased kohtumenetlused olla vastavalt Århusi konventsiooni artikli 9 lõikele 4 takistavalt kallid. Seetõttu püüavad liidu institutsioonid ja organid sellistes menetlustes tekitada ja sisse nõuda üksnes mõistlikke kulusid.

| (5) | Võttes arvesse Århusi konventsiooni artikli 9 lõigete 3 ja 4 sätteid ning Århusi konventsiooni vastavuskomitee järeldusi ja nõuandeid asjas ACCC/C/2008/32, tuleks liidu õigus viia vastavusse Århusi konventsiooni sätetega, mis käsitlevad keskkonnaasjades kohtu poole pöördumist, viisil, mis tagaks kooskõla liidu õiguse aluspõhimõtete ning kohtuliku kontrolli süsteemiga. |
| --- | --- |

(5)

Võttes arvesse Århusi konventsiooni artikli 9 lõigete 3 ja 4 sätteid ning Århusi konventsiooni vastavuskomitee järeldusi ja nõuandeid asjas ACCC/C/2008/32, tuleks liidu õigus viia vastavusse Århusi konventsiooni sätetega, mis käsitlevad keskkonnaasjades kohtu poole pöördumist, viisil, mis tagaks kooskõla liidu õiguse aluspõhimõtete ning kohtuliku kontrolli süsteemiga.

| (6) | Nõukogu otsusega (EL) 2018/881 (5) paluti esitada uuring liidu võimaluste kohta käsitleda Århusi konventsiooni vastavuskomitee järeldusi asjas ACCC/C/2008/32 ning, kui see on asjakohane, esitada selle alusel ettepanek määruse (EÜ) nr 1367/2006 muutmiseks. Lisaks on määruse (EÜ) nr 1367/2006 muutmist taotlenud Euroopa Parlament oma 15. novembri 2017. aasta resolutsioonis loodust, rahvast ja majandust käsitleva tegevuskava kohta, (6)16. novembri 2017. aasta resolutsioonis ELi keskkonnapoliitika rakendamise läbivaatamise kohta (7) ning 15. jaanuari 2020. aasta resolutsioonis Euroopa rohelise kokkuleppe kohta (8). |
| --- | --- |

(6)

Nõukogu otsusega (EL) 2018/881 (5) paluti esitada uuring liidu võimaluste kohta käsitleda Århusi konventsiooni vastavuskomitee järeldusi asjas ACCC/C/2008/32 ning, kui see on asjakohane, esitada selle alusel ettepanek määruse (EÜ) nr 1367/2006 muutmiseks. Lisaks on määruse (EÜ) nr 1367/2006 muutmist taotlenud Euroopa Parlament oma 15. novembri 2017. aasta resolutsioonis loodust, rahvast ja majandust käsitleva tegevuskava kohta, (6)16. novembri 2017. aasta resolutsioonis ELi keskkonnapoliitika rakendamise läbivaatamise kohta (7) ning 15. jaanuari 2020. aasta resolutsioonis Euroopa rohelise kokkuleppe kohta (8).

| (7) | Århusi konventsiooni artikli 9 lõikes 3 on sätestatud, et konventsiooniosaline tagab oma riigi õiguses, et igal üldsuse liikmel, kes vastab riigisiseses õiguses sätestatud kriteeriumidele, on juurdepääs kohtulikule või mõnele muule läbivaatamismenetlusele, et vaidlustada sellise otsuse, toimingu või tegevusetuse materiaal- ja menetlusõiguslikku õiguspärasust, mis on vastuolus riigisiseste keskkonnaõiguse normidega. Määruses (EÜ) nr 1367/2006 ette nähtud haldusõigusliku läbivaatamise menetlus täiendab liidu üldist kohtuliku kontrolli süsteemi, mis võimaldab üldsuse liikmetel nõuda haldusaktide läbivaatamist Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artikli 263 neljanda lõigu kohaselt otse liidu tasandi kohtus vaidlustamise kaudu ja ELi toimimise lepingu artikli 267 kohaselt liikmesriikide kohtute kaudu. Liikmesriikide kohtute õigus ja kohustus taotleda Euroopa Liidu Kohtult ELi toimimise lepingu artikli 267 alusel eelotsust on selle süsteemi olulised elemendid. ELi toimimise lepingu artikli 267 kohaldamisel, nagu seda on tõlgendanud Euroopa Liidu Kohus, on liikmesriikide kohtud ELi õiguse üldkohtutena liidu kohtuliku kaitse süsteemi lahutamatu osa (9). |
| --- | --- |

(7)

Århusi konventsiooni artikli 9 lõikes 3 on sätestatud, et konventsiooniosaline tagab oma riigi õiguses, et igal üldsuse liikmel, kes vastab riigisiseses õiguses sätestatud kriteeriumidele, on juurdepääs kohtulikule või mõnele muule läbivaatamismenetlusele, et vaidlustada sellise otsuse, toimingu või tegevusetuse materiaal- ja menetlusõiguslikku õiguspärasust, mis on vastuolus riigisiseste keskkonnaõiguse normidega. Määruses (EÜ) nr 1367/2006 ette nähtud haldusõigusliku läbivaatamise menetlus täiendab liidu üldist kohtuliku kontrolli süsteemi, mis võimaldab üldsuse liikmetel nõuda haldusaktide läbivaatamist Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artikli 263 neljanda lõigu kohaselt otse liidu tasandi kohtus vaidlustamise kaudu ja ELi toimimise lepingu artikli 267 kohaselt liikmesriikide kohtute kaudu. Liikmesriikide kohtute õigus ja kohustus taotleda Euroopa Liidu Kohtult ELi toimimise lepingu artikli 267 alusel eelotsust on selle süsteemi olulised elemendid. ELi toimimise lepingu artikli 267 kohaldamisel, nagu seda on tõlgendanud Euroopa Liidu Kohus, on liikmesriikide kohtud ELi õiguse üldkohtutena liidu kohtuliku kaitse süsteemi lahutamatu osa (9).

| (8) | Määruse (EÜ) nr 1367/2006 kohase vaidemenetluse piirdumine halduse üksikaktidega on olnud peamine põhjus valitsusväliste keskkonnaorganisatsioonide esitatud vaiete lubatavuse välistamiseks nimetatud määruse artikli 10 alusel, sealhulgas laiema kohaldamisalaga haldusaktide puhul. Seepärast on vaja nimetatud määrusega ette nähtud vaidemenetluse kohaldamisala laiendada, et see hõlmaks ka muid kui seadusandlikke akte, mis on üldkohaldatavad. |
| --- | --- |

(8)

Määruse (EÜ) nr 1367/2006 kohase vaidemenetluse piirdumine halduse üksikaktidega on olnud peamine põhjus valitsusväliste keskkonnaorganisatsioonide esitatud vaiete lubatavuse välistamiseks nimetatud määruse artikli 10 alusel, sealhulgas laiema kohaldamisalaga haldusaktide puhul. Seepärast on vaja nimetatud määrusega ette nähtud vaidemenetluse kohaldamisala laiendada, et see hõlmaks ka muid kui seadusandlikke akte, mis on üldkohaldatavad.

| (9) | Määruse (EÜ) nr 1367/2006 kohaldamisala hõlmab keskkonnaõiguse alusel vastu võetud õigusakte. Århusi konventsiooni artikli 9 lõige 3 hõlmab aga sellise tegevuse või tegevusetuse vaidlustamist, mis on keskkonnaõigusega vastuolus. Seepärast on vaja täpsustada, et kontrollimaks, kas haldusakt on keskkonnaõigusega vastuolus, tuleks algatada vaidemenetlus. |
| --- | --- |

(9)

Määruse (EÜ) nr 1367/2006 kohaldamisala hõlmab keskkonnaõiguse alusel vastu võetud õigusakte. Århusi konventsiooni artikli 9 lõige 3 hõlmab aga sellise tegevuse või tegevusetuse vaidlustamist, mis on keskkonnaõigusega vastuolus. Seepärast on vaja täpsustada, et kontrollimaks, kas haldusakt on keskkonnaõigusega vastuolus, tuleks algatada vaidemenetlus.

| (10) | Kui hinnatakse, kas haldusakt sisaldab sätteid, mis võiksid oma mõju tõttu olla keskkonnaõigusega vastuolus, tuleb analüüsida, kas need sätted võiksid takistada ELi toimimise lepingu artikli 191 kohaste liidu keskkonnapoliitika eesmärkide saavutamist. Sellisel juhul peaks vaidemenetlus hõlmama ka muu poliitika kui liidu keskkonnapoliitika rakendamiseks vastu võetud õigusakte. |
| --- | --- |

(10)

Kui hinnatakse, kas haldusakt sisaldab sätteid, mis võiksid oma mõju tõttu olla keskkonnaõigusega vastuolus, tuleb analüüsida, kas need sätted võiksid takistada ELi toimimise lepingu artikli 191 kohaste liidu keskkonnapoliitika eesmärkide saavutamist. Sellisel juhul peaks vaidemenetlus hõlmama ka muu poliitika kui liidu keskkonnapoliitika rakendamiseks vastu võetud õigusakte.

| (11) | Võttes arvesse ELi toimimise lepingu artiklit 263, nagu seda on tõlgendanud Euroopa Liidu Kohus, loetakse, et õigusaktil on väline mõju ja seega võib selle kohta esitada vaide, kui selle eesmärk on tekitada kolmandatele isikutele õiguslikke tagajärgi. Ettevalmistavaid akte, soovitusi, arvamusi ja muid mittesiduvaid akte, millega kolmandatele isikutele õiguslikke tagajärgi ei tekitata ja mida ei saa seetõttu vastavalt Euroopa Liidu Kohtu praktikale käsitada välist mõju omavana, ei tohiks seega käsitada haldusaktina määruse (EÜ) nr 1367/2006 tähenduses (10). |
| --- | --- |

(11)

Võttes arvesse ELi toimimise lepingu artiklit 263, nagu seda on tõlgendanud Euroopa Liidu Kohus, loetakse, et õigusaktil on väline mõju ja seega võib selle kohta esitada vaide, kui selle eesmärk on tekitada kolmandatele isikutele õiguslikke tagajärgi. Ettevalmistavaid akte, soovitusi, arvamusi ja muid mittesiduvaid akte, millega kolmandatele isikutele õiguslikke tagajärgi ei tekitata ja mida ei saa seetõttu vastavalt Euroopa Liidu Kohtu praktikale käsitada välist mõju omavana, ei tohiks seega käsitada haldusaktina määruse (EÜ) nr 1367/2006 tähenduses (10).

| (12) | Et tagada õiguslik järjepidevus, loetakse, et õigusaktil on Euroopa Liidu Kohtu tõlgenduse (11) kohaselt vastavalt ELi toimimise lepingu artiklile 263 õiguslikud tagajärjed ja seega võib selle kohta esitada vaide. Õigusakti käsitamine õiguslikke tagajärgi omavana tähendab, et selle kohta võib vaide esitada õigusakti vormist olenemata, sest õigusakti olemust käsitatakse, pidades silmas selle mõju, eesmärki ja sisu (12). |
| --- | --- |

(12)

Et tagada õiguslik järjepidevus, loetakse, et õigusaktil on Euroopa Liidu Kohtu tõlgenduse (11) kohaselt vastavalt ELi toimimise lepingu artiklile 263 õiguslikud tagajärjed ja seega võib selle kohta esitada vaide. Õigusakti käsitamine õiguslikke tagajärgi omavana tähendab, et selle kohta võib vaide esitada õigusakti vormist olenemata, sest õigusakti olemust käsitatakse, pidades silmas selle mõju, eesmärki ja sisu (12).

| (13) | Et anda nõuetekohase vaidemenetluse korraldamiseks piisavalt palju aega, tuleb määruses (EÜ) nr 1367/2006 vaide esitamiseks ning liidu institutsioonidele ja organitele vaidele vastamiseks sätestatud tähtaegu pikendada. |
| --- | --- |

(13)

Et anda nõuetekohase vaidemenetluse korraldamiseks piisavalt palju aega, tuleb määruses (EÜ) nr 1367/2006 vaide esitamiseks ning liidu institutsioonidele ja organitele vaidele vastamiseks sätestatud tähtaegu pikendada.

| (14) | Kooskõlas Euroopa Liidu Kohtu praktikaga (13) peavad keskkonnavaldkonnas tegutsevad valitsusvälised organisatsioonid ja muud üldsuse liikmed, kes soovivad haldusakti kohta esitada vaide, esitama vaidemenetluse aluseks olevad piisavalt olulise tähendusega faktilised asjaolud või õiguslikud argumendid, et tekiks põhjendatud kahtlus. |
| --- | --- |

(14)

Kooskõlas Euroopa Liidu Kohtu praktikaga (13) peavad keskkonnavaldkonnas tegutsevad valitsusvälised organisatsioonid ja muud üldsuse liikmed, kes soovivad haldusakti kohta esitada vaide, esitama vaidemenetluse aluseks olevad piisavalt olulise tähendusega faktilised asjaolud või õiguslikud argumendid, et tekiks põhjendatud kahtlus.

| (15) | Määruse (EÜ) nr 1367/2006 kohaste vaidemenetluste kohaldamisala peaks hõlmama vaidlustatud õigusakti õiguspärasust nii materiaal- kui menetlusõiguse seisukohast. Kooskõlas Euroopa Liidu Kohtu praktikaga ei tohi ELi toimimise lepingu artikli 263 neljanda lõigu ja määruse (EÜ) nr 1367/2006 artikli 12 kohaselt algatatav menetlus põhineda alustel ega tõenditel, mida vaides ei ole esitatud, sest vastasel korral kaotaks määruse (EÜ) nr 1367/2006 artikli 10 lõikes 1 sisalduva nõude otstarve oma kasuliku mõju ja muudaks vaidega algatatud menetluse eset (14). |
| --- | --- |

(15)

Määruse (EÜ) nr 1367/2006 kohaste vaidemenetluste kohaldamisala peaks hõlmama vaidlustatud õigusakti õiguspärasust nii materiaal- kui menetlusõiguse seisukohast. Kooskõlas Euroopa Liidu Kohtu praktikaga ei tohi ELi toimimise lepingu artikli 263 neljanda lõigu ja määruse (EÜ) nr 1367/2006 artikli 12 kohaselt algatatav menetlus põhineda alustel ega tõenditel, mida vaides ei ole esitatud, sest vastasel korral kaotaks määruse (EÜ) nr 1367/2006 artikli 10 lõikes 1 sisalduva nõude otstarve oma kasuliku mõju ja muudaks vaidega algatatud menetluse eset (14).

| (16) | Liikmesriikide ametiasutuste vastu võetud õigusaktid, sealhulgas liikmesriigi tasandil vastu võetud riigisisesed rakendusmeetmed, mida nõutakse liidu õiguse alusel vastu võetud muu kui seadusandliku aktiga, ei kuulu kooskõlas aluslepingute ja liikmesriikide kohtute autonoomia põhimõttega määruse (EÜ) nr 1367/2006 kohaldamisalasse. |
| --- | --- |

(16)

Liikmesriikide ametiasutuste vastu võetud õigusaktid, sealhulgas liikmesriigi tasandil vastu võetud riigisisesed rakendusmeetmed, mida nõutakse liidu õiguse alusel vastu võetud muu kui seadusandliku aktiga, ei kuulu kooskõlas aluslepingute ja liikmesriikide kohtute autonoomia põhimõttega määruse (EÜ) nr 1367/2006 kohaldamisalasse.

| (17) | Keskkonnavaldkonnas tegutsevatel valitsusvälistel organisatsioonidel ja muudel üldsuse liikmetel peaks olema õigus esitada vaie vastavalt tingimustele, mis on sätestatud määruses (EÜ) nr 1367/2006, mida on muudetud käesoleva määrusega, et vaadataks uuesti läbi liidu institutsioonide ja organite haldusakt või halduslik tegevusetus. |
| --- | --- |

(17)

Keskkonnavaldkonnas tegutsevatel valitsusvälistel organisatsioonidel ja muudel üldsuse liikmetel peaks olema õigus esitada vaie vastavalt tingimustele, mis on sätestatud määruses (EÜ) nr 1367/2006, mida on muudetud käesoleva määrusega, et vaadataks uuesti läbi liidu institutsioonide ja organite haldusakt või halduslik tegevusetus.

| (18) | Oma õiguste kahjustamise tõendamisel peaksid üldsuse liikmed tõendama, et nende õigusi on rikutud. See võib hõlmata õiguste kasutamisele seatud põhjendamatut piirangut või takistust. |
| --- | --- |

(18)

Oma õiguste kahjustamise tõendamisel peaksid üldsuse liikmed tõendama, et nende õigusi on rikutud. See võib hõlmata õiguste kasutamisele seatud põhjendamatut piirangut või takistust.

| (19) | Vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 263 neljandale lõigule, nagu seda on tõlgendanud Euroopa Liidu Kohus, ei nõuta üldsuse liikmetelt, et nad tõendaksid, et asi puudutab neid otseselt ja isiklikult (15). Vältimaks aga seda, et igal üldsuse liikmel on vaide esitamiseks tingimusteta õigus (actio popularis), mis ei ole Århusi konventsiooni kohaselt nõutav, peaks üldsuse liige põhistama asjaolu, et erinevalt laiemast üldsusest puudutab asi teda otseselt, näiteks võib selleks kooskõlas Euroopa Liidu Kohtu praktikaga (16) olla otsene oht üldsuse liikme enda tervisele ja ohutuse tagamisele või liidu õigusaktide kohaselt üldsuse liikmele kuuluva õiguse kahjustamine, mis tuleneb keskkonnaõiguse väidetavast rikkumisest. |
| --- | --- |

(19)

Vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 263 neljandale lõigule, nagu seda on tõlgendanud Euroopa Liidu Kohus, ei nõuta üldsuse liikmetelt, et nad tõendaksid, et asi puudutab neid otseselt ja isiklikult (15). Vältimaks aga seda, et igal üldsuse liikmel on vaide esitamiseks tingimusteta õigus (actio popularis), mis ei ole Århusi konventsiooni kohaselt nõutav, peaks üldsuse liige põhistama asjaolu, et erinevalt laiemast üldsusest puudutab asi teda otseselt, näiteks võib selleks kooskõlas Euroopa Liidu Kohtu praktikaga (16) olla otsene oht üldsuse liikme enda tervisele ja ohutuse tagamisele või liidu õigusaktide kohaselt üldsuse liikmele kuuluva õiguse kahjustamine, mis tuleneb keskkonnaõiguse väidetavast rikkumisest.

| (20) | Piisava avaliku huvi põhistamiseks peaksid üldsuse liikmed üheskoos põhistama, et on olemas avalik huvi säilitada, kaitsta ja parandada keskkonna kvaliteeti, kaitsta inimeste tervist, kasutada loodusvarasid kaalutletud ja mõistlikul viisil või võidelda kliimamuutuste vastu ning et nende vaiet toetab kogu liidus piisav arv füüsilisi või juriidilisi isikuid, milleks üldsuse liikmed peavad kas füüsiliselt või digitaalselt nende allkirju koguma. |
| --- | --- |

(20)

Piisava avaliku huvi põhistamiseks peaksid üldsuse liikmed üheskoos põhistama, et on olemas avalik huvi säilitada, kaitsta ja parandada keskkonna kvaliteeti, kaitsta inimeste tervist, kasutada loodusvarasid kaalutletud ja mõistlikul viisil või võidelda kliimamuutuste vastu ning et nende vaiet toetab kogu liidus piisav arv füüsilisi või juriidilisi isikuid, milleks üldsuse liikmed peavad kas füüsiliselt või digitaalselt nende allkirju koguma.

| (21) | Et vaidemenetlus oleks tulemuslik ja eelkõige selleks, et vaided vastaksid määruses (EÜ) nr 1367/2006 sätestatud kriteeriumidele, kui see on asjakohane, ning neis esitataks piisavalt olulise tähendusega faktilised asjaolud või õiguslikud argumendid, mis tekitaksid põhjendatud kahtluse liidu institutsiooni või organi antud hinnangu osas, (17) peaks üldsust esindama kas keskkonnavaldkonnas tegutsev valitsusväline organisatsioon, mis vastab käesoleva määrusega muudetud määruses (EÜ) nr 1367/2006 sätestatud kriteeriumidele, või jurist, kellel on õigus liikmesriigi kohtus olla volitatud esindaja. |
| --- | --- |

(21)

Et vaidemenetlus oleks tulemuslik ja eelkõige selleks, et vaided vastaksid määruses (EÜ) nr 1367/2006 sätestatud kriteeriumidele, kui see on asjakohane, ning neis esitataks piisavalt olulise tähendusega faktilised asjaolud või õiguslikud argumendid, mis tekitaksid põhjendatud kahtluse liidu institutsiooni või organi antud hinnangu osas, (17) peaks üldsust esindama kas keskkonnavaldkonnas tegutsev valitsusväline organisatsioon, mis vastab käesoleva määrusega muudetud määruses (EÜ) nr 1367/2006 sätestatud kriteeriumidele, või jurist, kellel on õigus liikmesriigi kohtus olla volitatud esindaja.

| (22) | Kui liidu institutsioon või organ saab sama haldusakti või haldusliku tegevusetuse kohta mitu vaiet, mille ta liidab kokku, et neid hinnataks ühes ja samas menetluses, peaks liidu institutsioon või organ oma vastuses käsitlema iga vaiet eraldi. Eelkõige juhul, kui vaie ei ole lubatud menetluslikel põhjustel või kui see jäetakse läbi vaatamata sisuliselt, ei tohiks see piirata teiste samas menetluses hinnatavate vaiete läbivaatamist. |
| --- | --- |

(22)

Kui liidu institutsioon või organ saab sama haldusakti või haldusliku tegevusetuse kohta mitu vaiet, mille ta liidab kokku, et neid hinnataks ühes ja samas menetluses, peaks liidu institutsioon või organ oma vastuses käsitlema iga vaiet eraldi. Eelkõige juhul, kui vaie ei ole lubatud menetluslikel põhjustel või kui see jäetakse läbi vaatamata sisuliselt, ei tohiks see piirata teiste samas menetluses hinnatavate vaiete läbivaatamist.

| (23) | Kohtuasjade tõhusa menetlemise tagamiseks peaksid liidu institutsioonid ja organid püüdma kohaldada määruse (EÜ) nr 1367/2006 artiklis 11 sätestatud kriteeriume järjepidevalt. |
| --- | --- |

(23)

Kohtuasjade tõhusa menetlemise tagamiseks peaksid liidu institutsioonid ja organid püüdma kohaldada määruse (EÜ) nr 1367/2006 artiklis 11 sätestatud kriteeriume järjepidevalt.

| (24) | Läbipaistvuse ja kohtuasjade tõhusa menetlemise huvides peaks liidu institutsioonidel ja organitel olema lubatud võtta vaiete vastuvõtmiseks kasutusele veebipõhised süsteemid. |
| --- | --- |

(24)

Läbipaistvuse ja kohtuasjade tõhusa menetlemise huvides peaks liidu institutsioonidel ja organitel olema lubatud võtta vaiete vastuvõtmiseks kasutusele veebipõhised süsteemid.

| (25) | Kuna käesoleva määruse eesmärki kehtestada üksikasjalikud õigusnormid Århusi konventsiooni sätete kohaldamiseks liidu institutsioonide ja organite suhtes, ei ole võimalik piisavalt saavutada liikmesriikide tasandil, küll aga saab seda meetme ulatuse ja toime tõttu saavutada üksnes liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu (ELi leping) artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale. |
| --- | --- |

(25)

Kuna käesoleva määruse eesmärki kehtestada üksikasjalikud õigusnormid Århusi konventsiooni sätete kohaldamiseks liidu institutsioonide ja organite suhtes, ei ole võimalik piisavalt saavutada liikmesriikide tasandil, küll aga saab seda meetme ulatuse ja toime tõttu saavutada üksnes liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu (ELi leping) artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale.

| (26) | Käesolevas määruses austatakse põhiõigusi ja järgitakse Euroopa Liidu põhiõiguste hartas (edaspidi „harta“) tunnustatud põhimõtteid, eriti vajadust integreerida kõrgetasemeline keskkonnakaitse liidu poliitikasse (artikkel 37), õigust heale haldusele (artikkel 41) ning õigust tõhusale õiguskaitsevahendile ja õiglasele kohtulikule arutamisele (artikkel 47). Käesoleva määrusega tõhustatakse vaidemenetluse ja kohtuliku kontrolli liidu süsteemi ning selle tulemusena tugevdatakse harta artiklite 37, 41 ja 47 kohaldamist, toetades omakorda ELi lepingu artiklis 2 sätestatud õigusriigi põhimõtet. |
| --- | --- |

(26)

Käesolevas määruses austatakse põhiõigusi ja järgitakse Euroopa Liidu põhiõiguste hartas (edaspidi „harta“) tunnustatud põhimõtteid, eriti vajadust integreerida kõrgetasemeline keskkonnakaitse liidu poliitikasse (artikkel 37), õigust heale haldusele (artikkel 41) ning õigust tõhusale õiguskaitsevahendile ja õiglasele kohtulikule arutamisele (artikkel 47). Käesoleva määrusega tõhustatakse vaidemenetluse ja kohtuliku kontrolli liidu süsteemi ning selle tulemusena tugevdatakse harta artiklite 37, 41 ja 47 kohaldamist, toetades omakorda ELi lepingu artiklis 2 sätestatud õigusriigi põhimõtet.

| (27) | Seepärast tuleks määrust (EÜ) nr 1367/2006 vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(27)

Seepärast tuleks määrust (EÜ) nr 1367/2006 vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määrust (EÜ) nr 1367/2006 muudetakse järgmiselt.

| 1) | Artikli 2 lõike 1 punktid g ja h asendatakse järgmisega:






  „g) | „haldusakt“ – liidu institutsiooni või organi vastu võetud muu kui seadusandlik akt, millel on õiguslik ja väline mõju ning mis sisaldab sätteid, mis võivad olla vastuolus keskkonnaõigusega artikli 2 lõike 1 punkti f tähenduses; |
| --- | --- | --- |

1)

Artikli 2 lõike 1 punktid g ja h asendatakse järgmisega:

„g)

„haldusakt“ – liidu institutsiooni või organi vastu võetud muu kui seadusandlik akt, millel on õiguslik ja väline mõju ning mis sisaldab sätteid, mis võivad olla vastuolus keskkonnaõigusega artikli 2 lõike 1 punkti f tähenduses;

| h) | „halduslik tegevusetus“ – liidu institutsiooni või organi poolt õigusliku ja välise mõjuga muu kui seadusandliku akti vastu võtmata jätmine, mis võib olla vastuolus keskkonnaõigusega artikli 2 lõike 1 punkti f tähenduses;“. |
| --- | --- |

h)

„halduslik tegevusetus“ – liidu institutsiooni või organi poolt õigusliku ja välise mõjuga muu kui seadusandliku akti vastu võtmata jätmine, mis võib olla vastuolus keskkonnaõigusega artikli 2 lõike 1 punkti f tähenduses;“.

| 2) | Artiklit 10 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõiked 1 ja 2 asendatakse järgmisega:

  „1.   Valitsusvälisel organisatsioonil või muudel üldsuse liikmetel, kes vastavad artikli 11 kriteeriumidele, on õigus esitada vaie liidu institutsioonile või organile, kes on haldusakti vastu võtnud või kes oleks pidanud haldusakti vastu võtma, kuid pole väidetava haldusliku tegevusetuse tõttu seda teinud, tuginedes sellele, et haldusakt või halduslik tegevusetus on vastuolus keskkonnaõigusega artikli 2 lõike 1 punkti f tähenduses.
  Selline vaie tuleb esitada kirjalikult kaheksa nädala jooksul alates haldusakti vastuvõtmisest, sellest teatamisest või selle avaldamisest, olenevalt sellest, milline kuupäev on hilisem, või väidetava haldusliku tegevusetuse korral kaheksa nädala jooksul alates sellest kuupäevast, millal haldusakt osutus vajalikuks. Vaides esitatakse selle alus.


  2.   Lõikes 1 osutatud liidu institutsioon või organ arutab iga sellist vaiet, välja arvatud juhul, kui vaie on ilmselgelt põhjendamatu või selgelt alusetu. Kui liidu institutsioon või organ saab sama haldusakti või haldusliku tegevusetuse kohta mitu vaiet, võib institutsioon või organ vaided liita ja vaadata need läbi ühes menetluses. Liidu institutsioon või organ esitab oma põhjendused kirjalikus vastuses niipea kui võimalik, kuid mitte hiljem kui 16 nädala jooksul pärast lõike 1 teises lõigus osutatud kaheksanädalase tähtaja möödumist.“; |
| --- | --- | --- |

2)

Artiklit 10 muudetakse järgmiselt:

a)

lõiked 1 ja 2 asendatakse järgmisega:

„1.   Valitsusvälisel organisatsioonil või muudel üldsuse liikmetel, kes vastavad artikli 11 kriteeriumidele, on õigus esitada vaie liidu institutsioonile või organile, kes on haldusakti vastu võtnud või kes oleks pidanud haldusakti vastu võtma, kuid pole väidetava haldusliku tegevusetuse tõttu seda teinud, tuginedes sellele, et haldusakt või halduslik tegevusetus on vastuolus keskkonnaõigusega artikli 2 lõike 1 punkti f tähenduses.

Selline vaie tuleb esitada kirjalikult kaheksa nädala jooksul alates haldusakti vastuvõtmisest, sellest teatamisest või selle avaldamisest, olenevalt sellest, milline kuupäev on hilisem, või väidetava haldusliku tegevusetuse korral kaheksa nädala jooksul alates sellest kuupäevast, millal haldusakt osutus vajalikuks. Vaides esitatakse selle alus.

2.   Lõikes 1 osutatud liidu institutsioon või organ arutab iga sellist vaiet, välja arvatud juhul, kui vaie on ilmselgelt põhjendamatu või selgelt alusetu. Kui liidu institutsioon või organ saab sama haldusakti või haldusliku tegevusetuse kohta mitu vaiet, võib institutsioon või organ vaided liita ja vaadata need läbi ühes menetluses. Liidu institutsioon või organ esitab oma põhjendused kirjalikus vastuses niipea kui võimalik, kuid mitte hiljem kui 16 nädala jooksul pärast lõike 1 teises lõigus osutatud kaheksanädalase tähtaja möödumist.“;

| b) | lõike 3 teine lõik asendatakse järgmisega:

  „Liidu institutsioon või organ tegutseb igal juhul 22 nädala jooksul pärast lõike 1 teises lõigus osutatud kaheksanädalase tähtaja möödumist.“ |
| --- | --- |

b)

lõike 3 teine lõik asendatakse järgmisega:

„Liidu institutsioon või organ tegutseb igal juhul 22 nädala jooksul pärast lõike 1 teises lõigus osutatud kaheksanädalase tähtaja möödumist.“

| 3) | Artiklit 11 muudetakse järgmiselt:






  a) | lisatakse järgmine lõige:






  „1a. | Vaide võivad esitada ka muud üldsuse liikmed, kui järgmised tingimused on täidetud:






  a) | üldsuse liikmed tõendavad, et nende õigusi on keskkonnaõiguse väidetava rikkumise tõttu kahjustatud ja erinevalt laiemast üldsusest mõjutab õiguste kahjustamine neid otseselt või |
| --- | --- | --- | --- | --- |

3)

Artiklit 11 muudetakse järgmiselt:

a)

lisatakse järgmine lõige:

„1a.

Vaide võivad esitada ka muud üldsuse liikmed, kui järgmised tingimused on täidetud:

a)

üldsuse liikmed tõendavad, et nende õigusi on keskkonnaõiguse väidetava rikkumise tõttu kahjustatud ja erinevalt laiemast üldsusest mõjutab õiguste kahjustamine neid otseselt või

| b) | nad tõendavad, et on olemas piisav avalik huvi ja vaiet toetab vähemalt 4 000 üldsuse liiget, kes elavad või asuvad vähemalt viies liikmesriigis, millest igaühest on vähemalt 250 üldsuse liiget.
  Esimeses lõigus osutatud juhtudel esindab üldsuse liikmeid valitsusväline organisatsioon, mis vastab lõikes 1 sätestatud kriteeriumidele, või jurist, kellel on õigus liikmesriigi kohtus olla volitatud esindaja. Valitsusväline organisatsioon või jurist teeb asjaomase liidu institutsiooni või asutusega koostööd, et teha kindlaks, kas esimese lõigu punktis b osutatud kvantitatiivsed tingimused on asjakohasel juhul täidetud, ning esitab selle kohta täiendavad tõendid.“; |
| --- | --- |

b)

nad tõendavad, et on olemas piisav avalik huvi ja vaiet toetab vähemalt 4 000 üldsuse liiget, kes elavad või asuvad vähemalt viies liikmesriigis, millest igaühest on vähemalt 250 üldsuse liiget.

Esimeses lõigus osutatud juhtudel esindab üldsuse liikmeid valitsusväline organisatsioon, mis vastab lõikes 1 sätestatud kriteeriumidele, või jurist, kellel on õigus liikmesriigi kohtus olla volitatud esindaja. Valitsusväline organisatsioon või jurist teeb asjaomase liidu institutsiooni või asutusega koostööd, et teha kindlaks, kas esimese lõigu punktis b osutatud kvantitatiivsed tingimused on asjakohasel juhul täidetud, ning esitab selle kohta täiendavad tõendid.“;

| b) | lõige 2 asendatakse järgmisega:






  „2. | Komisjon võtab vastu vajalikud sätted, et tagada lõikes 1 ja lõike 1a teises lõigus nimetatud kriteeriumide ja tingimuste läbipaistev ja järjepidev kohaldamine.“ |
| --- | --- | --- |

b)

lõige 2 asendatakse järgmisega:

„2.

Komisjon võtab vastu vajalikud sätted, et tagada lõikes 1 ja lõike 1a teises lõigus nimetatud kriteeriumide ja tingimuste läbipaistev ja järjepidev kohaldamine.“

| 4) | Lisatakse järgmine artikkel:

  „Artikkel 11a

  Vaiete ja lõplike otsuste avaldamine ning veebipõhised süsteemid vaiete vastuvõtmiseks


  1.   Liidu institutsioonid ja organid avaldavad kõik vaided niipea kui võimalik pärast nende kättesaamist ning kõik nende vaiete kohta tehtud lõplikud otsused niipea kui võimalik pärast nende vastuvõtmist.


  2.   Liidu institutsioonid ja organid võivad luua vaiete vastuvõtmiseks veebipõhised süsteemid ning nõuda, et kõik vaided esitataks nende veebipõhiste süsteemide kaudu.“ |
| --- | --- |

4)

Lisatakse järgmine artikkel:

„Artikkel 11a

Vaiete ja lõplike otsuste avaldamine ning veebipõhised süsteemid vaiete vastuvõtmiseks

1.   Liidu institutsioonid ja organid avaldavad kõik vaided niipea kui võimalik pärast nende kättesaamist ning kõik nende vaiete kohta tehtud lõplikud otsused niipea kui võimalik pärast nende vastuvõtmist.

2.   Liidu institutsioonid ja organid võivad luua vaiete vastuvõtmiseks veebipõhised süsteemid ning nõuda, et kõik vaided esitataks nende veebipõhiste süsteemide kaudu.“

| 5) | Artikli 12 lõige 2 asendatakse järgmisega:

  „2.   Kui liidu institutsioon või organ ei tegutse kooskõlas artikli 10 lõikega 2 või 3, võivad valitsusväline organisatsioon või muud üldsuse liikmed, kes artikli 10 kohase vaide esitasid, algatada kooskõlas asutamislepingu asjakohaste sätetega menetluse Euroopa Kohtus.“ |
| --- | --- |

5)

Artikli 12 lõige 2 asendatakse järgmisega:

„2.   Kui liidu institutsioon või organ ei tegutse kooskõlas artikli 10 lõikega 2 või 3, võivad valitsusväline organisatsioon või muud üldsuse liikmed, kes artikli 10 kohase vaide esitasid, algatada kooskõlas asutamislepingu asjakohaste sätetega menetluse Euroopa Kohtus.“

| 6) | Kogu määruse tekstis asendatakse viited Euroopa Ühenduse asutamislepingu sätetele viidetega ELi toimimise lepingu vastavatele sätetele ning tehakse vajalikud grammatilised muudatused. |
| --- | --- |

6)

Kogu määruse tekstis asendatakse viited Euroopa Ühenduse asutamislepingu sätetele viidetega ELi toimimise lepingu vastavatele sätetele ning tehakse vajalikud grammatilised muudatused.

| 7) | Kogu määruse tekstis, sealhulgas pealkirjas, asendatakse sõna „ühendus“ sõnaga „liit“ ning tehakse vajalikud grammatilised muudatused. |
| --- | --- |

7)

Kogu määruse tekstis, sealhulgas pealkirjas, asendatakse sõna „ühendus“ sõnaga „liit“ ning tehakse vajalikud grammatilised muudatused.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Artikli 1 punkti 3 alapunkti a kohaldatakse alates 29. aprillist 2023.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Strasbourg, 6. oktoober 2021

Euroopa Parlamendi nimel

president

D. M. SASSOLI

Nõukogu nimel

eesistuja

A. LOGAR

---

(1)  
  ELT C 123, 9.4.2021, lk 66.

1

(2)  Euroopa Parlamendi 5. oktoobri 2021. aasta seisukoht (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata) ja nõukogu 6. oktoobri 2021. aasta otsus.

2

Euroopa Liidu Teatajas

(3)  Nõukogu 17. veebruari 2005. aasta otsus 2005/370/EÜ keskkonnainfo kättesaadavuse, keskkonnaasjade otsustamises üldsuse osalemise ning neis asjus kohtu poole pöördumise konventsiooni sõlmimise kohta Euroopa Ühenduse nimel (ELT L 124, 17.5.2005, lk 1).

3

(4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. septembri 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1367/2006 keskkonnainfo kättesaadavuse, keskkonnaasjade otsustamises üldsuse osalemise ning neis asjus kohtu poole pöördumise Århusi konventsiooni sätete kohaldamise kohta ühenduse institutsioonide ja organite suhtes (ELT L 264, 25.9.2006, lk 13).

4

(5)  Nõukogu 18. juuni 2018. aasta otsus (EL) 2018/881, millega palutakse komisjonil esitada uuring liidu võimaluste kohta käsitleda Århusi konventsiooni vastavuskomitee järeldusi asjas ACCC/C/2008/32 ning kui see on uuringu tulemuste põhjal asjakohane, esitada Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse ettepanek määruse (EÜ) nr 1367/2006 muutmiseks (ELT L 155, 19.6.2018, lk 6).

5

(6)  
  ELT C 356, 4.10.2018, lk 38.

6

(7)  
  ELT C 356, 4.10.2018, lk 84.

7

(8)  
  ELT C 270, 7.7.2021, lk 2.

8

(9)  Euroopa Kohtu 8. märtsi 2011. aasta arvamus ühtse patendivaidluste lahendamise süsteemi loomise kohta, 1/09, ECLI:EU:C:2011:123, punkt 80.

9

(10)  Kohtuotsus, Euroopa Kohus, 3. oktoober 2013, Inuit Tapiriit Kanatami jt vs. Euroopa Parlament ja nõukogu, C-583/11 P, ECLI:EU:C:2013:625, punkt 56.

10

vs.

(11)  Vt otsust kohtuasjas C-583/11 P, punkt 56.

11

(12)  Kohtuotsused, Euroopa Kohus, 10. detsember 1957, Usines à tubes de la Sarre vs. Ülemamet, 1/57 ja 14/57, ECLI:EU:C:1957:13, punkt 114; 31. märts 1971, komisjon vs. nõukogu, 22/70, ECLI:EU:C:1971:32, punkt 42; 16. juuni 1993, Prantsusmaa vs. komisjon, C-325/91, ECLI:EU:C:1993:245, punkt 9; 20. märts 1997, Prantsusmaa vs. komisjon, C-57/95, ECLI:EU:C:1997:164, punkt 22; ning 13. oktoober 2011, Deutsche Post ja Saksamaa vs. komisjon, C-463/10 P ja C-475/10 P, ECLI:EU:C:2011:656, punkt 36.

12

vs.

vs.

vs.

vs

vs.

(13)  Kohtuotsus, Euroopa Kohus, 12. september 2019, TestBioTech vs. komisjon, C-82/17 P, ECLI:EU:C:2019:719, punkt 69.

13

vs.

(14)  Vt otsust kohtuasjas C-82/17 P, punkt 39.

14

(15)  Kohtuotsus, Euroopa Kohus, 15. juuli 1963, Plaumann vs. komisjon, kohtuasi 25/62, ECLI:EU:C:1963:17.

15

vs.

(16)  Kohtuotsused, Euroopa Kohus, 25. juuli 2008, Janecek, C-237/07, ECLI:EU:C:2008:447; 1. juuni 2017, Folk, C-529/15, ECLI:EU:C:2017:419, ja 3. oktoober 2019, Wasserleitungsverband Nördliches Burgenland jt, C-197/18, ECLI:EU:C:2019:824.

16

Folk

(17)  Kohtuotsus, C-82/17 P, punkt 69.

17

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

| 8.10.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 356/8 |
| --- | --- | --- | --- |

8.10.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 356/8

---

KOMISJONI DELEGEERITUD MÄÄRUS (EL) 2021/1768,

23. juuni 2021,

millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2019/1009 (millega kehtestatakse ELi väetisetoodete turul kättesaadavaks tegemise nõuded) I, II, III ja IV lisa, et kohandada seda tehnika arenguga

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. juuni 2019. aasta määrust (EL) 2019/1009, millega kehtestatakse ELi väetisetoodete turul kättesaadavaks tegemise nõuded ning muudetakse määrusi (EÜ) nr 1069/2009 ja (EÜ) nr 1107/2009 ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 2003/2003, (1) eriti selle artikli 42 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Väetisetoote, mis vastab asjaomastele määruse (EL) 2019/1009 I lisas asjaomase toimekategooria (PFC) ja II lisas koostisainete kategooria (CMC) puhul sätestatud nõuetele, mis märgistatakse vastavalt kõnealuse määruse III lisale ning mis on edukalt läbinud määruse (EL) 2019/1009 IV lisas sätestatud vastavushindamismenetluse, võib seejärel märgistada CE-märgisega ja see võib siseturul ELi väetisetootena vabalt liikuda. |
| --- | --- |

(1)

Väetisetoote, mis vastab asjaomastele määruse (EL) 2019/1009 I lisas asjaomase toimekategooria (PFC) ja II lisas koostisainete kategooria (CMC) puhul sätestatud nõuetele, mis märgistatakse vastavalt kõnealuse määruse III lisale ning mis on edukalt läbinud määruse (EL) 2019/1009 IV lisas sätestatud vastavushindamismenetluse, võib seejärel märgistada CE-märgisega ja see võib siseturul ELi väetisetootena vabalt liikuda.

| (2) | Määrusega (EL) 2019/1009 on komisjonile antud õigus muuta määruse I (osaliselt) ning II, III ja IV lisa. |
| --- | --- |

(2)

Määrusega (EL) 2019/1009 on komisjonile antud õigus muuta määruse I (osaliselt) ning II, III ja IV lisa.

| (3) | Uutele ühtlustamiseeskirjadele üleminekuks valmistudes teavitasid nii liikmesriigid kui ka huvitatud sidusrühmad komisjoni vajadusest kohandada määruse (EL) 2019/1009 lisade teatavaid tehnilisi sätteid. Mõned neist muudatustest on vajalikud, et parandada kooskõla muude liidu õigusaktidega, mis lihtsustaks juurdepääsu siseturule ning ohutute ja agronoomiliselt tõhusate väetisetoodete vaba liikumist. Mõned muudatused on vajalikud selleks, et saavutada määruse (EL) 2019/1009 eesmärgiks olev kaitse kõrge tase, tagades seega, et ELi väetisetooted, millel on kõnealuse määruse alusel juurdepääs siseturule, ei kujuta endast ohtu tervisele, ohutusele ega keskkonnale. Muud muudatused on vajalikud selleks, et ei tekiks olukordi, kus olulised väetisetoodete kategooriad jäetaks tahtmatult ühtlustamiseeskirjade kohaldamisalast välja. Nende muudatustega tagatakse selliste väetisetoodete juurdepääs siseturule, mis on agronoomiliselt tõhusad ja ohutud ning millega turul juba laialdaselt kaubeldakse. |
| --- | --- |

(3)

Uutele ühtlustamiseeskirjadele üleminekuks valmistudes teavitasid nii liikmesriigid kui ka huvitatud sidusrühmad komisjoni vajadusest kohandada määruse (EL) 2019/1009 lisade teatavaid tehnilisi sätteid. Mõned neist muudatustest on vajalikud, et parandada kooskõla muude liidu õigusaktidega, mis lihtsustaks juurdepääsu siseturule ning ohutute ja agronoomiliselt tõhusate väetisetoodete vaba liikumist. Mõned muudatused on vajalikud selleks, et saavutada määruse (EL) 2019/1009 eesmärgiks olev kaitse kõrge tase, tagades seega, et ELi väetisetooted, millel on kõnealuse määruse alusel juurdepääs siseturule, ei kujuta endast ohtu tervisele, ohutusele ega keskkonnale. Muud muudatused on vajalikud selleks, et ei tekiks olukordi, kus olulised väetisetoodete kategooriad jäetaks tahtmatult ühtlustamiseeskirjade kohaldamisalast välja. Nende muudatustega tagatakse selliste väetisetoodete juurdepääs siseturule, mis on agronoomiliselt tõhusad ja ohutud ning millega turul juba laialdaselt kaubeldakse.

| (4) | Määruses (EL) 2019/1009 on sätestatud eeskirjad ELi väetisetoodete suhtes, mis sisaldavad ainet, mille esinemise suhtes toidus ja söödas on sätestatud jääkide piirnormid kooskõlas nõukogu määruse (EMÜ) nr 315/93, (2) Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 396/2005, (3) Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 470/2009 (4) või Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2002/32/EÜ (5). Tootja on kohustatud esitama kasutamisjuhendi, et ELi väetisetoote kavandatud kasutus ei tooks kaasa toidu ja sööda puhul kehtestatud piirnormide ületamist. Peale selle peab tootja lisama tehnilisse dokumentatsiooni arvutuste tulemused, mis tõendavad vastavust sellele nõudele. Aruteludes selle kohustuse rakendamise viiside üle, on saanud selgeks, et tootjatel on võimatu seda täita, ning see takistab sellistel väetisetoodetel, mis on tõhusad ja ohutud ning millega turul juba laialdaselt kaubeldakse, läbida määruse (EL) 2019/1009 kohane vastavushindamine ja saada juurdepääs siseturule. Seepärast tuleks need kohustused asendada kohustustega, mis on proportsionaalsemad ja kahes aspektis rakendatavad. |
| --- | --- |

(4)

Määruses (EL) 2019/1009 on sätestatud eeskirjad ELi väetisetoodete suhtes, mis sisaldavad ainet, mille esinemise suhtes toidus ja söödas on sätestatud jääkide piirnormid kooskõlas nõukogu määruse (EMÜ) nr 315/93, (2) Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 396/2005, (3) Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 470/2009 (4) või Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2002/32/EÜ (5). Tootja on kohustatud esitama kasutamisjuhendi, et ELi väetisetoote kavandatud kasutus ei tooks kaasa toidu ja sööda puhul kehtestatud piirnormide ületamist. Peale selle peab tootja lisama tehnilisse dokumentatsiooni arvutuste tulemused, mis tõendavad vastavust sellele nõudele. Aruteludes selle kohustuse rakendamise viiside üle, on saanud selgeks, et tootjatel on võimatu seda täita, ning see takistab sellistel väetisetoodetel, mis on tõhusad ja ohutud ning millega turul juba laialdaselt kaubeldakse, läbida määruse (EL) 2019/1009 kohane vastavushindamine ja saada juurdepääs siseturule. Seepärast tuleks need kohustused asendada kohustustega, mis on proportsionaalsemad ja kahes aspektis rakendatavad.

| (5) | Esiteks saab kõnealuste piirnormide või -määrade ületamist põllukultuurides vältida, andes lõppkasutajale märgistusel õiget teavet. Seega tuleks määrust (EL) 2019/1009 muuta, et kehtestada tootjale kohustus teavitada lõppkasutajat, kui ELi väetisetoode sisaldab koostisainet, mis toidu või söödana turule laskmise korral ületab piirnorme või -määrasid, mis on sätestatud määruses (EÜ) nr 470/2009 või (EÜ) nr 396/2005, kooskõlas määrusega (EMÜ) nr 315/93 või direktiivis 2002/32/EÜ. Selleks et tagada inimeste ja loomade tervise ning keskkonna kõrgel tasemel kaitse seoses söödalisanditega, tuleks lisada Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1831/2003 (6). Sel viisil on lõppkasutajal võimalik võtta kõik vajalikud meetmed, et tagada põllukultuuri vastavus toidu- ja söödaeeskirjadele. |
| --- | --- |

(5)

Esiteks saab kõnealuste piirnormide või -määrade ületamist põllukultuurides vältida, andes lõppkasutajale märgistusel õiget teavet. Seega tuleks määrust (EL) 2019/1009 muuta, et kehtestada tootjale kohustus teavitada lõppkasutajat, kui ELi väetisetoode sisaldab koostisainet, mis toidu või söödana turule laskmise korral ületab piirnorme või -määrasid, mis on sätestatud määruses (EÜ) nr 470/2009 või (EÜ) nr 396/2005, kooskõlas määrusega (EMÜ) nr 315/93 või direktiivis 2002/32/EÜ. Selleks et tagada inimeste ja loomade tervise ning keskkonna kõrgel tasemel kaitse seoses söödalisanditega, tuleks lisada Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1831/2003 (6). Sel viisil on lõppkasutajal võimalik võtta kõik vajalikud meetmed, et tagada põllukultuuri vastavus toidu- ja söödaeeskirjadele.

| (6) | Teiseks on mõne määrusega (EÜ) nr 470/2009 juba hõlmatud farmakoloogilise toimeaine puhul vaja täiendavaid meetmeid. Lähenemisviis peaks olema erinev sõltuvalt sellest, kas tegemist on lubatud ainega, mis on loetletud komisjoni määruse (EL) nr 37/2010 (7) lisa tabelis 1 ja mille suhtes võib olla kehtestatud jääkide piirnorm, või mittelubatud ainega, mille suhtes on komisjoni määruses (EL) 2019/1871 (8) kehtestatud meetmete võtmist võimaldav kontrollväärtus. Lubatud aine jääke võib ELi väetisetootes olla ainult juhul, kui kõnealune aine on loetletud määruse (EL) nr 37/2010 lisa tabelis 1. Mittelubatud farmakoloogilist toimeainet, mis toidus olles on tarbija tervisele ohtlikum, ei tohiks siiski esineda ka ELi väetisetootes meetmete võtmist võimaldavast kontrollväärtusest rohkem. |
| --- | --- |

(6)

Teiseks on mõne määrusega (EÜ) nr 470/2009 juba hõlmatud farmakoloogilise toimeaine puhul vaja täiendavaid meetmeid. Lähenemisviis peaks olema erinev sõltuvalt sellest, kas tegemist on lubatud ainega, mis on loetletud komisjoni määruse (EL) nr 37/2010 (7) lisa tabelis 1 ja mille suhtes võib olla kehtestatud jääkide piirnorm, või mittelubatud ainega, mille suhtes on komisjoni määruses (EL) 2019/1871 (8) kehtestatud meetmete võtmist võimaldav kontrollväärtus. Lubatud aine jääke võib ELi väetisetootes olla ainult juhul, kui kõnealune aine on loetletud määruse (EL) nr 37/2010 lisa tabelis 1. Mittelubatud farmakoloogilist toimeainet, mis toidus olles on tarbija tervisele ohtlikum, ei tohiks siiski esineda ka ELi väetisetootes meetmete võtmist võimaldavast kontrollväärtusest rohkem.

| (7) | ELi väetisetoode võib sisaldada ka Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1107/2009 (9) tähenduses toimeaineid. Kuna määrus (EL) 2019/1009 taimekaitsevahendeid ei hõlma, tuleks kõnealuse määruse tekstis täpsustada, et mõnda toimeainet sisaldaval ELi väetisetootel ei tohi olla määruse (EÜ) nr 1107/2009 tähenduses taimekaitsetoimet. Seda selgitust on vaja, et tagada kooskõla määrusega (EÜ) nr 1107/2009, mis teeb ühtlustamiseeskirjade rakendamise lihtsamaks nii ettevõtjatele kui ka riiklikele ametiasutustele, hõlbustades seega määruse (EL) 2019/1009 kohast juurdepääsu siseturule. |
| --- | --- |

(7)

ELi väetisetoode võib sisaldada ka Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1107/2009 (9) tähenduses toimeaineid. Kuna määrus (EL) 2019/1009 taimekaitsevahendeid ei hõlma, tuleks kõnealuse määruse tekstis täpsustada, et mõnda toimeainet sisaldaval ELi väetisetootel ei tohi olla määruse (EÜ) nr 1107/2009 tähenduses taimekaitsetoimet. Seda selgitust on vaja, et tagada kooskõla määrusega (EÜ) nr 1107/2009, mis teeb ühtlustamiseeskirjade rakendamise lihtsamaks nii ettevõtjatele kui ka riiklikele ametiasutustele, hõlbustades seega määruse (EL) 2019/1009 kohast juurdepääsu siseturule.

| (8) | Määruses (EL) 2019/1009 on esitatud mikrotoitaineid sisaldava lihtmineraalväetise liikide täielik loetelu ning nende vastavad kirjeldused ja mikrotoitainete miinimumsisaldus. Mikrotoitainete sooli sisaldava väetise puhul koosneb 10 % väetise massist vees lahustuvast mikrotoitainest. On siiski olemas karbonaat- või fosfaatsooladel põhinevaid väetisi, milles sisalduvad mikrotoitained ei ole vees lahustuvad. See ei mõjuta nende toimet väetistena ega toitainete omastamist põllukultuuris. Seepärast tuleks kõnealustele mikrotoitainete sooli sisaldavatele väetistele võimaldada juurdepääs siseturule ning kõrvaldada selleks vees lahustuvust käsitlev tingimus. UVCB (10) kelaatide puhul on loetletud ainult raudkelaadid. Siiski ka muud mikrotoitained võivad olla UVCB kelaadid ja võivad aeglaselt taimedesse vabaneda. Toitaineid aeglaselt vabastavad väetised aitavad mullas toitainete reostust vältida, vabastades mikrotoitaineid aeglaselt ja suurendades seega nende taimedesse imendumise võimalusi. Seetõttu on asjakohane lisada sellised nišitooted ühtlustamiseeskirjade kohaldamisalasse ja edendada nende vaba liikumist siseturul. |
| --- | --- |

(8)

Määruses (EL) 2019/1009 on esitatud mikrotoitaineid sisaldava lihtmineraalväetise liikide täielik loetelu ning nende vastavad kirjeldused ja mikrotoitainete miinimumsisaldus. Mikrotoitainete sooli sisaldava väetise puhul koosneb 10 % väetise massist vees lahustuvast mikrotoitainest. On siiski olemas karbonaat- või fosfaatsooladel põhinevaid väetisi, milles sisalduvad mikrotoitained ei ole vees lahustuvad. See ei mõjuta nende toimet väetistena ega toitainete omastamist põllukultuuris. Seepärast tuleks kõnealustele mikrotoitainete sooli sisaldavatele väetistele võimaldada juurdepääs siseturule ning kõrvaldada selleks vees lahustuvust käsitlev tingimus. UVCB (10) kelaatide puhul on loetletud ainult raudkelaadid. Siiski ka muud mikrotoitained võivad olla UVCB kelaadid ja võivad aeglaselt taimedesse vabaneda. Toitaineid aeglaselt vabastavad väetised aitavad mullas toitainete reostust vältida, vabastades mikrotoitaineid aeglaselt ja suurendades seega nende taimedesse imendumise võimalusi. Seetõttu on asjakohane lisada sellised nišitooted ühtlustamiseeskirjade kohaldamisalasse ja edendada nende vaba liikumist siseturul.

| (9) | Määruses (EL) 2019/1009 on sätestatud piirnormid selliste saasteainete nagu nikli sisalduse suhtes kasvusubstraadis, mis on ELi väetisetoode, välja arvatud oma asukohas olev muld, mis toimib taimede või seente kasvukeskkonnana. Määruses (EL) 2019/1009 on sätestatud kõnealust liiki väetisetoodete ühtlustamiseeskirjad. Turul on juba palju kasvusubstraate, mille suhtes kehtivad riiklikud eeskirjad ja millel on väga erinevad omadused ning mis võiksid saada ELi väetisetooteks. Määruses (EL) 2019/1009 igat liiki kasvusubstraatide jaoks sätestatud nikli piirnorm tekitab siiski raskusi mõnede kasvusubstraatide puhul, mis sisaldavad üksnes mineraalseid koostisosi. Need on nišitooted, mis vastavad ringmajanduse põhimõtetele ja juba täidavad komisjoni otsusega (EL) 2015/2099 (11) kasvusubstraatide suhtes kehtestatud ELi ökomärgise kriteeriume. Käesolevas otsuses eristatakse saasteainete, sealhulgas nikli sisalduse määramise meetodite jaoks mineraalseid kasvusubstraate ja muid kasvusubstraate. Seega tuleb kõikide muude kui mineraalsete kasvusubstraatide puhul kindlaks määrata saasteaine üldsisaldus ning mineraalsete kasvusubstraatide puhul tuleb kindlaks määrata ainult biosaadav sisaldus. Sellise vahetegemis põhjus on asjaolu, et mineraalseid kasvusubstraate toodetakse tavaliselt kõrgel temperatuuril, mis tekitab saasteainete ja mineraalsete koostisosade struktuuri vahele tugeva keemilise sideme, piirates selliste saasteainete biosaadavust. Määruses (EL) 2019/1009 sellist eristamist aga ette nähtud ei ole. Kättesaadava teabe põhjal võib öelda, et kuigi turul kättesaadavad mineraalsed kasvusubstraadid vastaksid määruses (EL) 2019/1009 kehtestatud nikli piirnormile, kui tuleb kindlaks määrata ainult saasteaine biosaadav sisaldus, ei suuda need vastata samale piirnormile, kui kindlaks tuleb määrata üldsisaldus, nagu praegu nõutakse. Seepärast on oluline tagada kooskõla kõnealuste toodete puhul kehtivate määruse (EL) 2019/1009 kohaste CE-märgise kohaldamise nõuete ja ökomärgise kohaldamise nõuete vahel, et vältida tahtmatut olukorda, kus tooted, mis on keskkonnale ohutud ja millel on seega ökomärgis, jääksid ühtlustamiseeskirjade kohaldamisalast välja. Seega tuleks niklisisalduse piirnormi, mis on sätestatud määruse (EL) 2019/1009 I lisas, kohaldada üksnes mineraalsete kasvusubstraatide biosaadava sisalduse suhtes. |
| --- | --- |

(9)

Määruses (EL) 2019/1009 on sätestatud piirnormid selliste saasteainete nagu nikli sisalduse suhtes kasvusubstraadis, mis on ELi väetisetoode, välja arvatud oma asukohas olev muld, mis toimib taimede või seente kasvukeskkonnana. Määruses (EL) 2019/1009 on sätestatud kõnealust liiki väetisetoodete ühtlustamiseeskirjad. Turul on juba palju kasvusubstraate, mille suhtes kehtivad riiklikud eeskirjad ja millel on väga erinevad omadused ning mis võiksid saada ELi väetisetooteks. Määruses (EL) 2019/1009 igat liiki kasvusubstraatide jaoks sätestatud nikli piirnorm tekitab siiski raskusi mõnede kasvusubstraatide puhul, mis sisaldavad üksnes mineraalseid koostisosi. Need on nišitooted, mis vastavad ringmajanduse põhimõtetele ja juba täidavad komisjoni otsusega (EL) 2015/2099 (11) kasvusubstraatide suhtes kehtestatud ELi ökomärgise kriteeriume. Käesolevas otsuses eristatakse saasteainete, sealhulgas nikli sisalduse määramise meetodite jaoks mineraalseid kasvusubstraate ja muid kasvusubstraate. Seega tuleb kõikide muude kui mineraalsete kasvusubstraatide puhul kindlaks määrata saasteaine üldsisaldus ning mineraalsete kasvusubstraatide puhul tuleb kindlaks määrata ainult biosaadav sisaldus. Sellise vahetegemis põhjus on asjaolu, et mineraalseid kasvusubstraate toodetakse tavaliselt kõrgel temperatuuril, mis tekitab saasteainete ja mineraalsete koostisosade struktuuri vahele tugeva keemilise sideme, piirates selliste saasteainete biosaadavust. Määruses (EL) 2019/1009 sellist eristamist aga ette nähtud ei ole. Kättesaadava teabe põhjal võib öelda, et kuigi turul kättesaadavad mineraalsed kasvusubstraadid vastaksid määruses (EL) 2019/1009 kehtestatud nikli piirnormile, kui tuleb kindlaks määrata ainult saasteaine biosaadav sisaldus, ei suuda need vastata samale piirnormile, kui kindlaks tuleb määrata üldsisaldus, nagu praegu nõutakse. Seepärast on oluline tagada kooskõla kõnealuste toodete puhul kehtivate määruse (EL) 2019/1009 kohaste CE-märgise kohaldamise nõuete ja ökomärgise kohaldamise nõuete vahel, et vältida tahtmatut olukorda, kus tooted, mis on keskkonnale ohutud ja millel on seega ökomärgis, jääksid ühtlustamiseeskirjade kohaldamisalast välja. Seega tuleks niklisisalduse piirnormi, mis on sätestatud määruse (EL) 2019/1009 I lisas, kohaldada üksnes mineraalsete kasvusubstraatide biosaadava sisalduse suhtes.

| (10) | Kaitsemeetmena tuleks seda eeskirja kohaldada üksnes juhul, kui kõnealused tooted on ette nähtud üksnes professionaalseks kasutamiseks aianduses, haljaskatustes või -seintes. See tagaks kasutatud kasvusubstraatide parema käitlemise ja laialdasema taaskasutuse koos reaalsete võimalustega materjalid pärast kasutamist ringlusse võtta. Lisaks peaks tootja tegema koostööd ka kasutajaga, et tagada toodete ohutu kõrvaldamine pärast nende kasutamise lõppu. Lisaks ei tohiks toode mullaga otse kokku puutuda, et mitte soodustada saasteainete kogunemist mullas. |
| --- | --- |

(10)

Kaitsemeetmena tuleks seda eeskirja kohaldada üksnes juhul, kui kõnealused tooted on ette nähtud üksnes professionaalseks kasutamiseks aianduses, haljaskatustes või -seintes. See tagaks kasutatud kasvusubstraatide parema käitlemise ja laialdasema taaskasutuse koos reaalsete võimalustega materjalid pärast kasutamist ringlusse võtta. Lisaks peaks tootja tegema koostööd ka kasutajaga, et tagada toodete ohutu kõrvaldamine pärast nende kasutamise lõppu. Lisaks ei tohiks toode mullaga otse kokku puutuda, et mitte soodustada saasteainete kogunemist mullas.

| (11) | ELi väetisetooted võivad sisaldada ainult koostisaineid, mis vastavad mõne määruse (EL) 2019/1009 II lisa koostisainete kategooria puhul sätestatud nõuetele. Väetisetooted, eelkõige väetised, sisaldavad sageli polümeeripõhiseid tehnilisi lisaaineid, mis on olulised nende tõhususe ja ohutu kasutamise tagamiseks. Need lisaained ei kuulu ühessegi olemasolevasse koostisainete kategooriasse. Neid sisaldavaid väetisi reguleeritakse siiski Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 2003/2003 (12) ühtlustamiseeskirjadega. Sellised tehnilised lisaained on näiteks paakumisvastased ained, mis takistavad tükkide moodustumist, ja tolmamisvastased ained, mis ennetavad väetisetoote kasutamise ajal tolmu eraldumist. Paakumisvastaseid aineid on vaja toitainete tõhusaks kasutamiseks, sest ilma selliste aineteta ei leviks väetis ühtlaselt ja seetõttu kasutaks lõppkasutaja väetist rohkem, et tagada selle jõudmine kõikide taimedeni. Kasutajate tervise kaitsmiseks on väga olulised ka tolmamisvastased ained. Polümeerid, mis ei põhjusta keskkonnaprobleeme, tuleks seetõttu lisada koostisainete hulka, mida on määruse (EL) 2019/1009 kohaselt lubatud väetisetoodetes kasutada. See tagaks, et olulistel tootekategooriatel, mille agronoomiline tõhusus ja ohutus on parem, oleks jätkuvalt juurdepääs siseturule. |
| --- | --- |

(11)

ELi väetisetooted võivad sisaldada ainult koostisaineid, mis vastavad mõne määruse (EL) 2019/1009 II lisa koostisainete kategooria puhul sätestatud nõuetele. Väetisetooted, eelkõige väetised, sisaldavad sageli polümeeripõhiseid tehnilisi lisaaineid, mis on olulised nende tõhususe ja ohutu kasutamise tagamiseks. Need lisaained ei kuulu ühessegi olemasolevasse koostisainete kategooriasse. Neid sisaldavaid väetisi reguleeritakse siiski Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 2003/2003 (12) ühtlustamiseeskirjadega. Sellised tehnilised lisaained on näiteks paakumisvastased ained, mis takistavad tükkide moodustumist, ja tolmamisvastased ained, mis ennetavad väetisetoote kasutamise ajal tolmu eraldumist. Paakumisvastaseid aineid on vaja toitainete tõhusaks kasutamiseks, sest ilma selliste aineteta ei leviks väetis ühtlaselt ja seetõttu kasutaks lõppkasutaja väetist rohkem, et tagada selle jõudmine kõikide taimedeni. Kasutajate tervise kaitsmiseks on väga olulised ka tolmamisvastased ained. Polümeerid, mis ei põhjusta keskkonnaprobleeme, tuleks seetõttu lisada koostisainete hulka, mida on määruse (EL) 2019/1009 kohaselt lubatud väetisetoodetes kasutada. See tagaks, et olulistel tootekategooriatel, mille agronoomiline tõhusus ja ohutus on parem, oleks jätkuvalt juurdepääs siseturule.

| (12) | Selleks et teha kindlaks, millised polümeerid ei põhjusta keskkonnaprobleeme, on asjakohane viidata Euroopa Kemikaaliameti riskihindamise komitee (13) ja sotsiaal-majandusliku analüüsi komitee teaduslikele arvamustele, mis on koostatud kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1907/2006 (14) ning milles käsitletakse mikroplasti osakesi, mis on tahtlikult lisatud tarbijatele või professionaalseks kasutuseks ette nähtud mis tahes liiki toodetele. |
| --- | --- |

(12)

Selleks et teha kindlaks, millised polümeerid ei põhjusta keskkonnaprobleeme, on asjakohane viidata Euroopa Kemikaaliameti riskihindamise komitee (13) ja sotsiaal-majandusliku analüüsi komitee teaduslikele arvamustele, mis on koostatud kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1907/2006 (14) ning milles käsitletakse mikroplasti osakesi, mis on tahtlikult lisatud tarbijatele või professionaalseks kasutuseks ette nähtud mis tahes liiki toodetele.

| (13) | Nende polümeeride kategooriate lisamisega CMCsse 1 (algmaterjalist ained ja segud) ja CMCsse 11 (kõrvalsaadused direktiivi 2008/98/EÜ (15) tähenduses) on samuti tagatud, et need polümeerid registreeritakse määruse (EÜ) nr 1907/2006 alusel toimikuga, mis sisaldab ohutusaruannet nende kasutamise kohta väetisetootena. See tagaks, et nende lisaainete väetisetoodetes kasutamisest tulenevaid riske hinnatakse üksikasjalikult ning et väetisetooted, millele antakse käesoleva muudatuse alusel juurdepääs siseturule, on seega inimeste tervisele ja keskkonnale ohutud. |
| --- | --- |

(13)

Nende polümeeride kategooriate lisamisega CMCsse 1 (algmaterjalist ained ja segud) ja CMCsse 11 (kõrvalsaadused direktiivi 2008/98/EÜ (15) tähenduses) on samuti tagatud, et need polümeerid registreeritakse määruse (EÜ) nr 1907/2006 alusel toimikuga, mis sisaldab ohutusaruannet nende kasutamise kohta väetisetootena. See tagaks, et nende lisaainete väetisetoodetes kasutamisest tulenevaid riske hinnatakse üksikasjalikult ning et väetisetooted, millele antakse käesoleva muudatuse alusel juurdepääs siseturule, on seega inimeste tervisele ja keskkonnale ohutud.

| (14) | Mikrotoitaineid sisaldavad väetised võivad sisaldada kelaadi- või kompleksimoodustajaid, mis on ained, mille eesmärk on parandada taimede jaoks mikrotoitainete pikaajalist kättesaadavust. |
| --- | --- |

(14)

Mikrotoitaineid sisaldavad väetised võivad sisaldada kelaadi- või kompleksimoodustajaid, mis on ained, mille eesmärk on parandada taimede jaoks mikrotoitainete pikaajalist kättesaadavust.

| (15) | Määruses (EL) 2019/1009 nõutakse, et kelaadimoodustajaid sisaldavad väetisetooted püsiksid stabiilsena Hoaglandi standardlahuses pH 7 ja 8 juures vähemalt kolm päeva, et tagada mikrotoitainete aeglane vabastamine taimedesse. Põllumajandusmuldade koostis ja pH varieerumine võivad häirida nende toodete stabiilsust. Tehnika areng on teinud võimalikuks hinnata võimalikke häireid ja kehtestada pH-väärtuste vahemik, kus tooted on põllumajanduslikel otstarvetel stabiilsed. Eespoolmärgitut arvestades võib toode olla stabiilne muudes pH-väärtuste vahemikes kui pH 7 ja 8, kuid tagada siiski mikrotoitainete pikaajalise kättesaadavuse. Seepärast tuleks määrust (EL) 2019/1009 muuta, et oleks lubatud selliste toodete stabiilsus muus pH-väärtuste vahemikus. Sel viisil kohaldataks ühtlustamiseeskirju rohkemate toodete suhtes, mis vabastavad mikrotoitaineid taimedesse aeglaselt ja vähendavad seega toitainete leostumist mullas. Täiendava meetmena tuleks märgistusel esitada pH-väärtuste vahemik, milles ELi väetisetooted on stabiilsed, et tagada lõppkasutajale õige teabe esitamine. |
| --- | --- |

(15)

Määruses (EL) 2019/1009 nõutakse, et kelaadimoodustajaid sisaldavad väetisetooted püsiksid stabiilsena Hoaglandi standardlahuses pH 7 ja 8 juures vähemalt kolm päeva, et tagada mikrotoitainete aeglane vabastamine taimedesse. Põllumajandusmuldade koostis ja pH varieerumine võivad häirida nende toodete stabiilsust. Tehnika areng on teinud võimalikuks hinnata võimalikke häireid ja kehtestada pH-väärtuste vahemik, kus tooted on põllumajanduslikel otstarvetel stabiilsed. Eespoolmärgitut arvestades võib toode olla stabiilne muudes pH-väärtuste vahemikes kui pH 7 ja 8, kuid tagada siiski mikrotoitainete pikaajalise kättesaadavuse. Seepärast tuleks määrust (EL) 2019/1009 muuta, et oleks lubatud selliste toodete stabiilsus muus pH-väärtuste vahemikus. Sel viisil kohaldataks ühtlustamiseeskirju rohkemate toodete suhtes, mis vabastavad mikrotoitaineid taimedesse aeglaselt ja vähendavad seega toitainete leostumist mullas. Täiendava meetmena tuleks märgistusel esitada pH-väärtuste vahemik, milles ELi väetisetooted on stabiilsed, et tagada lõppkasutajale õige teabe esitamine.

| (16) | Määruses (EL) 2019/1009 nõutakse iga kelaadimoodustajaga kelaaditud mikrotoitaine ja iga kompleksimoodustajaga kompleksühendisse seotud mikrotoitaine protsendimäära esitamist (vastavalt vajadusele). Mikrotoitaineid sisaldavad tooted võivad sisaldada mitut kelaadimoodustajat või kompleksimoodustajat või mõlemat. Sellistel juhtudel ei saa olemasolevate analüüsimeetoditega kindlaks määrata iga üksiku moodustajaga kelaaditud või kompleksühendisse seotud iga mikrotoitaine täpset protsendimäära. Seega tuleks määrust (EL) 2019/1009 muuta, et võimaldada tootjal neid märgistamisnõudeid täita, hõlbustades seega kõnealuste toodete pääsu siseturule. |
| --- | --- |

(16)

Määruses (EL) 2019/1009 nõutakse iga kelaadimoodustajaga kelaaditud mikrotoitaine ja iga kompleksimoodustajaga kompleksühendisse seotud mikrotoitaine protsendimäära esitamist (vastavalt vajadusele). Mikrotoitaineid sisaldavad tooted võivad sisaldada mitut kelaadimoodustajat või kompleksimoodustajat või mõlemat. Sellistel juhtudel ei saa olemasolevate analüüsimeetoditega kindlaks määrata iga üksiku moodustajaga kelaaditud või kompleksühendisse seotud iga mikrotoitaine täpset protsendimäära. Seega tuleks määrust (EL) 2019/1009 muuta, et võimaldada tootjal neid märgistamisnõudeid täita, hõlbustades seega kõnealuste toodete pääsu siseturule.

| (17) | Mõne väetisetoote, näiteks kasvusubstraadi peamine komponent on turvas. Turba alternatiivide kasutamist on vaja soodustada kliimamuutuste vastu võitlemiseks, eelkõige süsinikukao ja kasvuhoonegaaside heite vältimiseks ning haprate ökosüsteemide säilitamiseks. Turba osaliseks asendamiseks kasvusubstraatides võib kasutada taimekiude. Töötlemata taimekiudude potentsiaali suurendamiseks tuleb need muundada peenemate osakestega kiududeks, kuna see parandab nende biolagunevust, koostoimet toitainetega ja veesäilitusvõimet. Taimsete toorkiudude töötlemine erinevate füüsikaliste eeltöötluste abil nende kiustamiseks tuleks lisada CMCs 2 (taimed, taimeosad või taimeekstraktid) esitatud töötlemisviiside täielikku loetellu. Kaitsemeetmena tuleks töötlemismeetoditele lisada teatavad piirangud, näiteks kehtestada maksimumtemperatuur ja keelata muude lisaainete kui vee kasutamine. |
| --- | --- |

(17)

Mõne väetisetoote, näiteks kasvusubstraadi peamine komponent on turvas. Turba alternatiivide kasutamist on vaja soodustada kliimamuutuste vastu võitlemiseks, eelkõige süsinikukao ja kasvuhoonegaaside heite vältimiseks ning haprate ökosüsteemide säilitamiseks. Turba osaliseks asendamiseks kasvusubstraatides võib kasutada taimekiude. Töötlemata taimekiudude potentsiaali suurendamiseks tuleb need muundada peenemate osakestega kiududeks, kuna see parandab nende biolagunevust, koostoimet toitainetega ja veesäilitusvõimet. Taimsete toorkiudude töötlemine erinevate füüsikaliste eeltöötluste abil nende kiustamiseks tuleks lisada CMCs 2 (taimed, taimeosad või taimeekstraktid) esitatud töötlemisviiside täielikku loetellu. Kaitsemeetmena tuleks töötlemismeetoditele lisada teatavad piirangud, näiteks kehtestada maksimumtemperatuur ja keelata muude lisaainete kui vee kasutamine.

| (18) | CMCs 3 (kompost) ja CMCs 5 (muu kui värske kultuuri kääritussaadus) on esitatud lubatud sisendmaterjalide täielik loetelu. Kõnealune loetelu hõlmab Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1069/2009 (16) artiklis 32 osutatud loomsetest kõrvalsaadustest saadud tooteid ja loomseid kõrvalsaadusi, mida võib pidada surnud organismideks juhul, kui tootmisahela lõpp-punkt on kindlaks määratud vastavalt kõnealuse määruse artikli 5 lõike 2 kolmandale lõigule. |
| --- | --- |

(18)

CMCs 3 (kompost) ja CMCs 5 (muu kui värske kultuuri kääritussaadus) on esitatud lubatud sisendmaterjalide täielik loetelu. Kõnealune loetelu hõlmab Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1069/2009 (16) artiklis 32 osutatud loomsetest kõrvalsaadustest saadud tooteid ja loomseid kõrvalsaadusi, mida võib pidada surnud organismideks juhul, kui tootmisahela lõpp-punkt on kindlaks määratud vastavalt kõnealuse määruse artikli 5 lõike 2 kolmandale lõigule.

| (19) | Määruses (EL) 2019/1009 on esimest korda sätestatud ELi väetisetoodete koostisainetena kasutatavat komposti ja kääritussaaduseid käsitlevad ühtlustamiseeskirjad. Need materjalid on siiski juba siseriiklike eeskirjade alusel turul olemas. Praegu kasutatakse komposti ja kääritussaaduste sisendmaterjalina sageli loomseid kõrvalsaadusi, mida ei saa pidada surnud organismideks (eriti töötlemata sõnnik). Nii tehakse kõnealustest materjalidest väetisetooted, millel on majanduslik ja keskkonnaalane netolisaväärtus. Kompostitud loomade väljaheidete, sealhulgas kodulinnusõnniku ja kompostitud laudasõnniku ning selliste kääritussaaduste kasutamine, mis sisaldavad koos taimset või loomset päritolu materjaliga käärinud loomseid kõrvalsaadusi, on lisatud mahepõllumajanduses lubatud väetiste, mullaomaduste parandajate ja toitainete täielikku loetellu, mis on esitatud komisjoni määruse (EÜ) nr 889/2008 (17) I lisas. Seepärast on asjakohane anda siseturule juurdepääs sellistele väetisetoodetele, mis sisaldavad komposti või kääritussaadust, mille sisendmaterjalina on kasutatud kõnealuseid loomseid kõrvalsaadusi. See tagaks ka kooskõla sisendmaterjalidega, mis on lubatud hiljuti kasutusele võetud CMCs 12 (sadestatud fosfaatsoolad ja nende derivaadid), CMCs 13 (termilise oksüdatsiooni käigus tekkivad materjalid ja nende derivaadid) ning CMCs 14 (pürolüüsi- ja gaasistamismaterjalid). |
| --- | --- |

(19)

Määruses (EL) 2019/1009 on esimest korda sätestatud ELi väetisetoodete koostisainetena kasutatavat komposti ja kääritussaaduseid käsitlevad ühtlustamiseeskirjad. Need materjalid on siiski juba siseriiklike eeskirjade alusel turul olemas. Praegu kasutatakse komposti ja kääritussaaduste sisendmaterjalina sageli loomseid kõrvalsaadusi, mida ei saa pidada surnud organismideks (eriti töötlemata sõnnik). Nii tehakse kõnealustest materjalidest väetisetooted, millel on majanduslik ja keskkonnaalane netolisaväärtus. Kompostitud loomade väljaheidete, sealhulgas kodulinnusõnniku ja kompostitud laudasõnniku ning selliste kääritussaaduste kasutamine, mis sisaldavad koos taimset või loomset päritolu materjaliga käärinud loomseid kõrvalsaadusi, on lisatud mahepõllumajanduses lubatud väetiste, mullaomaduste parandajate ja toitainete täielikku loetellu, mis on esitatud komisjoni määruse (EÜ) nr 889/2008 (17) I lisas. Seepärast on asjakohane anda siseturule juurdepääs sellistele väetisetoodetele, mis sisaldavad komposti või kääritussaadust, mille sisendmaterjalina on kasutatud kõnealuseid loomseid kõrvalsaadusi. See tagaks ka kooskõla sisendmaterjalidega, mis on lubatud hiljuti kasutusele võetud CMCs 12 (sadestatud fosfaatsoolad ja nende derivaadid), CMCs 13 (termilise oksüdatsiooni käigus tekkivad materjalid ja nende derivaadid) ning CMCs 14 (pürolüüsi- ja gaasistamismaterjalid).

| (20) | CMCdes 3 ja 5 on nende sisendmaterjalist välja jäetud kodumajapidamiste segaolmejäätmete orgaanilisest fraktsioonist saadud elus- või surnud organismid. CMCdes 12, 13 ja 14 on aga nende sisendmaterjalidest välja jäetud mitte ainult kodumajapidamisjäätmetest, vaid ka segaolmejäätmetest saadud elus- või surnud organismid. Nende sätete eesmärk on soodustada omavalitsusüksustes jäätmete liigiti kogumist, sest võimalust segajäätmete kasutamiseks ei pakutagi. Põhjendus on sama nii kodumajapidamistest kui ka restoranidest või muudest omavalitsuste käitajatest pärit jäätmete korral. Ei ole põhjust keelata ainult kodumajapidamiste segajäätmete kasutamist komposti ja kääritussaaduste sisendmaterjalina. Selleks et tagada ühtne ja range lähenemine segaolmejäätmete taaskasutusse võtmisele ja tugevdada seega keskkonnakaitset, on vaja CMCde 3 ja 5 sätted viia kooskõlla hiljuti kasutusele võetud CMCde 12, 13 ja 14 sätetega. |
| --- | --- |

(20)

CMCdes 3 ja 5 on nende sisendmaterjalist välja jäetud kodumajapidamiste segaolmejäätmete orgaanilisest fraktsioonist saadud elus- või surnud organismid. CMCdes 12, 13 ja 14 on aga nende sisendmaterjalidest välja jäetud mitte ainult kodumajapidamisjäätmetest, vaid ka segaolmejäätmetest saadud elus- või surnud organismid. Nende sätete eesmärk on soodustada omavalitsusüksustes jäätmete liigiti kogumist, sest võimalust segajäätmete kasutamiseks ei pakutagi. Põhjendus on sama nii kodumajapidamistest kui ka restoranidest või muudest omavalitsuste käitajatest pärit jäätmete korral. Ei ole põhjust keelata ainult kodumajapidamiste segajäätmete kasutamist komposti ja kääritussaaduste sisendmaterjalina. Selleks et tagada ühtne ja range lähenemine segaolmejäätmete taaskasutusse võtmisele ja tugevdada seega keskkonnakaitset, on vaja CMCde 3 ja 5 sätted viia kooskõlla hiljuti kasutusele võetud CMCde 12, 13 ja 14 sätetega.

| (21) | Määruses (EL) 2019/1009 on sätestatud tootja kohustus loetleda märgistusel kõik koostisained, mis moodustavad toote massist üle 5 %. Osa, mille suhtes 5 % piirnormi kohaldatakse, tuleks siiski kohandada vastavalt asjaomase väetisetoote füüsikalistele omadustele ning seega tuleks lubada deklareerida neid koostisosi, mis moodustavad 5 % mahust. Eriti toodete puhul, mille kogus on märgitud mahuna, on soovitatav loetleda koostisosad, mis moodustavad 5 % mahust, kuna koostisosade kaal toote kaalu suhtes ei ole alati teada. See lihtsustaks selliste toodete pääsu siseturule. Vedelal kujul esineva ELi väetisetoote puhul on asjakohane märgistada koostisosad, mis moodustavad üle 5 % kuivaine massist, sest vastasel juhul võib esineda olukordi, kus koostisosana loetletakse üksnes vesi. See tagaks, et toodetel on määruse (EL) 2019/1009 kohane juurdepääs siseturule üksnes juhul, kui kasutajaid on nende koostisosadest nõuetekohaselt teavitatud, et nad saaksid tooteid ohutult kasutada. |
| --- | --- |

(21)

Määruses (EL) 2019/1009 on sätestatud tootja kohustus loetleda märgistusel kõik koostisained, mis moodustavad toote massist üle 5 %. Osa, mille suhtes 5 % piirnormi kohaldatakse, tuleks siiski kohandada vastavalt asjaomase väetisetoote füüsikalistele omadustele ning seega tuleks lubada deklareerida neid koostisosi, mis moodustavad 5 % mahust. Eriti toodete puhul, mille kogus on märgitud mahuna, on soovitatav loetleda koostisosad, mis moodustavad 5 % mahust, kuna koostisosade kaal toote kaalu suhtes ei ole alati teada. See lihtsustaks selliste toodete pääsu siseturule. Vedelal kujul esineva ELi väetisetoote puhul on asjakohane märgistada koostisosad, mis moodustavad üle 5 % kuivaine massist, sest vastasel juhul võib esineda olukordi, kus koostisosana loetletakse üksnes vesi. See tagaks, et toodetel on määruse (EL) 2019/1009 kohane juurdepääs siseturule üksnes juhul, kui kasutajaid on nende koostisosadest nõuetekohaselt teavitatud, et nad saaksid tooteid ohutult kasutada.

| (22) | Orgaanilis-mineraalse väetise, makrotoitaineid sisaldava vedela või tahke mineraalväetise ning mikrotoitaineid sisaldava mineraalväetise märgistusel on loetletud deklareeritud mikrotoitainete nimetused ja keemilised sümbolid ning nende järel nende vastasioonide nimetused. Mõnel juhul võib mikrotoitainete deklareerimist tingiv kogus esineda ELi väetisetoodete koostisainetes looduslikult. Eriti kehtib see kaevandatud materjalist saadud väetiste kohta. Nende loodusliku päritolu tõttu ei ole nende mikrotoitainete vastasioonide nimetusi alati võimalik kindlaks määrata analüütiliste või tehniliste piirangute tõttu. Seepärast tuleks lubada deklareerida mikrotoitained, mida ei ole ELi väetisetootele tahtlikult lisatud, isegi kui vastavaid vastasioone ei ole võimalik kindlaks määrata. Muidu ei saaks kaevandatud materjalist saadud mikrotoitaineid sisaldavaid mineraalväetiseid määruse (EL) 2019/1009 kohaselt turustada, sest tootja ei suudaks kõnealust märgistamisnõuet täita. Lisaks on orgaanilis-mineraalsete ja makrotoitaineid sisaldavate mineraalväetiste mikrotoitainete sisalduse deklareerimine ilma vastavate vastasioonideta kasulik nii lõppkasutajale, kes saaks kohandada väetamiskava ka mikrotoitainete sisaldust arvesse võttes, kui ka keskkonnale, sest see võib aidata vältida üleväetamist. Vastasioonide väljajätmine märgistuselt ei mõjuta väetise tõhusust ega ohutust. |
| --- | --- |

(22)

Orgaanilis-mineraalse väetise, makrotoitaineid sisaldava vedela või tahke mineraalväetise ning mikrotoitaineid sisaldava mineraalväetise märgistusel on loetletud deklareeritud mikrotoitainete nimetused ja keemilised sümbolid ning nende järel nende vastasioonide nimetused. Mõnel juhul võib mikrotoitainete deklareerimist tingiv kogus esineda ELi väetisetoodete koostisainetes looduslikult. Eriti kehtib see kaevandatud materjalist saadud väetiste kohta. Nende loodusliku päritolu tõttu ei ole nende mikrotoitainete vastasioonide nimetusi alati võimalik kindlaks määrata analüütiliste või tehniliste piirangute tõttu. Seepärast tuleks lubada deklareerida mikrotoitained, mida ei ole ELi väetisetootele tahtlikult lisatud, isegi kui vastavaid vastasioone ei ole võimalik kindlaks määrata. Muidu ei saaks kaevandatud materjalist saadud mikrotoitaineid sisaldavaid mineraalväetiseid määruse (EL) 2019/1009 kohaselt turustada, sest tootja ei suudaks kõnealust märgistamisnõuet täita. Lisaks on orgaanilis-mineraalsete ja makrotoitaineid sisaldavate mineraalväetiste mikrotoitainete sisalduse deklareerimine ilma vastavate vastasioonideta kasulik nii lõppkasutajale, kes saaks kohandada väetamiskava ka mikrotoitainete sisaldust arvesse võttes, kui ka keskkonnale, sest see võib aidata vältida üleväetamist. Vastasioonide väljajätmine märgistuselt ei mõjuta väetise tõhusust ega ohutust.

| (23) | Makrotoitaineid sisaldava tahke mineraalväetise tootja on kohustatud märkima märgistusele naturaalühiku vormi, viidates ühele määruses loetletud neljast eri vormist, nimelt pulbrile, graanulitele, mikrograanulitele või pelletitele. Mõnel juhul ei ole siiski võimalik kasutada ainult ühte eespool nimetatud vormidest, sest toote naturaalühiku vorm koosneb neljast loetletud vormist kahest. Selleks et võimaldada tootjal seda märgistamisnõuet täita, ei tohiks naturaalühiku kirjeldust piirata ainult ühe võimaliku vormiga, vaid võimalik peaks olema ka vormide kombinatsiooni kasutamine. Naturaalühikute määratlused peaksid hõlmama kõiki väetiseliike ega tohiks piirata selliste toodete turule laskmist, mis muidu vastavad määruse (EL) 2019/1009 nõuetele. |
| --- | --- |

(23)

Makrotoitaineid sisaldava tahke mineraalväetise tootja on kohustatud märkima märgistusele naturaalühiku vormi, viidates ühele määruses loetletud neljast eri vormist, nimelt pulbrile, graanulitele, mikrograanulitele või pelletitele. Mõnel juhul ei ole siiski võimalik kasutada ainult ühte eespool nimetatud vormidest, sest toote naturaalühiku vorm koosneb neljast loetletud vormist kahest. Selleks et võimaldada tootjal seda märgistamisnõuet täita, ei tohiks naturaalühiku kirjeldust piirata ainult ühe võimaliku vormiga, vaid võimalik peaks olema ka vormide kombinatsiooni kasutamine. Naturaalühikute määratlused peaksid hõlmama kõiki väetiseliike ega tohiks piirata selliste toodete turule laskmist, mis muidu vastavad määruse (EL) 2019/1009 nõuetele.

| (24) | Määruses (EL) 2019/1009 on sätestatud iga PFC puhul hälvet käsitlevad eeskirjad eri deklareeritavate väärtuste kohta. Määruses (EL) 2019/1009 on sätestatud nii negatiivsed hälbed (tegelik väärtus ei tohiks olla väiksem kui negatiivse hälbe võrra vähendatud deklareeritud väärtus) kui ka positiivsed hälbed (st et tegelik väärtus ei tohi olla suurem kui asjaomase hälbe võrra suurendatud deklareeritud väärtus). See on eriti oluline toitainete deklareerimisel, kui ala- ja üleväetamise vältimiseks peab tootja tagama, et deklareeritud toitainesisaldus ei ole väiksem ega suurem deklareeritud väärtusest, millele on hälve juurde arvestatud. |
| --- | --- |

(24)

Määruses (EL) 2019/1009 on sätestatud iga PFC puhul hälvet käsitlevad eeskirjad eri deklareeritavate väärtuste kohta. Määruses (EL) 2019/1009 on sätestatud nii negatiivsed hälbed (tegelik väärtus ei tohiks olla väiksem kui negatiivse hälbe võrra vähendatud deklareeritud väärtus) kui ka positiivsed hälbed (st et tegelik väärtus ei tohi olla suurem kui asjaomase hälbe võrra suurendatud deklareeritud väärtus). See on eriti oluline toitainete deklareerimisel, kui ala- ja üleväetamise vältimiseks peab tootja tagama, et deklareeritud toitainesisaldus ei ole väiksem ega suurem deklareeritud väärtusest, millele on hälve juurde arvestatud.

| (25) | Mõned mineraalväetiste puhul kehtestatud hälbed on olemasoleva tehnilise suutlikkuse tõttu väga kitsad. Eriti kehtib see selliste deklareeritud toitainete kohta, mille toitainesisaldus võib kogu tootega võrreldes olla suhteliselt väike. Väike toitainesisaldus tähendab, et kõrvalekalle deklareeritud väärtusest on samuti väike, kuna see deklareeritakse protsendina toitainesisaldusest. Seega tuleks teatavate mineraalväetisi käsitlevate nõuete puhul lubatud hälbeid laiendada, et tagada õiglane tasakaal tootja tehnilise suutlikkuse ja lõppkasutajale õige teabe esitamise vajaduse vahel. |
| --- | --- |

(25)

Mõned mineraalväetiste puhul kehtestatud hälbed on olemasoleva tehnilise suutlikkuse tõttu väga kitsad. Eriti kehtib see selliste deklareeritud toitainete kohta, mille toitainesisaldus võib kogu tootega võrreldes olla suhteliselt väike. Väike toitainesisaldus tähendab, et kõrvalekalle deklareeritud väärtusest on samuti väike, kuna see deklareeritakse protsendina toitainesisaldusest. Seega tuleks teatavate mineraalväetisi käsitlevate nõuete puhul lubatud hälbeid laiendada, et tagada õiglane tasakaal tootja tehnilise suutlikkuse ja lõppkasutajale õige teabe esitamise vajaduse vahel.

| (26) | Lisaks tuleks laiendada ka mullaparandusaine orgaanilise süsiniku sisalduse absoluutväärtusena väljendatavat hälvet. Mullaparandusainete orgaanilise süsiniku sisaldus võib olla märkimisväärne, mis iseenesest ei ole problemaatiline, sest tegelikult parandab orgaaniline süsinik mulla kvaliteeti, rikastades selle orgaanilise aine sisaldust. Sellistel juhtudel on ainult ühe protsendipunkti suuruse absoluutväärtusena väljendatava hälbe lubamine väga piirav. Seepärast on asjakohane lubada suuremat absoluutväärtusena väljendatavat hälvet, kuid säilitada praegune suhteline kõrvalekalle. |
| --- | --- |

(26)

Lisaks tuleks laiendada ka mullaparandusaine orgaanilise süsiniku sisalduse absoluutväärtusena väljendatavat hälvet. Mullaparandusainete orgaanilise süsiniku sisaldus võib olla märkimisväärne, mis iseenesest ei ole problemaatiline, sest tegelikult parandab orgaaniline süsinik mulla kvaliteeti, rikastades selle orgaanilise aine sisaldust. Sellistel juhtudel on ainult ühe protsendipunkti suuruse absoluutväärtusena väljendatava hälbe lubamine väga piirav. Seepärast on asjakohane lubada suuremat absoluutväärtusena väljendatavat hälvet, kuid säilitada praegune suhteline kõrvalekalle.

| (27) | Lisada tuleks taime biostimulaatori ja väetisetoodete mehaanilise segu koguse lubatud hälbed, kuna see teave tuleb esitada märgistusel. Väetisetoodete mehaanilise segu puhul tuleks vahet teha segul, kus on segatud kaks ELi väetisetoodet, mille puhul on võimalik kindlaks määrata nende mõlema osakaal segus ja seega saab kummagi kohta juba kehtestatud hälvete keskmise arvutada sõltuvalt nende osakaalust segus ning kohaldada seda kogu segu suhtes, ning funktsionaalsel segul, mille puhul sama materjal läbib vastavushindamise seoses kahe ELi väetisetootega, mis kuuluvad kahte erinevasse PFCsse, ning kummagi toote osakaalu segus ei saa objektiivselt kindlaks määrata. Viimasel juhul tuleks kogu segu suhtes kohaldada segusse kuuluvate komponentide PFCde koguse puhul lubatud hälvetest rangemat. Tootja peab tõepoolest tõendama vastavust iga PFC puhul kehtivatele nõuetele ja seega märkima iga PFC koguse vastavalt selle puhul lubatud hälbele. Kuna käesoleval juhul esindab iga PFC 100 % segust, peab segu tervikuna olema vastavuses rangema lubatud hälbega. |
| --- | --- |

(27)

Lisada tuleks taime biostimulaatori ja väetisetoodete mehaanilise segu koguse lubatud hälbed, kuna see teave tuleb esitada märgistusel. Väetisetoodete mehaanilise segu puhul tuleks vahet teha segul, kus on segatud kaks ELi väetisetoodet, mille puhul on võimalik kindlaks määrata nende mõlema osakaal segus ja seega saab kummagi kohta juba kehtestatud hälvete keskmise arvutada sõltuvalt nende osakaalust segus ning kohaldada seda kogu segu suhtes, ning funktsionaalsel segul, mille puhul sama materjal läbib vastavushindamise seoses kahe ELi väetisetootega, mis kuuluvad kahte erinevasse PFCsse, ning kummagi toote osakaalu segus ei saa objektiivselt kindlaks määrata. Viimasel juhul tuleks kogu segu suhtes kohaldada segusse kuuluvate komponentide PFCde koguse puhul lubatud hälvetest rangemat. Tootja peab tõepoolest tõendama vastavust iga PFC puhul kehtivatele nõuetele ja seega märkima iga PFC koguse vastavalt selle puhul lubatud hälbele. Kuna käesoleval juhul esindab iga PFC 100 % segust, peab segu tervikuna olema vastavuses rangema lubatud hälbega.

| (28) | Määruse (EL) 2019/1009 kohaselt kohaldatakse ELi väetisetoodete suhtes nelja vastavushindamismenetlust, mille keerukuse tase sõltub nende CMC(de)st ja PFCst: moodulid A, A1, B+C ja D1. |
| --- | --- |

(28)

Määruse (EL) 2019/1009 kohaselt kohaldatakse ELi väetisetoodete suhtes nelja vastavushindamismenetlust, mille keerukuse tase sõltub nende CMC(de)st ja PFCst: moodulid A, A1, B+C ja D1.

| (29) | Moodulit D1 on kohandatud, et kajastada jäätmetest saadud ELi väetisetoodete konkreetseid aspekte. Tootja võib inhibiitori (PFC 5) või taimede biostimulaatori (PFC 6) vastavuse hindamisel kasutada moodulit B, millele järgneb moodul C, olenemata nende koostisainetest. Seetõttu on määruse (EL) 2019/1009 IV lisa teksti tahtmatu tagajärg see, et miski ei takista kohaldada moodulit B, millele järgneb moodul C, ka sellise inhibiitori või taimede biostimulaatori hindamisel, mis sisaldab koostisaineid, mille puhul on kohustuslik rangem moodul D1. Alati, kui ELi väetisetoode sisaldab jäätmetest saadud koostisaineid, on asjakohane kohaldada ranget vastavushindamismenetlust, olenemata selle PFCst. Seepärast tuleks kõrge ja ühtlase kaitsetaseme tagamiseks lubada moodulit B, millele järgneb moodul C, inhibiitorite ja taimede biostimulaatorite puhul kasutada üksnes juhul, kui need ei sisalda kõnealuseid koostisaineid. |
| --- | --- |

(29)

Moodulit D1 on kohandatud, et kajastada jäätmetest saadud ELi väetisetoodete konkreetseid aspekte. Tootja võib inhibiitori (PFC 5) või taimede biostimulaatori (PFC 6) vastavuse hindamisel kasutada moodulit B, millele järgneb moodul C, olenemata nende koostisainetest. Seetõttu on määruse (EL) 2019/1009 IV lisa teksti tahtmatu tagajärg see, et miski ei takista kohaldada moodulit B, millele järgneb moodul C, ka sellise inhibiitori või taimede biostimulaatori hindamisel, mis sisaldab koostisaineid, mille puhul on kohustuslik rangem moodul D1. Alati, kui ELi väetisetoode sisaldab jäätmetest saadud koostisaineid, on asjakohane kohaldada ranget vastavushindamismenetlust, olenemata selle PFCst. Seepärast tuleks kõrge ja ühtlase kaitsetaseme tagamiseks lubada moodulit B, millele järgneb moodul C, inhibiitorite ja taimede biostimulaatorite puhul kasutada üksnes juhul, kui need ei sisalda kõnealuseid koostisaineid.

| (30) | Vastavushindamismenetlusi järgides peab tootja esitama tehnilises dokumentatsioonis muu hulgas teabe kroomi üldsisalduse kohta, kui see on üle 200 mg/kg. Määruses (EL) 2019/1009 ei ole märgitud, kas seda piirnormi tuleb kohaldada kuivaine või värske massi suhtes. Seda kohustust ei saa liidus täita ühetaoliselt, kui ei ole selge, kuidas tuleks nimetatud sisaldus 200 mg/kg arvutada. Saasteainete, sealhulgas kuuevalentse kroomi (Cr VI) piirnormide kehtestamisel võetakse määruses (EL) 2019/1009 arvesse kuivainet. Seetõttu tuleks ühtsuse huvides kroomi üldsisaldus arvutada kuivaine massi põhjal. |
| --- | --- |

(30)

Vastavushindamismenetlusi järgides peab tootja esitama tehnilises dokumentatsioonis muu hulgas teabe kroomi üldsisalduse kohta, kui see on üle 200 mg/kg. Määruses (EL) 2019/1009 ei ole märgitud, kas seda piirnormi tuleb kohaldada kuivaine või värske massi suhtes. Seda kohustust ei saa liidus täita ühetaoliselt, kui ei ole selge, kuidas tuleks nimetatud sisaldus 200 mg/kg arvutada. Saasteainete, sealhulgas kuuevalentse kroomi (Cr VI) piirnormide kehtestamisel võetakse määruses (EL) 2019/1009 arvesse kuivainet. Seetõttu tuleks ühtsuse huvides kroomi üldsisaldus arvutada kuivaine massi põhjal.

| (31) | Määruse (EL) 2019/1009 muudatusi käsitlevad konsultatsioonid on läbi viidud kooskõlas 13. aprilli 2016. aasta institutsioonidevahelises parema õigusloome kokkuleppes (18) sätestatud põhimõtetega. Komisjoni väetisetoodete eksperdirühmaga on konsulteeritud. |
| --- | --- |

(31)

Määruse (EL) 2019/1009 muudatusi käsitlevad konsultatsioonid on läbi viidud kooskõlas 13. aprilli 2016. aasta institutsioonidevahelises parema õigusloome kokkuleppes (18) sätestatud põhimõtetega. Komisjoni väetisetoodete eksperdirühmaga on konsulteeritud.

| (32) | Võttes arvesse, et määruse (EL) 2019/1009 I, II, III ja IV lisas sätestatud nõudeid tuleb kohaldada alates 16. juulist 2022, on vaja käesoleva määruse kohaldamine edasi lükata samale kuupäevale, |
| --- | --- |

(32)

Võttes arvesse, et määruse (EL) 2019/1009 I, II, III ja IV lisas sätestatud nõudeid tuleb kohaldada alates 16. juulist 2022, on vaja käesoleva määruse kohaldamine edasi lükata samale kuupäevale,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määrust (EL) 2019/1009 muudetakse järgmiselt.

| 1) | I lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse I lisale; |
| --- | --- |

1)

I lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse I lisale;

| 2) | II lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse II lisale; |
| --- | --- |

2)

II lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse II lisale;

| 3) | III lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse III lisale; |
| --- | --- |

3)

III lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse III lisale;

| 4) | IV lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse IV lisale. |
| --- | --- |

4)

IV lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse IV lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Seda kohaldatakse alates 16. juulist 2022.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja liikmesriikides vahetult kohaldatav kooskõlas aluslepingutega.

Brüssel, 23. juuni 2021

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 170, 25.6.2019, lk 1.

1

(2)  Nõukogu 8. veebruari 1993. aasta määrus (EMÜ) nr 315/93, milles sätestatakse ühenduse menetlused toidus sisalduvate saasteainete suhtes (EÜT L 37, 13.2.1993, lk 1).

2

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. veebruari 2005. aasta määrus (EÜ) nr 396/2005 taimses ja loomses toidus ja söödas või nende pinnal esinevate pestitsiidide jääkide piirnormide ja nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ muutmise kohta (ELT L 70, 16.3.2005, lk 1).

3

(4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. mai 2009. aasta määrus (EÜ) nr 470/2009, milles sätestatakse ühenduse menetlused farmakoloogiliste toimeainete jääkide piirnormide kehtestamiseks loomsetes toiduainetes ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EMÜ) nr 2377/90 ning muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2001/82/EÜ ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 726/2004 (ELT L 152, 16.6.2009, lk 11).

4

(5)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. mai 2002. aasta direktiiv 2002/32/EÜ loomasöötades sisalduvate ebasoovitavate ainete kohta (EÜT L 140, 30.5.2002, lk 10).

5

(6)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. septembri 2003. aasta määrus (EÜ) nr 1831/2003 loomasöötades kasutatavate söödalisandite kohta (ELT L 268, 18.10.2003, lk 29).

6

(7)  Komisjoni määrus (EL) nr 37/2010, 22. detsember 2009, mis käsitleb farmakoloogilisi toimeaineid ja nende liigitust loomsetes toiduainetes sisalduvate jääkide piirnormide järgi (ELT L 15, 20.1.2010, lk 1).

7

(8)  Komisjoni 7. novembri 2019. aasta määrus (EL) 2019/1871, milles käsitletakse loomses toidus esinevate lubamatute farmakoloogiliste toimeainete suhtes kohaldatavaid meetmete võtmist võimaldavaid kontrollväärtusi ja millega tunnistatakse kehtetuks otsus 2005/34/EÜ (ELT L 289, 8.11.2019, lk 41).

8

(9)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. oktoobri 2009. aasta määrus (EÜ) nr 1107/2009 taimekaitsevahendite turulelaskmise ja nõukogu direktiivide 79/117/EMÜ ja 91/414/EMÜ kehtetuks tunnistamise kohta (ELT L 309, 24.11.2009, lk 1).

9

(10)  UVCB: Tundmatu või muutuva koostisega aine, komplekssed reaktsioonisaadused või bioloogiline materjal.

10

(11)  Komisjoni 18. novembri 2015. aasta otsus (EL) 2015/2099, millega kehtestatakse kasvusubstraatidele, mullaparandusainetele ja multšile ELi ökomärgise andmise ökoloogilised kriteeriumid (ELT L 303, 20.11.2015, lk 75).

11

(12)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. oktoobri 2003. aasta määrus (EÜ) nr 2003/2003 väetiste kohta (ELT L 304, 21.11.2003, lk 1).

12

(13)  RAC ECHA. 2020. „Opinion on an Annex XV dossier proposing restrictions on intentionally added microplastics“ (ECHA/RAC/RES-O -0000006790-71–01/F).

13

(14)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1907/2006, mis käsitleb kemikaalide registreerimist, hindamist, autoriseerimist ja piiramist (REACH) ning millega asutatakse Euroopa Kemikaaliamet, muudetakse direktiivi 1999/45/EÜ ja tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EMÜ) nr 793/93 ja komisjoni määrus (EÜ) nr 1488/94 ning samuti nõukogu direktiiv 76/769/EMÜ ja komisjoni direktiivid 91/155/EMÜ, 93/67/EMÜ, 93/105/EÜ ja 2000/21/EÜ (ELT L 396, 30.12.2006, lk 1).

14

(15)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. novembri 2008. aasta direktiiv 2008/98/EÜ, mis käsitleb jäätmeid ja millega tunnistatakse kehtetuks teatud direktiivid (ELT L 312, 22.11.2008, lk 3).

15

(16)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. oktoobri 2009. aasta määrus (EÜ) nr 1069/2009, milles sätestatakse muuks otstarbeks kui inimtoiduks ettenähtud loomsete kõrvalsaaduste ja nendest saadud toodete tervise-eeskirjad ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1774/2002 (loomsete kõrvalsaaduste määrus) (ELT L 300, 14.11.2009, lk 1).

16

(17)  Komisjoni 5. septembri 2008. aasta määrus (EÜ) nr 889/2008, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 834/2007 (mahepõllumajandusliku tootmise ning mahepõllumajanduslike toodete märgistamise kohta) üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses mahepõllumajandusliku tootmise, märgistamise ja kontrolliga (ELT L 250, 18.9.2008, lk 1).

17

(18)  Euroopa Parlamendi, Euroopa Liidu Nõukogu ja Euroopa Komisjoni vahel sõlmitud institutsioonidevaheline parema õigusloome kokkulepe (ELT L 123, 12.5.2016, lk 1).

18

---

I LISA

Määruse (EL) 2019/1009 I lisa II osa muudetakse järgmiselt:

| 1) | punkt 5 asendatakse järgmisega:






  „5. | ELi väetisetootes võib esineda Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 470/2009 (*) tähenduses farmakoloogilise toimeaine jääke ainult juhul, kui see aine on kas:






  — | lisatud komisjoni määruse (EL) nr 37/2010 (**) lisa tabelisse 1 või |
| --- | --- | --- | --- |

1)

punkt 5 asendatakse järgmisega:

„5.

ELi väetisetootes võib esineda Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 470/2009 (*) tähenduses farmakoloogilise toimeaine jääke ainult juhul, kui see aine on kas:

—

lisatud komisjoni määruse (EL) nr 37/2010 (**) lisa tabelisse 1 või

| — | selle suhtes on komisjoni määruse (EL) 2019/1871 (***) kohaselt kehtestatud kontrollväärtus meetmete võtmiseks ning see aine või selle jäägid esinevad kõnealuses ELi väetisetootes kõnealusest kontrollväärtusest madalamal tasemel. |
| --- | --- |

—

selle suhtes on komisjoni määruse (EL) 2019/1871 (***) kohaselt kehtestatud kontrollväärtus meetmete võtmiseks ning see aine või selle jäägid esinevad kõnealuses ELi väetisetootes kõnealusest kontrollväärtusest madalamal tasemel.

(*)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. mai 2009. aasta määrus (EÜ) nr 470/2009, milles sätestatakse ühenduse menetlused farmakoloogiliste toimeainete jääkide piirnormide kehtestamiseks loomsetes toiduainetes ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EMÜ) nr 2377/90 ning muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2001/82/EÜ ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 726/2004 (ELT L 152, 16.6.2009, lk 11)."

(**)  Komisjoni määrus (EL) nr 37/2010, 22. detsember 2009, mis käsitleb farmakoloogilisi toimeaineid ja nende liigitust loomsetes toiduainetes sisalduvate jääkide piirnormide järgi (ELT L 15, 20.1.2010, lk 1)."

(***)  Komisjoni 7. novembri 2019. aasta määrus (EL) 2019/1871, milles käsitletakse loomses toidus esinevate lubamatute farmakoloogiliste toimeainete suhtes kohaldatavaid meetmete võtmist võimaldavaid kontrollväärtusi ja millega tunnistatakse kehtetuks otsus 2005/34/EÜ (ELT L 289, 8.11.2019, lk 41).“;"

| 2) | lisatakse järgmine punkt 5a:






  „5a. | ELi väetisetoode võib sisaldada määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 2 lõike 2 tähenduses toimeainet üksnes juhul, kui asjaomasel ELi väetisetootel ei ole taimekaitsetoimet kõnealuse määruse artikli 2 lõike 1 tähenduses.“; |
| --- | --- | --- |

2)

lisatakse järgmine punkt 5a:

„5a.

ELi väetisetoode võib sisaldada määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 2 lõike 2 tähenduses toimeainet üksnes juhul, kui asjaomasel ELi väetisetootel ei ole taimekaitsetoimet kõnealuse määruse artikli 2 lõike 1 tähenduses.“;

| 3) | jaotise PFC 1(C)(II)(a) punkti 2 tabelis:






  a) | asendatakse liiki „Mikrotoitainete sooli sisaldav väetis“ käsitlev rida järgmisega:







  „Mikrotoitainete sooli sisaldav väetis | Mikrotoitaineid sisaldav keemiliselt saadud tahke lihtmineraalväetis, mis sisaldab põhikoostisainena ioonset mineraalsoola | Mikrotoitaine moodustab 10 % mikrotoitainete sooli sisaldava väetise massist“; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

3)

jaotise PFC 1(C)(II)(a) punkti 2 tabelis:

a)

asendatakse liiki „Mikrotoitainete sooli sisaldav väetis“ käsitlev rida järgmisega:

„Mikrotoitainete sooli sisaldav väetis

Mikrotoitaineid sisaldav keemiliselt saadud tahke lihtmineraalväetis, mis sisaldab põhikoostisainena ioonset mineraalsoola

Mikrotoitaine moodustab 10 % mikrotoitainete sooli sisaldava väetise massist“;

| b) | liiki „UVCB raudkelaat“ käsitlev rida asendatakse järgmisega:







  „UVCB  ((5)) mikrotoitainete kelaadid | Vees lahustuv mikrotoitaineid sisaldav lihtmineraalväetis, milles deklareeritud mikrotoitained on keemiliselt seotud kelaadimoodustaja(te)ga, mis vastab/vastavad II lisa II osa CMC 1 nõuetele | — | vees lahustuv mikrotoitaine moodustab 5 % UVCB mikrotoitaine kelaadi massist ja vähemalt 80 % vees lahustuvast mikrotoitainest on moodustanud kelaadi (kelaadi moodustanud fraktsioon) ja vähemalt 50 % vees lahustuvast mikrotoitainest on moodustanud kelaadi konkreetse kelaadimoodustajaga, mis vastab II lisa II osa CMC 1 nõuetele. |
| --- | --- | --- | --- | --- |

b)

liiki „UVCB raudkelaat“ käsitlev rida asendatakse järgmisega:

„UVCB  ((5)) mikrotoitainete kelaadid

Vees lahustuv mikrotoitaineid sisaldav lihtmineraalväetis, milles deklareeritud mikrotoitained on keemiliselt seotud kelaadimoodustaja(te)ga, mis vastab/vastavad II lisa II osa CMC 1 nõuetele

—

vees lahustuv mikrotoitaine moodustab 5 % UVCB mikrotoitaine kelaadi massist ja vähemalt 80 % vees lahustuvast mikrotoitainest on moodustanud kelaadi (kelaadi moodustanud fraktsioon) ja vähemalt 50 % vees lahustuvast mikrotoitainest on moodustanud kelaadi konkreetse kelaadimoodustajaga, mis vastab II lisa II osa CMC 1 nõuetele.

| 4) | jaotisesse PFC 3(B) lisatakse järgmine punkt 4:






  „4. | Patogeenide sisaldus anorgaanilises mullaparandusaines, mis sisaldab üle 1 massiprotsendi orgaanilist süsinikku (Corg), ei tohi ületada järgmises tabelis esitatud piirnorme:










  Testitavad mikroorganismid | Proovivõtukavad | Piirnorm |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| n | c | m | M |
| Salmonella spp. | 5 | 0 | 0 | Puudub 25 g-s või 25 ml-s |
| Escherichia coli või Enterococcaceae | 5 | 5 | 0 | 1 000  1 g-s või 1 ml-s |

4)

jaotisesse PFC 3(B) lisatakse järgmine punkt 4:

„4.

Patogeenide sisaldus anorgaanilises mullaparandusaines, mis sisaldab üle 1 massiprotsendi orgaanilist süsinikku (Corg), ei tohi ületada järgmises tabelis esitatud piirnorme:

Testitavad mikroorganismid

Proovivõtukavad

Piirnorm

n

c

m

M

Salmonella spp.

5

0

0

Puudub 25 g-s või 25 ml-s

Escherichia coli või Enterococcaceae

5

5

0

1 000  1 g-s või 1 ml-s

kus

| n | = | analüüsitavate proovide arv; |
| --- | --- | --- |
| c | = | proovide arv, milles bakterite CFU arv jääb näitajate m ja M vahele; |
| m | = | bakterite CFU arvu läviväärtus, mida loetakse rahuldavaks; |
| M | = | bakterite CFU arvu maksimumväärtus.“; |

n

=

analüüsitavate proovide arv;

c

=

proovide arv, milles bakterite CFU arv jääb näitajate m ja M vahele;

m

=

bakterite CFU arvu läviväärtus, mida loetakse rahuldavaks;

M

=

bakterite CFU arvu maksimumväärtus.“;

| 5) | jaotisesse PFC 4 lisatakse punkt 2a:






  „2a. | Erandina punkti 2 alapunktist d kohaldatakse nikli (Ni) sisalduse piirnormi kasvusubstraadis, mis koosneb täielikult mineraalsetest koostisosadest ja mida pakutakse professionaalseks kasutamiseks aianduses, haljaskatustes või -seintes, kõnealuse saasteaine biosaadava sisalduse suhtes.“ |
| --- | --- | --- |

5)

jaotisesse PFC 4 lisatakse punkt 2a:

„2a.

Erandina punkti 2 alapunktist d kohaldatakse nikli (Ni) sisalduse piirnormi kasvusubstraadis, mis koosneb täielikult mineraalsetest koostisosadest ja mida pakutakse professionaalseks kasutamiseks aianduses, haljaskatustes või -seintes, kõnealuse saasteaine biosaadava sisalduse suhtes.“

---

(*)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. mai 2009. aasta määrus (EÜ) nr 470/2009, milles sätestatakse ühenduse menetlused farmakoloogiliste toimeainete jääkide piirnormide kehtestamiseks loomsetes toiduainetes ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EMÜ) nr 2377/90 ning muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2001/82/EÜ ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 726/2004 (ELT L 152, 16.6.2009, lk 11).

(**)  Komisjoni määrus (EL) nr 37/2010, 22. detsember 2009, mis käsitleb farmakoloogilisi toimeaineid ja nende liigitust loomsetes toiduainetes sisalduvate jääkide piirnormide järgi (ELT L 15, 20.1.2010, lk 1).

(***)  Komisjoni 7. novembri 2019. aasta määrus (EL) 2019/1871, milles käsitletakse loomses toidus esinevate lubamatute farmakoloogiliste toimeainete suhtes kohaldatavaid meetmete võtmist võimaldavaid kontrollväärtusi ja millega tunnistatakse kehtetuks otsus 2005/34/EÜ (ELT L 289, 8.11.2019, lk 41).“;“

---

((5))  UVCB: tundmatu või muutuva koostisega aine, kompleksne reaktsioonisaadus või bioloogilist päritolu materjal.“;

---

II LISA

Määruse (EL) 2019/1009 II lisa II osa muudetakse järgmiselt.

| 1) | CMC 1 muudetakse järgmiselt:






  a) | punkti 1 alapunkt f asendatakse järgmisega:






  „f) | polümeerid, välja arvatud:






  — | polümeerid, mille polümerisatsiooniprotsess on toimunud looduses sõltumatult nende ekstraheerimise protsessist ja mida ei ole keemiliselt modifitseeritud määruse (EÜ) nr 1907/2006 artikli 3 punkti 40 tähenduses, |
| --- | --- | --- | --- | --- |

1)

CMC 1 muudetakse järgmiselt:

a)

punkti 1 alapunkt f asendatakse järgmisega:

„f)

polümeerid, välja arvatud:

—

polümeerid, mille polümerisatsiooniprotsess on toimunud looduses sõltumatult nende ekstraheerimise protsessist ja mida ei ole keemiliselt modifitseeritud määruse (EÜ) nr 1907/2006 artikli 3 punkti 40 tähenduses,

| — | biolagunevad polümeerid või |
| --- | --- |

—

biolagunevad polümeerid või

| — | polümeerid, mille vees lahustuvus on järgmistes tingimustes üle 2 g/l:






  — | temperatuur 20 °C |
| --- | --- | --- |

—

polümeerid, mille vees lahustuvus on järgmistes tingimustes üle 2 g/l:

—

temperatuur 20 °C

| — | pH 7 |
| --- | --- |

—

pH 7

| — | katseaine sisaldus: 10 g / 1 000 ml |
| --- | --- |

—

katseaine sisaldus: 10 g / 1 000 ml

| — | katseaeg: 24h,“; |
| --- | --- |

—

katseaeg: 24h,“;

| b) | punkti 3 alapunkti a viimane lause asendatakse järgmisega:

  „ELi väetisetoode peab vähemalt 3 päeva püsima stabiilsena lahuses, mille pH-väärtus jääb vahemikku, mis on tunnistatud aktsepteeritavat stabiilsust tagavaks.“; |
| --- | --- |

b)

punkti 3 alapunkti a viimane lause asendatakse järgmisega:

„ELi väetisetoode peab vähemalt 3 päeva püsima stabiilsena lahuses, mille pH-väärtus jääb vahemikku, mis on tunnistatud aktsepteeritavat stabiilsust tagavaks.“;

| 2) | CMC 2 esimene lõik asendatakse järgmisega:

  „ELi väetisetoode võib sisaldada taimi, taimeosi või taimeekstrakte, mida ei ole töödeldud muul viisil kui lõikamine, peenestamine, jahvatamine, sõelumine, tuulamine, tsentrifuugimine, pressimine, kuivatamine, külmaga töötlemine, külmkuivatamine, veega ekstraheerimine, ülekriitilise CO2-ga ekstraheerimine või kiustamine temperatuuril mitte üle 100 °C ja ilma lisanditeta, v.a vesi.“; |
| --- | --- |

2)

CMC 2 esimene lõik asendatakse järgmisega:

„ELi väetisetoode võib sisaldada taimi, taimeosi või taimeekstrakte, mida ei ole töödeldud muul viisil kui lõikamine, peenestamine, jahvatamine, sõelumine, tuulamine, tsentrifuugimine, pressimine, kuivatamine, külmaga töötlemine, külmkuivatamine, veega ekstraheerimine, ülekriitilise CO2-ga ekstraheerimine või kiustamine temperatuuril mitte üle 100 °C ja ilma lisanditeta, v.a vesi.“;

| 3) | CMC 3 muudetakse järgmiselt:






  a) | punkti 1 alapunkt b jäetakse välja; |
| --- | --- | --- |

3)

CMC 3 muudetakse järgmiselt:

a)

punkti 1 alapunkt b jäetakse välja;

| b) | punkti 1 alapunkt c asendatakse järgmisega:






  „c) | elus- või surnud organismid või nende osad, mis on töötlemata kujul või mida on töödeldud üksnes käsitsi, mehaaniliselt või gravitatsiooniliste meetoditega, vees lahustamise, flotatsiooni, veega ekstraheerimise, aurdestillatsiooni teel või kuumutamisega ainult vee eemaldamiseks, või mida saadakse õhust eraldamise teel mis tahes vahenditega, välja arvatud järgmised materjalid:






  i) | segaolmejäätmetest pärit materjalid; |
| --- | --- | --- | --- |

b)

punkti 1 alapunkt c asendatakse järgmisega:

„c)

elus- või surnud organismid või nende osad, mis on töötlemata kujul või mida on töödeldud üksnes käsitsi, mehaaniliselt või gravitatsiooniliste meetoditega, vees lahustamise, flotatsiooni, veega ekstraheerimise, aurdestillatsiooni teel või kuumutamisega ainult vee eemaldamiseks, või mida saadakse õhust eraldamise teel mis tahes vahenditega, välja arvatud järgmised materjalid:

i)

segaolmejäätmetest pärit materjalid;

| ii) | reoveesete, tööstussete või süvendustööde muda ning |
| --- | --- |

ii)

reoveesete, tööstussete või süvendustööde muda ning

| iii) | määruse (EÜ) nr 1069/2009 kohaldamisalasse jäävad loomsed kõrvalsaadused või nendest saadud tooted;“; |
| --- | --- |

iii)

määruse (EÜ) nr 1069/2009 kohaldamisalasse jäävad loomsed kõrvalsaadused või nendest saadud tooted;“;

| c) | punkti 1 alapunktis e asendatakse sissejuhatav osa järgmisega:






  „e) | alapunktis a, c või 1a loetletud materjal, mis“; |
| --- | --- | --- |

c)

punkti 1 alapunktis e asendatakse sissejuhatav osa järgmisega:

„e)

alapunktis a, c või 1a loetletud materjal, mis“;

| d) | lisatakse järgmine punkt 1a:






  „1a. | Olenemata punktist 1 võib ELi väetisetoode sisaldada komposti, mis on saadud 2. või 3. kategooria materjali või sellest saadud toodete aeroobse kompostimise teel kooskõlas määruse (EÜ) nr 1069/2009 artikli 32 lõigetes 1 ja 2 ning kõnealuse määruse artikli 32 lõikes 3 osutatud meetmetes sätestatud tingimustega, eraldi või segatuna punktis 1 osutatud sisendmaterjalidega tingimusel, et:






  a) | tootmisahela lõpp-punkt on kindlaks määratud vastavalt määruse (EÜ) nr 1069/2009 artikli 5 lõike 2 kolmandale lõigule ning |
| --- | --- | --- | --- |

d)

lisatakse järgmine punkt 1a:

„1a.

Olenemata punktist 1 võib ELi väetisetoode sisaldada komposti, mis on saadud 2. või 3. kategooria materjali või sellest saadud toodete aeroobse kompostimise teel kooskõlas määruse (EÜ) nr 1069/2009 artikli 32 lõigetes 1 ja 2 ning kõnealuse määruse artikli 32 lõikes 3 osutatud meetmetes sätestatud tingimustega, eraldi või segatuna punktis 1 osutatud sisendmaterjalidega tingimusel, et:

a)

tootmisahela lõpp-punkt on kindlaks määratud vastavalt määruse (EÜ) nr 1069/2009 artikli 5 lõike 2 kolmandale lõigule ning

| b) | punktides 2 ja 3 sätestatud tingimused on täidetud.“; |
| --- | --- |

b)

punktides 2 ja 3 sätestatud tingimused on täidetud.“;

| e) | punkti 2 alapunkt a asendatakse järgmisega:






  „a) | mille puhul on punktides 1 ja 1a osutatud sisendmaterjalide töötlemisliinid selgelt eraldatud tootmisliinidest muude kui punktides 1 ja 1a osutatud sisendmaterjalide töötlemiseks, ning“; |
| --- | --- | --- |

e)

punkti 2 alapunkt a asendatakse järgmisega:

„a)

mille puhul on punktides 1 ja 1a osutatud sisendmaterjalide töötlemisliinid selgelt eraldatud tootmisliinidest muude kui punktides 1 ja 1a osutatud sisendmaterjalide töötlemiseks, ning“;

| 4) | CMC 5 muudetakse järgmiselt:






  a) | punkti 1 alapunkt b jäetakse välja; |
| --- | --- | --- |

4)

CMC 5 muudetakse järgmiselt:

a)

punkti 1 alapunkt b jäetakse välja;

| b) | punkti 1 alapunkt c asendatakse järgmisega:






  „c) | elus- või surnud organismid või nende osad, mis on töötlemata kujul või mida on töödeldud üksnes käsitsi, mehaaniliselt või gravitatsiooniliste meetoditega, vees lahustamise, flotatsiooni, veega ekstraheerimise, aurdestillatsiooni teel või kuumutamisega ainult vee eemaldamiseks, või mida saadakse õhust eraldamise teel mis tahes vahenditega, välja arvatud järgmised materjalid:






  i) | segaolmejäätmetest pärit materjalid; |
| --- | --- | --- | --- |

b)

punkti 1 alapunkt c asendatakse järgmisega:

„c)

elus- või surnud organismid või nende osad, mis on töötlemata kujul või mida on töödeldud üksnes käsitsi, mehaaniliselt või gravitatsiooniliste meetoditega, vees lahustamise, flotatsiooni, veega ekstraheerimise, aurdestillatsiooni teel või kuumutamisega ainult vee eemaldamiseks, või mida saadakse õhust eraldamise teel mis tahes vahenditega, välja arvatud järgmised materjalid:

i)

segaolmejäätmetest pärit materjalid;

| ii) | reoveesete, tööstussete või süvendustööde muda; |
| --- | --- |

ii)

reoveesete, tööstussete või süvendustööde muda;

| iii) | määruse (EÜ) nr 1069/2009 kohaldamisalasse jäävad loomsed kõrvalsaadused või nendest saadud tooted;“; |
| --- | --- |

iii)

määruse (EÜ) nr 1069/2009 kohaldamisalasse jäävad loomsed kõrvalsaadused või nendest saadud tooted;“;

| c) | punkti 1 alapunktis e asendatakse sissejuhatav osa järgmisega:






  „e) | alapunktis a, c või 1a loetletud materjal, mis“; |
| --- | --- | --- |

c)

punkti 1 alapunktis e asendatakse sissejuhatav osa järgmisega:

„e)

alapunktis a, c või 1a loetletud materjal, mis“;

| d) | lisatakse järgmine punkt 1a:






  „1a. | Olenemata punktist 1 võib ELi väetisetoode sisaldada kääritussaadust, mis on saadud 2. või 3. kategooria materjali või sellest saadud toodete anaeroobse kääritamise teel kooskõlas määruse (EÜ) nr 1069/2009 artikli 32 lõigetes 1 ja 2 ning kõnealuse määruse artikli 32 lõikes 3 osutatud meetmetes sätestatud tingimustega, eraldi või segatuna punktis 1 osutatud sisendmaterjalidega tingimusel, et:






  a) | tootmisahela lõpp-punkt on kindlaks määratud vastavalt määruse (EÜ) nr 1069/2009 artikli 5 lõike 2 kolmandale lõigule ning |
| --- | --- | --- | --- |

d)

lisatakse järgmine punkt 1a:

„1a.

Olenemata punktist 1 võib ELi väetisetoode sisaldada kääritussaadust, mis on saadud 2. või 3. kategooria materjali või sellest saadud toodete anaeroobse kääritamise teel kooskõlas määruse (EÜ) nr 1069/2009 artikli 32 lõigetes 1 ja 2 ning kõnealuse määruse artikli 32 lõikes 3 osutatud meetmetes sätestatud tingimustega, eraldi või segatuna punktis 1 osutatud sisendmaterjalidega tingimusel, et:

a)

tootmisahela lõpp-punkt on kindlaks määratud vastavalt määruse (EÜ) nr 1069/2009 artikli 5 lõike 2 kolmandale lõigule ning

| b) | punktides 2 ja 3 sätestatud tingimused on täidetud.“; |
| --- | --- |

b)

punktides 2 ja 3 sätestatud tingimused on täidetud.“;

| e) | punkti 2 alapunkt a asendatakse järgmisega:






  „a) | mille puhul on punktides 1 ja 1a osutatud sisendmaterjalide töötlemisliinid selgelt eraldatud tootmisliinidest muude kui punktides 1 ja 1a osutatud sisendmaterjalide töötlemiseks, ning“; |
| --- | --- | --- |

e)

punkti 2 alapunkt a asendatakse järgmisega:

„a)

mille puhul on punktides 1 ja 1a osutatud sisendmaterjalide töötlemisliinid selgelt eraldatud tootmisliinidest muude kui punktides 1 ja 1a osutatud sisendmaterjalide töötlemiseks, ning“;

| 5) | CMC 11 punkti 1 alapunkt b asendatakse järgmisega:






  „b) | polümeerid, välja arvatud:






  — | polümeerid, mille polümerisatsiooniprotsess on toimunud looduses sõltumatult nende ekstraheerimise protsessist ja mida ei ole keemiliselt modifitseeritud määruse (EÜ) nr 1907/2006 artikli 3 punkti 40 tähenduses, |
| --- | --- | --- | --- |

5)

CMC 11 punkti 1 alapunkt b asendatakse järgmisega:

„b)

polümeerid, välja arvatud:

—

polümeerid, mille polümerisatsiooniprotsess on toimunud looduses sõltumatult nende ekstraheerimise protsessist ja mida ei ole keemiliselt modifitseeritud määruse (EÜ) nr 1907/2006 artikli 3 punkti 40 tähenduses,

| — | biolagunevad polümeerid või |
| --- | --- |

—

biolagunevad polümeerid või

| — | polümeerid, mille vees lahustuvus on järgmistes tingimustes üle 2 g/l:






  — | temperatuur 20 °C |
| --- | --- | --- |

—

polümeerid, mille vees lahustuvus on järgmistes tingimustes üle 2 g/l:

—

temperatuur 20 °C

| — | pH 7 |
| --- | --- |

—

pH 7

| — | katseaine sisaldus: 10 g / 1 000 ml |
| --- | --- |

—

katseaine sisaldus: 10 g / 1 000 ml

| — | katseaeg: 24h,“. |
| --- | --- |

—

katseaeg: 24h,“.

---

III LISA

Määruse (EL) 2019/1009 III lisa muudetakse järgmiselt.

| 1) | 1. osa muudetakse järgmiselt:






  a) | punkti 1 alapunkt h asendatakse järgmisega:






  „h) | loetelu kõikidest koostisosadest, mis moodustavad toote massist või mahust või vedela toote puhul kuivaine massist üle 5 %, järjestatuna osakaalu vähenemise järgi, sealhulgas märge vastavate käesoleva määruse II lisa I osas osutatud CMCde kohta. Kui koostisosa on aine või segu, identifitseeritakse see vastavalt määruse (EÜ) nr 1272/2008 artiklile 18. Looduslike ainete puhul võib identifitseerimiseks kasutada nende mineraalainete nime.“; |
| --- | --- | --- | --- |

1)

1. osa muudetakse järgmiselt:

a)

punkti 1 alapunkt h asendatakse järgmisega:

„h)

loetelu kõikidest koostisosadest, mis moodustavad toote massist või mahust või vedela toote puhul kuivaine massist üle 5 %, järjestatuna osakaalu vähenemise järgi, sealhulgas märge vastavate käesoleva määruse II lisa I osas osutatud CMCde kohta. Kui koostisosa on aine või segu, identifitseeritakse see vastavalt määruse (EÜ) nr 1272/2008 artiklile 18. Looduslike ainete puhul võib identifitseerimiseks kasutada nende mineraalainete nime.“;

| b) | punkt 3 asendatakse järgmisega:






  „3. | Kui ELi väetisetoode sisaldab koostisainet, mille suhtes oleks toiduna või söödana turule laskmise korral kohaldatud määruse (EÜ) nr 470/2009 või Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1831/2003 (*) kohaselt kehtestatud jääkide piirnorme, Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 396/2005 (**) kohaselt kehtestatud jääkide piirnorme või nõukogu määruse (EMÜ) nr 315/93 (***) või Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2002/32/EÜ (****) kohaselt kehtestatud piirnorme ning mis sisaldab teatavat ainet (mõnest) asjaomasest piirnormist rohkem, tuleb märkida selle aine maksimumkontsentratsioon ELi väetisetootes koos hoiatusega, et seda ELi väetisetoodet ei tohi kasutada viisil, mis võib tuua kaasa kõnealuse piirnormi ületamise toidus või söödas. |
| --- | --- | --- |

b)

punkt 3 asendatakse järgmisega:

„3.

Kui ELi väetisetoode sisaldab koostisainet, mille suhtes oleks toiduna või söödana turule laskmise korral kohaldatud määruse (EÜ) nr 470/2009 või Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1831/2003 (*) kohaselt kehtestatud jääkide piirnorme, Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 396/2005 (**) kohaselt kehtestatud jääkide piirnorme või nõukogu määruse (EMÜ) nr 315/93 (***) või Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2002/32/EÜ (****) kohaselt kehtestatud piirnorme ning mis sisaldab teatavat ainet (mõnest) asjaomasest piirnormist rohkem, tuleb märkida selle aine maksimumkontsentratsioon ELi väetisetootes koos hoiatusega, et seda ELi väetisetoodet ei tohi kasutada viisil, mis võib tuua kaasa kõnealuse piirnormi ületamise toidus või söödas.

(*)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. septembri 2003. aasta määrus (EÜ) nr 1831/2003 loomasöötades kasutatavate söödalisandite kohta (ELT L 268, 18.10.2003, lk 29)."

(**)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. veebruari 2005. aasta määrus (EÜ) nr 396/2005 taimses ja loomses toidus ja söödas või nende pinnal esinevate pestitsiidide jääkide piirnormide ja nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ muutmise kohta (ELT L 70, 16.3.2005, lk 1)."

(***)  Nõukogu 8. veebruari 1993. aasta määrus (EMÜ) nr 315/93, milles sätestatakse ühenduse menetlused toidus sisalduvate saasteainete suhtes (EÜT L 37, 13.2.1993, lk 1)."

(****)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. mai 2002. aasta direktiiv 2002/32/EÜ, loomasöötades sisalduvate ebasoovitavate ainete kohta (EÜT L 140, 30.5.2002, lk 10).“;"

| c) | punkt 7 asendatakse järgmisega:






  „7. | Kui ELi väetisetoode on I lisa II osa PFC 4 punktis 2a osutatud kasvusubstraat või sisaldab polümeeri, mida kasutatakse II lisa II osa CMC 9 punkti 1 alapunktis c osutatud toote sideainena, tuleb kasutajale anda juhised mitte kasutada toodet kokkupuutes pinnasega ning koostöös tootjaga tuleb tagada toote nõuetekohane kõrvaldamine pärast selle kasutamise lõppu.“; |
| --- | --- | --- |

c)

punkt 7 asendatakse järgmisega:

„7.

Kui ELi väetisetoode on I lisa II osa PFC 4 punktis 2a osutatud kasvusubstraat või sisaldab polümeeri, mida kasutatakse II lisa II osa CMC 9 punkti 1 alapunktis c osutatud toote sideainena, tuleb kasutajale anda juhised mitte kasutada toodet kokkupuutes pinnasega ning koostöös tootjaga tuleb tagada toote nõuetekohane kõrvaldamine pärast selle kasutamise lõppu.“;

| 2) | II osa muudetakse järgmiselt:






  a) | jaotise PFC 1(B) punktis 5:






  i) | asendatakse alapunkt a järgmisega:






  „a) | deklareeritavate mikrotoitainete nimetused ja keemilised sümbolid järgmises järjestuses: boor (B), koobalt (Co), vask (Cu), raud (Fe), mangaan (Mn), molübdeen (Mo) ja tsink (Zn), millele järgnevad nende vastasioonide nimetused, kui deklareeritud mikrotoitaineid on lisatud tahtlikult;“; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

2)

II osa muudetakse järgmiselt:

a)

jaotise PFC 1(B) punktis 5:

i)

asendatakse alapunkt a järgmisega:

„a)

deklareeritavate mikrotoitainete nimetused ja keemilised sümbolid järgmises järjestuses: boor (B), koobalt (Co), vask (Cu), raud (Fe), mangaan (Mn), molübdeen (Mo) ja tsink (Zn), millele järgnevad nende vastasioonide nimetused, kui deklareeritud mikrotoitaineid on lisatud tahtlikult;“;

| ii) | asendatakse alapunkt c järgmisega:






  „c) | kui deklareeritavad mikrotoitained on kelaaditud kelaadimoodustaja(te)ga või kompleksühendis kompleksimoodustaja(te)ga:






  — | märgitakse vastavalt vajadusele mikrotoitaine nimetuse ja keemilise tunnuse järele järgmine täpsustus: |
| --- | --- | --- | --- |

ii)

asendatakse alapunkt c järgmisega:

„c)

kui deklareeritavad mikrotoitained on kelaaditud kelaadimoodustaja(te)ga või kompleksühendis kompleksimoodustaja(te)ga:

—

märgitakse vastavalt vajadusele mikrotoitaine nimetuse ja keemilise tunnuse järele järgmine täpsustus:

„kelaadina [kelaadimoodustaja(te) nimetus või lühend)“/„kompleksühendina [kompleksimoodustaja(te) nimetus või lühend]“/„kelaadina [kelaadimoodustaja(te) nimetus või lühend] ja kompleksühendina [kompleksimoodustaja(te) nimetus või lühend]“;

| — | kelaaditud mikrotoitaine(te)/kompleksühendis oleva(te) mikrotoitaine(te) kogus massiprotsendina;“; |
| --- | --- |

—

kelaaditud mikrotoitaine(te)/kompleksühendis oleva(te) mikrotoitaine(te) kogus massiprotsendina;“;

| iii) | lisatakse alapunkt ca:






  „ca) | kui deklareeritavad mikrotoitained on kelaaditud kelaadimoodustaja(te)ga, aktsepteeritavat stabiilsust tagav pH-väärtuste vahemik;“; |
| --- | --- | --- |

iii)

lisatakse alapunkt ca:

„ca)

kui deklareeritavad mikrotoitained on kelaaditud kelaadimoodustaja(te)ga, aktsepteeritavat stabiilsust tagav pH-väärtuste vahemik;“;

| iv) | alapunkt d jäetakse välja; |
| --- | --- |

iv)

alapunkt d jäetakse välja;

| b) | jaotises PFC 1(C)(I)(a):






  i) | asendatakse punkt 3 järgmisega:






  „3. | Toote naturaalühiku vorm märgitakse ühena järgmistest või kahe või enama kombinatsioonina järgmistest:






  a) | graanulid, |
| --- | --- | --- | --- | --- |

b)

jaotises PFC 1(C)(I)(a):

i)

asendatakse punkt 3 järgmisega:

„3.

Toote naturaalühiku vorm märgitakse ühena järgmistest või kahe või enama kombinatsioonina järgmistest:

a)

graanulid,

| b) | pelletid, |
| --- | --- |

b)

pelletid,

| c) | pulber, kui vähemalt 90 massiprotsenti tootest läbib sõela avadega 1 mm, või |
| --- | --- |

c)

pulber, kui vähemalt 90 massiprotsenti tootest läbib sõela avadega 1 mm, või

| d) | mikrograanulid.“; |
| --- | --- |

d)

mikrograanulid.“;

| ii) | punktis 8:






  — | asendatakse alapunkt a järgmisega:






  „a) | deklareeritavate mikrotoitainete nimetused ja keemilised sümbolid järgmises järjestuses: boor (B), koobalt (Co), vask (Cu), raud (Fe), mangaan (Mn), molübdeen (Mo) ja tsink (Zn), millele järgnevad nende vastasioonide nimetused, kui deklareeritud mikrotoitaineid on lisatud tahtlikult;“; |
| --- | --- | --- | --- |

ii)

punktis 8:

—

asendatakse alapunkt a järgmisega:

„a)

deklareeritavate mikrotoitainete nimetused ja keemilised sümbolid järgmises järjestuses: boor (B), koobalt (Co), vask (Cu), raud (Fe), mangaan (Mn), molübdeen (Mo) ja tsink (Zn), millele järgnevad nende vastasioonide nimetused, kui deklareeritud mikrotoitaineid on lisatud tahtlikult;“;

| — | asendatakse alapunkt c järgmisega:






  „c) | kui deklareeritavad mikrotoitained on kelaaditud kelaadimoodustaja(te)ga või kompleksühendis kompleksimoodustaja(te)ga:






  — | märgitakse vastavalt vajadusele mikrotoitaine nimetuse ja keemilise tunnuse järele järgmine täpsustus: |
| --- | --- | --- | --- |

—

asendatakse alapunkt c järgmisega:

„c)

kui deklareeritavad mikrotoitained on kelaaditud kelaadimoodustaja(te)ga või kompleksühendis kompleksimoodustaja(te)ga:

—

märgitakse vastavalt vajadusele mikrotoitaine nimetuse ja keemilise tunnuse järele järgmine täpsustus:

„kelaadina [kelaadimoodustaja(te) nimetus või lühend)“/„kompleksühendina [kompleksimoodustaja(te) nimetus või lühend]“/„kelaadina [kelaadimoodustaja(te) nimetus või lühend] ja kompleksühendina [kompleksimoodustaja(te) nimetus või lühend]“;

| — | kelaaditud mikrotoitaine(te)/kompleksühendis oleva(te) mikrotoitaine(te) kogus massiprotsendina;“; |
| --- | --- |

—

kelaaditud mikrotoitaine(te)/kompleksühendis oleva(te) mikrotoitaine(te) kogus massiprotsendina;“;

| — | lisatakse järgmine alapunkt ca:






  „ca) | kui deklareeritavad mikrotoitained on kelaaditud kelaadimoodustaja(te)ga, aktsepteeritavat stabiilsust tagav pH-väärtuste vahemik;“; |
| --- | --- | --- |

—

lisatakse järgmine alapunkt ca:

„ca)

kui deklareeritavad mikrotoitained on kelaaditud kelaadimoodustaja(te)ga, aktsepteeritavat stabiilsust tagav pH-väärtuste vahemik;“;

| — | alapunkt d jäetakse välja; |
| --- | --- |

—

alapunkt d jäetakse välja;

| c) | jaotises PFC 1(C)(I)(b) punktis 6:






  i) | asendatakse alapunkt a järgmisega:






  „a) | deklareeritavate mikrotoitainete nimetused ja keemilised sümbolid järgmises järjestuses: boor (B), koobalt (Co), vask (Cu), raud (Fe), mangaan (Mn), molübdeen (Mo) ja tsink (Zn), millele järgnevad nende vastasioonide nimetused, kui deklareeritud mikrotoitaineid on lisatud tahtlikult;“; |
| --- | --- | --- | --- |

c)

jaotises PFC 1(C)(I)(b) punktis 6:

i)

asendatakse alapunkt a järgmisega:

„a)

deklareeritavate mikrotoitainete nimetused ja keemilised sümbolid järgmises järjestuses: boor (B), koobalt (Co), vask (Cu), raud (Fe), mangaan (Mn), molübdeen (Mo) ja tsink (Zn), millele järgnevad nende vastasioonide nimetused, kui deklareeritud mikrotoitaineid on lisatud tahtlikult;“;

| ii) | asendatakse alapunkt c järgmisega:






  „c) | kui deklareeritavad mikrotoitained on kelaaditud kelaadimoodustaja(te)ga või kompleksühendis kompleksimoodustaja(te)ga:






  — | märgitakse vastavalt vajadusele mikrotoitaine nimetuse ja keemilise tunnuse järele järgmine täpsustus: |
| --- | --- | --- | --- |

ii)

asendatakse alapunkt c järgmisega:

„c)

kui deklareeritavad mikrotoitained on kelaaditud kelaadimoodustaja(te)ga või kompleksühendis kompleksimoodustaja(te)ga:

—

märgitakse vastavalt vajadusele mikrotoitaine nimetuse ja keemilise tunnuse järele järgmine täpsustus:

„kelaadina [kelaadimoodustaja(te) nimetus või lühend)“/„kompleksühendina [kompleksimoodustaja(te) nimetus või lühend]“/„kelaadina [kelaadimoodustaja(te) nimetus või lühend] ja kompleksühendina [kompleksimoodustaja(te) nimetus või lühend]“;

| — | kelaaditud mikrotoitaine(te)/kompleksühendis oleva(te) mikrotoitaine(te) kogus massiprotsendina;“; |
| --- | --- |

—

kelaaditud mikrotoitaine(te)/kompleksühendis oleva(te) mikrotoitaine(te) kogus massiprotsendina;“;

| iii) | lisatakse alapunkt ca:






  „ca) | kui deklareeritavad mikrotoitained on kelaaditud kelaadimoodustaja(te)ga, aktsepteeritavat stabiilsust tagav pH-väärtuste vahemik;“; |
| --- | --- | --- |

iii)

lisatakse alapunkt ca:

„ca)

kui deklareeritavad mikrotoitained on kelaaditud kelaadimoodustaja(te)ga, aktsepteeritavat stabiilsust tagav pH-väärtuste vahemik;“;

| iv) | alapunkt d jäetakse välja; |
| --- | --- |

iv)

alapunkt d jäetakse välja;

| d) | jaotises PFC 1(C)(II):






  i) | asendatakse punkt 1 järgmisega:






  „1. | Mikrotoitaineid sisaldavas mineraalväetises sisalduvad deklareeritavad mikrotoitained loetletakse nende nimetuste ja keemiliste sümbolitega järgmises järjestuses: boor (B), koobalt (Co), vask (Cu), raud (Fe), mangaan (Mn), molübdeen (Mo) ja tsink (Zn), millele järgnevad nende vastasioonide nimetused, kui deklareeritud mikrotoitaineid on lisatud tahtlikult.“; |
| --- | --- | --- | --- |

d)

jaotises PFC 1(C)(II):

i)

asendatakse punkt 1 järgmisega:

„1.

Mikrotoitaineid sisaldavas mineraalväetises sisalduvad deklareeritavad mikrotoitained loetletakse nende nimetuste ja keemiliste sümbolitega järgmises järjestuses: boor (B), koobalt (Co), vask (Cu), raud (Fe), mangaan (Mn), molübdeen (Mo) ja tsink (Zn), millele järgnevad nende vastasioonide nimetused, kui deklareeritud mikrotoitaineid on lisatud tahtlikult.“;

| ii) | asendatakse punkt 2 järgmisega:






  „2. | Kui deklareeritavad mikrotoitained on kelaaditud kelaadimoodustaja(te)ga ning iga kelaadimoodustajat on võimalik identifitseerida ja kvantifitseerida ning see on kelaatinud vähemalt 1 % vees lahustuvast mikrotoitainest, või kui deklareeritavad mikrotoitained on seotud kompleksühendisse kompleksimoodustaja(te)ga, lisatakse vastavalt vajadusele mikrotoitaine nimetuse ja keemilise tunnuse järele järgmine täpsustus:






  — | „kelaadina [kelaadimoodustaja(te) nimetus või lühend]“/„kompleksühendina [kompleksimoodustaja(te) nimetus või lühend]“/„kelaadina [kelaadimoodustaja(te) nimetus või lühend] ja kompleksühendina [kompleksimoodustaja(te) nimetus või lühend]“; |
| --- | --- | --- | --- |

ii)

asendatakse punkt 2 järgmisega:

„2.

Kui deklareeritavad mikrotoitained on kelaaditud kelaadimoodustaja(te)ga ning iga kelaadimoodustajat on võimalik identifitseerida ja kvantifitseerida ning see on kelaatinud vähemalt 1 % vees lahustuvast mikrotoitainest, või kui deklareeritavad mikrotoitained on seotud kompleksühendisse kompleksimoodustaja(te)ga, lisatakse vastavalt vajadusele mikrotoitaine nimetuse ja keemilise tunnuse järele järgmine täpsustus:

—

„kelaadina [kelaadimoodustaja(te) nimetus või lühend]“/„kompleksühendina [kompleksimoodustaja(te) nimetus või lühend]“/„kelaadina [kelaadimoodustaja(te) nimetus või lühend] ja kompleksühendina [kompleksimoodustaja(te) nimetus või lühend]“;

| — | kelaaditud mikrotoitaine(te)/kompleksühendis oleva(te) mikrotoitaine(te) kogus massiprotsendina.“; |
| --- | --- |

—

kelaaditud mikrotoitaine(te)/kompleksühendis oleva(te) mikrotoitaine(te) kogus massiprotsendina.“;

| iii) | lisatakse järgmine punkt 2a:






  „2a. | Kui deklareeritavad mikrotoitained on kelaaditud kelaadimoodustaja(te)ga, tuleb märkida aktsepteeritavat stabiilsust tagav pH-väärtuste vahemik.“; |
| --- | --- | --- |

iii)

lisatakse järgmine punkt 2a:

„2a.

Kui deklareeritavad mikrotoitained on kelaaditud kelaadimoodustaja(te)ga, tuleb märkida aktsepteeritavat stabiilsust tagav pH-väärtuste vahemik.“;

| iv) | punkt 3 jäetakse välja; |
| --- | --- |

iv)

punkt 3 jäetakse välja;

| 3) | III osa muudetakse järgmiselt:






  a) | jaotises PFC 1(C):






  i) | asendatakse esimene tabel järgmisega:






  „Deklareeritud toitaine vormid ja muud deklareeritud parameetrid | Deklareeritud makrotoitainesisalduse ja muude deklareeritud parameetrite lubatud hälbed |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Lämmastiku (N) deklareeritud vormid | ±25 % suhteline hälve deklareeritud väärtusest kuni maksimaalselt 2 protsendipunktini absoluutväärtusena |
| Fosforpentaoksiidi (P2O5) deklareeritud vormid | ±25 % suhteline hälve deklareeritud väärtusest kuni maksimaalselt 2 protsendipunktini absoluutväärtusena |
| Kaaliumoksiidi (K2O) deklareeritud vormid | ±25 % suhteline hälve deklareeritud väärtusest kuni maksimaalselt 2 protsendipunktini absoluutväärtusena |
| Lämmastiku (N), fosforpentaoksiidi (P2O5) või kaaliumoksiidi (K2O) deklareeritud vormid kahekomponendilistes väetistes | ±1,5 protsendipunkti absoluutväärtusena |
| Lämmastiku (N), fosforpentaoksiidi (P2O5) või kaaliumoksiidi (K2O) deklareeritud vormid kolmekomponendilistes väetistes | ±1,9 protsendipunkti absoluutväärtusena |
| Magneesiumoksiidi (MgO), kaltsiumoksiidi (CaO) ja vääveltrioksiidi (SO3) üldsisaldus ja vees lahustuv aineosa | –50 ja +100 % suhteline hälve nende toitainete deklareeritud sisaldusest kuni maksimaalselt –2 ja +4 protsendipunktini absoluutväärtusena |
| Naatriumoksiidi (Na2O) üldsisaldus ja vees lahustuv aineosa | –25 % deklareeritud sisaldusest kuni maksimaalselt 0,9 protsendipunktini absoluutväärtusena +50 % deklareeritud sisaldusest kuni maksimaalselt 1,8 protsendipunktini absoluutväärtusena |
| Granulomeetriline koostis | ±20 % suhteline hälve konkreetse avasuurusega sõela läbiva materjali protsentosa deklareeritud väärtusest |
| Kogus | ±1 % suhteline hälve deklareeritud väärtusest“; |

3)

III osa muudetakse järgmiselt:

a)

jaotises PFC 1(C):

i)

asendatakse esimene tabel järgmisega:

„Deklareeritud toitaine vormid ja muud deklareeritud parameetrid

Deklareeritud makrotoitainesisalduse ja muude deklareeritud parameetrite lubatud hälbed

Lämmastiku (N) deklareeritud vormid

±25 % suhteline hälve deklareeritud väärtusest kuni maksimaalselt 2 protsendipunktini absoluutväärtusena

Fosforpentaoksiidi (P2O5) deklareeritud vormid

±25 % suhteline hälve deklareeritud väärtusest kuni maksimaalselt 2 protsendipunktini absoluutväärtusena

Kaaliumoksiidi (K2O) deklareeritud vormid

±25 % suhteline hälve deklareeritud väärtusest kuni maksimaalselt 2 protsendipunktini absoluutväärtusena

Lämmastiku (N), fosforpentaoksiidi (P2O5) või kaaliumoksiidi (K2O) deklareeritud vormid kahekomponendilistes väetistes

±1,5 protsendipunkti absoluutväärtusena

Lämmastiku (N), fosforpentaoksiidi (P2O5) või kaaliumoksiidi (K2O) deklareeritud vormid kolmekomponendilistes väetistes

±1,9 protsendipunkti absoluutväärtusena

Magneesiumoksiidi (MgO), kaltsiumoksiidi (CaO) ja vääveltrioksiidi (SO3) üldsisaldus ja vees lahustuv aineosa

–50 ja +100 % suhteline hälve nende toitainete deklareeritud sisaldusest kuni maksimaalselt –2 ja +4 protsendipunktini absoluutväärtusena

Naatriumoksiidi (Na2O) üldsisaldus ja vees lahustuv aineosa

–25 % deklareeritud sisaldusest kuni maksimaalselt 0,9 protsendipunktini absoluutväärtusena +50 % deklareeritud sisaldusest kuni maksimaalselt 1,8 protsendipunktini absoluutväärtusena

Granulomeetriline koostis

±20 % suhteline hälve konkreetse avasuurusega sõela läbiva materjali protsentosa deklareeritud väärtusest

Kogus

±1 % suhteline hälve deklareeritud väärtusest“;

| ii) | asendatakse teine tabel järgmisega:






  „Mikrotoitaine | Mikrotoitainevormide deklareeritud sisalduse lubatud hälbed |
| --- | --- | --- |
| Kontsentratsioon kuni 2 % | ±50 % deklareeritud väärtusest |
| Kontsentratsioon üle 2 % ja kuni 10 % | ±50 % deklareeritud väärtusest kuni maksimaalselt 1,0 protsendipunktini absoluutväärtusena |
| Kontsentratsioon üle 10 % | ±1,0 protsendipunkti absoluutväärtusena“; |

ii)

asendatakse teine tabel järgmisega:

„Mikrotoitaine

Mikrotoitainevormide deklareeritud sisalduse lubatud hälbed

Kontsentratsioon kuni 2 %

±50 % deklareeritud väärtusest

Kontsentratsioon üle 2 % ja kuni 10 %

±50 % deklareeritud väärtusest kuni maksimaalselt 1,0 protsendipunktini absoluutväärtusena

Kontsentratsioon üle 10 %

±1,0 protsendipunkti absoluutväärtusena“;

| b) | PFCs 3 asendatakse teine rida, mis käsitleb orgaanilise süsiniku puhul lubatud hälvet, järgmisega:






  „Orgaaniline süsinik (Corg) | ±10 % suhteline hälve deklareeritud väärtusest kuni maksimaalselt 3,0 protsendipunktini absoluutväärtusena“; |
| --- | --- | --- |

b)

PFCs 3 asendatakse teine rida, mis käsitleb orgaanilise süsiniku puhul lubatud hälvet, järgmisega:

„Orgaaniline süsinik (Corg)

±10 % suhteline hälve deklareeritud väärtusest kuni maksimaalselt 3,0 protsendipunktini absoluutväärtusena“;

| c) | pärast jaotist „PFC 5: inhibiitor“ lisatakse järgmine jaotis:

  „
  PFC 6: TAIME BIOSTIMULAATOR

  Taime biostimulaatori kogus võib erineda ± 5 % deklareeritud väärtusest.“; |
| --- | --- |

c)

pärast jaotist „PFC 5: inhibiitor“ lisatakse järgmine jaotis:

„
  PFC 6: TAIME BIOSTIMULAATOR

Taime biostimulaatori kogus võib erineda ± 5 % deklareeritud väärtusest.“;

| d) | jaotise PFC 7 algusesse lisatakse järgmine tabel:






  „Deklareeritud väärtus | Deklareeritud väärtuse lubatud hälve |
| --- | --- | --- |
| Kogus | Hälve on iga koostisaineks oleva ELi väetisetoote suhtelise osakaalu summa korrutatuna selle väetisetoote PFC puhul kehtiva hälbega. Kui iga ELi väetisetoote osakaalu väetisetoodete mehaanilises segus ei ole võimalik kindlaks määrata, on hälve selle PFC hälve, mille puhul koguse hälve on kõige rangem.“ |

d)

jaotise PFC 7 algusesse lisatakse järgmine tabel:

„Deklareeritud väärtus

Deklareeritud väärtuse lubatud hälve

Kogus

Hälve on iga koostisaineks oleva ELi väetisetoote suhtelise osakaalu summa korrutatuna selle väetisetoote PFC puhul kehtiva hälbega. Kui iga ELi väetisetoote osakaalu väetisetoodete mehaanilises segus ei ole võimalik kindlaks määrata, on hälve selle PFC hälve, mille puhul koguse hälve on kõige rangem.“

---

(*)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. septembri 2003. aasta määrus (EÜ) nr 1831/2003 loomasöötades kasutatavate söödalisandite kohta (ELT L 268, 18.10.2003, lk 29).

(**)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. veebruari 2005. aasta määrus (EÜ) nr 396/2005 taimses ja loomses toidus ja söödas või nende pinnal esinevate pestitsiidide jääkide piirnormide ja nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ muutmise kohta (ELT L 70, 16.3.2005, lk 1).

(***)  Nõukogu 8. veebruari 1993. aasta määrus (EMÜ) nr 315/93, milles sätestatakse ühenduse menetlused toidus sisalduvate saasteainete suhtes (EÜT L 37, 13.2.1993, lk 1).

(****)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. mai 2002. aasta direktiiv 2002/32/EÜ, loomasöötades sisalduvate ebasoovitavate ainete kohta (EÜT L 140, 30.5.2002, lk 10).“;“

---

IV LISA

Määruse (EL) 2019/1009 IV lisa muudetakse järgmiselt.

| 1) | I osa punkt 3.2 asendatakse järgmisega:






  „3.2 | Moodulit B, millele järgneb moodul C, võib kasutada ka PFC 7 all nimetatud väetisetoodete mehaanilise segu puhul.“; |
| --- | --- | --- |

1)

I osa punkt 3.2 asendatakse järgmisega:

„3.2

Moodulit B, millele järgneb moodul C, võib kasutada ka PFC 7 all nimetatud väetisetoodete mehaanilise segu puhul.“;

| 2) | II osa muudetakse järgmiselt:






  a) | mooduli A punktis 2.2:






  i) | asendatakse alapunkt g järgmisega:






  „g) | tehtud arvutuste tulemused, läbiviidud hindamised jms;“; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

2)

II osa muudetakse järgmiselt:

a)

mooduli A punktis 2.2:

i)

asendatakse alapunkt g järgmisega:

„g)

tehtud arvutuste tulemused, läbiviidud hindamised jms;“;

| ii) | asendatakse alapunkt j järgmisega:






  „j) | kui ELi väetisetoote kroomi (Cr) üldsisaldus on üle 200 mg/kuivaine kg, teave summaarse kroomi (Cr) maksimaalse koguse ja täpse päritolu kohta.“; |
| --- | --- | --- |

ii)

asendatakse alapunkt j järgmisega:

„j)

kui ELi väetisetoote kroomi (Cr) üldsisaldus on üle 200 mg/kuivaine kg, teave summaarse kroomi (Cr) maksimaalse koguse ja täpse päritolu kohta.“;

| b) | moodulis A1 asendatakse punkti 2.2 alapunkt h järgmisega:






  „h) | tehtud arvutuste tulemused, läbiviidud hindamised jms;“; |
| --- | --- | --- |

b)

moodulis A1 asendatakse punkti 2.2 alapunkt h järgmisega:

„h)

tehtud arvutuste tulemused, läbiviidud hindamised jms;“;

| c) | mooduli B punktis 2.2:






  i) | asendatakse alapunkt g järgmisega:






  „g) | tehtud arvutuste tulemused, läbiviidud hindamised jms;“; |
| --- | --- | --- | --- |

c)

mooduli B punktis 2.2:

i)

asendatakse alapunkt g järgmisega:

„g)

tehtud arvutuste tulemused, läbiviidud hindamised jms;“;

| ii) | asendatakse alapunkt k järgmisega:






  „k) | kui ELi väetisetoote kroomi (Cr) üldsisaldus on üle 200 mg/kuivaine kg, teave summaarse kroomi (Cr) maksimaalse koguse ja täpse päritolu kohta.“; |
| --- | --- | --- |

ii)

asendatakse alapunkt k järgmisega:

„k)

kui ELi väetisetoote kroomi (Cr) üldsisaldus on üle 200 mg/kuivaine kg, teave summaarse kroomi (Cr) maksimaalse koguse ja täpse päritolu kohta.“;

| d) | mooduli D1 punktis 2.2:






  i) | asendatakse alapunkt g järgmisega:






  „g) | tehtud arvutuste tulemused, läbiviidud hindamised jms;“; |
| --- | --- | --- | --- |

d)

mooduli D1 punktis 2.2:

i)

asendatakse alapunkt g järgmisega:

„g)

tehtud arvutuste tulemused, läbiviidud hindamised jms;“;

| ii) | asendatakse alapunkt k järgmisega:






  „k) | kui ELi väetisetoote kroomi (Cr) üldsisaldus on üle 200 mg/kuivaine kg, teave summaarse kroomi (Cr) maksimaalse koguse ja täpse päritolu kohta.“ |
| --- | --- | --- |

ii)

asendatakse alapunkt k järgmisega:

„k)

kui ELi väetisetoote kroomi (Cr) üldsisaldus on üle 200 mg/kuivaine kg, teave summaarse kroomi (Cr) maksimaalse koguse ja täpse päritolu kohta.“

---

| 8.10.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 356/24 |
| --- | --- | --- | --- |

8.10.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 356/24

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) 2021/1769,

5. oktoober 2021,

millega Itaalia lipu all sõitvatele laevadele, mille kogupikkus on 18 meetrit või rohkem, kuid vähem kui 24 meetrit, kehtestatakse hiid-lehthännaku püügi keeld GFCMi geograafilistes alapiirkondades 9, 10 ja 11

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 20. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1224/2009, millega luuakse liidu kontrollisüsteem ühise kalanduspoliitika eeskirjade järgimise tagamiseks, (1) eriti selle artikli 36 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu määrusega (EL) 2021/90 (2) on kehtestatud püügivõimalused 2021. aastaks. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu määrusega (EL) 2021/90 (2) on kehtestatud püügivõimalused 2021. aastaks.

| (2) | Komisjonile esitatud teabe kohaselt loetakse hiid-lehthännakule eraldatud maksimaalne lubatud püügikoormus Vahemere üldise kalanduskomisjoni (GFCM) geograafilistes alapiirkondades 9, 10 ja 11 Itaalia lipu all sõitvate või Itaalias registreeritud laevade puhul, mille kogupikkus on 18 meetrit või rohkem, kuid vähem kui 24 meetrit, 2021. aastaks ammendatuks. |
| --- | --- |

(2)

Komisjonile esitatud teabe kohaselt loetakse hiid-lehthännakule eraldatud maksimaalne lubatud püügikoormus Vahemere üldise kalanduskomisjoni (GFCM) geograafilistes alapiirkondades 9, 10 ja 11 Itaalia lipu all sõitvate või Itaalias registreeritud laevade puhul, mille kogupikkus on 18 meetrit või rohkem, kuid vähem kui 24 meetrit, 2021. aastaks ammendatuks.

| (3) | Seepärast on vaja keelata nimetatud kalavarude rühma teatav püük, |
| --- | --- |

(3)

Seepärast on vaja keelata nimetatud kalavarude rühma teatav püük,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Koormuse ammendumine

Itaaliale 2021. aastaks lisas osutatud hiid-lehthännakuvarude rühmale eraldatud maksimaalset lubatud püügikoormust GFCMi geograafilistes alapiirkondades 9, 10 ja 11 käsitatakse ammendatuna alates lisas esitatud kuupäevast.

Artikkel 2

Keelud

Itaalia lipu all sõitvatel või Itaalias registreeritud laevadel, mille kogupikkus on 18 meetrit või rohkem, kuid vähem kui 24 meetrit, on keelatud püüda artiklis 1 nimetatud kalavarude rühma alates lisas esitatud kuupäevast. Kõnealustel laevadel on keelatud pardal hoida, ümber paigutada, ümber laadida või lossida sellist püütud kalavaru pärast nimetatud kuupäeva.

Artikkel 3

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 5. oktoober 2021

Komisjoni nimel

presidendi eest

komisjoni liige

Virginijus SINKEVIČIUS

---

(1)  
  ELT L 343, 22.12.2009, lk 1.

1

(2)  Nõukogu 28. jaanuari 2021. aasta määrus (EL) 2021/90, millega määratakse kindlaks teatavate Vahemere ja Musta mere kalavarude ja kalavarude rühmade püügi võimalused 2021. aastaks (ELT L 31, 29.1.2021, lk 1).

2

---

LISA

| Nr | 16/TQ90 |
| --- | --- |
| Liikmesriik | Itaalia |
| Püügikoormuse rühma kood | EFF2/MED2_TR3 |
| Kalavarude rühm | Hiid-lehthännak geograafilistes alapiirkondades 9, 10 ja 11 |
| Asjaomaste laevade kogupikkus | ≥ 18 m ja < 24 m |
| Lõppkuupäev | 15.8.2021 |

Nr

16/TQ90

Liikmesriik

Itaalia

Püügikoormuse rühma kood

EFF2/MED2_TR3

Kalavarude rühm

Hiid-lehthännak geograafilistes alapiirkondades 9, 10 ja 11

Asjaomaste laevade kogupikkus

≥ 18 m ja < 24 m

Lõppkuupäev

15.8.2021

---

| 8.10.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 356/27 |
| --- | --- | --- | --- |

8.10.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 356/27

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) 2021/1770,

5. oktoober 2021,

millega Itaalia lipu all sõitvatele laevadele, mille kogupikkus on 12 meetrit või rohkem, kuid vähem kui 18 meetrit, kehtestatakse hiid-lehthännaku püügi keeld GFCMi geograafilistes alapiirkondades 9, 10 ja 11

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 20. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1224/2009, millega luuakse liidu kontrollisüsteem ühise kalanduspoliitika eeskirjade järgimise tagamiseks, (1) eriti selle artikli 36 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu määrusega (EL) 2021/90 (2) on kehtestatud püügivõimalused 2021. aastaks. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu määrusega (EL) 2021/90 (2) on kehtestatud püügivõimalused 2021. aastaks.

| (2) | Komisjonile esitatud teabe kohaselt loetakse hiid-lehthännakule eraldatud maksimaalne lubatud püügikoormus Vahemere üldise kalanduskomisjoni (GFCM) geograafilistes alapiirkondades 9, 10 ja 11 Itaalia lipu all sõitvate või Itaalias registreeritud laevade puhul, mille kogupikkus on 12 meetrit või rohkem, kuid vähem kui 18 meetrit, 2021. aastaks ammendatuks. |
| --- | --- |

(2)

Komisjonile esitatud teabe kohaselt loetakse hiid-lehthännakule eraldatud maksimaalne lubatud püügikoormus Vahemere üldise kalanduskomisjoni (GFCM) geograafilistes alapiirkondades 9, 10 ja 11 Itaalia lipu all sõitvate või Itaalias registreeritud laevade puhul, mille kogupikkus on 12 meetrit või rohkem, kuid vähem kui 18 meetrit, 2021. aastaks ammendatuks.

| (3) | Seepärast on vaja keelata nimetatud kalavarude rühma teatav püük, |
| --- | --- |

(3)

Seepärast on vaja keelata nimetatud kalavarude rühma teatav püük,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Koormuse ammendumine

Itaaliale 2021. aastaks lisas osutatud hiid-lehthännakuvarude rühmale eraldatud maksimaalset lubatud püügikoormust GFCMi geograafilistes alapiirkondades 9, 10 ja 11 käsitatakse ammendatuna alates lisas esitatud kuupäevast.

Artikkel 2

Keelud

Itaalia lipu all sõitvatel või Itaalias registreeritud laevadel, mille kogupikkus on 12 meetrit või rohkem, kuid vähem kui 18 meetrit, on keelatud püüda artiklis 1 nimetatud kalavarude rühma alates lisas esitatud kuupäevast. Kõnealustel laevadel on keelatud pardal hoida, ümber paigutada, ümber laadida või lossida sellist püütud kalavaru pärast nimetatud kuupäeva.

Artikkel 3

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 5. oktoober 2021

Komisjoni nimel

presidendi eest

komisjoni liige

Virginijus SINKEVIČIUS

---

(1)  
  ELT L 343, 22.12.2009, lk 1.

1

(2)  Nõukogu 28. jaanuari 2021. aasta määrus (EL) 2021/90, millega määratakse kindlaks teatavate Vahemere ja Musta mere kalavarude ja kalavarude rühmade püügi võimalused 2021. aastaks (ELT L 31, 29.1.2021, lk 1).

2

---

LISA

| Nr | 15/TQ90 |
| --- | --- |
| Liikmesriik | Itaalia |
| Püügikoormuse rühma kood | EFF2/MED2_TR2 |
| Kalavarude rühm | Hiid-lehthännak geograafilistes alapiirkondades 9, 10 ja 11 |
| Asjaomaste laevade kogupikkus | ≥ 12 m ja < 18 m |
| Lõppkuupäev | 15.8.2021 |

Nr

15/TQ90

Liikmesriik

Itaalia

Püügikoormuse rühma kood

EFF2/MED2_TR2

Kalavarude rühm

Hiid-lehthännak geograafilistes alapiirkondades 9, 10 ja 11

Asjaomaste laevade kogupikkus

≥ 12 m ja < 18 m

Lõppkuupäev

15.8.2021

---

| 8.10.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 356/30 |
| --- | --- | --- | --- |

8.10.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 356/30

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) 2021/1771,

7. oktoober 2021,

millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 396/2005 I lisa redisepealsete osas

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. veebruari 2005. aasta määrust (EÜ) nr 396/2005 taimses ja loomses toidus ja söödas või nende pinnal esinevate pestitsiidide jääkide piirnormide ja nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ muutmise kohta, (1) ning eriti selle artiklit 4,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Sellised taimsed ja loomsed tooted, mille suhtes kohaldatakse määruses (EÜ) nr 396/2005 sätestatud pestitsiidide jääkide piirnorme ning kõnealuse määruse sätteid, on loetletud kõnealuse määruse I lisas. |
| --- | --- |

(1)

Sellised taimsed ja loomsed tooted, mille suhtes kohaldatakse määruses (EÜ) nr 396/2005 sätestatud pestitsiidide jääkide piirnorme ning kõnealuse määruse sätteid, on loetletud kõnealuse määruse I lisas.

| (2) | Komisjoni määrusega (EL) 2018/62 (2) lisati muu hulgas I lisa B osasse toode „redisepealsed“ ning seoti see toode kõnealuse lisa A osas esitatud kaubaga „lehtkapsad“. Järelikult kohaldatakse lehtkapsaste puhul kehtivaid jääkide piirnorme ka redisepealsete suhtes. |
| --- | --- |

(2)

Komisjoni määrusega (EL) 2018/62 (2) lisati muu hulgas I lisa B osasse toode „redisepealsed“ ning seoti see toode kõnealuse lisa A osas esitatud kaubaga „lehtkapsad“. Järelikult kohaldatakse lehtkapsaste puhul kehtivaid jääkide piirnorme ka redisepealsete suhtes.

| (3) | Kuna määruse (EL) 2018/62 vastuvõtmise ajal ei olnud jäägi piirnormi määramiseks tehtavate katsete andmed selle klassifikatsiooni asjakohasuse kinnitamiseks kättesaadavad, kehtestati komisjoni määrusega (EL) 2018/1049 (3) üleminekuperiood. Selleks et liikmesriigid saaksid selliseid andmeid koguda, lisati tootega „rediselehed“ seotud joonealune märkus, mille alusel ei ole selle kauba puhul vaja kohaldada lehtkapsaste suhtes kehtivat jääkide piirnormi kuni 31. detsembrini 2021. |
| --- | --- |

(3)

Kuna määruse (EL) 2018/62 vastuvõtmise ajal ei olnud jäägi piirnormi määramiseks tehtavate katsete andmed selle klassifikatsiooni asjakohasuse kinnitamiseks kättesaadavad, kehtestati komisjoni määrusega (EL) 2018/1049 (3) üleminekuperiood. Selleks et liikmesriigid saaksid selliseid andmeid koguda, lisati tootega „rediselehed“ seotud joonealune märkus, mille alusel ei ole selle kauba puhul vaja kohaldada lehtkapsaste suhtes kehtivat jääkide piirnormi kuni 31. detsembrini 2021.

| (4) | Kuna selliseid andmeid koguvad liikmesriigid teatasid hiljuti komisjonile, et andmete kogumine viibib, tuleks asjaomast üleminekuperioodi pikendada veel kolme aasta võrra, et võimaldada katsete lõpetamist ja hindamist. |
| --- | --- |

(4)

Kuna selliseid andmeid koguvad liikmesriigid teatasid hiljuti komisjonile, et andmete kogumine viibib, tuleks asjaomast üleminekuperioodi pikendada veel kolme aasta võrra, et võimaldada katsete lõpetamist ja hindamist.

| (5) | Seepärast tuleks määruse (EÜ) nr 396/2005 I lisa asjaomast joonealust märkust vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(5)

Seepärast tuleks määruse (EÜ) nr 396/2005 I lisa asjaomast joonealust märkust vastavalt muuta.

| (6) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(6)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 396/2005 I lisa B osa 3. joonealune märkus asendatakse järgmisega:

| „(3) | Jääkide piirnorme kohaldatakse redisepealsete suhtes alates 1. jaanuarist 2025.“ |
| --- | --- |

„(3)

Jääkide piirnorme kohaldatakse redisepealsete suhtes alates 1. jaanuarist 2025.“

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 7. oktoober 2021

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 70, 16.3.2005, lk 1.

1

(2)  Komisjoni 17. jaanuari 2018. aasta määrus (EL) 2018/62, millega asendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 396/2005 I lisa (ELT L 18, 23.1.2018, lk 1).

2

(3)  Komisjoni 25. juuli 2018. aasta määrus (EL) 2018/1049, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 396/2005 I lisa (ELT L 189, 26.7.2018, lk 9).

3

---