# Az Európai Unió L 366/2021

| | ISSN 1977-0731 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 366 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 64. évfolyam2021. október 15. |

ISSN 1977-0731

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 366

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

64. évfolyam2021. október 15.

---

| Tartalom | | II   Nem jogalkotási aktusok | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | | NEMZETKÖZI MEGÁLLAPODÁSOK |
| | * | Értesítés az egyrészről az Európai Közösségek és tagállamaik, másrészről a Tunéziai Köztársaság közötti társulást létrehozó euromediterrán megállapodáshoz a Horvát Köztársaság Európai Unióhoz történő csatlakozásának figyelembevétele céljából csatolt jegyzőkönyv hatálybalépéséről | 1 |
| | | RENDELETEK |
| | * | A Bizottság (EU) 2021/1810 rendelete (2021. október 14.) a 396/2005/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet II. mellékletének a fürtös áfonyában, a tőzegáfonyában, a ribiszkében és a köszmétében/egresben található ciprodinil megengedett szermaradék-határértékei tekintetében történő módosításáról (
  1
  ) | 2 |
| | * | A Bizottság (EU) 2021/1811 végrehajtási rendelete (2021. október 14.) a Kínai Népköztársaságból származó kalcium-szilícium behozatalára vonatkozó ideiglenes dömpingellenes vám kivetéséről | 17 |
| | * | A Bizottság (EU) 2021/1812 végrehajtási rendelete (2021. október 14.) a Kínai Népköztársaságból származó egyes grafitelektróda-rendszerek behozatalára vonatkozó ideiglenes dömpingellenes vám kivetéséről | 62 |
| | | HATÁROZATOK |
| | * | A Bizottság (EU) 2021/1813 végrehajtási határozata (2021. október 14.) az (EU) 2019/436 végrehajtási határozatnak a légi közlekedés földi berendezéseire, a darukra, a bányászati szerszámokra és egyéb gépekre vonatkozóan a 2006/42/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv támogatása céljából kidolgozott harmonizált szabványok tekintetében történő módosításáról, valamint az (EU) 2015/27 bizottsági végrehajtási határozat hatályon kívül helyezéséről (
  1
  ) | 109 |

Tartalom

II   Nem jogalkotási aktusok

Oldal

NEMZETKÖZI MEGÁLLAPODÁSOK

*

Értesítés az egyrészről az Európai Közösségek és tagállamaik, másrészről a Tunéziai Köztársaság közötti társulást létrehozó euromediterrán megállapodáshoz a Horvát Köztársaság Európai Unióhoz történő csatlakozásának figyelembevétele céljából csatolt jegyzőkönyv hatálybalépéséről

1

RENDELETEK

*

A Bizottság (EU) 2021/1810 rendelete (2021. október 14.) a 396/2005/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet II. mellékletének a fürtös áfonyában, a tőzegáfonyában, a ribiszkében és a köszmétében/egresben található ciprodinil megengedett szermaradék-határértékei tekintetében történő módosításáról (
  1
  )

1

2

*

A Bizottság (EU) 2021/1811 végrehajtási rendelete (2021. október 14.) a Kínai Népköztársaságból származó kalcium-szilícium behozatalára vonatkozó ideiglenes dömpingellenes vám kivetéséről

17

*

A Bizottság (EU) 2021/1812 végrehajtási rendelete (2021. október 14.) a Kínai Népköztársaságból származó egyes grafitelektróda-rendszerek behozatalára vonatkozó ideiglenes dömpingellenes vám kivetéséről

62

HATÁROZATOK

*

A Bizottság (EU) 2021/1813 végrehajtási határozata (2021. október 14.) az (EU) 2019/436 végrehajtási határozatnak a légi közlekedés földi berendezéseire, a darukra, a bányászati szerszámokra és egyéb gépekre vonatkozóan a 2006/42/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv támogatása céljából kidolgozott harmonizált szabványok tekintetében történő módosításáról, valamint az (EU) 2015/27 bizottsági végrehajtási határozat hatályon kívül helyezéséről (
  1
  )

1

109

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg. |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg.

1

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

II Nem jogalkotási aktusok

NEMZETKÖZI MEGÁLLAPODÁSOK

| 2021.10.15. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 366/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.10.15.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 366/1

---

Értesítés az egyrészről az Európai Közösségek és tagállamaik, másrészről a Tunéziai Köztársaság közötti társulást létrehozó euromediterrán megállapodáshoz a Horvát Köztársaság Európai Unióhoz történő csatlakozásának figyelembevétele céljából csatolt jegyzőkönyv hatálybalépéséről

A fent említett, az Európai Unió és a Tunéziai Köztársaság közötti, 2020. július 27-én Brüsszelben aláírt jegyzőkönyv 2021. augusztus 1-jén hatályba lépett.

---

RENDELETEK

| 2021.10.15. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 366/2 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.10.15.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 366/2

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2021/1810 RENDELETE

(2021. október 14.)

a 396/2005/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet II. mellékletének a fürtös áfonyában, a tőzegáfonyában, a ribiszkében és a köszmétében/egresben található ciprodinil megengedett szermaradék-határértékei tekintetében történő módosításáról

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a növényi és állati eredetű élelmiszerekben és takarmányokban, illetve azok felületén található megengedett növényvédőszer-maradékok határértékéről, valamint a 91/414/EGK tanácsi irányelv módosításáról szóló, 2005. február 23-i 396/2005/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 14. cikke (1) bekezdésének a) pontjára,

mivel:

| (1) | A ciprodinil tekintetében alkalmazandó szermaradék-határértékeket (a továbbiakban: MRL-ek) a 396/2005/EK rendelet II. melléklete állapította meg. |
| --- | --- |

(1)

A ciprodinil tekintetében alkalmazandó szermaradék-határértékeket (a továbbiakban: MRL-ek) a 396/2005/EK rendelet II. melléklete állapította meg.

| (2) | Egy, a ciprodinil hatóanyagot tartalmazó növényvédő szer fürtös áfonyán, tőzegáfonyán, ribiszkén és köszmétén/egresen való alkalmazásának engedélyezésére irányuló eljárás keretében – a 396/2005/EK rendelet 6. cikke (1) bekezdésének megfelelően – kérelmet nyújtottak be a Bizottsághoz az érvényben lévő MRL-ek módosítása céljából. |
| --- | --- |

(2)

Egy, a ciprodinil hatóanyagot tartalmazó növényvédő szer fürtös áfonyán, tőzegáfonyán, ribiszkén és köszmétén/egresen való alkalmazásának engedélyezésére irányuló eljárás keretében – a 396/2005/EK rendelet 6. cikke (1) bekezdésének megfelelően – kérelmet nyújtottak be a Bizottsághoz az érvényben lévő MRL-ek módosítása céljából.

| (3) | A 396/2005/EK rendelet 8. cikkének megfelelően az érintett tagállam értékelte a kérelmet, majd az értékelő jelentést továbbította a Bizottságnak. |
| --- | --- |

(3)

A 396/2005/EK rendelet 8. cikkének megfelelően az érintett tagállam értékelte a kérelmet, majd az értékelő jelentést továbbította a Bizottságnak.

| (4) | Az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (a továbbiakban: Hatóság) megvizsgálta a kérelmet és az értékelő jelentést, különös tekintettel a fogyasztókat és adott esetben az állatokat érintő kockázatokra, és a javasolt MRL-ekről indokolással ellátott véleményt (2) adott ki. Ezt a véleményt továbbította a kérelmező, a Bizottság és a tagállamok felé, és hozzáférhetővé tette a nyilvánosság számára. |
| --- | --- |

(4)

Az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (a továbbiakban: Hatóság) megvizsgálta a kérelmet és az értékelő jelentést, különös tekintettel a fogyasztókat és adott esetben az állatokat érintő kockázatokra, és a javasolt MRL-ekről indokolással ellátott véleményt (2) adott ki. Ezt a véleményt továbbította a kérelmező, a Bizottság és a tagállamok felé, és hozzáférhetővé tette a nyilvánosság számára.

| (5) | A Hatóság arra a következtetésre jutott, hogy az adatokra vonatkozó valamennyi követelmény teljesült, és a kérelmező által kért MRL-módosítás a fogyasztók biztonsága szempontjából – 27 specifikus európai fogyasztói csoport fogyasztói expozíciójának vizsgálata alapján – elfogadható. A Hatóság figyelembe vette az anyag toxikológiai tulajdonságaira vonatkozó legfrissebb információkat. Az említett anyagot esetlegesen tartalmazó élelmiszerek fogyasztása miatti, ezen anyaggal szembeni, egész életen át tartó expozíció esetén nem merült fel a megengedhető napi bevitel túllépésének kockázata. A Hatóság továbbá arra a következtetésre jutott, hogy a hatóanyag alacsony akut toxicitási profilja alapján nincs szükség akut referenciadózis megállapítására. |
| --- | --- |

(5)

A Hatóság arra a következtetésre jutott, hogy az adatokra vonatkozó valamennyi követelmény teljesült, és a kérelmező által kért MRL-módosítás a fogyasztók biztonsága szempontjából – 27 specifikus európai fogyasztói csoport fogyasztói expozíciójának vizsgálata alapján – elfogadható. A Hatóság figyelembe vette az anyag toxikológiai tulajdonságaira vonatkozó legfrissebb információkat. Az említett anyagot esetlegesen tartalmazó élelmiszerek fogyasztása miatti, ezen anyaggal szembeni, egész életen át tartó expozíció esetén nem merült fel a megengedhető napi bevitel túllépésének kockázata. A Hatóság továbbá arra a következtetésre jutott, hogy a hatóanyag alacsony akut toxicitási profilja alapján nincs szükség akut referenciadózis megállapítására.

| (6) | Az MRL-ekre vonatkozóan javasolt módosítás – a Hatóság indokolással ellátott véleménye alapján és a tárgy szempontjából lényeges tényezőket figyelembe véve – megfelel a 396/2005/EK rendelet 14. cikkének (2) bekezdésében foglalt követelményeknek. |
| --- | --- |

(6)

Az MRL-ekre vonatkozóan javasolt módosítás – a Hatóság indokolással ellátott véleménye alapján és a tárgy szempontjából lényeges tényezőket figyelembe véve – megfelel a 396/2005/EK rendelet 14. cikkének (2) bekezdésében foglalt követelményeknek.

| (7) | A 396/2005/EK rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(7)

A 396/2005/EK rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell.

| (8) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságának véleményével, |
| --- | --- |

(8)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságának véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 396/2005/EK rendelet II. melléklete e rendelet mellékletének megfelelően módosul.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2021. október 14-én.

a Bizottság részéről

az elnök

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  HL L 70., 2005.3.16., 1. o.

1

(2)  Az EFSA tudományos jelentéseinek internetes elérhetősége: http://www.efsa.europa.eu:

2

Reasoned opinion on the modification of the existing maximum residue levels for cyprodinil in blueberries, cranberries, currants and gooseberries. (Indokolással ellátott vélemény a ciprodinilre a fürtös áfonya, a tőzegáfonya, a ribiszke és a köszméte/egres vonatkozásában megállapított jelenlegi szermaradék-határértékek módosításáról). EFSA Journal 2021;19(3):6499.

---

MELLÉKLET

A 396/2005/EK rendelet II. mellékletében a ciprodinilre vonatkozó oszlop helyébe a következő szöveg lép:

„Növényvédőszer-maradékok és megengedett szermaradék-határértékek (mg/kg)

| Kódszám | Olyan csoportok és egyedi termékek, amelyekre MRL-ek alkalmazandók
   (1) | Ciprodinil (R) (F) |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| 0100000 | FRISS ÉS FAGYASZTOTT GYÜMÖLCS; FÁN TERMŐ HÉJAS GYÜMÖLCSŰEK | |
| 0110000 | Citrusfélék | 0.02 (*1) |
| 0110010 | Grapefruitfélék | |
| 0110020 | Narancs | |
| 0110030 | Citrom | |
| 0110040 | Zöld citrom/lime | |
| 0110050 | Mandarin | |
| 0110990 | Egyéb (2) | |
| 0120000 | Fán termő héjas gyümölcsűek | |
| 0120010 | Mandula | 0.02 (*1)(+) |
| 0120020 | Paradió/brazil dió | 0.04 |
| 0120030 | Kesu/kesudió | 0.04 |
| 0120040 | Gesztenye | 0.04 |
| 0120050 | Kókuszdió | 0.04 |
| 0120060 | Mogyoró | 0.04 |
| 0120070 | Ausztráliai mogyoró/makadámdió | 0.04 |
| 0120080 | Pekándió | 0.04 |
| 0120090 | Fenyőmag | 0.04 |
| 0120100 | Pisztácia | 0.02 (*1) |
| 0120110 | Dió | 0.04 |
| 0120990 | Egyéb (2) | 0.04 |
| 0130000 | Almatermésűek | 2 |
| 0130010 | Alma | |
| 0130020 | Körte | |
| 0130030 | Birsalma | |
| 0130040 | Naspolya | |
| 0130050 | Japán naspolya | |
| 0130990 | Egyéb (2) | |
| 0140000 | Csonthéjasok | 2 |
| 0140010 | Sárgabarack/kajszi | |
| 0140020 | Cseresznye | |
| 0140030 | Őszibarack | |
| 0140040 | Szilva | |
| 0140990 | Egyéb (2) | |
| 0150000 | Bogyósgyümölcsűek | |
| 0151000 | a) | Szőlő |

Kódszám

Olyan csoportok és egyedi termékek, amelyekre MRL-ek alkalmazandók
   (1)

Ciprodinil (R) (F)

(1)

(2)

(3)

0100000

FRISS ÉS FAGYASZTOTT GYÜMÖLCS; FÁN TERMŐ HÉJAS GYÜMÖLCSŰEK

0110000

Citrusfélék

0.02 (*1)

0110010

Grapefruitfélék

0110020

Narancs

0110030

Citrom

0110040

Zöld citrom/lime

0110050

Mandarin

0110990

Egyéb (2)

0120000

Fán termő héjas gyümölcsűek

0120010

Mandula

0.02 (*1)(+)

0120020

Paradió/brazil dió

0.04

0120030

Kesu/kesudió

0.04

0120040

Gesztenye

0.04

0120050

Kókuszdió

0.04

0120060

Mogyoró

0.04

0120070

Ausztráliai mogyoró/makadámdió

0.04

0120080

Pekándió

0.04

0120090

Fenyőmag

0.04

0120100

Pisztácia

0.02 (*1)

0120110

Dió

0.04

0120990

Egyéb (2)

0.04

0130000

Almatermésűek

2

0130010

Alma

0130020

Körte

0130030

Birsalma

0130040

Naspolya

0130050

Japán naspolya

0130990

Egyéb (2)

0140000

Csonthéjasok

2

0140010

Sárgabarack/kajszi

0140020

Cseresznye

0140030

Őszibarack

0140040

Szilva

0140990

Egyéb (2)

0150000

Bogyósgyümölcsűek

0151000

a)

Szőlő

3

0151010

Csemegeszőlő

0151020

Borszőlő

0152000

| b) | Szamóca |
| --- | --- |

b)

Szamóca

5

0153000

| c) | Vesszőn termő bogyósgyümölcsűek |
| --- | --- |

c)

Vesszőn termő bogyósgyümölcsűek

0153010

Feketeszeder

3

0153020

Hamvas szeder

0.02 (*1)

0153030

Málna (piros és sárga)

3

0153990

Egyéb (2)

0.02 (*1)

0154000

| d) | Egyéb bogyósgyümölcsűek |
| --- | --- |

d)

Egyéb bogyósgyümölcsűek

0154010

Fürtös áfonya

8

0154020

Tőzegáfonya

8

0154030

Ribiszke (fekete, piros és fehér)

8

0154040

Köszméte/egres (zöld, piros és sárga)

8

0154050

Csipkebogyó

3

0154060

Faeper (fekete és fehér)

3

0154070

Azarólgalagonya/franciagalagonya

3

0154080

Fekete bodza

3

0154990

Egyéb (2)

3

0160000

Egyéb gyümölcsök

0161000

| a) | ehető héjúak |
| --- | --- |

a)

ehető héjúak

0161010

Datolya

0.02 (*1)

0161020

Füge

0.02 (*1)

0161030

Étkezési olajbogyó

0.02 (*1)

0161040

Kumkvat/japán törpemandarin

0.02 (*1)

0161050

Karambola/uborkafa

0.02 (*1)

0161060

Kakiszilva/datolyaszilva

2

0161070

Jávai szilva/dzsambolán

0.02 (*1)

0161990

Egyéb (2)

0.02 (*1)

0162000

| b) | kisebbek, nem ehető héjúak |
| --- | --- |

b)

kisebbek, nem ehető héjúak

0.02 (*1)

0162010

Kivi (zöld, piros, sárga)

0162020

Licsiszilva/kínai ikerszilva

0162030

Passiógyümölcs/marakuja

0162040

Töviskörte/fügekaktusz

0162050

Csillagalma

0162060

Amerikai datolyaszilva/virginiai szilva

0162990

Egyéb (2)

0163000

| c) | nagyobbak, nem ehető héjúak |
| --- | --- |

c)

nagyobbak, nem ehető héjúak

0163010

Avokádó

1

0163020

Banán

0.02 (*1)

0163030

Mangó

0.02 (*1)

0163040

Papája

0.02 (*1)

0163050

Gránátalma

5

0163060

Csirimojó/krémalma

0.02 (*1)

0163070

Guáva/guajava

05-janv

0163080

Ananász

0.02 (*1)

0163090

Kenyérgyümölcs

0.02 (*1)

0163100

Durián

0.02 (*1)

0163110

Tüskés annóna

0.02 (*1)

0163990

Egyéb (2)

0.02 (*1)

0200000

FRISS ÉS FAGYASZTOTT ZÖLDSÉGEK

0210000

Gyökér- és gyökgumós zöldségek

0211000

| a) | burgonya |
| --- | --- |

a)

burgonya

0.02 (*1)

0212000

| b) | trópusi gyökér- és gumós zöldségek |
| --- | --- |

b)

trópusi gyökér- és gumós zöldségek

0.02 (*1)

0212010

Kasszava gyökér/manióka

0212020

Édesburgonya/batáta

0212030

Jamszgyökér

0212040

Nyílgyökér

0212990

Egyéb (2)

0213000

| c) | egyéb gyökér- és gyökgumós zöldségek, a cukorrépa kivételével |
| --- | --- |

c)

egyéb gyökér- és gyökgumós zöldségek, a cukorrépa kivételével

0213010

Cékla

05-janv

0213020

Sárgarépa

05-janv

0213030

Gumós zeller

0.3

0213040

Torma

05-janv

0213050

Csicsóka

0.02 (*1)

0213060

Pasztinák/paszternák

05-janv

0213070

Petrezselyemgyökér

05-janv

0213080

Retek

0.3

0213090

Bakszakáll

05-janv

0213100

Karórépa

0.02 (*1)

0213110

Tarlórépa

0.02 (*1)

0213990

Egyéb (2)

0.02 (*1)

0220000

Hagymafélék

0220010

Fokhagyma

0.07

0220020

Vöröshagyma

0.3

0220030

Salotta/mogyoróhagyma

0.07

0220040

Újhagyma/zöldhagyma és téli sarjadékhagyma

0.8

0220990

Egyéb (2)

0.02 (*1)

0230000

Termésükért termesztett zöldségek

0231000

| a) | burgonyafélék és mályvafélék |
| --- | --- |

a)

burgonyafélék és mályvafélék

0231010

Paradicsom

05-janv

0231020

Étkezési paprika

05-janv

0231030

Padlizsán/tojásgyümölcs

05-janv

0231040

Okra/bámia

0.02 (*1)

0231990

Egyéb (2)

0.02 (*1)

0232000

| b) | kabakosok – ehető héjúak |
| --- | --- |

b)

kabakosok – ehető héjúak

0.5

0232010

Uborka

0232020

Apró uborka

0232030

Cukkini

0232990

Egyéb (2)

0233000

| c) | kabakosok – nem ehető héjúak |
| --- | --- |

c)

kabakosok – nem ehető héjúak

0.6

0233010

Dinnye

0233020

Sütőtök

0233030

Görögdinnye

0233990

Egyéb (2)

0234000

| d) | csemegekukorica |
| --- | --- |

d)

csemegekukorica

0.02 (*1)

0239000

| e) | egyéb termésükért termesztett zöldségek |
| --- | --- |

e)

egyéb termésükért termesztett zöldségek

0.02 (*1)

0240000

Káposztafélék (nem tartalmazza a káposztafélék gyökereit és kis levelű terményeit)

0241000

| a) | virágukért termesztett káposztafélék |
| --- | --- |

a)

virágukért termesztett káposztafélék

2

0241010

Brokkoli

0241020

Karfiol

0241990

Egyéb (2)

0242000

| b) | fejképző káposztafélék |
| --- | --- |

b)

fejképző káposztafélék

0242010

Kelbimbó

0.02 (*1)

0242020

Fejeskáposzta

0.7

0242990

Egyéb (2)

0.02 (*1)

0243000

| c) | leveles káposzta |
| --- | --- |

c)

leveles káposzta

0.02 (*1)

0243010

Kínai kel/pekingi káposzta/pe-tsai

0243020

Kel

0243990

Egyéb (2)

0244000

| d) | karalábé |
| --- | --- |

d)

karalábé

0.02 (*1)

0250000

Levélzöldségek, fűszernövények és ehető virágok

0251000

| a) | saláta és egyéb salátafélék |
| --- | --- |

a)

saláta és egyéb salátafélék

15

0251010

Galambbegysaláta

0251020

Fejessaláta-félék

0251030

Endívia/széles levelű batáviai endívia

0251040

Kerti zsázsa/közönséges borbálafű, valamint egyéb csírák és hajtások

0251050

Közönséges borbálafű/szárazföldi zsázsa

0251060

Borsmustár/rukkola

0251070

Vörös mustár

0251080

Kis levelű termények (a Brassica fajok is)

0251990

Egyéb (2)

0252000

| b) | spenót és hasonló levelek |
| --- | --- |

b)

spenót és hasonló levelek

15

0252010

Spenótfélék

0252020

Kövér porcsin

0252030

Mangold

0252990

Egyéb (2)

0253000

| c) | szőlőlevél és hasonló fajták |
| --- | --- |

c)

szőlőlevél és hasonló fajták

0.02 (*1)

0254000

| d) | vízitorma |
| --- | --- |

d)

vízitorma

0.02 (*1)

0255000

| e) | cikóriasaláta |
| --- | --- |

e)

cikóriasaláta

0.06

0256000

| f) | fűszernövények és ehető virágok |
| --- | --- |

f)

fűszernövények és ehető virágok

40

0256010

Turbolya

0256020

Metélőhagyma

0256030

Zellerlevél

0256040

Petrezselyemlevél/metélőpetrezselyem

0256050

Zsálya

0256060

Rozmaring

0256070

Kakukkfű

0256080

Bazsalikom, valamint ehető virágok

0256090

Babérlevél

0256100

Tárkony

0256990

Egyéb (2)

0260000

Hüvelyes zöldségek

0260010

Bab (hüvelyben)

2

0260020

Bab (hüvely nélkül)

0.08

0260030

Borsó (hüvelyben)

2

0260040

Borsó (hüvely nélkül)

0.08

0260050

Lencse

0.2

0260990

Egyéb (2)

0.02 (*1)

0270000

Szárukért termesztett zöldségek

0270010

Spárga

0.02 (*1)

0270020

Kardonna/szúrós articsóka

0.02 (*1)

0270030

Szárzeller

30

0270040

Olasz édeskömény

4

0270050

Articsóka

4

0270060

Póréhagyma

0.02 (*1)

0270070

Rebarbara

2

0270080

Bambuszrügy

0.02 (*1)

0270090

Pálmafa csúcsrügy

0.02 (*1)

0270990

Egyéb (2)

0.02 (*1)

0280000

Gombák, mohák és zuzmók

0.02 (*1)

0280010

Termesztett gomba

0280020

Vadgomba

0280990

Moha és zuzmó

0290000

Algák és prokarióta szervezetek

0.02 (*1)

0300000

HÜVELYESEK

0300010

Bab

0.2

0300020

Lencse

0.02 (*1)

0300030

Borsó

0.1

0300040

Csillagfürt/farkasbab

0.1

0300990

Egyéb (2)

0.02 (*1)

0400000

OLAJOS MAGVAK ÉS OLAJTARTALMÚ GYÜMÖLCSÖK

0401000

Olajos magvak

0401010

Lenmag

0.02 (*1)

0401020

Földimogyoró/amerikai mogyoró

0.02 (*1)

0401030

Mák

0.02 (*1)

0401040

Szezámmag

0.02 (*1)

0401050

Napraforgómag

0.02 (*1)

0401060

Repcemag

0.02

0401070

Szójabab

0.02 (*1)

0401080

Mustármag

0.02 (*1)

0401090

Gyapotmag

0.02 (*1)

0401100

Tökmag

0.02 (*1)

0401110

Pórsáfránymag

0.02 (*1)

0401120

Borágó magja

0.02 (*1)

0401130

Gomborkamag

0.02 (*1)

0401140

Kendermag

0.02 (*1)

0401150

Ricinusbab

0.02 (*1)

0401990

Egyéb (2)

0.02 (*1)

0402000

Olajtartalmú gyümölcsök

0.02 (*1)

0402010

Olajbogyó olajkinyerésre

0402020

Olajpálma magja

0402030

Afrikai olajpálma gyümölcs

0402040

Kapok

0402990

Egyéb (2)

0500000

GABONAFÉLÉK

0500010

Árpa

4

0500020

Hajdina és egyéb álgabonafélék

0.02 (*1)

0500030

Kukorica

0.02 (*1)

0500040

Köles

0.02 (*1)

0500050

Zab

4

0500060

Rizs

0.02 (*1)

0500070

Rozs

0.5

0500080

Cirok

0.02 (*1)

0500090

Búza

0.5

0500990

Egyéb (2)

0.02 (*1)

0600000

KÁVÉ, TEA, GYÓGYNÖVÉNYTEA, KAKAÓ ÉS SZENTJÁNOSKENYÉR

0610000

Tea

0.1 (*1)

0620000

Kávébab

0.1 (*1)

0630000

Gyógyteafőzet a következőből:

0631000

| a) | virág |
| --- | --- |

a)

virág

0.1 (*1)

0631010

Kamilla

0631020

Rozella/szudáni hibiszkusz

0631030

Rózsa

0631040

Jázminvirág/fehér jázmin

0631050

Kislevelű hárs

0631990

Egyéb (2)

0632000

| b) | levelek és fűszernövények |
| --- | --- |

b)

levelek és fűszernövények

0.1 (*1)

0632010

Kerti szamóca

0632020

Vörös fokföldirekettye/rooibos

0632030

Maté

0632990

Egyéb (2)

0633000

| c) | gyökér |
| --- | --- |

c)

gyökér

1.5(+)

0633010

Macskagyökér

(+)

0633020

Ginszeng

(+)

0633990

Egyéb (2)

(+)

0639000

| d) | a növény bármely más részei |
| --- | --- |

d)

a növény bármely más részei

0.1 (*1)

0640000

Kakaóbab

0.1 (*1)

0650000

Szentjánoskenyér

0.1 (*1)

0700000

KOMLÓ

0.1 (*1)

0800000

FŰSZEREK

0810000

Mag

0.1 (*1)

0810010

Ánizsmag

0810020

Fekete kömény

0810030

Zeller

0810040

Koriander/kerti koriander

0810050

Kömény

0810060

Kapor

0810070

Édeskömény

0810080

Görögszéna/lepkeszeg

0810090

Szerecsendió

0810990

Egyéb (2)

0820000

Termés

0.1 (*1)

0820010

Szegfűbors

0820020

Szecsuáni bors

0820030

Kömény

0820040

Kardamom

0820050

Borókabogyó

0820060

Borsfélék (fekete, zöld és fehér)

0820070

Vanília

0820080

Tamarinduszgyümölcs

0820990

Egyéb (2)

0830000

Kéreg

0.1 (*1)

0830010

Fahéj

0830990

Egyéb (2)

0840000

Gyökér és rizóma

0840010

Édesgyökér

1.5(+)

0840020

Gyömbér (10)

0840030

Kurkuma/indiai sáfrány

1.5(+)

0840040

Torma (11)

0840990

Egyéb (2)

1.5(+)

0850000

Bimbó

0.1 (*1)

0850010

Szegfűszeg

0850020

Kapribogyó

0850990

Egyéb (2)

0860000

Virágbibe

0.1 (*1)

0860010

Sáfrány

0860990

Egyéb (2)

0870000

Magköpeny

0.1 (*1)

0870010

Szerecsendió-virág/mácisz

0870990

Egyéb (2)

0900000

CUKORTERMŐ NÖVÉNYEK

0.02 (*1)

0900010

Cukorrépagyökér

0900020

Cukornád

0900030

Cikóriagyökér

0900990

Egyéb (2)

1000000

ÁLLATI EREDETŰ TERMÉKEK – SZÁRAZFÖLDI ÁLLATOK

1010000

Áruk a következő állatokból

(+)

1011000

| a) | sertés |
| --- | --- |

a)

sertés

0.02 (*1)(+)

1011010

Izom

(+)

1011020

Zsír

(+)

1011030

Máj

(+)

1011040

Vese

(+)

1011050

Ehető belsőség (a máj és a vese kivételével)

(+)

1011990

Egyéb (2)

(+)

1012000

| b) | szarvasmarha |
| --- | --- |

b)

szarvasmarha

1012010

Izom

0.02 (*1)(+)

1012020

Zsír

0.02 (*1)(+)

1012030

Máj

0.05(+)

1012040

Vese

0.05(+)

1012050

Ehető belsőség (a máj és a vese kivételével)

0.02 (*1)(+)

1012990

Egyéb (2)

0.02 (*1)(+)

1013000

| c) | juh |
| --- | --- |

c)

juh

1013010

Izom

0.02 (*1)(+)

1013020

Zsír

0.02 (*1)(+)

1013030

Máj

0.05(+)

1013040

Vese

0.05(+)

1013050

Ehető belsőség (a máj és a vese kivételével)

0.02 (*1)(+)

1013990

Egyéb (2)

0.02 (*1)(+)

1014000

| d) | kecske |
| --- | --- |

d)

kecske

1014010

Izom

0.02 (*1)(+)

1014020

Zsír

0.02 (*1)(+)

1014030

Máj

0.05(+)

1014040

Vese

0.05(+)

1014050

Ehető belsőség (a máj és a vese kivételével)

0.02 (*1)(+)

1014990

Egyéb (2)

0.02 (*1)(+)

1015000

| e) | lófélék |
| --- | --- |

e)

lófélék

1015010

Izom

0.02 (*1)(+)

1015020

Zsír

0.02 (*1)(+)

1015030

Máj

0.05(+)

1015040

Vese

0.05(+)

1015050

Ehető belsőség (a máj és a vese kivételével)

0.02 (*1)(+)

1015990

Egyéb (2)

0.02 (*1)(+)

1016000

| f) | baromfi |
| --- | --- |

f)

baromfi

0.02 (*1)(+)

1016010

Izom

(+)

1016020

Zsír

(+)

1016030

Máj

(+)

1016040

Vese

1016050

Ehető belsőség (a máj és a vese kivételével)

(+)

1016990

Egyéb (2)

(+)

1017000

| g) | egyéb szárazföldi haszonállatok |
| --- | --- |

g)

egyéb szárazföldi haszonállatok

1017010

Izom

0.02 (*1)(+)

1017020

Zsír

0.02 (*1)(+)

1017030

Máj

0.05(+)

1017040

Vese

0.05(+)

1017050

Ehető belsőség (a máj és a vese kivételével)

0.02 (*1)(+)

1017990

Egyéb (2)

0.02 (*1)(+)

1020000

Tej

0.02 (*1)(+)

1020010

Szarvasmarha

(+)

1020020

Juh

(+)

1020030

Kecske

(+)

1020040

Ló

1020990

Egyéb (2)

1030000

Madártojás

0.02 (*1)(+)

1030010

Csirke

(+)

1030020

Kacsa

(+)

1030030

Liba

(+)

1030040

Fürj

(+)

1030990

Egyéb (2)

(+)

1040000

Méz és egyéb méhészeti termékek (7)

0.05 (*1)

1050000

Kétéltűek és hüllők

0.02 (*1)

1060000

Szárazföldi gerinctelen állatok

0.02 (*1)

1070000

Vadon élő szárazföldi gerincesek

0.02 (*1)

1100000

ÁLLATI EREDETŰ TERMÉKEK – HALAK, HALTERMÉKEK ÉS EGYÉB TENGERI ÉS ÉDESVÍZI ÉLELMISZERIPARI TERMÉKEK (8)

1200000

KIZÁRÓLAG ÁLLATI TAKARMÁNY-ELŐÁLLÍTÁSBAN HASZNÁLT NÖVÉNYI TERMÉKEK VAGY EZEK RÉSZEI (8)

1300000

FELDOLGOZOTT ÉLELMISZEREK (9)

Ciprodinil (R) (F)

| (R) | A szermaradék meghatározása a következő növényvédőszer-kódszám kombinációk esetében különböző: Ciprodinil – kód: 1000000, kivéve 1020000, 1040000: Ciprodinil (ciprodinil és [szabad] CGA 304075 összesen, ciprodinilben kifejezve); Ciprodinil – kód: 1020000: Ciprodinil (ciprodinil és [szabad és konjugált] CGA 304075 összesen, ciprodinilben kifejezve) |
| --- | --- |

(R)

| (F) | Zsírban oldódó |
| --- | --- |

(F)

Az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság megállapította, hogy az analitikai és/vagy megerősítő módszerekkel kapcsolatban egyes információk nem állnak rendelkezésre. Az MRL felülvizsgálata során a Bizottság figyelembe fogja venni az első mondatban említett információkat, amennyiben azokat 2017. március 14-ig benyújtják, vagy az információk benyújtásának elmaradása esetén azok hiányát.

0120010 Mandula

0633000c) Gyökér

0633010 Macskagyökér

0633020 Ginszeng

0633990 Egyéb (2)

0840010 Édesgyökér

0840030 Kurkuma/indiai sáfrány

0840990Egyéb (2)

1000000 ÁLLATI EREDETŰ TERMÉKEK – SZÁRAZFÖLDI ÁLLATOK

1010000 Áruk a következő állatokból

1011000 a) sertés

1011010 Izom

1011020 Zsír

1011030 Máj

1011040 Vese

1011050 Ehető belsőség (a máj és a vese kivételével)

1011990 Egyéb (2)

1012000 b) szarvasmarha

1012010 Izom

1012020 Zsír

1012030 Máj

1012040Vese

1012050 Ehető belsőség (a máj és a vese kivételével)

1012990 Egyéb (2)

1013000 c) juh

1013010 Izom

1013020 Zsír

1013030 Máj

1013040 Vese

1013050 Ehető belsőség (a máj és a vese kivételével)

1013990 Egyéb (2)

1014000 d) kecske

1014010Izom

1014020 Zsír

1014030 Máj

1014040Vese

1014050 Ehető belsőség (a máj és a vese kivételével)

1014990 Egyéb (2)

1015000e) lófélék

1015010 Izom

1015020 Zsír

1015030 Máj

1015040 Vese

1015050Ehető belsőség (a máj és a vese kivételével)

1015990 Egyéb (2)

1016000 f) baromfi

1016010Izom

1016020 Zsír

1016030 Máj

1016050 Ehető belsőség (a máj és a vese kivételével)

1016990 Egyéb (2)

1017000 g) egyéb szárazföldi haszonállatok

1017010 Izom

1017020 Zsír

1017030 Máj

1017040 Vese

1017050 Ehető belsőség (a máj és a vese kivételével)

1017990 Egyéb (2)

1020000Tej

1020010 Szarvasmarha

1020020 Juh

1020030 Kecske

1030000 Madártojás

1030010 Csirke

1030020 Kacsa

1030030 Liba

1030040 Fürj

1030990 Egyéb (2)”

---

(*1)  Az analitikai kimutathatóság alsó határát mutatja

*1

(1)  Azon növényi és állati eredetű termékek teljes listája, amelyekre MRL-ek vonatkoznak, az I. mellékletben található.

1

---

| 2021.10.15. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 366/17 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.10.15.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 366/17

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2021/1811 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2021. október 14.)

a Kínai Népköztársaságból származó kalcium-szilícium behozatalára vonatkozó ideiglenes dömpingellenes vám kivetéséről

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az Európai Unióban tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2016. június 8-i (EU) 2016/1036 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: az alaprendelet) és különösen annak 7. cikkére,

a tagállamokkal való konzultációt követően,

mivel:

1.   ELJÁRÁS

ELJÁRÁS

1.1.   Az eljárás megindítása

Az eljárás megindítása

| (1) | Az Európai Bizottság (a továbbiakban: Bizottság) 2021. február 18-án az alaprendelet 5. cikke alapján dömpingellenes vizsgálatot indított a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: Kína) származó kalcium-szilícium Unióba érkező behozatalára vonatkozóan. Az eljárás megindításáról a Bizottság értesítést tett közzé az Európai Unió Hivatalos Lapjában (2) (a továbbiakban: az eljárás megindításáról szóló értesítés). |
| --- | --- |

(1)

Az Európai Bizottság (a továbbiakban: Bizottság) 2021. február 18-án az alaprendelet 5. cikke alapján dömpingellenes vizsgálatot indított a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: Kína) származó kalcium-szilícium Unióba érkező behozatalára vonatkozóan. Az eljárás megindításáról a Bizottság értesítést tett közzé az Európai Unió Hivatalos Lapjában (2) (a továbbiakban: az eljárás megindításáról szóló értesítés).

Európai Unió Hivatalos Lapjában

2

| (2) | A Bizottság a vizsgálatot az Euroalliages (a továbbiakban: panaszos) 2021. január 4-én benyújtott panaszát követően indította el. A panaszt a panaszos az alaprendelet 5. cikkének (4) bekezdése értelmében a kalcium-szilíciummal foglalkozó uniós gazdasági ágazat nevében nyújtotta be. A panaszban foglalt, a dömpinggel és az abból eredő jelentős kárral kapcsolatos bizonyítékok elegendőek voltak a vizsgálat megindításához. |
| --- | --- |

(2)

A Bizottság a vizsgálatot az Euroalliages (a továbbiakban: panaszos) 2021. január 4-én benyújtott panaszát követően indította el. A panaszt a panaszos az alaprendelet 5. cikkének (4) bekezdése értelmében a kalcium-szilíciummal foglalkozó uniós gazdasági ágazat nevében nyújtotta be. A panaszban foglalt, a dömpinggel és az abból eredő jelentős kárral kapcsolatos bizonyítékok elegendőek voltak a vizsgálat megindításához.

| (3) | Az alaprendelet 14. cikkének (5a) bekezdése értelmében a Bizottságnak az előzetes tájékoztatási időszak alatt nyilvántartásba kell vennie a dömpingellenes vizsgálat tárgyát képező behozatalokat, kivéve, ha az 5. cikk értelmében elegendő bizonyítékkal rendelkezik arra vonatkozóan, hogy a 10. cikk (4) bekezdésének c) vagy d) pontjában foglalt követelmények nem teljesülnek. |
| --- | --- |

(3)

Az alaprendelet 14. cikkének (5a) bekezdése értelmében a Bizottságnak az előzetes tájékoztatási időszak alatt nyilvántartásba kell vennie a dömpingellenes vizsgálat tárgyát képező behozatalokat, kivéve, ha az 5. cikk értelmében elegendő bizonyítékkal rendelkezik arra vonatkozóan, hogy a 10. cikk (4) bekezdésének c) vagy d) pontjában foglalt követelmények nem teljesülnek.

| (4) | A vizsgált ügyben a panaszos nem kérte a nyilvántartásba vételt, és a Bizottság megállapította, hogy a d) pontban foglalt követelmények nem teljesültek, mivel a vizsgálati időszak alatt kárt okozó behozatal szintjétől eltekintve a behozatal ezt követően nem nőtt jelentősen. Az Eurostat adatai szerint a Kínából származó behozatal volumene a vizsgálat megindítását követő első négy hónapban (vagyis 2021 márciusa és júniusa között) 86 %-kal csökkent a vizsgálati időszak azonos hónapjaihoz képest. A vizsgálat megindítását követő első négy hónapban a Kínából származó átlagos behozatal mértéke 74 %-kal csökkent a vizsgálati időszak alatti havi átlagos behozatalhoz képest. Ezért a Bizottság nem vette nyilvántartásba az előzetes tájékoztatási időszak alatti behozatalt. |
| --- | --- |

(4)

A vizsgált ügyben a panaszos nem kérte a nyilvántartásba vételt, és a Bizottság megállapította, hogy a d) pontban foglalt követelmények nem teljesültek, mivel a vizsgálati időszak alatt kárt okozó behozatal szintjétől eltekintve a behozatal ezt követően nem nőtt jelentősen. Az Eurostat adatai szerint a Kínából származó behozatal volumene a vizsgálat megindítását követő első négy hónapban (vagyis 2021 márciusa és júniusa között) 86 %-kal csökkent a vizsgálati időszak azonos hónapjaihoz képest. A vizsgálat megindítását követő első négy hónapban a Kínából származó átlagos behozatal mértéke 74 %-kal csökkent a vizsgálati időszak alatti havi átlagos behozatalhoz képest. Ezért a Bizottság nem vette nyilvántartásba az előzetes tájékoztatási időszak alatti behozatalt.

1.2.   Érdekelt felek

Érdekelt felek

| (5) | A Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítésben felkérte az érdekelt feleket, hogy a vizsgálatban való részvétel érdekében vegyék fel vele a kapcsolatot. A Bizottság emellett külön tájékoztatta a panaszost, a többi ismert uniós gyártót, az ismert exportáló gyártókat és a kínai hatóságokat, valamint az ismert importőröket, szállítókat és felhasználókat a vizsgálat megindításáról, és felkérte őket az abban való részvételre. |
| --- | --- |

(5)

A Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítésben felkérte az érdekelt feleket, hogy a vizsgálatban való részvétel érdekében vegyék fel vele a kapcsolatot. A Bizottság emellett külön tájékoztatta a panaszost, a többi ismert uniós gyártót, az ismert exportáló gyártókat és a kínai hatóságokat, valamint az ismert importőröket, szállítókat és felhasználókat a vizsgálat megindításáról, és felkérte őket az abban való részvételre.

| (6) | Az érdekelt felek lehetőséget kaptak arra, hogy észrevételeket tegyenek a vizsgálat megindításával kapcsolatban, és kérjék a Bizottság és/vagy a kereskedelmi ügyekben eljáró meghallgató tisztviselő előtti meghallgatásukat. |
| --- | --- |

(6)

Az érdekelt felek lehetőséget kaptak arra, hogy észrevételeket tegyenek a vizsgálat megindításával kapcsolatban, és kérjék a Bizottság és/vagy a kereskedelmi ügyekben eljáró meghallgató tisztviselő előtti meghallgatásukat.

| (7) | A vizsgálat e szakaszában nem kértek meghallgatást. |
| --- | --- |

(7)

A vizsgálat e szakaszában nem kértek meghallgatást.

1.3.   Az eljárás megindításával kapcsolatos észrevételek

Az eljárás megindításával kapcsolatos észrevételek

| (8) | A Bizottság az eljárás megindításával kapcsolatban az Eurofertől és a Német Acélszövetségtől (Wirtschaftsvereinigung Stahl) kapott észrevételeket, amelyek a vizsgálat megszüntetését kérelmezték. |
| --- | --- |

(8)

A Bizottság az eljárás megindításával kapcsolatban az Eurofertől és a Német Acélszövetségtől (Wirtschaftsvereinigung Stahl) kapott észrevételeket, amelyek a vizsgálat megszüntetését kérelmezték.

| (9) | Az Eurofer előadta, hogy az uniós gazdasági ágazat gyenge teljesítményének fő oka az acélgyártás visszaesése, nem pedig a kínai behozatal, és hogy a panasz emiatt nem állapított meg ok-okozati összefüggést a kínai behozatal és az uniós gazdasági ágazat helyzete között. Az Eurofer azzal is érvelt, hogy a panaszos nem szolgáltatott semmiféle információt arra vonatkozóan, hogy a kalcium-szilícium-gyártók milyen mértékben tudnak más ferroötvözeteket gyártani ugyanazokon a gépeken. Az Eurofer továbbá előadta, hogy a panaszos nem elemezte megfelelően a dömpingelt behozataltól eltérő olyan tényezőket, amelyek esetlegesen az uniós kalcium-szilícium-ágazat helyzetéhez vezethettek (mint például a Covid19-világjárvány és az acéliparban kialakult kapacitásfelesleggel való összefüggés). Az Eurofer továbbá előadta, hogy az állítólagos kínai importnövekedéseket nem lehetett összeegyeztetni a 7202 99 80 KN-kódra vonatkozó Eurostat/COMEXT behozatali adatokkal. Ezen adatok szerint a Kínából érkező behozatal növekedése nem volt megfigyelhető a vizsgálati időszak alatt, míg a Brazíliából érkező behozatal jóval nagyobb mértékben növekedett. Továbbá a jövedelmezőséget illetően az Eurofer és a Német Acélszövetség azt állította, hogy annak csökkenése az utóbbi több mint tízéves időszak legsúlyosabb gazdasági válságának logikus következménye. Az Eurofer szerint a panaszos nem megfelelő teljesítményének oka az általános gazdasági helyzetnek tulajdonítható, nem pedig a behozatalnak. A költségek kapcsán az Eurofer felhívta a figyelmet arra, hogy a panaszos állításával ellentétben a vizsgálati időszakban az energiaköltségek csökkentek, és emiatt nem járulhattak hozzá a költségek növekedéséhez. Az Eurofer hozzátette, hogy az acél iránti alacsonyabb kereslet miatt a fix költségek nem emelkedtek. A Német Acélszövetség véleménye szerint azt is figyelembe kell venni, hogy a kínai ötvözőelem-gyártók az alacsonyabb energia- és munkaerőköltségek miatt, valamint a saját nyersanyagforrásaiknak köszönhetően érzékelhető komparatív költségelőnyt élveznek az ötvözetek gyártása terén. Ez állítólagosan arra engedett következtetni, hogy a jövedelmezőség csökkenését nem a kínai behozatal váltotta ki, hanem az általános gazdasági helyzet és a Covid19-világjárvány logikus következménye volt. |
| --- | --- |

(9)

Az Eurofer előadta, hogy az uniós gazdasági ágazat gyenge teljesítményének fő oka az acélgyártás visszaesése, nem pedig a kínai behozatal, és hogy a panasz emiatt nem állapított meg ok-okozati összefüggést a kínai behozatal és az uniós gazdasági ágazat helyzete között. Az Eurofer azzal is érvelt, hogy a panaszos nem szolgáltatott semmiféle információt arra vonatkozóan, hogy a kalcium-szilícium-gyártók milyen mértékben tudnak más ferroötvözeteket gyártani ugyanazokon a gépeken. Az Eurofer továbbá előadta, hogy a panaszos nem elemezte megfelelően a dömpingelt behozataltól eltérő olyan tényezőket, amelyek esetlegesen az uniós kalcium-szilícium-ágazat helyzetéhez vezethettek (mint például a Covid19-világjárvány és az acéliparban kialakult kapacitásfelesleggel való összefüggés). Az Eurofer továbbá előadta, hogy az állítólagos kínai importnövekedéseket nem lehetett összeegyeztetni a 7202 99 80 KN-kódra vonatkozó Eurostat/COMEXT behozatali adatokkal. Ezen adatok szerint a Kínából érkező behozatal növekedése nem volt megfigyelhető a vizsgálati időszak alatt, míg a Brazíliából érkező behozatal jóval nagyobb mértékben növekedett. Továbbá a jövedelmezőséget illetően az Eurofer és a Német Acélszövetség azt állította, hogy annak csökkenése az utóbbi több mint tízéves időszak legsúlyosabb gazdasági válságának logikus következménye. Az Eurofer szerint a panaszos nem megfelelő teljesítményének oka az általános gazdasági helyzetnek tulajdonítható, nem pedig a behozatalnak. A költségek kapcsán az Eurofer felhívta a figyelmet arra, hogy a panaszos állításával ellentétben a vizsgálati időszakban az energiaköltségek csökkentek, és emiatt nem járulhattak hozzá a költségek növekedéséhez. Az Eurofer hozzátette, hogy az acél iránti alacsonyabb kereslet miatt a fix költségek nem emelkedtek. A Német Acélszövetség véleménye szerint azt is figyelembe kell venni, hogy a kínai ötvözőelem-gyártók az alacsonyabb energia- és munkaerőköltségek miatt, valamint a saját nyersanyagforrásaiknak köszönhetően érzékelhető komparatív költségelőnyt élveznek az ötvözetek gyártása terén. Ez állítólagosan arra engedett következtetni, hogy a jövedelmezőség csökkenését nem a kínai behozatal váltotta ki, hanem az általános gazdasági helyzet és a Covid19-világjárvány logikus következménye volt.

| (10) | A panaszban az alákínálást bizonyos olyan ügyletek alapján állapították meg, amelyek az adott szakaszban a panaszos rendelkezésére álló legjobb információknak minősültek. Az Eurofer kifogásolta ezt a módszert, és arra is rámutatott, hogy az alákínálás során figyelembe kell venni, hogy az értékesítés ömlesztve vagy bélelt huzal formájában történt-e. |
| --- | --- |

(10)

A panaszban az alákínálást bizonyos olyan ügyletek alapján állapították meg, amelyek az adott szakaszban a panaszos rendelkezésére álló legjobb információknak minősültek. Az Eurofer kifogásolta ezt a módszert, és arra is rámutatott, hogy az alákínálás során figyelembe kell venni, hogy az értékesítés ömlesztve vagy bélelt huzal formájában történt-e.

| (11) | A Bizottság elemzése megerősítette, hogy – függetlenül attól, hogy tényszerűen helyesek voltak-e vagy sem – az említett elemek egyike sem volt elégséges ahhoz, hogy kétségbe vonja azt a következtetést, miszerint a panasz elegendő bizonyítékot tartalmazott arra vonatkozóan, hogy az érintett termék Unióba történő behozatala dömpingelt árakon történt, és láthatólag jelentős kárt okozott az uniós gyártóknak. Ezeket a szempontokat az adott időpontban a panaszos rendelkezésére álló legjobb bizonyítékok alapján határozták meg; e bizonyítékok kellően reprezentatívak és megbízhatóak voltak. Ezenkívül a Bizottság a vizsgálat során részletesen megvizsgálta az Eurofer és a Német Acélszövetség állításait, amelyekkel az alábbiakban foglalkozunk. |
| --- | --- |

(11)

A Bizottság elemzése megerősítette, hogy – függetlenül attól, hogy tényszerűen helyesek voltak-e vagy sem – az említett elemek egyike sem volt elégséges ahhoz, hogy kétségbe vonja azt a következtetést, miszerint a panasz elegendő bizonyítékot tartalmazott arra vonatkozóan, hogy az érintett termék Unióba történő behozatala dömpingelt árakon történt, és láthatólag jelentős kárt okozott az uniós gyártóknak. Ezeket a szempontokat az adott időpontban a panaszos rendelkezésére álló legjobb bizonyítékok alapján határozták meg; e bizonyítékok kellően reprezentatívak és megbízhatóak voltak. Ezenkívül a Bizottság a vizsgálat során részletesen megvizsgálta az Eurofer és a Német Acélszövetség állításait, amelyekkel az alábbiakban foglalkozunk.

| (12) | A fentiek alapján a Bizottság megerősítette, hogy a panaszos elegendő bizonyítékot szolgáltatott a dömpingre, a kárra és az ok-okozati összefüggésre vonatkozóan, ezáltal eleget tett az alaprendelet 5. cikkének (2) bekezdésében meghatározott követelményeknek. |
| --- | --- |

(12)

A fentiek alapján a Bizottság megerősítette, hogy a panaszos elegendő bizonyítékot szolgáltatott a dömpingre, a kárra és az ok-okozati összefüggésre vonatkozóan, ezáltal eleget tett az alaprendelet 5. cikkének (2) bekezdésében meghatározott követelményeknek.

1.4.   Mintavétel

Mintavétel

| (13) | A Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítésben jelezte, hogy az alaprendelet 17. cikkével összhangban mintavételt végezhet az érdekelt felek bizonyos típusai körében. |
| --- | --- |

(13)

A Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítésben jelezte, hogy az alaprendelet 17. cikkével összhangban mintavételt végezhet az érdekelt felek bizonyos típusai körében.

1.4.1.   Uniós gyártók

Uniós gyártók

| (14) | Az eljárás megindításáról szóló értesítésben a Bizottság jelezte, hogy a kérdőíveket csak két ismert uniós gyártó (nevezetesen az OFZ a.s. és a Ferropem) részére teszi elérhetővé. Mindazonáltal a Bizottság felkérte a többi uniós gyártót is – amennyiben vannak ilyenek –, hogy jelentkezzenek a Bizottságnál, és legkésőbb az eljárás megindításáról szóló értesítés közzétételétől számított 7 napon belül igényeljenek kérdőívet. |
| --- | --- |

(14)

Az eljárás megindításáról szóló értesítésben a Bizottság jelezte, hogy a kérdőíveket csak két ismert uniós gyártó (nevezetesen az OFZ a.s. és a Ferropem) részére teszi elérhetővé. Mindazonáltal a Bizottság felkérte a többi uniós gyártót is – amennyiben vannak ilyenek –, hogy jelentkezzenek a Bizottságnál, és legkésőbb az eljárás megindításáról szóló értesítés közzétételétől számított 7 napon belül igényeljenek kérdőívet.

| (15) | Más uniós gyártó nem jelentkezett a Bizottságnál. Az említett két uniós gyártó tehát az uniós gazdasági ágazat 100 %-át képviseli. |
| --- | --- |

(15)

Más uniós gyártó nem jelentkezett a Bizottságnál. Az említett két uniós gyártó tehát az uniós gazdasági ágazat 100 %-át képviseli.

1.4.2.   Mintavétel az importőrök körében

Mintavétel az importőrök körében

| (16) | A Bizottság – annak érdekében, hogy eldönthesse, szükséges-e a mintavétel, és ha igen, kiválaszthassa a mintát – felkérte a független importőröket, hogy nyújtsák be az eljárás megindításáról szóló értesítésben kért információkat. |
| --- | --- |

(16)

A Bizottság – annak érdekében, hogy eldönthesse, szükséges-e a mintavétel, és ha igen, kiválaszthassa a mintát – felkérte a független importőröket, hogy nyújtsák be az eljárás megindításáról szóló értesítésben kért információkat.

| (17) | Négy független importőr (az Affival SAS, a Coftech GmbH, a Sider Trading SpA és az SKW Stahl-Metallurgie GmbH) nyújtotta be a kért információkat és egyezett bele abba, hogy a mintába felvegyék. A benyújtott válaszok alacsony számára való tekintettel a Bizottság úgy döntött, hogy nincs szükség mintavételre. A Bizottság felkérte a négy megnevezett vállalatot, hogy töltsék ki az importőröknek szóló kérdőívet. |
| --- | --- |

(17)

Négy független importőr (az Affival SAS, a Coftech GmbH, a Sider Trading SpA és az SKW Stahl-Metallurgie GmbH) nyújtotta be a kért információkat és egyezett bele abba, hogy a mintába felvegyék. A benyújtott válaszok alacsony számára való tekintettel a Bizottság úgy döntött, hogy nincs szükség mintavételre. A Bizottság felkérte a négy megnevezett vállalatot, hogy töltsék ki az importőröknek szóló kérdőívet.

1.4.3.   Mintavétel a kínai exportáló gyártók körében

Mintavétel a kínai exportáló gyártók körében

| (18) | Annak érdekében, hogy eldönthesse, szükséges-e a mintavétel, és ha igen, kiválaszthassa a mintát, a Bizottság felkérte a Kínában működő összes ismert exportáló gyártót az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott információk benyújtására. Emellett a Bizottság felkérte a Kínai Népköztársaságnak az Európai Unió mellett működő képviseletét, hogy azonosítsa azokat az esetleges további exportáló gyártókat, amelyek érdeklődést tanúsíthatnak a vizsgálatban való részvétel iránt, illetőleg vegye fel velük a kapcsolatot. |
| --- | --- |

(18)

Annak érdekében, hogy eldönthesse, szükséges-e a mintavétel, és ha igen, kiválaszthassa a mintát, a Bizottság felkérte a Kínában működő összes ismert exportáló gyártót az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott információk benyújtására. Emellett a Bizottság felkérte a Kínai Népköztársaságnak az Európai Unió mellett működő képviseletét, hogy azonosítsa azokat az esetleges további exportáló gyártókat, amelyek érdeklődést tanúsíthatnak a vizsgálatban való részvétel iránt, illetőleg vegye fel velük a kapcsolatot.

| (19) | A Kínában működő exportáló gyártók közül három nyújtotta be a kért információkat és egyezett bele a mintába való felvételébe. A benyújtott válaszok alacsony számára való tekintettel a Bizottság úgy döntött, hogy nincs szükség mintavételre. |
| --- | --- |

(19)

A Kínában működő exportáló gyártók közül három nyújtotta be a kért információkat és egyezett bele a mintába való felvételébe. A benyújtott válaszok alacsony számára való tekintettel a Bizottság úgy döntött, hogy nincs szükség mintavételre.

1.5.   Kitöltött kérdőívek és ellenőrző látogatások

Kitöltött kérdőívek és ellenőrző látogatások

| (20) | A Bizottság kérdőívet küldött a kínai kormánynak az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének b) pontja értelmében vett jelentős torzulások Kínában való fennállására vonatkozóan. |
| --- | --- |

(20)

A Bizottság kérdőívet küldött a kínai kormánynak az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének b) pontja értelmében vett jelentős torzulások Kínában való fennállására vonatkozóan.

| (21) | A panaszos továbbá a panaszában elegendő bizonyítékkal szolgált arról, hogy Kínában az érintett termék vonatkozásában nyersanyagpiaci torzulások állnak fenn. Emiatt az eljárás megindításáról szóló értesítésben bejelentett módon a vizsgálat ezekre a nyersanyagpiaci torzulásokra is kiterjedt annak megállapítása érdekében, hogy Kína tekintetében helyénvaló-e az alaprendelet 7. cikkének (2a) és (2b) bekezdésében foglalt rendelkezések alkalmazása. A Bizottság ezért további kérdőívet küldött a kínai kormánynak. |
| --- | --- |

(21)

A panaszos továbbá a panaszában elegendő bizonyítékkal szolgált arról, hogy Kínában az érintett termék vonatkozásában nyersanyagpiaci torzulások állnak fenn. Emiatt az eljárás megindításáról szóló értesítésben bejelentett módon a vizsgálat ezekre a nyersanyagpiaci torzulásokra is kiterjedt annak megállapítása érdekében, hogy Kína tekintetében helyénvaló-e az alaprendelet 7. cikkének (2a) és (2b) bekezdésében foglalt rendelkezések alkalmazása. A Bizottság ezért további kérdőívet küldött a kínai kormánynak.

| (22) | A Bizottság az uniós gyártók, a független importőrök, a felhasználók és az exportáló gyártók számára összeállított kérdőíveket a vizsgálat megindításának napján hozzáférhetővé tette az interneten (3). |
| --- | --- |

(22)

A Bizottság az uniós gyártók, a független importőrök, a felhasználók és az exportáló gyártók számára összeállított kérdőíveket a vizsgálat megindításának napján hozzáférhetővé tette az interneten (3).

3

| (23) | A Bizottság két uniós gyártótól, két uniós importőrtől (az Affivaltól és a Coftechtől), két felhasználótól (az AFV Acciaierie Beltrame S.p.A.-tól és a Filo d.o.o-tól) és a három együttműködő exportáló gyártótól (a Ningxia Ketong New Material Technology Co., Ltd-től, a Ningxia Shun Tai Smelting Co., Ltd-től és a vele kapcsolatban álló kereskedőtől, az Overseas Metallurgy Co., Ltd-től, továbbá a Shaanxi Shenghua Metallurgy-Chemical Co., Ltd-től) kapott kitöltött kérdőívet. |
| --- | --- |

(23)

A Bizottság két uniós gyártótól, két uniós importőrtől (az Affivaltól és a Coftechtől), két felhasználótól (az AFV Acciaierie Beltrame S.p.A.-tól és a Filo d.o.o-tól) és a három együttműködő exportáló gyártótól (a Ningxia Ketong New Material Technology Co., Ltd-től, a Ningxia Shun Tai Smelting Co., Ltd-től és a vele kapcsolatban álló kereskedőtől, az Overseas Metallurgy Co., Ltd-től, továbbá a Shaanxi Shenghua Metallurgy-Chemical Co., Ltd-től) kapott kitöltött kérdőívet.

| (24) | A Bizottság minden olyan információt megkísérelt beszerezni és az adatok egybevetésével ellenőrzött, amelyet szükségesnek tartott a dömping, az abból eredő kár és az uniós érdek ideiglenes megállapításához. A Covid19-világjárvány kitörése, majd a járvány kezelésére hozott intézkedések (a továbbiakban: Covid19-ről szóló közlemény) (4) miatt a Bizottság nem tudott ellenőrző látogatásokat lefolytatni az együttműködő vállalatok telephelyein. Ehelyett a Bizottság videokonferencia útján távoli egyeztetéseket végzett a következő vállalatok által szolgáltatott információk kapcsán: |
| --- | --- |

(24)

A Bizottság minden olyan információt megkísérelt beszerezni és az adatok egybevetésével ellenőrzött, amelyet szükségesnek tartott a dömping, az abból eredő kár és az uniós érdek ideiglenes megállapításához. A Covid19-világjárvány kitörése, majd a járvány kezelésére hozott intézkedések (a továbbiakban: Covid19-ről szóló közlemény) (4) miatt a Bizottság nem tudott ellenőrző látogatásokat lefolytatni az együttműködő vállalatok telephelyein. Ehelyett a Bizottság videokonferencia útján távoli egyeztetéseket végzett a következő vállalatok által szolgáltatott információk kapcsán:

4

uniós gyártók:

uniós gyártók:

| — | OFZ, a.s., Istebné, Szlovákia, |
| --- | --- |

—

OFZ, a.s., Istebné, Szlovákia,

| — | FERROPEM, Chambéry, Franciaország; |
| --- | --- |

—

FERROPEM, Chambéry, Franciaország;

importőrök:

importőrök:

| — | Affival SAS, Solesmes, Franciaország; |
| --- | --- |

—

Affival SAS, Solesmes, Franciaország;

kínai exportáló gyártók:

kínai exportáló gyártók:

| — | Ningxia Ketong New Material Technology Co., Ltd (a továbbiakban: Ketong), |
| --- | --- |

—

Ningxia Ketong New Material Technology Co., Ltd (a továbbiakban: Ketong),

| — | Ningxia Shun Tai Smelting Co., Ltd és a vele kapcsolatban álló kereskedő, az Overseas Metallurgy Co., Ltd (a továbbiakban: Shun Tai), |
| --- | --- |

—

Ningxia Shun Tai Smelting Co., Ltd és a vele kapcsolatban álló kereskedő, az Overseas Metallurgy Co., Ltd (a továbbiakban: Shun Tai),

| — | Shaanxi Shenghua Metallurgy-Chemical Co., Ltd (a továbbiakban: Shenghua). |
| --- | --- |

—

Shaanxi Shenghua Metallurgy-Chemical Co., Ltd (a továbbiakban: Shenghua).

1.6.   Vizsgálati időszak és figyelembe vett időszak

Vizsgálati időszak és figyelembe vett időszak

| (25) | A dömpingre és a kárra vonatkozó vizsgálat a 2020. január 1. és 2020. december 31. közötti időszakra (a továbbiakban: vizsgálati időszak) terjedt ki. A kár felmérése szempontjából lényeges tendenciák vizsgálata a 2017. január 1. és a vizsgálati időszak vége közötti időszakra (a továbbiakban: figyelembe vett időszak) terjedt ki. |
| --- | --- |

(25)

A dömpingre és a kárra vonatkozó vizsgálat a 2020. január 1. és 2020. december 31. közötti időszakra (a továbbiakban: vizsgálati időszak) terjedt ki. A kár felmérése szempontjából lényeges tendenciák vizsgálata a 2017. január 1. és a vizsgálati időszak vége közötti időszakra (a továbbiakban: figyelembe vett időszak) terjedt ki.

2.   AZ ÉRINTETT TERMÉK ÉS A HASONLÓ TERMÉK

AZ ÉRINTETT TERMÉK ÉS A HASONLÓ TERMÉK

2.1.   Érintett termék

Érintett termék

| (26) | Az érintett termék a Kínából származó, jelenleg az ex 7202 99 80 és ex 2850 00 60 KN-kódok (TARIC-kódok: 7202998030 és 2850006091) alá tartozó, következőképpen meghatározott termék: olyan ötvözet vagy vegyület, amely legalább 16 tömegszázalék kalciumot, legalább 45 tömegszázalék szilíciumot, 14 tömegszázaléknál kevesebb vasat és legfeljebb 10 tömegszázalék más elemet tartalmaz; ömlesztett formában is, tasakokba vagy acélhordókba csomagolva, acéllemezekben (vagy huzalokban) vagy más kiszerelésben (a továbbiakban: érintett termék). Az érintett termék közismert neve „kalcium-szilícium” vagy „CaSi”. |
| --- | --- |

(26)

Az érintett termék a Kínából származó, jelenleg az ex 7202 99 80 és ex 2850 00 60 KN-kódok (TARIC-kódok: 7202998030 és 2850006091) alá tartozó, következőképpen meghatározott termék: olyan ötvözet vagy vegyület, amely legalább 16 tömegszázalék kalciumot, legalább 45 tömegszázalék szilíciumot, 14 tömegszázaléknál kevesebb vasat és legfeljebb 10 tömegszázalék más elemet tartalmaz; ömlesztett formában is, tasakokba vagy acélhordókba csomagolva, acéllemezekben (vagy huzalokban) vagy más kiszerelésben (a továbbiakban: érintett termék). Az érintett termék közismert neve „kalcium-szilícium” vagy „CaSi”.

| (27) | A kalcium-szilíciumot speciális fémötvözetek gyártásához használják. A kalcium-szilícium-ötvözeteket dezoxidálószerként és kénmentesítőként használják a magas minőségű acél gyártása során. |
| --- | --- |

(27)

A kalcium-szilíciumot speciális fémötvözetek gyártásához használják. A kalcium-szilícium-ötvözeteket dezoxidálószerként és kénmentesítőként használják a magas minőségű acél gyártása során.

2.2.   Hasonló termék

Hasonló termék

| (28) | A vizsgálat rámutatott arra, hogy a következő termékek azonos alapvető fizikai, kémiai és műszaki tulajdonságokkal rendelkeznek, és alapvető felhasználási területeik is megegyeznek:






  — | az érintett termék, |
| --- | --- | --- |

(28)

A vizsgálat rámutatott arra, hogy a következő termékek azonos alapvető fizikai, kémiai és műszaki tulajdonságokkal rendelkeznek, és alapvető felhasználási területeik is megegyeznek:

—

az érintett termék,

| — | a Kínában gyártott és a belföldi piacon értékesített termék, valamint |
| --- | --- |

—

a Kínában gyártott és a belföldi piacon értékesített termék, valamint

| — | az uniós gazdasági ágazat által az Unióban gyártott és értékesített termék. |
| --- | --- |

—

az uniós gazdasági ágazat által az Unióban gyártott és értékesített termék.

| (29) | A Bizottság az eljárás e szakaszában úgy határozott, hogy ezek a termékek ezért az alaprendelet 1. cikkének (4) bekezdése értelmében hasonló termékek. |
| --- | --- |

(29)

A Bizottság az eljárás e szakaszában úgy határozott, hogy ezek a termékek ezért az alaprendelet 1. cikkének (4) bekezdése értelmében hasonló termékek.

2.3.   A termékkört érintő állítások

A termékkört érintő állítások

| (30) | A Bizottsághoz a termékkörrel kapcsolatban nem érkezett észrevétel. |
| --- | --- |

(30)

A Bizottsághoz a termékkörrel kapcsolatban nem érkezett észrevétel.

3.   DÖMPING

DÖMPING

3.1.   Az alaprendelet 2. cikkének (6a) bekezdése szerinti eljárás a rendes érték megállapításához

Az alaprendelet 2. cikkének (6a) bekezdése szerinti eljárás a rendes érték megállapításához

| (31) | mivel a vizsgálat megindításakor Kína vonatkozásában elegendő arra utaló bizonyíték állt rendelkezésre, hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének b) pontja értelmében jelentős torzulások állnak fenn, a Bizottság helyénvalónak ítélte, hogy a vizsgálatot az említett országbeli exportáló gyártók tekintetében az alaprendelet 2. cikkének (6a) bekezdése figyelembevételével indítsa meg. |
| --- | --- |

(31)

mivel a vizsgálat megindításakor Kína vonatkozásában elegendő arra utaló bizonyíték állt rendelkezésre, hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének b) pontja értelmében jelentős torzulások állnak fenn, a Bizottság helyénvalónak ítélte, hogy a vizsgálatot az említett országbeli exportáló gyártók tekintetében az alaprendelet 2. cikkének (6a) bekezdése figyelembevételével indítsa meg.

| (32) | Ebből következően a Bizottság az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének lehetséges alkalmazásához szükséges adatok összegyűjtése érdekében az eljárás megindításáról szóló értesítésben felkérte a Kínában működő valamennyi gyártót arra, hogy bocsássanak rendelkezésre információkat a kalcium-szilícium előállítása során felhasznált inputokra vonatkozóan. A kért információkat három kínai exportáló gyártó küldte meg. |
| --- | --- |

(32)

Ebből következően a Bizottság az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének lehetséges alkalmazásához szükséges adatok összegyűjtése érdekében az eljárás megindításáról szóló értesítésben felkérte a Kínában működő valamennyi gyártót arra, hogy bocsássanak rendelkezésre információkat a kalcium-szilícium előállítása során felhasznált inputokra vonatkozóan. A kért információkat három kínai exportáló gyártó küldte meg.

| (33) | A vélt jelentős torzulásokra irányuló vizsgálatához szükségesnek tartott információk összegyűjtése érdekében a Bizottság kérdőívet küldött a kínai kormánynak. Emellett az eljárás megindításáról szóló értesítés 5.3.2. pontjában a Bizottság felkérte az érdekelt feleket arra, hogy az eljárás megindításáról szóló értesítésnek az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételétől számított 37 napon belül ismertessék álláspontjukat és szolgáltassanak információkat az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése alkalmazását illetően, és mindezeket támasszák alá bizonyítékokkal. A kínai kormány nem adott választ a kért információk kapcsán. Ezt követően a Bizottság tájékoztatta a kínai kormányt arról, hogy a jelentős torzulások Kínában való fennállásának megállapításához az alaprendelet 18. cikke értelmében a rendelkezésre álló tényeket fogja felhasználni. |
| --- | --- |

(33)

A vélt jelentős torzulásokra irányuló vizsgálatához szükségesnek tartott információk összegyűjtése érdekében a Bizottság kérdőívet küldött a kínai kormánynak. Emellett az eljárás megindításáról szóló értesítés 5.3.2. pontjában a Bizottság felkérte az érdekelt feleket arra, hogy az eljárás megindításáról szóló értesítésnek az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételétől számított 37 napon belül ismertessék álláspontjukat és szolgáltassanak információkat az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése alkalmazását illetően, és mindezeket támasszák alá bizonyítékokkal. A kínai kormány nem adott választ a kért információk kapcsán. Ezt követően a Bizottság tájékoztatta a kínai kormányt arról, hogy a jelentős torzulások Kínában való fennállásának megállapításához az alaprendelet 18. cikke értelmében a rendelkezésre álló tényeket fogja felhasználni.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

| (34) | Az eljárás megindításáról szóló értesítés 5.3.2. pontjában a Bizottság a rendes érték torzulástól mentes árak vagy referenciaértékek alapján történő meghatározásához az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontja alapján Brazíliát választotta ki megfelelő reprezentatív országként. A Bizottság jelezte továbbá, hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése a) bekezdésének első franciabekezdésében foglalt kritériumokkal összhangban további potenciálisan megfelelő reprezentatív országokat is megvizsgál. |
| --- | --- |

(34)

Az eljárás megindításáról szóló értesítés 5.3.2. pontjában a Bizottság a rendes érték torzulástól mentes árak vagy referenciaértékek alapján történő meghatározásához az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontja alapján Brazíliát választotta ki megfelelő reprezentatív országként. A Bizottság jelezte továbbá, hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése a) bekezdésének első franciabekezdésében foglalt kritériumokkal összhangban további potenciálisan megfelelő reprezentatív országokat is megvizsgál.

| (35) | A Bizottság 2021. május 7-én feljegyzés (a továbbiakban: első feljegyzés) útján tájékoztatta az érdekelt feleket azokról a releváns forrásokról, amelyeket a rendes érték meghatározásához kíván felhasználni. E feljegyzésben a Bizottság teljeskörűen – többek között az alapanyagokra, a munkaerőre és az energiára is kiterjedően – felsorolta azokat a termelési tényezőket, amelyeket a kalcium-szilícium előállításához felhasználnak. Ezenkívül a Bizottság Brazíliát és Argentínát azonosította megfelelő reprezentatív országként. A Bizottsághoz észrevételek érkeztek a panaszostól, valamint a Ketong és a Shenghua exportáló gyártóktól. Ezekkel az észrevételekkel a (93)–(119) preambulumbekezdésekben foglalkozunk. |
| --- | --- |

(35)

A Bizottság 2021. május 7-én feljegyzés (a továbbiakban: első feljegyzés) útján tájékoztatta az érdekelt feleket azokról a releváns forrásokról, amelyeket a rendes érték meghatározásához kíván felhasználni. E feljegyzésben a Bizottság teljeskörűen – többek között az alapanyagokra, a munkaerőre és az energiára is kiterjedően – felsorolta azokat a termelési tényezőket, amelyeket a kalcium-szilícium előállításához felhasználnak. Ezenkívül a Bizottság Brazíliát és Argentínát azonosította megfelelő reprezentatív országként. A Bizottsághoz észrevételek érkeztek a panaszostól, valamint a Ketong és a Shenghua exportáló gyártóktól. Ezekkel az észrevételekkel a (93)–(119) preambulumbekezdésekben foglalkozunk.

| (36) | A Bizottság 2021. június 14-én egy második feljegyzés (a továbbiakban: második feljegyzés) útján tájékoztatta az érdekelt feleket azokról a releváns forrásokról, amelyeket a rendes érték meghatározásához kíván felhasználni úgy, hogy Brazíliát tekinti reprezentatív országnak. Emellett a Bizottság tájékoztatta az érdekelt feleket arról, hogy az értékesítési, általános és igazgatási költségek (a továbbiakban: SGA-költségek), valamint a nyereség megállapításához a Rima Industrial S.A. (a továbbiakban: Rima Industrial) elnevezésű, a reprezentatív országban működő gyártóra vonatkozóan rendelkezésre álló releváns információkat kívánja felhasználni. A második feljegyzés az első feljegyzéshez fűzött észrevételekre is kitért. A második feljegyzéssel kapcsolatban észrevételek érkeztek a panaszostól, valamint a Ketong és a Shenghua exportáló gyártóktól. Ezekkel az észrevételekkel a (122)–(136) preambulumbekezdésekben foglalkozunk. |
| --- | --- |

(36)

A Bizottság 2021. június 14-én egy második feljegyzés (a továbbiakban: második feljegyzés) útján tájékoztatta az érdekelt feleket azokról a releváns forrásokról, amelyeket a rendes érték meghatározásához kíván felhasználni úgy, hogy Brazíliát tekinti reprezentatív országnak. Emellett a Bizottság tájékoztatta az érdekelt feleket arról, hogy az értékesítési, általános és igazgatási költségek (a továbbiakban: SGA-költségek), valamint a nyereség megállapításához a Rima Industrial S.A. (a továbbiakban: Rima Industrial) elnevezésű, a reprezentatív országban működő gyártóra vonatkozóan rendelkezésre álló releváns információkat kívánja felhasználni. A második feljegyzés az első feljegyzéshez fűzött észrevételekre is kitért. A második feljegyzéssel kapcsolatban észrevételek érkeztek a panaszostól, valamint a Ketong és a Shenghua exportáló gyártóktól. Ezekkel az észrevételekkel a (122)–(136) preambulumbekezdésekben foglalkozunk.

3.2.   Rendes érték

Rendes érték

| (37) | Az alaprendelet 2. cikkének (1) bekezdése szerint „[a] rendes érték rendszerint az exportáló országban a független vevők által a szokásos kereskedelmi forgalom keretében ténylegesen fizetett vagy fizetendő árakon alapszik”. |
| --- | --- |

(37)

Az alaprendelet 2. cikkének (1) bekezdése szerint „[a] rendes érték rendszerint az exportáló országban a független vevők által a szokásos kereskedelmi forgalom keretében ténylegesen fizetett vagy fizetendő árakon alapszik”.

| (38) | Az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontja szerint azonban „[a]bban az esetben, ha [...] megállapítást nyer, hogy az exportáló országban fennálló, b) pont szerinti jelentős torzulások következtében nem helyénvaló az exportáló országbeli belföldi árak és költségek alkalmazása, a rendes értéket a torzulásoktól mentes árakat vagy referenciaértékeket tükröző előállítási és értékesítési költségek alapján kell képezni”, továbbá annak „tartalmaznia kell az igazgatási, értékesítési és általános költségek, valamint a nyereség torzulástól mentes és észszerű összegét”. |
| --- | --- |

(38)

Az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontja szerint azonban „[a]bban az esetben, ha [...] megállapítást nyer, hogy az exportáló országban fennálló, b) pont szerinti jelentős torzulások következtében nem helyénvaló az exportáló országbeli belföldi árak és költségek alkalmazása, a rendes értéket a torzulásoktól mentes árakat vagy referenciaértékeket tükröző előállítási és értékesítési költségek alapján kell képezni”, továbbá annak „tartalmaznia kell az igazgatási, értékesítési és általános költségek, valamint a nyereség torzulástól mentes és észszerű összegét”.

| (39) | Az alábbiakban található részletes magyarázat szerint a Bizottság e vizsgálatban a rendelkezésre álló bizonyítékok alapján – figyelemmel a kínai kormány együttműködésének hiányára is, amelyről az (33) preambulumbekezdés tesz említést – arra a következtetésre jutott, hogy indokolt az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének alkalmazása. |
| --- | --- |

(39)

Az alábbiakban található részletes magyarázat szerint a Bizottság e vizsgálatban a rendelkezésre álló bizonyítékok alapján – figyelemmel a kínai kormány együttműködésének hiányára is, amelyről az (33) preambulumbekezdés tesz említést – arra a következtetésre jutott, hogy indokolt az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének alkalmazása.

3.2.1.   A jelentős torzulások fennállása

A jelentős torzulások fennállása

| (40) | A Kínából származó ferroszilíciumot – amelynek gyártói a kalcium-szilícium gyártóihoz hasonlóan a ferroötvözetek ágazatához tartoznak (5) – érintő közelmúltbeli vizsgálat során a Bizottság megállapította, hogy az említett ágazatban az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének b) pontja értelmében vett jelentős torzulások állnak fenn. E vizsgálat keretében a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a rendelkezésre álló bizonyítékok szerint helyénvaló az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének alkalmazása. |
| --- | --- |

(40)

A Kínából származó ferroszilíciumot – amelynek gyártói a kalcium-szilícium gyártóihoz hasonlóan a ferroötvözetek ágazatához tartoznak (5) – érintő közelmúltbeli vizsgálat során a Bizottság megállapította, hogy az említett ágazatban az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének b) pontja értelmében vett jelentős torzulások állnak fenn. E vizsgálat keretében a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a rendelkezésre álló bizonyítékok szerint helyénvaló az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének alkalmazása.

5

| (41) | Az említett vizsgálat során a Bizottság megállapította, hogy Kínában a jelentős mértékű kormányzati beavatkozás a piaci elveknek megfelelő hatékony erőforrás-elosztáshoz képest torzulásokat eredményez. (6) A Bizottság megállapította különösen, hogy a ferroszilícium-ágazatban nemcsak hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése b) pontjának első franciabekezdése értelmében jelentős mértékű kormányzati tulajdon van jelen, (7) hanem az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése b) pontjának második franciabekezdése értelmében a kínai kormány számára a vállalatokban való jelenléte azt is lehetővé teszi, hogy befolyást gyakoroljon az árak és a költségek tekintetében. (8) A Bizottság megállapította továbbá, hogy az államnak a pénzügyi piacokon, valamint a nyersanyagokat és inputokat előállító gazdasági ágazatokban való jelenléte és az azok működésébe való beavatkozása további torzító hatást fejt ki a piacra. Összességében a kínai tervrendszer hatására az erőforrások a kínai kormány által stratégiaiként kijelölt vagy politikailag más szempontból fontosnak tartott gazdasági ágazatokban összpontosulnak, ahelyett, hogy elosztásukat a piaci erők határoznák meg. (9) Emellett a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése b) pontjának negyedik franciabekezdése értelmében a kínai csődjogi és tulajdonjogi szabályozás nem működik megfelelően, ami torzulásokat idéz elő Kínában különösen a fizetésképtelen vállalatok életben tartása, valamint a földterületek használati jogának allokálása területén. (10) Hasonlóképpen a Bizottság megállapította, hogy Kínában az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése b) pontjának ötödik franciabekezdése értelmében az ferroszilícium-ágazatban torzultak a bérköltségek (11), valamint hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése b) pontjának hatodik franciabekezdése értelmében a pénzügyi ágazatban – különösen a vállalati szektor tőkéhez jutása terén – torzulások állnak fenn. (12) A felhasznált inputok és a gyártási folyamat nagyfokú hasonlósága miatt ezek a megállapítások nagyrészt érvényesek a kalcium-szilícium-ágazatra is, amely egyben a ferroötvözetek ágazatának is részét képezi. |
| --- | --- |

(41)

Az említett vizsgálat során a Bizottság megállapította, hogy Kínában a jelentős mértékű kormányzati beavatkozás a piaci elveknek megfelelő hatékony erőforrás-elosztáshoz képest torzulásokat eredményez. (6) A Bizottság megállapította különösen, hogy a ferroszilícium-ágazatban nemcsak hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése b) pontjának első franciabekezdése értelmében jelentős mértékű kormányzati tulajdon van jelen, (7) hanem az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése b) pontjának második franciabekezdése értelmében a kínai kormány számára a vállalatokban való jelenléte azt is lehetővé teszi, hogy befolyást gyakoroljon az árak és a költségek tekintetében. (8) A Bizottság megállapította továbbá, hogy az államnak a pénzügyi piacokon, valamint a nyersanyagokat és inputokat előállító gazdasági ágazatokban való jelenléte és az azok működésébe való beavatkozása további torzító hatást fejt ki a piacra. Összességében a kínai tervrendszer hatására az erőforrások a kínai kormány által stratégiaiként kijelölt vagy politikailag más szempontból fontosnak tartott gazdasági ágazatokban összpontosulnak, ahelyett, hogy elosztásukat a piaci erők határoznák meg. (9) Emellett a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése b) pontjának negyedik franciabekezdése értelmében a kínai csődjogi és tulajdonjogi szabályozás nem működik megfelelően, ami torzulásokat idéz elő Kínában különösen a fizetésképtelen vállalatok életben tartása, valamint a földterületek használati jogának allokálása területén. (10) Hasonlóképpen a Bizottság megállapította, hogy Kínában az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése b) pontjának ötödik franciabekezdése értelmében az ferroszilícium-ágazatban torzultak a bérköltségek (11), valamint hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése b) pontjának hatodik franciabekezdése értelmében a pénzügyi ágazatban – különösen a vállalati szektor tőkéhez jutása terén – torzulások állnak fenn. (12) A felhasznált inputok és a gyártási folyamat nagyfokú hasonlósága miatt ezek a megállapítások nagyrészt érvényesek a kalcium-szilícium-ágazatra is, amely egyben a ferroötvözetek ágazatának is részét képezi.

6

7

8

9

10

11

12

| (42) | A kínai ferroszilícium-ágazatra vonatkozó vizsgálatokhoz hasonlóan a Bizottság e vizsgálat keretében is megvizsgálta, hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének b) pontja értelmében fennálló jelentős torzulások figyelembevételével helyénvaló-e vagy sem a Kínában érvényes belföldi árak és költségek alkalmazása. A Bizottság ezt a vizsgálatot a vizsgálat iratai között megtalálható bizonyítékokra alapozta, amelyek egyebek mellett a panaszból, valamint a nyilvánosan hozzáférhető források felhasználásával összeállított jelentésből származtak. Az elvégzett elemzés általában véve a kínai gazdaságba való jelentős mértékű kormányzati beavatkozással, valamint konkrétan az érintett gazdasági ágazat és a vizsgált termék piacának sajátos helyzetével foglalkozott. A Bizottság ezeket a bizonyítékokat kiegészítette a Kínában fennálló, a korábbi vizsgálatok keretében is megállapított jelentős torzulások alátámasztása szempontjából releváns különböző kritériumokkal kapcsolatos saját kutatásával. |
| --- | --- |

(42)

A kínai ferroszilícium-ágazatra vonatkozó vizsgálatokhoz hasonlóan a Bizottság e vizsgálat keretében is megvizsgálta, hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének b) pontja értelmében fennálló jelentős torzulások figyelembevételével helyénvaló-e vagy sem a Kínában érvényes belföldi árak és költségek alkalmazása. A Bizottság ezt a vizsgálatot a vizsgálat iratai között megtalálható bizonyítékokra alapozta, amelyek egyebek mellett a panaszból, valamint a nyilvánosan hozzáférhető források felhasználásával összeállított jelentésből származtak. Az elvégzett elemzés általában véve a kínai gazdaságba való jelentős mértékű kormányzati beavatkozással, valamint konkrétan az érintett gazdasági ágazat és a vizsgált termék piacának sajátos helyzetével foglalkozott. A Bizottság ezeket a bizonyítékokat kiegészítette a Kínában fennálló, a korábbi vizsgálatok keretében is megállapított jelentős torzulások alátámasztása szempontjából releváns különböző kritériumokkal kapcsolatos saját kutatásával.

| (43) | Ebben az esetben a panasz a jelentésre hivatkozott, különösen az energiaágazatban és a bizonyos ásványi inputok tekintetében fennálló torzulásokra. A panaszos továbbá egy tanulmányt is benyújtott, amely a kínai ferroötvözet- és szilíciumágazat államilag előidézett piaci torzulásait tárgyalta. E tanulmány megállapította, hogy a kínai ferroötvözet-ágazatban erős kormányzati irányítás és diszkrecionális beavatkozás érvényesül, és arra a következtetésre jutott, hogy az ágazathoz tartozó kínai vállalatok
  „torzult piaci környezetben működnek, ahol a verseny mechanizmusai nem strukturálhatják a belföldi piacot, és nem igazíthatják azt a globális piacokhoz”
  . A Bizottság ezt a tanulmányt a vizsgálat megindításakor elhelyezte a vizsgálat iratai között. A tanulmánnyal kapcsolatban nem érkezett észrevétel az érdekelt felektől, így a kínai kormánytól és az exportáló gyártóktól sem. A panasz hivatkozott továbbá az ipari nyersanyagok exportkorlátozásaira vonatkozó OECD-nyilvántartásra is. |
| --- | --- |

(43)

Ebben az esetben a panasz a jelentésre hivatkozott, különösen az energiaágazatban és a bizonyos ásványi inputok tekintetében fennálló torzulásokra. A panaszos továbbá egy tanulmányt is benyújtott, amely a kínai ferroötvözet- és szilíciumágazat államilag előidézett piaci torzulásait tárgyalta. E tanulmány megállapította, hogy a kínai ferroötvözet-ágazatban erős kormányzati irányítás és diszkrecionális beavatkozás érvényesül, és arra a következtetésre jutott, hogy az ágazathoz tartozó kínai vállalatok
  „torzult piaci környezetben működnek, ahol a verseny mechanizmusai nem strukturálhatják a belföldi piacot, és nem igazíthatják azt a globális piacokhoz”
  . A Bizottság ezt a tanulmányt a vizsgálat megindításakor elhelyezte a vizsgálat iratai között. A tanulmánnyal kapcsolatban nem érkezett észrevétel az érdekelt felektől, így a kínai kormánytól és az exportáló gyártóktól sem. A panasz hivatkozott továbbá az ipari nyersanyagok exportkorlátozásaira vonatkozó OECD-nyilvántartásra is.

„torzult piaci környezetben működnek, ahol a verseny mechanizmusai nem strukturálhatják a belföldi piacot, és nem igazíthatják azt a globális piacokhoz”

| (44) | A kalcium-szilícium-ágazatban továbbra is megfigyelhető a kínai kormánynak az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése b) pontjának első franciabekezdése értelmében vett bizonyos mértékű tulajdona és ellenőrzése. A vizsgálat megállapította, hogy az együttműködő exportáló gyártók egyike – a Shenghua – 65 %-ban a Shaanxi Metallurgical & Mining Group Co. tulajdonában van, amely viszont az állami tulajdonban álló Shaanxi Non-ferrous Metals Holding Group Co. (13) leányvállalata. A vállalat elismeri, hogy továbbra is az említett állami tulajdonú vállalat befolyása alatt áll, és a kormány erőteljes támogatását élvezi (14). Továbbá, jóllehet a másik két együttműködő exportáló gyártó láthatólag magántulajdonban áll, az egyikük – a Ningxia Shun Tai Smelting – láthatólag szintén szoros kapcsolatban áll a helyi hatóságokkal: a Zhongwei Ipari Parkban található, amely számos preferenciális politikával, csökkentett adókkal vagy alacsonyabb villamosenergia-árakkal segíti az ott működő vállalatokat (15). Az Ipari Park honlapja szerint:
  „Zhongwei települési önkormányzatának kiemelt beruházás-támogatási projektje a Ningxia Shuntai Smelting Company projektje, amelynek keretében kalcium-szilícium-ötvözetet állítanak elő süllyesztett ívkemencében és hulladékhőből generálnak villamos energiát.” |
| --- | --- |

(44)

A kalcium-szilícium-ágazatban továbbra is megfigyelhető a kínai kormánynak az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése b) pontjának első franciabekezdése értelmében vett bizonyos mértékű tulajdona és ellenőrzése. A vizsgálat megállapította, hogy az együttműködő exportáló gyártók egyike – a Shenghua – 65 %-ban a Shaanxi Metallurgical & Mining Group Co. tulajdonában van, amely viszont az állami tulajdonban álló Shaanxi Non-ferrous Metals Holding Group Co. (13) leányvállalata. A vállalat elismeri, hogy továbbra is az említett állami tulajdonú vállalat befolyása alatt áll, és a kormány erőteljes támogatását élvezi (14). Továbbá, jóllehet a másik két együttműködő exportáló gyártó láthatólag magántulajdonban áll, az egyikük – a Ningxia Shun Tai Smelting – láthatólag szintén szoros kapcsolatban áll a helyi hatóságokkal: a Zhongwei Ipari Parkban található, amely számos preferenciális politikával, csökkentett adókkal vagy alacsonyabb villamosenergia-árakkal segíti az ott működő vállalatokat (15). Az Ipari Park honlapja szerint:
  „Zhongwei települési önkormányzatának kiemelt beruházás-támogatási projektje a Ningxia Shuntai Smelting Company projektje, amelynek keretében kalcium-szilícium-ötvözetet állítanak elő süllyesztett ívkemencében és hulladékhőből generálnak villamos energiát.”

13

14

15

„Zhongwei települési önkormányzatának kiemelt beruházás-támogatási projektje a Ningxia Shuntai Smelting Company projektje, amelynek keretében kalcium-szilícium-ötvözetet állítanak elő süllyesztett ívkemencében és hulladékhőből generálnak villamos energiát.”

| (45) | mivel a vizsgált termék további kínai exportőreinek egyike sem tanúsított együttműködést a vizsgálat során, a magán- és az állami tulajdonú kalcium-szilícium-gyártók pontos aránya nem állapítható meg. |
| --- | --- |

(45)

mivel a vizsgált termék további kínai exportőreinek egyike sem tanúsított együttműködést a vizsgálat során, a magán- és az állami tulajdonú kalcium-szilícium-gyártók pontos aránya nem állapítható meg.

| (46) | Ezen túlmenően a vizsgálat az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése b) pontjának első franciabekezdése alapján megerősítette, hogy a villamosenergia-ágazatban – amely a kalcium-szilícium gyártásának fő termelési tényezője – továbbra is a kínai kormány tulajdonjogának nagyfokú jelenléte figyelhető meg. Amint azt a Bizottság a jelentésében megállapította, Kínában a villamosenergia-piacot az állami tulajdonú vállalatok erős részvétele jellemzi az ellátási lánc különböző szakaszaiban, és 2017-ben a termelési kapacitás mintegy 50 %-a állami tulajdonban volt, az átviteli hálózat pedig teljes egészében két állami tulajdonú vállalat tulajdonában állt (16). |
| --- | --- |

(46)

Ezen túlmenően a vizsgálat az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése b) pontjának első franciabekezdése alapján megerősítette, hogy a villamosenergia-ágazatban – amely a kalcium-szilícium gyártásának fő termelési tényezője – továbbra is a kínai kormány tulajdonjogának nagyfokú jelenléte figyelhető meg. Amint azt a Bizottság a jelentésében megállapította, Kínában a villamosenergia-piacot az állami tulajdonú vállalatok erős részvétele jellemzi az ellátási lánc különböző szakaszaiban, és 2017-ben a termelési kapacitás mintegy 50 %-a állami tulajdonban volt, az átviteli hálózat pedig teljes egészében két állami tulajdonú vállalat tulajdonában állt (16).

16

| (47) | Azzal kapcsolatban, hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése b) pontjának második franciabekezdése értelmében a kínai kormány abban a helyzetben van-e, hogy befolyást gyakorolhat az árakra és a költségekre, a vizsgálat során a Bizottság megállapította, hogy személyes kapcsolat áll fenn a Kínai Kommunista Párt (KKP) és legalább egy, a vizsgált terméket gyártó vállalat között. A Shenghua vezérigazgatója és a vállalati részvények 35 %-ának tulajdonosa egyben párttitkári pozíciót is betölt (17). |
| --- | --- |

(47)

Azzal kapcsolatban, hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése b) pontjának második franciabekezdése értelmében a kínai kormány abban a helyzetben van-e, hogy befolyást gyakorolhat az árakra és a költségekre, a vizsgálat során a Bizottság megállapította, hogy személyes kapcsolat áll fenn a Kínai Kommunista Párt (KKP) és legalább egy, a vizsgált terméket gyártó vállalat között. A Shenghua vezérigazgatója és a vállalati részvények 35 %-ának tulajdonosa egyben párttitkári pozíciót is betölt (17).

17

| (48) | A kalcium-szilícium-ágazatban az állami tulajdonú vállalatokra és a magántulajdonú vállalatokra egyaránt kiterjed a szakpolitikai felügyelet és irányítás. Mint bármely más kínai ágazatban, ezek a gyártók arra kényszerülnek, hogy pártépítő tevékenység helyszínéül szolgáljanak, továbbá szoros kapcsolatot ápoljanak a KKP-vel és annak ideológiájával. Az alábbi példák jól szemléltetik, hogy a kínai kormány egyre nagyobb mértékben beavatkozik a kalcium-szilícium-ágazat működésébe. A vizsgálat megállapította, hogy a Shenghua vállalatnál széles körű pártépítő tevékenység zajlik. A gyártó weboldala különösen egyértelműen szól arról, hogy a vállalat hogyan építi a KKP-t, illetve hogy a KKP milyen szerepet játszik a vállalaton belül: „Július 17-én a Shaanxi Shenghua Metallurgical Chemical Co., Ltd KKP-bizottsága megtartotta a pártbizottság negyedik központi továbbképző csoportülését. Az ülésen Wei Xinhua párttitkár és ügyvezető igazgató elnökölt. A pártbizottsági tagok, a pártbizottságnak nem minősülő egyéb bizottságok tagjai, valamint a párttagozattitkárok vettek részt az ülésen. Az ülésen Yang Hui, a pártbizottság titkárhelyettese bemutatta »A Kínai Kommunista Párt Alaptörvénye – A Kínai Kommunista Párt 19. országos kongresszusának Pártalkotmánya« című anyagot, és gondoskodott arról, hogy a résztvevők közösen tanulmányozzák a Kohászati Csoport elnöke által a július 1-jei értékelő kongresszuson elmondott, »Csatlakozzunk az élen járókhoz, egyesítsük és vigyük előre kohászatunk erejét« című beszédét. A résztvevők azt vitatták meg, hogy hogyan teljesíthetik a párttagként rájuk háruló kötelességeket, és hogyan vihetik sikerre küldetésüket. [...] [Wei Xinhua] számos követelményt fogalmazott meg a vezetőséggel és párttag elvtársaival szemben: 1. Folyamatosan fejlődjenek azáltal, hogy elmélyedve olvassák a Párt Alkotmányát, [...] 2. Erősítsék meg az ideológiát és a hitet, rendületlenül kövessék a vállalat pártbizottságának vezetőit, vigyék előre a »Yan’an szellemiséget« és a »kitartás szellemiségét«, erőiket összpontosítsák feladataik végrehajtására, és végezzenek a vállalatnál jó munkát. [...] 4. A munkastílussal kapcsolatos problémáikat a Párt Alkotmányával és a pártfegyelemmel összhangban elemezzék és korrigálják. Valamennyi tagozatnak jó munkát kell végeznie a párttagok és a káderek ideológiai oktatása terén, és erősítenie kell a pártszellemet; [...] A vállalat fegyelmi vizsgálóbizottságának, valamint a fegyelmi vizsgálati és felügyeleti hivatalnak megfelelő szigorral kell ellátnia felügyeleti feladatait.” (18) |
| --- | --- |

(48)

A kalcium-szilícium-ágazatban az állami tulajdonú vállalatokra és a magántulajdonú vállalatokra egyaránt kiterjed a szakpolitikai felügyelet és irányítás. Mint bármely más kínai ágazatban, ezek a gyártók arra kényszerülnek, hogy pártépítő tevékenység helyszínéül szolgáljanak, továbbá szoros kapcsolatot ápoljanak a KKP-vel és annak ideológiájával. Az alábbi példák jól szemléltetik, hogy a kínai kormány egyre nagyobb mértékben beavatkozik a kalcium-szilícium-ágazat működésébe. A vizsgálat megállapította, hogy a Shenghua vállalatnál széles körű pártépítő tevékenység zajlik. A gyártó weboldala különösen egyértelműen szól arról, hogy a vállalat hogyan építi a KKP-t, illetve hogy a KKP milyen szerepet játszik a vállalaton belül: „Július 17-én a Shaanxi Shenghua Metallurgical Chemical Co., Ltd KKP-bizottsága megtartotta a pártbizottság negyedik központi továbbképző csoportülését. Az ülésen Wei Xinhua párttitkár és ügyvezető igazgató elnökölt. A pártbizottsági tagok, a pártbizottságnak nem minősülő egyéb bizottságok tagjai, valamint a párttagozattitkárok vettek részt az ülésen. Az ülésen Yang Hui, a pártbizottság titkárhelyettese bemutatta »A Kínai Kommunista Párt Alaptörvénye – A Kínai Kommunista Párt 19. országos kongresszusának Pártalkotmánya« című anyagot, és gondoskodott arról, hogy a résztvevők közösen tanulmányozzák a Kohászati Csoport elnöke által a július 1-jei értékelő kongresszuson elmondott, »Csatlakozzunk az élen járókhoz, egyesítsük és vigyük előre kohászatunk erejét« című beszédét. A résztvevők azt vitatták meg, hogy hogyan teljesíthetik a párttagként rájuk háruló kötelességeket, és hogyan vihetik sikerre küldetésüket. [...] [Wei Xinhua] számos követelményt fogalmazott meg a vezetőséggel és párttag elvtársaival szemben: 1. Folyamatosan fejlődjenek azáltal, hogy elmélyedve olvassák a Párt Alkotmányát, [...] 2. Erősítsék meg az ideológiát és a hitet, rendületlenül kövessék a vállalat pártbizottságának vezetőit, vigyék előre a »Yan’an szellemiséget« és a »kitartás szellemiségét«, erőiket összpontosítsák feladataik végrehajtására, és végezzenek a vállalatnál jó munkát. [...] 4. A munkastílussal kapcsolatos problémáikat a Párt Alkotmányával és a pártfegyelemmel összhangban elemezzék és korrigálják. Valamennyi tagozatnak jó munkát kell végeznie a párttagok és a káderek ideológiai oktatása terén, és erősítenie kell a pártszellemet; [...] A vállalat fegyelmi vizsgálóbizottságának, valamint a fegyelmi vizsgálati és felügyeleti hivatalnak megfelelő szigorral kell ellátnia felügyeleti feladatait.” (18)

Július 17-én a Shaanxi Shenghua Metallurgical Chemical Co., Ltd KKP-bizottsága megtartotta a pártbizottság negyedik központi továbbképző csoportülését. Az ülésen Wei Xinhua párttitkár és ügyvezető igazgató elnökölt. A pártbizottsági tagok, a pártbizottságnak nem minősülő egyéb bizottságok tagjai, valamint a párttagozattitkárok vettek részt az ülésen. Az ülésen Yang Hui, a pártbizottság titkárhelyettese bemutatta »A Kínai Kommunista Párt Alaptörvénye – A Kínai Kommunista Párt 19. országos kongresszusának Pártalkotmánya« című anyagot, és gondoskodott arról, hogy a résztvevők közösen tanulmányozzák a Kohászati Csoport elnöke által a július 1-jei értékelő kongresszuson elmondott, »Csatlakozzunk az élen járókhoz, egyesítsük és vigyük előre kohászatunk erejét« című beszédét. A résztvevők azt vitatták meg, hogy hogyan teljesíthetik a párttagként rájuk háruló kötelességeket, és hogyan vihetik sikerre küldetésüket. [...] [Wei Xinhua] számos követelményt fogalmazott meg a vezetőséggel és párttag elvtársaival szemben: 1. Folyamatosan fejlődjenek azáltal, hogy elmélyedve olvassák a Párt Alkotmányát, [...] 2. Erősítsék meg az ideológiát és a hitet, rendületlenül kövessék a vállalat pártbizottságának vezetőit, vigyék előre a »Yan’an szellemiséget« és a »kitartás szellemiségét«, erőiket összpontosítsák feladataik végrehajtására, és végezzenek a vállalatnál jó munkát. [...] 4. A munkastílussal kapcsolatos problémáikat a Párt Alkotmányával és a pártfegyelemmel összhangban elemezzék és korrigálják. Valamennyi tagozatnak jó munkát kell végeznie a párttagok és a káderek ideológiai oktatása terén, és erősítenie kell a pártszellemet; [...] A vállalat fegyelmi vizsgálóbizottságának, valamint a fegyelmi vizsgálati és felügyeleti hivatalnak megfelelő szigorral kell ellátnia felügyeleti feladatait.

18

| (49) | Megállapításra került továbbá, hogy a kalcium-szilícium-ágazatban azonosíthatók az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése b) pontjának harmadik franciabekezdése értelmében vett, a belföldi gyártókat előnyben részesítő vagy a szabadpiaci erőviszonyokat más módon befolyásoló politikák. |
| --- | --- |

(49)

Megállapításra került továbbá, hogy a kalcium-szilícium-ágazatban azonosíthatók az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése b) pontjának harmadik franciabekezdése értelmében vett, a belföldi gyártókat előnyben részesítő vagy a szabadpiaci erőviszonyokat más módon befolyásoló politikák.

| (50) | Ez az ágazat – az acélgyártásban jelentős szerepet játszó más ferroötvözet-alágazatokkal együtt – fontos ágazat a kínai kormány számára. A Bizottság megállapította, hogy az ágazat a Nemzeti Fejlesztési és Reformbizottság 2020. évi, A nyugati tartományok ösztönzött iparágainak katalógusa (19) című dokumentuma szerint ösztönzött iparágnak minősül Ningxia tartományban. |
| --- | --- |

(50)

Ez az ágazat – az acélgyártásban jelentős szerepet játszó más ferroötvözet-alágazatokkal együtt – fontos ágazat a kínai kormány számára. A Bizottság megállapította, hogy az ágazat a Nemzeti Fejlesztési és Reformbizottság 2020. évi, A nyugati tartományok ösztönzött iparágainak katalógusa (19) című dokumentuma szerint ösztönzött iparágnak minősül Ningxia tartományban.

A nyugati tartományok ösztönzött iparágainak katalógusa

19

| (51) | A kalcium-szilícium előállításához szükséges inputok tekintetében is számos tervet, irányelvet és egyéb dokumentumot bocsátottak ki különböző szinteken. Ez utóbbi mutatja, hogy milyen mértékű állami beavatkozás zajlik ezen inputok piacain. |
| --- | --- |

(51)

A kalcium-szilícium előállításához szükséges inputok tekintetében is számos tervet, irányelvet és egyéb dokumentumot bocsátottak ki különböző szinteken. Ez utóbbi mutatja, hogy milyen mértékű állami beavatkozás zajlik ezen inputok piacain.

| (52) | Az inputköltségek legnagyobb részét kitevő villamos energiát illetően megjegyzendő, hogy – amint azt a Bizottság a jelentésben megállapította – a villamos energia árai Kínában nem piaci alapúak, továbbá a központi árképzés, az árdifferenciálás és a közvetlen villamosenergia-vásárlási gyakorlatok következtében jelentős torzulások is hatnak rájuk. (20) Jóllehet a kínai energiapiac számos változáson és reformon ment keresztül (21), az energiarendszer szempontjából releváns árak némelyike továbbra sem piaci alapú. A kormány elismeri, hogy az árakat jelenleg is nagyrészt az állam kontrollálja:
  „Jelenleg a villamos energia árának kezelése továbbra is az államilag meghatározott árakból indul ki. Az árkiigazítások sok esetben nem követik időben a költségek változásait, és nehéz megfelelő időben és észszerűen tükrözni a villamosenergia-felhasználás költségeit [...] A villamos energia értékesítésére vonatkozó hatékony versenymechanizmust még nem hozták létre, a villamosenergia-termelő vállalkozások és a felhasználók közötti piaci ügyletek korlátozottak, és az erőforrások elosztása során nehéz figyelembe venni a piac meghatározó szerepét” (22). Ahogy azt számos későbbi adminisztratív dokumentum is mutatja, a piacnak ez az állam által előidézett gyengesége a piac irányítását célzó további kísérletek kiindulópontja. 2020 novemberében például a Nemzeti Fejlesztési és Reformbizottság közzétette a 2021. évi közép- és hosszú távú villamosenergia-szerződések aláírásának előmozdításáról szóló közleményét (23). Kiemelendő, hogy a dokumentum a következő utasítást tartalmazza: „erőfeszítéseket kell tenni annak biztosítása érdekében, hogy a szerződésekben lekötött villamosenergia-mennyiség az elmúlt három évre jellemző átlagos mennyiség legalább 80 %-át elérje”, az árképzés kapcsán pedig előírja, hogy „az eltéréseket kezelő mechanizmust kell kialakítani [...] a helyi piacszabályozásban a szerződésekben lekötött villamosenergia-mennyiség és a tényleges megvalósulás közötti eltérések kezelésére”, továbbá „[j]avítani kell a közép- és hosszú távú ügyleti ármechanizmust. Minden település köteles pontosan alkalmazni a kormány által jóváhagyott villamosenergia-átviteli és -elosztási árakat.” A közlemény a végrehajtásra vonatkozó egyedi rendelkezéseket is tartalmaz, ilyen többek között a szerződések aláírásához vezető folyamat nyomon követésére szolgáló mechanizmus létrehozása, vagy a szerződések nyomon követésének, közzétételének és végrehajtásának megerősítése (24). Továbbá 2021 januárjában az Államtanács közzétette a Nemzeti Fejlesztési és Reformbizottság véleményét a településivíz- és a villamosenergia-ellátás, valamint a fűtés díjainak egységesítéséről, amely az ágazat magas színvonalú fejlődésének előmozdítását célozza. A közlemény egyedi rendelkezéseket tartalmaz a kormányzati árképzésre vonatkozóan:
  „[...] A kormányzati árképzés vagy a kormány által kontrollált árak hatálya alá tartozó projektek esetében a költségösszetételt észszerűen kell meghatározni, meg kell erősíteni a költségellenőrzést és -felülvizsgálatot, javítani kell árképzési mechanizmust, és tudományos alapokon kell meghatározni az árszintet. [...]” A közlemény „fő céljai” között kifejezetten említést tesz az árképzéssel kapcsolatos kormányzati inputmechanizmusról, valamint az árképzési módszerek ágazati differenciálásáról: „2025-ig egyértelmű eredményeket kell elérni a díjak pontosítása és egységesítése terén a vízellátásban, az villamosenergia-ellátásban, továbbá a gáz- és a fűtési szektorban. Ki kell dolgozni egy tudományos, szabványosított és átlátható árképzési mechanizmus alapjait, és tovább kell fejleszteni a kormányzati inputmechanizmust. Jelentősen javítani kell a kapcsolódó ágazatokra alkalmazandó árképzési módszereket, költségfelügyeletet és felülvizsgálati módszereket és az árképzési magatartást, továbbá a szolgáltatások általi egységes, átfogó lefedettséget, és a vízellátás, a villamos energia, a fűtés és az egyéb termékek és szolgáltatások minőségét és hatékonyságát.” (25) |
| --- | --- |

(52)

Az inputköltségek legnagyobb részét kitevő villamos energiát illetően megjegyzendő, hogy – amint azt a Bizottság a jelentésben megállapította – a villamos energia árai Kínában nem piaci alapúak, továbbá a központi árképzés, az árdifferenciálás és a közvetlen villamosenergia-vásárlási gyakorlatok következtében jelentős torzulások is hatnak rájuk. (20) Jóllehet a kínai energiapiac számos változáson és reformon ment keresztül (21), az energiarendszer szempontjából releváns árak némelyike továbbra sem piaci alapú. A kormány elismeri, hogy az árakat jelenleg is nagyrészt az állam kontrollálja:
  „Jelenleg a villamos energia árának kezelése továbbra is az államilag meghatározott árakból indul ki. Az árkiigazítások sok esetben nem követik időben a költségek változásait, és nehéz megfelelő időben és észszerűen tükrözni a villamosenergia-felhasználás költségeit [...] A villamos energia értékesítésére vonatkozó hatékony versenymechanizmust még nem hozták létre, a villamosenergia-termelő vállalkozások és a felhasználók közötti piaci ügyletek korlátozottak, és az erőforrások elosztása során nehéz figyelembe venni a piac meghatározó szerepét” (22). Ahogy azt számos későbbi adminisztratív dokumentum is mutatja, a piacnak ez az állam által előidézett gyengesége a piac irányítását célzó további kísérletek kiindulópontja. 2020 novemberében például a Nemzeti Fejlesztési és Reformbizottság közzétette a 2021. évi közép- és hosszú távú villamosenergia-szerződések aláírásának előmozdításáról szóló közleményét (23). Kiemelendő, hogy a dokumentum a következő utasítást tartalmazza: „erőfeszítéseket kell tenni annak biztosítása érdekében, hogy a szerződésekben lekötött villamosenergia-mennyiség az elmúlt három évre jellemző átlagos mennyiség legalább 80 %-át elérje”, az árképzés kapcsán pedig előírja, hogy „az eltéréseket kezelő mechanizmust kell kialakítani [...] a helyi piacszabályozásban a szerződésekben lekötött villamosenergia-mennyiség és a tényleges megvalósulás közötti eltérések kezelésére”, továbbá „[j]avítani kell a közép- és hosszú távú ügyleti ármechanizmust. Minden település köteles pontosan alkalmazni a kormány által jóváhagyott villamosenergia-átviteli és -elosztási árakat.” A közlemény a végrehajtásra vonatkozó egyedi rendelkezéseket is tartalmaz, ilyen többek között a szerződések aláírásához vezető folyamat nyomon követésére szolgáló mechanizmus létrehozása, vagy a szerződések nyomon követésének, közzétételének és végrehajtásának megerősítése (24). Továbbá 2021 januárjában az Államtanács közzétette a Nemzeti Fejlesztési és Reformbizottság véleményét a településivíz- és a villamosenergia-ellátás, valamint a fűtés díjainak egységesítéséről, amely az ágazat magas színvonalú fejlődésének előmozdítását célozza. A közlemény egyedi rendelkezéseket tartalmaz a kormányzati árképzésre vonatkozóan:
  „[...] A kormányzati árképzés vagy a kormány által kontrollált árak hatálya alá tartozó projektek esetében a költségösszetételt észszerűen kell meghatározni, meg kell erősíteni a költségellenőrzést és -felülvizsgálatot, javítani kell árképzési mechanizmust, és tudományos alapokon kell meghatározni az árszintet. [...]” A közlemény „fő céljai” között kifejezetten említést tesz az árképzéssel kapcsolatos kormányzati inputmechanizmusról, valamint az árképzési módszerek ágazati differenciálásáról: „2025-ig egyértelmű eredményeket kell elérni a díjak pontosítása és egységesítése terén a vízellátásban, az villamosenergia-ellátásban, továbbá a gáz- és a fűtési szektorban. Ki kell dolgozni egy tudományos, szabványosított és átlátható árképzési mechanizmus alapjait, és tovább kell fejleszteni a kormányzati inputmechanizmust. Jelentősen javítani kell a kapcsolódó ágazatokra alkalmazandó árképzési módszereket, költségfelügyeletet és felülvizsgálati módszereket és az árképzési magatartást, továbbá a szolgáltatások általi egységes, átfogó lefedettséget, és a vízellátás, a villamos energia, a fűtés és az egyéb termékek és szolgáltatások minőségét és hatékonyságát.” (25)

20

21

„Jelenleg a villamos energia árának kezelése továbbra is az államilag meghatározott árakból indul ki. Az árkiigazítások sok esetben nem követik időben a költségek változásait, és nehéz megfelelő időben és észszerűen tükrözni a villamosenergia-felhasználás költségeit [...] A villamos energia értékesítésére vonatkozó hatékony versenymechanizmust még nem hozták létre, a villamosenergia-termelő vállalkozások és a felhasználók közötti piaci ügyletek korlátozottak, és az erőforrások elosztása során nehéz figyelembe venni a piac meghatározó szerepét

22

a 2021. évi közép- és hosszú távú villamosenergia-szerződések aláírásának előmozdításáról szóló közleményét

23

erőfeszítéseket kell tenni annak biztosítása érdekében, hogy a szerződésekben lekötött villamosenergia-mennyiség az elmúlt három évre jellemző átlagos mennyiség legalább 80 %-át elérje

az eltéréseket kezelő mechanizmust kell kialakítani [...] a helyi piacszabályozásban a szerződésekben lekötött villamosenergia-mennyiség és a tényleges megvalósulás közötti eltérések kezelésére

[j]avítani kell a közép- és hosszú távú ügyleti ármechanizmust. Minden település köteles pontosan alkalmazni a kormány által jóváhagyott villamosenergia-átviteli és -elosztási árakat

24

a Nemzeti Fejlesztési és Reformbizottság véleményét a településivíz- és a villamosenergia-ellátás, valamint a fűtés díjainak egységesítéséről, amely az ágazat magas színvonalú fejlődésének előmozdítását célozza.

„[...] A kormányzati árképzés vagy a kormány által kontrollált árak hatálya alá tartozó projektek esetében a költségösszetételt észszerűen kell meghatározni, meg kell erősíteni a költségellenőrzést és -felülvizsgálatot, javítani kell árképzési mechanizmust, és tudományos alapokon kell meghatározni az árszintet. [...]

2025-ig egyértelmű eredményeket kell elérni a díjak pontosítása és egységesítése terén a vízellátásban, az villamosenergia-ellátásban, továbbá a gáz- és a fűtési szektorban. Ki kell dolgozni egy tudományos, szabványosított és átlátható árképzési mechanizmus alapjait, és tovább kell fejleszteni a kormányzati inputmechanizmust. Jelentősen javítani kell a kapcsolódó ágazatokra alkalmazandó árképzési módszereket, költségfelügyeletet és felülvizsgálati módszereket és az árképzési magatartást, továbbá a szolgáltatások általi egységes, átfogó lefedettséget, és a vízellátás, a villamos energia, a fűtés és az egyéb termékek és szolgáltatások minőségét és hatékonyságát

25

| (53) | A szén szintén olyan nyersanyag, amelyet a kalcium-szilícium előállításához használnak. Amint azt a Bizottság a jelentésében megállapította, a kínai szénpiacon torzulások tapasztalhatók, különösen az állami támogatás (26) eredményeként, valamint a szénforrások kitermelése fölötti irányítás és ellenőrzés miatt (27). Emellett a Kínából és Indonéziából származó mononátrium-glutamátra vonatkozó vizsgálat során a Bizottság a kínálatot, a termeléslokalizációt és az ipari modelleket szabályozó tervezési dokumentumok alapján megállapításokat tett a piaci erőkbe való állami beavatkozásról, amely a kínai szénágazatban tartományi szinten, különösen Shandong tartományban tapasztalható (28). A jelenlegi vizsgálatban a Bizottság az állami beavatkozás további elemeit tárta fel. 2021 májusában az Országos Energiahivatal (NEA) és a Nemzeti Fejlesztési és Reformbizottság közösen közzétette A szénbányák termelési kapacitását és a termelés jóváhagyási kritériumait érintő irányítási intézkedésekről szóló közleményét, amelynek célja a szénbányák kapacitásának szabályozása és a közlemény alapján kiszámított határértékek érvényesítése (29). A szénpiacon folytatott kiterjedt állami szabályozási tevékenységre további példa, hogy a Nemzeti Fejlesztési és Reformbizottság 2020 decemberében kiadta A szénre vonatkozó közép- és hosszú távú 2021. évi szerződések aláírásának és teljesítésének biztosításáról szóló közleményét (30). A közlemény kifejezetten hangsúlyozza, hogy fokozni kell a szerződéskötési folyamat fölötti állami befolyást és felügyeletet: „Nagyobb teret kell engedni a kormány szerepének, a rendszerkiépítés megerősítésére kell összpontosítani, javítani kell az ügyletekre vonatkozó szabályokat, meg kell erősíteni a hitelfelügyeletet, az érintett feleket ösztönözni kell arra, hogy az általános helyzetre felhívják a figyelmet, társadalmi felelősséget kell vállalni, szabványosítani kell a szerződések teljesítését és biztosítani kell a szénpiac zavartalan működését.” A közlemény szerint „[a]z ágazat önfegyelmét is fokozni kell. Valamennyi érintett iparági szövetség köteles arra ösztönözni a vállalkozásokat, hogy önfegyelmüket erősítsék meg, feleljenek meg a közép- és hosszú távú szerződések követelményeinek, és ne használják fel a piaci kínálati és keresleti helyzetet, valamint az ágazat előnyös helyzetét arra, hogy kiegyensúlyozatlan szerződéseket írjanak alá. A nagyvállalkozásoknak jó példával kell elöl járniuk, saját maguknak kell szabályozniuk a szerződések aláírását, erősíteniük kell a kötelezettségvállalások teljesítésével kapcsolatos tudatosságukat, fel kell vállalniuk az ellátás és a stabil árak biztosításával kapcsolatos társadalmi felelősséget, és nemzeti szinten elő kell mozdítaniuk a szénpiac zavartalan működését. Különösen érdemes említést tenni arról az egyértelmű irányelvről, amely megköveteli, hogy a szerződések aláírásakor ne vegyék figyelembe a piaci keresletet és kínálatot. 2021 áprilisában a Nemzeti Fejlesztési és Reformbizottság A szénre vonatkozó közép- és hosszú távú 2021. évi szerződések aláírásának és teljesítésének biztosításáról újabb közleményt adott ki, amelynek célja az adásvételi szerződések betartásának jobb felügyelete és a szénellátás biztosítása (különösen a fent idézett 902. számú közlemény alapján). A közlemény szerint az érintett feleknek mindenekelőtt biztosítaniuk kell, hogy a havi megfelelési arány elérje a 80 %-ot, a negyedéves és éves megfelelési arány pedig a 90 %-ot (31). |
| --- | --- |

(53)

A szén szintén olyan nyersanyag, amelyet a kalcium-szilícium előállításához használnak. Amint azt a Bizottság a jelentésében megállapította, a kínai szénpiacon torzulások tapasztalhatók, különösen az állami támogatás (26) eredményeként, valamint a szénforrások kitermelése fölötti irányítás és ellenőrzés miatt (27). Emellett a Kínából és Indonéziából származó mononátrium-glutamátra vonatkozó vizsgálat során a Bizottság a kínálatot, a termeléslokalizációt és az ipari modelleket szabályozó tervezési dokumentumok alapján megállapításokat tett a piaci erőkbe való állami beavatkozásról, amely a kínai szénágazatban tartományi szinten, különösen Shandong tartományban tapasztalható (28). A jelenlegi vizsgálatban a Bizottság az állami beavatkozás további elemeit tárta fel. 2021 májusában az Országos Energiahivatal (NEA) és a Nemzeti Fejlesztési és Reformbizottság közösen közzétette A szénbányák termelési kapacitását és a termelés jóváhagyási kritériumait érintő irányítási intézkedésekről szóló közleményét, amelynek célja a szénbányák kapacitásának szabályozása és a közlemény alapján kiszámított határértékek érvényesítése (29). A szénpiacon folytatott kiterjedt állami szabályozási tevékenységre további példa, hogy a Nemzeti Fejlesztési és Reformbizottság 2020 decemberében kiadta A szénre vonatkozó közép- és hosszú távú 2021. évi szerződések aláírásának és teljesítésének biztosításáról szóló közleményét (30). A közlemény kifejezetten hangsúlyozza, hogy fokozni kell a szerződéskötési folyamat fölötti állami befolyást és felügyeletet: „Nagyobb teret kell engedni a kormány szerepének, a rendszerkiépítés megerősítésére kell összpontosítani, javítani kell az ügyletekre vonatkozó szabályokat, meg kell erősíteni a hitelfelügyeletet, az érintett feleket ösztönözni kell arra, hogy az általános helyzetre felhívják a figyelmet, társadalmi felelősséget kell vállalni, szabványosítani kell a szerződések teljesítését és biztosítani kell a szénpiac zavartalan működését.” A közlemény szerint „[a]z ágazat önfegyelmét is fokozni kell. Valamennyi érintett iparági szövetség köteles arra ösztönözni a vállalkozásokat, hogy önfegyelmüket erősítsék meg, feleljenek meg a közép- és hosszú távú szerződések követelményeinek, és ne használják fel a piaci kínálati és keresleti helyzetet, valamint az ágazat előnyös helyzetét arra, hogy kiegyensúlyozatlan szerződéseket írjanak alá. A nagyvállalkozásoknak jó példával kell elöl járniuk, saját maguknak kell szabályozniuk a szerződések aláírását, erősíteniük kell a kötelezettségvállalások teljesítésével kapcsolatos tudatosságukat, fel kell vállalniuk az ellátás és a stabil árak biztosításával kapcsolatos társadalmi felelősséget, és nemzeti szinten elő kell mozdítaniuk a szénpiac zavartalan működését. Különösen érdemes említést tenni arról az egyértelmű irányelvről, amely megköveteli, hogy a szerződések aláírásakor ne vegyék figyelembe a piaci keresletet és kínálatot. 2021 áprilisában a Nemzeti Fejlesztési és Reformbizottság A szénre vonatkozó közép- és hosszú távú 2021. évi szerződések aláírásának és teljesítésének biztosításáról újabb közleményt adott ki, amelynek célja az adásvételi szerződések betartásának jobb felügyelete és a szénellátás biztosítása (különösen a fent idézett 902. számú közlemény alapján). A közlemény szerint az érintett feleknek mindenekelőtt biztosítaniuk kell, hogy a havi megfelelési arány elérje a 80 %-ot, a negyedéves és éves megfelelési arány pedig a 90 %-ot (31).

26

27

28

A szénbányák termelési kapacitását és a termelés jóváhagyási kritériumait érintő irányítási intézkedésekről szóló közleményét

29

A szénre vonatkozó közép- és hosszú távú 2021. évi szerződések aláírásának és teljesítésének biztosításáról szóló közleményét

30

Nagyobb teret kell engedni a kormány szerepének, a rendszerkiépítés megerősítésére kell összpontosítani, javítani kell az ügyletekre vonatkozó szabályokat, meg kell erősíteni a hitelfelügyeletet, az érintett feleket ösztönözni kell arra, hogy az általános helyzetre felhívják a figyelmet, társadalmi felelősséget kell vállalni, szabványosítani kell a szerződések teljesítését és biztosítani kell a szénpiac zavartalan működését.

[a]z ágazat önfegyelmét is fokozni kell. Valamennyi érintett iparági szövetség köteles arra ösztönözni a vállalkozásokat, hogy önfegyelmüket erősítsék meg, feleljenek meg a közép- és hosszú távú szerződések követelményeinek, és ne használják fel a piaci kínálati és keresleti helyzetet, valamint az ágazat előnyös helyzetét arra, hogy kiegyensúlyozatlan szerződéseket írjanak alá. A nagyvállalkozásoknak jó példával kell elöl járniuk, saját maguknak kell szabályozniuk a szerződések aláírását, erősíteniük kell a kötelezettségvállalások teljesítésével kapcsolatos tudatosságukat, fel kell vállalniuk az ellátás és a stabil árak biztosításával kapcsolatos társadalmi felelősséget, és nemzeti szinten elő kell mozdítaniuk a szénpiac zavartalan működését.

A szénre vonatkozó közép- és hosszú távú 2021. évi szerződések aláírásának és teljesítésének biztosításáról

közleményt

31

| (54) | A szénpiacon érvényesülő állami beavatkozás megmutatkozik a zsaluzatos szénbányák próbaüzemi idejének további egy évvel történő meghosszabbításáról szóló közelmúltbeli határozatban is, amelynek célja a termelés és a kínálat növelése a nyersanyagár-emelkedések ellensúlyozása érdekében (miután a bányákban zajló termelését korábban felfüggesztették) (32). |
| --- | --- |

(54)

A szénpiacon érvényesülő állami beavatkozás megmutatkozik a zsaluzatos szénbányák próbaüzemi idejének további egy évvel történő meghosszabbításáról szóló közelmúltbeli határozatban is, amelynek célja a termelés és a kínálat növelése a nyersanyagár-emelkedések ellensúlyozása érdekében (miután a bányákban zajló termelését korábban felfüggesztették) (32).

32

| (55) | Továbbá két másik, a kalcium-szilícium gyártásához használt fontos nyersanyag – a kvarcit és a mészkő – az ásványi erőforrásokra vonatkozó tizenharmadik ötéves terv hatálya alá tartozik, amely lehetővé teszi az állam számára, hogy szinte minden területen irányítsa a legfontosabb kínai ásványkincs-piacokat (33). A vizsgálat megerősítette továbbá, hogy az OECD által az ipari nyersanyagokra vonatkozó exportkorlátozásokról vezetett nyilvántartás 2020. évi kiadása szerint a kvarcit (HR-kód: 250590) Kínában 2019-ben egy nem automatikus kivitelengedélyezési követelmény (34) hatálya alá tartozott, amely képes az exporttevékenységet korlátozni, és ezáltal torzítani a piacot. |
| --- | --- |

(55)

Továbbá két másik, a kalcium-szilícium gyártásához használt fontos nyersanyag – a kvarcit és a mészkő – az ásványi erőforrásokra vonatkozó tizenharmadik ötéves terv hatálya alá tartozik, amely lehetővé teszi az állam számára, hogy szinte minden területen irányítsa a legfontosabb kínai ásványkincs-piacokat (33). A vizsgálat megerősítette továbbá, hogy az OECD által az ipari nyersanyagokra vonatkozó exportkorlátozásokról vezetett nyilvántartás 2020. évi kiadása szerint a kvarcit (HR-kód: 250590) Kínában 2019-ben egy nem automatikus kivitelengedélyezési követelmény (34) hatálya alá tartozott, amely képes az exporttevékenységet korlátozni, és ezáltal torzítani a piacot.

33

34

| (56) | Ahogyan az a fenti példákból is látható, a kínai kormány a szakpolitikai eszközök és iránymutatások széles tárházát vonultatja fel a kalcium-szilícium-ágazat fejlődésének további szabályozására, és az ágazat működésének lényegében minden aspektusa felett ellenőrzést gyakorol. E kormányzati iránymutatás és beavatkozás a vizsgált termék gyártása során felhasznált főbb inputokra is vonatkozik. A Shenghua például elismeri, hogy üzleti tevékenységét a központi tervezési dokumentumokhoz és a kulcsfontosságú állami szakpolitikákhoz igazítja, amiről a vállalati célkitűzések ismertetése így ír: „Erőfeszítések annak érdekében, hogy a tizenharmadik ötéves terv lezárulásáig olyan projekteket dolgozzunk ki és valósítsunk meg, mint például a nagy tisztaságú fémkalciumot és a vegyipari minőségű ipari szilíciumot előállító gyártósorok, illetve és a mikrohullámú kohászati gyártósorok és egyéb projektek”. A vállalat kijelenti továbbá, hogy „aktívan alkalmazkodik a nemzeti gazdasági fejlődés új irányához, pontosan érti a kínálati oldali reformpolitikák új irányát, lelkesen vállalja a biztonságos és környezetbarát termelés felelősségét, és a kalcium-szilícium-ötvözetek ágazatában betöltött stabil vezető szerepét kihasználva a Shaanxi Nonferrous Group vezetésére, tehetségére és tudományos kutatásaira támaszkodik” (35). |
| --- | --- |

(56)

Ahogyan az a fenti példákból is látható, a kínai kormány a szakpolitikai eszközök és iránymutatások széles tárházát vonultatja fel a kalcium-szilícium-ágazat fejlődésének további szabályozására, és az ágazat működésének lényegében minden aspektusa felett ellenőrzést gyakorol. E kormányzati iránymutatás és beavatkozás a vizsgált termék gyártása során felhasznált főbb inputokra is vonatkozik. A Shenghua például elismeri, hogy üzleti tevékenységét a központi tervezési dokumentumokhoz és a kulcsfontosságú állami szakpolitikákhoz igazítja, amiről a vállalati célkitűzések ismertetése így ír: „Erőfeszítések annak érdekében, hogy a tizenharmadik ötéves terv lezárulásáig olyan projekteket dolgozzunk ki és valósítsunk meg, mint például a nagy tisztaságú fémkalciumot és a vegyipari minőségű ipari szilíciumot előállító gyártósorok, illetve és a mikrohullámú kohászati gyártósorok és egyéb projektek”. A vállalat kijelenti továbbá, hogy „aktívan alkalmazkodik a nemzeti gazdasági fejlődés új irányához, pontosan érti a kínálati oldali reformpolitikák új irányát, lelkesen vállalja a biztonságos és környezetbarát termelés felelősségét, és a kalcium-szilícium-ötvözetek ágazatában betöltött stabil vezető szerepét kihasználva a Shaanxi Nonferrous Group vezetésére, tehetségére és tudományos kutatásaira támaszkodik” (35).

Erőfeszítések annak érdekében, hogy a tizenharmadik ötéves terv lezárulásáig olyan projekteket dolgozzunk ki és valósítsunk meg, mint például a nagy tisztaságú fémkalciumot és a vegyipari minőségű ipari szilíciumot előállító gyártósorok, illetve és a mikrohullámú kohászati gyártósorok és egyéb projektek

aktívan alkalmazkodik a nemzeti gazdasági fejlődés új irányához, pontosan érti a kínálati oldali reformpolitikák új irányát, lelkesen vállalja a biztonságos és környezetbarát termelés felelősségét, és a kalcium-szilícium-ötvözetek ágazatában betöltött stabil vezető szerepét kihasználva a Shaanxi Nonferrous Group vezetésére, tehetségére és tudományos kutatásaira támaszkodik

35

| (57) | A fentiek mellett a kalcium-szilícium-gyártók különféle állami támogatásokhoz is jutnak, ami egyértelműen annak a jele, hogy az államnak érdeke fűződik ehhez az ágazathoz. A vizsgálat során a Bizottság megállapította, hogy a Ningxia Shun Tai Smelting a Zhongwei Ipari Parkban történő letelepedésének köszönhetően támogatásban részesült (lásd a (44) preambulumbekezdést), a Ketong vállalatot „a 2020. évi Autonóm Régióbeli Vállalkozástechnológiai Központnak” ismerték el. Ezzel kapcsolatban ugyanezen helyi média a következőkről számolt be: „A vonatkozó szabályozás értelmében az autonóm regionális szintű vállalkozástechnológiai központ – az első vállalat, amely ezt a címet megkapta – egymillió jüan összegű pénzügyi támogatásban részesül.” (36) Más helyi médiajelentések is megerősítették, hogy a tartomány támogatást nyújt a vállalatnak:
  „Az Autonóm Régió Ipari és Információs Technológiai Minisztériumának illetékes munkatársa jelezte, hogy körzetünk erőteljesen támogatja az ágazatban működő vállalkozások szerkezeti átalakítását, zöld átalakítását, intelligens átalakítását és technológiai átalakítását, amelyre az ipari lánc kiemelt fontosságúnak tekintett kiterjesztésével, valamint a kulcsfontosságú eszköznek tekintett zöld átalakulással, intelligens átalakulással és technológiai átalakulással kerül sor, illetve hogy körzetünk a nyersanyagiparban történő strukturális alkalmazkodást és a termékfejlesztést is támogatja. [...] A különleges ötvözetek tekintetében megjegyzendő, hogy régiónk támogatja a hőálló ötvözetek, a korrózióálló ötvözetek, az ultraerős szilárdságú ötvözetek és egyéb, különleges tulajdonságokkal és különleges funkciókkal rendelkező anyagok kifejlesztését. A Shengyan Industrial, a Ketong New Materials és a Jun Magnetic New Materials vállalatokra támaszkodva, áttöréseket érünk majd el az alapvető technológiák terén azzal a céllal, hogy olyan ötvözőanyagokat fejlesszünk ki, amelyek különleges követelményeknek felelnek meg (például ellenállnak a magas hőmérsékletnek, nagy szilárdsággal és nagyfokú korrózióállósággal rendelkeznek) és amelyeket rozsdamentesacél- és az ötvözöttacél-ágazatban széles körben használnak.” (37) |
| --- | --- |

(57)

A fentiek mellett a kalcium-szilícium-gyártók különféle állami támogatásokhoz is jutnak, ami egyértelműen annak a jele, hogy az államnak érdeke fűződik ehhez az ágazathoz. A vizsgálat során a Bizottság megállapította, hogy a Ningxia Shun Tai Smelting a Zhongwei Ipari Parkban történő letelepedésének köszönhetően támogatásban részesült (lásd a (44) preambulumbekezdést), a Ketong vállalatot „a 2020. évi Autonóm Régióbeli Vállalkozástechnológiai Központnak” ismerték el. Ezzel kapcsolatban ugyanezen helyi média a következőkről számolt be: „A vonatkozó szabályozás értelmében az autonóm regionális szintű vállalkozástechnológiai központ – az első vállalat, amely ezt a címet megkapta – egymillió jüan összegű pénzügyi támogatásban részesül.” (36) Más helyi médiajelentések is megerősítették, hogy a tartomány támogatást nyújt a vállalatnak:
  „Az Autonóm Régió Ipari és Információs Technológiai Minisztériumának illetékes munkatársa jelezte, hogy körzetünk erőteljesen támogatja az ágazatban működő vállalkozások szerkezeti átalakítását, zöld átalakítását, intelligens átalakítását és technológiai átalakítását, amelyre az ipari lánc kiemelt fontosságúnak tekintett kiterjesztésével, valamint a kulcsfontosságú eszköznek tekintett zöld átalakulással, intelligens átalakulással és technológiai átalakulással kerül sor, illetve hogy körzetünk a nyersanyagiparban történő strukturális alkalmazkodást és a termékfejlesztést is támogatja. [...] A különleges ötvözetek tekintetében megjegyzendő, hogy régiónk támogatja a hőálló ötvözetek, a korrózióálló ötvözetek, az ultraerős szilárdságú ötvözetek és egyéb, különleges tulajdonságokkal és különleges funkciókkal rendelkező anyagok kifejlesztését. A Shengyan Industrial, a Ketong New Materials és a Jun Magnetic New Materials vállalatokra támaszkodva, áttöréseket érünk majd el az alapvető technológiák terén azzal a céllal, hogy olyan ötvözőanyagokat fejlesszünk ki, amelyek különleges követelményeknek felelnek meg (például ellenállnak a magas hőmérsékletnek, nagy szilárdsággal és nagyfokú korrózióállósággal rendelkeznek) és amelyeket rozsdamentesacél- és az ötvözöttacél-ágazatban széles körben használnak.” (37)

A vonatkozó szabályozás értelmében az autonóm regionális szintű vállalkozástechnológiai központ – az első vállalat, amely ezt a címet megkapta – egymillió jüan összegű pénzügyi támogatásban részesül

36

„Az Autonóm Régió Ipari és Információs Technológiai Minisztériumának illetékes munkatársa jelezte, hogy körzetünk erőteljesen támogatja az ágazatban működő vállalkozások szerkezeti átalakítását, zöld átalakítását, intelligens átalakítását és technológiai átalakítását, amelyre az ipari lánc kiemelt fontosságúnak tekintett kiterjesztésével, valamint a kulcsfontosságú eszköznek tekintett zöld átalakulással, intelligens átalakulással és technológiai átalakulással kerül sor, illetve hogy körzetünk a nyersanyagiparban történő strukturális alkalmazkodást és a termékfejlesztést is támogatja. [...] A különleges ötvözetek tekintetében megjegyzendő, hogy régiónk támogatja a hőálló ötvözetek, a korrózióálló ötvözetek, az ultraerős szilárdságú ötvözetek és egyéb, különleges tulajdonságokkal és különleges funkciókkal rendelkező anyagok kifejlesztését. A Shengyan Industrial, a Ketong New Materials és a Jun Magnetic New Materials vállalatokra támaszkodva, áttöréseket érünk majd el az alapvető technológiák terén azzal a céllal, hogy olyan ötvözőanyagokat fejlesszünk ki, amelyek különleges követelményeknek felelnek meg (például ellenállnak a magas hőmérsékletnek, nagy szilárdsággal és nagyfokú korrózióállósággal rendelkeznek) és amelyeket rozsdamentesacél- és az ötvözöttacél-ágazatban széles körben használnak.

37

| (58) | Összességében elmondható, hogy a kínai kormány intézkedései a gazdasági szereplőket az ösztönzött iparágak – ideértve a kalcium-szilícium és a gyártása során legfontosabb nyersanyagok előállítását – támogatásához kapcsolódó közpolitikai célkitűzések teljesítésére ösztönzik. Az intézkedések gátolják a piaci erők szabad érvényesülését. |
| --- | --- |

(58)

Összességében elmondható, hogy a kínai kormány intézkedései a gazdasági szereplőket az ösztönzött iparágak – ideértve a kalcium-szilícium és a gyártása során legfontosabb nyersanyagok előállítását – támogatásához kapcsolódó közpolitikai célkitűzések teljesítésére ösztönzik. Az intézkedések gátolják a piaci erők szabad érvényesülését.

| (59) | E vizsgálat során a Bizottság nem talált olyan bizonyítékokat, amelyek azt jeleznék, hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése b) pontjának negyedik franciabekezdése szerinti, a csődjogi és a tulajdonjogi jogszabályoknak a kalcium-szilícium-ágazatban való, a (41) preambulumbekezdésben már bemutatott diszkriminatív alkalmazása vagy nem megfelelő érvényesítése ne hatna ki a vizsgált termék gyártóira. |
| --- | --- |

(59)

E vizsgálat során a Bizottság nem talált olyan bizonyítékokat, amelyek azt jeleznék, hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése b) pontjának negyedik franciabekezdése szerinti, a csődjogi és a tulajdonjogi jogszabályoknak a kalcium-szilícium-ágazatban való, a (41) preambulumbekezdésben már bemutatott diszkriminatív alkalmazása vagy nem megfelelő érvényesítése ne hatna ki a vizsgált termék gyártóira.

| (60) | A kalcium-szilícium-ágazatra a (41) preambulumbekezdésben már szintén bemutatott, az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése b) pontjának ötödik franciabekezdése szerinti, a bérköltségek tekintetében fennálló torzulások is kihatnak. A szóban forgó ágazatban ezek a torzulások közvetlenül (a vizsgált termék és annak legfontosabb nyersanyagai előállításával összefüggésben) és közvetetten (az ugyanezen kínai munkajogi rendszer hatálya alá tartozó vállalatoktól származó tőke és inputok felhasználásán keresztül) egyaránt érvényesülnek. |
| --- | --- |

(60)

A kalcium-szilícium-ágazatra a (41) preambulumbekezdésben már szintén bemutatott, az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése b) pontjának ötödik franciabekezdése szerinti, a bérköltségek tekintetében fennálló torzulások is kihatnak. A szóban forgó ágazatban ezek a torzulások közvetlenül (a vizsgált termék és annak legfontosabb nyersanyagai előállításával összefüggésben) és közvetetten (az ugyanezen kínai munkajogi rendszer hatálya alá tartozó vállalatoktól származó tőke és inputok felhasználásán keresztül) egyaránt érvényesülnek.

| (61) | Emellett e vizsgálat keretében nem nyújtottak be a Bizottsághoz olyan bizonyítékot, amely azt támasztaná alá, hogy a (41) preambulumbekezdésben már szintén bemutatott, az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése b) pontjának hatodik franciabekezdése szerinti, a pénzügyi rendszerben érvényesülő kormányzati beavatkozás ne hatna ki a kalcium-szilícium-ágazatra. Ebből következően a pénzügyi rendszerbe való jelentős kormányzati beavatkozás minden szinten nagymértékben befolyásolja a piaci viszonyokat. |
| --- | --- |

(61)

Emellett e vizsgálat keretében nem nyújtottak be a Bizottsághoz olyan bizonyítékot, amely azt támasztaná alá, hogy a (41) preambulumbekezdésben már szintén bemutatott, az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése b) pontjának hatodik franciabekezdése szerinti, a pénzügyi rendszerben érvényesülő kormányzati beavatkozás ne hatna ki a kalcium-szilícium-ágazatra. Ebből következően a pénzügyi rendszerbe való jelentős kormányzati beavatkozás minden szinten nagymértékben befolyásolja a piaci viszonyokat.

| (62) | Végezetül a Bizottság emlékeztetni kíván arra, hogy a vizsgált termék gyártásához több különböző inputra van szükség. Amikor a kalcium-szilícium-gyártók beszerzik inputjaikat vagy szerződést kötnek inputjaik beszerzése érdekében, az általuk fizetett árakra (amelyeket költségként jelenítenek meg) nyilvánvalóan kihatnak az előzőekben ismertetett rendszerszintű torzulások. Például az inputok beszállítói olyan munkaerőt foglalkoztatnak, amelyre kihatnak a torzulások. Olyan kölcsönt vehetnek fel, amelyet szintén érintenek a pénzügyi szektor, illetve a tőkeallokáció torzulásai. Működésüket behatárolja a tervrendszer, amely a kormányzat minden szintjén és az összes gazdasági ágazatban érvényesül. |
| --- | --- |

(62)

Végezetül a Bizottság emlékeztetni kíván arra, hogy a vizsgált termék gyártásához több különböző inputra van szükség. Amikor a kalcium-szilícium-gyártók beszerzik inputjaikat vagy szerződést kötnek inputjaik beszerzése érdekében, az általuk fizetett árakra (amelyeket költségként jelenítenek meg) nyilvánvalóan kihatnak az előzőekben ismertetett rendszerszintű torzulások. Például az inputok beszállítói olyan munkaerőt foglalkoztatnak, amelyre kihatnak a torzulások. Olyan kölcsönt vehetnek fel, amelyet szintén érintenek a pénzügyi szektor, illetve a tőkeallokáció torzulásai. Működésüket behatárolja a tervrendszer, amely a kormányzat minden szintjén és az összes gazdasági ágazatban érvényesül.

| (63) | Következésképpen az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontja értelmében nemcsak kalcium-szilícium belföldi értékesítési árait nem helyénvaló alkalmazni, hanem az inputköltségeket (ezen belül a nyersanyagok, az energia, a földterület, a finanszírozás, a munkaerő stb. költségeit) sem, hiszen ezekre is kihat a jelentés A. és B. részében bemutatott jelentős mértékű kormányzati beavatkozás. A tőke, a földterület, a munkaerő, az energia és a nyersanyagok allokálásával összefüggésben bemutatott kormányzati beavatkozás Kína teljes egészében érvényesül. Ebből egyebek mellett az is következik, hogy a Kínában különféle termelési tényezők felhasználásával előállított inputra szintén jelentős torzulások hatnak. Ugyanez vonatkozik az input inputjaira, és így tovább. |
| --- | --- |

(63)

Következésképpen az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontja értelmében nemcsak kalcium-szilícium belföldi értékesítési árait nem helyénvaló alkalmazni, hanem az inputköltségeket (ezen belül a nyersanyagok, az energia, a földterület, a finanszírozás, a munkaerő stb. költségeit) sem, hiszen ezekre is kihat a jelentés A. és B. részében bemutatott jelentős mértékű kormányzati beavatkozás. A tőke, a földterület, a munkaerő, az energia és a nyersanyagok allokálásával összefüggésben bemutatott kormányzati beavatkozás Kína teljes egészében érvényesül. Ebből egyebek mellett az is következik, hogy a Kínában különféle termelési tényezők felhasználásával előállított inputra szintén jelentős torzulások hatnak. Ugyanez vonatkozik az input inputjaira, és így tovább.

| (64) | A kínai kormány nem szolgált ellentétes értelmű bizonyítékkal vagy érvekkel. A Ketong és a Shenghua exportáló gyártók azonban több észrevételt is benyújtottak. |
| --- | --- |

(64)

A kínai kormány nem szolgált ellentétes értelmű bizonyítékkal vagy érvekkel. A Ketong és a Shenghua exportáló gyártók azonban több észrevételt is benyújtottak.

| (65) | A Ketong előadta, hogy az alaprendelet 2. cikkének (6a) bekezdésében a rendes érték megállapítására előírt módszer nem egyeztethető össze a Kína WTO-hoz való csatlakozásáról szóló jegyzőkönyvvel, a dömpingellenes WTO-megállapodással (a továbbiakban: dömpingellenes megállapodás) és a WTO Vitarendezési Testületének (a továbbiakban: DSB) határozatával, következésképpen nem alkalmazandó. |
| --- | --- |

(65)

A Ketong előadta, hogy az alaprendelet 2. cikkének (6a) bekezdésében a rendes érték megállapítására előírt módszer nem egyeztethető össze a Kína WTO-hoz való csatlakozásáról szóló jegyzőkönyvvel, a dömpingellenes WTO-megállapodással (a továbbiakban: dömpingellenes megállapodás) és a WTO Vitarendezési Testületének (a továbbiakban: DSB) határozatával, következésképpen nem alkalmazandó.

| (66) | Először: a Ketong emlékeztetett arra, hogy a Kína WTO-hoz való csatlakozásáról szóló jegyzőkönyv 15. szakasza megengedte az eltéréseket a rendes értéknek és az árak összehasonlíthatóságának a megállapítását szolgáló, a 1994. évi GATT VI. cikkében és a dömpingellenes megállapodásban előírt standard módszertantól, de ezek az eltérések időben korlátozottak voltak, mivel 2016. december 11-én hatályukat vesztették. A Ketong szerint 2016. december 12-től kezdődően az EU nem térhet el az exportáló országban működő gyártókra vonatkozó rendes érték megállapításához használt standard módszertantól, vagyis kizárólag az exportáló ország belföldi árait és költségeit veheti figyelembe, kivéve, ha a WTO-megállapodások (köztük a dömpingellenes WTO-megállapodás) egyéb rendelkezései ezt megengedik. A Ketong előadta, hogy az alaprendelet 2. cikk (6a) bekezdése – mivel lehetővé teszi az Unió számára, hogy egy megfelelő reprezentatív ország adatait használja fel – ellentétes az Unió WTO-megállapodások szerinti kötelezettségvállalásával, különösen a Kína WTO-hoz való csatlakozásáról szóló jegyzőkönyv 15. szakasza szerinti kötelezettségvállalásával. |
| --- | --- |

(66)

Először: a Ketong emlékeztetett arra, hogy a Kína WTO-hoz való csatlakozásáról szóló jegyzőkönyv 15. szakasza megengedte az eltéréseket a rendes értéknek és az árak összehasonlíthatóságának a megállapítását szolgáló, a 1994. évi GATT VI. cikkében és a dömpingellenes megállapodásban előírt standard módszertantól, de ezek az eltérések időben korlátozottak voltak, mivel 2016. december 11-én hatályukat vesztették. A Ketong szerint 2016. december 12-től kezdődően az EU nem térhet el az exportáló országban működő gyártókra vonatkozó rendes érték megállapításához használt standard módszertantól, vagyis kizárólag az exportáló ország belföldi árait és költségeit veheti figyelembe, kivéve, ha a WTO-megállapodások (köztük a dömpingellenes WTO-megállapodás) egyéb rendelkezései ezt megengedik. A Ketong előadta, hogy az alaprendelet 2. cikk (6a) bekezdése – mivel lehetővé teszi az Unió számára, hogy egy megfelelő reprezentatív ország adatait használja fel – ellentétes az Unió WTO-megállapodások szerinti kötelezettségvállalásával, különösen a Kína WTO-hoz való csatlakozásáról szóló jegyzőkönyv 15. szakasza szerinti kötelezettségvállalásával.

| (67) | A Ketong előadta továbbá, hogy a dömpingellenes megállapodás 2. cikke nem teszi lehetővé azt, hogy a rendes érték megállapításához az exportáló országra vonatkozó információktól eltérő információkat használjanak fel. Ha a rendes értéket kivételes körülmények között kell képezni, az előállítási költségre, az SGA-költségekre és a nyereségre vonatkozó adatokat abban az esetben is az exportáló ország forrásaiból kell beszerezni. A Ketong szerint a jelentős torzulás fogalmát a dömpingellenes megállapodás egyáltalán nem ismeri. |
| --- | --- |

(67)

A Ketong előadta továbbá, hogy a dömpingellenes megállapodás 2. cikke nem teszi lehetővé azt, hogy a rendes érték megállapításához az exportáló országra vonatkozó információktól eltérő információkat használjanak fel. Ha a rendes értéket kivételes körülmények között kell képezni, az előállítási költségre, az SGA-költségekre és a nyereségre vonatkozó adatokat abban az esetben is az exportáló ország forrásaiból kell beszerezni. A Ketong szerint a jelentős torzulás fogalmát a dömpingellenes megállapodás egyáltalán nem ismeri.

| (68) | Másodszor: a Ketong emlékeztetett arra, hogy a WTO Fellebbezési Testülete az Európai Unió – Az Argentínából érkező biodízelre vonatkozó dömpingellenes intézkedések (38) ügyében megállapította, hogy az Unió a dömpingellenes megállapodás 2.2.1.1. cikkével összeegyeztethetetlen módon járt el azáltal, hogy nem használta fel a vizsgált gyártók által vezetett nyilvántartásokat a vizsgált termék előállítási költségeinek kiszámításához. A Ketong kijelentette, hogy e határozat szerint azok az Argentínában tapasztalható torzulások, amelyek hatására különbség adódott az érintett termék fő nyersanyagának belföldi és nemzetközi árai között, a 2.2.1.1. cikk szerint önmagukban nem voltak elégségesek annak megállapításához, hogy a gyártó nyilvántartásai nem tükrözik megfelelően az érintett termék előállításával és értékesítésével kapcsolatos nyersanyagköltségeket, vagy hogy ezek a költségek az érintett termék rendes értékének kiszámításakor figyelmen kívül hagyhatók. |
| --- | --- |

(68)

Másodszor: a Ketong emlékeztetett arra, hogy a WTO Fellebbezési Testülete az Európai Unió – Az Argentínából érkező biodízelre vonatkozó dömpingellenes intézkedések (38) ügyében megállapította, hogy az Unió a dömpingellenes megállapodás 2.2.1.1. cikkével összeegyeztethetetlen módon járt el azáltal, hogy nem használta fel a vizsgált gyártók által vezetett nyilvántartásokat a vizsgált termék előállítási költségeinek kiszámításához. A Ketong kijelentette, hogy e határozat szerint azok az Argentínában tapasztalható torzulások, amelyek hatására különbség adódott az érintett termék fő nyersanyagának belföldi és nemzetközi árai között, a 2.2.1.1. cikk szerint önmagukban nem voltak elégségesek annak megállapításához, hogy a gyártó nyilvántartásai nem tükrözik megfelelően az érintett termék előállításával és értékesítésével kapcsolatos nyersanyagköltségeket, vagy hogy ezek a költségek az érintett termék rendes értékének kiszámításakor figyelmen kívül hagyhatók.

Európai Unió – Az Argentínából érkező biodízelre vonatkozó dömpingellenes intézkedések

38

| (69) | Hasonlóképpen, a Shenghua előadta, hogy az alaprendelet 2. cikkének (6a) bekezdése nincs összhangban a WTO jogszabályaival. |
| --- | --- |

(69)

Hasonlóképpen, a Shenghua előadta, hogy az alaprendelet 2. cikkének (6a) bekezdése nincs összhangban a WTO jogszabályaival.

| (70) | Először: a Shenghua azt állította, hogy a dömpingellenes megállapodás nem ismeri el a jelentős torzulások fogalmát 2.2. cikkében, amely csak akkor engedi meg a rendes érték kiszámítását, ha a szokásos kereskedelmi forgalomban nem kerül sor értékesítésre. A Shenghua megjegyezte, hogy a dömpingellenes megállapodásban nincs olyan cikk, amely a rendes érték meghatározásához lehetővé tenné olyan harmadik országbeli adatok felhasználását, amelyek nem tükrözhetik az exportáló országra jellemző árakat vagy költségszintet. A dömpingellenes megállapodás tehát előírja, hogy a rendes értéket a származási ország ár- vagy költségszintjét tükröző eladási árak vagy költségek alapján kell meghatározni. Ezért a reprezentatív ország adatai alapján számított ár nem tükrözheti az exportáló országban érvényesülő ár- és költségszintet. |
| --- | --- |

(70)

Először: a Shenghua azt állította, hogy a dömpingellenes megállapodás nem ismeri el a jelentős torzulások fogalmát 2.2. cikkében, amely csak akkor engedi meg a rendes érték kiszámítását, ha a szokásos kereskedelmi forgalomban nem kerül sor értékesítésre. A Shenghua megjegyezte, hogy a dömpingellenes megállapodásban nincs olyan cikk, amely a rendes érték meghatározásához lehetővé tenné olyan harmadik országbeli adatok felhasználását, amelyek nem tükrözhetik az exportáló országra jellemző árakat vagy költségszintet. A dömpingellenes megállapodás tehát előírja, hogy a rendes értéket a származási ország ár- vagy költségszintjét tükröző eladási árak vagy költségek alapján kell meghatározni. Ezért a reprezentatív ország adatai alapján számított ár nem tükrözheti az exportáló országban érvényesülő ár- és költségszintet.

| (71) | Másodszor: a Shenghua azt állította, hogy még ha a jelentős torzulások fogalma összhangban is áll a WTO jogszabályaival, a számtanilag képzett értéket a dömpingellenes megállapodás 2.2.1.1. cikkével, valamint az említett cikknek az EU–biodízel ügyben (DS473) a WTO Fellebbezési Testülete által közölt értelmezésével összhangban kell kiszámítani. Az exportáló országban fennálló jelentős torzulásoknak a nem „a szokásos kereskedelmi forgalomban” történő értékesítés vagy a „különleges piaci helyzet” kategóriájába kellene esnie. A Shenghua azt állította, hogy annak ellenére, hogy a „szokásos kereskedelmi forgalom” fogalma nincsen kifejezetten meghatározva a dömpingellenes megállapodásban, a 2.2.1. cikk előírja, hogy egy termék értékesítése a következő teljesülése esetén nem tekinthető rendes kereskedelmi ügyletnek, és elhanyagolható: „ha [...] az eladások megfelelően hosszú időtartam alatt történtek, lényeges mennyiségben és olyan áron, amely észszerű időn belül nem fedezi az összes költséget [...].” Ebben az összefüggésben a Shenghua előadta, hogy a panaszos nem bizonyította, hogy az állítólagos jelentős torzulások a „nem a rendes kereskedelmi forgalomban” történő értékesítés kategóriájába vagy a „különleges piaci helyzet” kategóriájába tartoznának. |
| --- | --- |

(71)

Másodszor: a Shenghua azt állította, hogy még ha a jelentős torzulások fogalma összhangban is áll a WTO jogszabályaival, a számtanilag képzett értéket a dömpingellenes megállapodás 2.2.1.1. cikkével, valamint az említett cikknek az EU–biodízel ügyben (DS473) a WTO Fellebbezési Testülete által közölt értelmezésével összhangban kell kiszámítani. Az exportáló országban fennálló jelentős torzulásoknak a nem „a szokásos kereskedelmi forgalomban” történő értékesítés vagy a „különleges piaci helyzet” kategóriájába kellene esnie. A Shenghua azt állította, hogy annak ellenére, hogy a „szokásos kereskedelmi forgalom” fogalma nincsen kifejezetten meghatározva a dömpingellenes megállapodásban, a 2.2.1. cikk előírja, hogy egy termék értékesítése a következő teljesülése esetén nem tekinthető rendes kereskedelmi ügyletnek, és elhanyagolható: „ha [...] az eladások megfelelően hosszú időtartam alatt történtek, lényeges mennyiségben és olyan áron, amely észszerű időn belül nem fedezi az összes költséget [...].” Ebben az összefüggésben a Shenghua előadta, hogy a panaszos nem bizonyította, hogy az állítólagos jelentős torzulások a „nem a rendes kereskedelmi forgalomban” történő értékesítés kategóriájába vagy a „különleges piaci helyzet” kategóriájába tartoznának.

EU–biodízel

ha [...] az eladások megfelelően hosszú időtartam alatt történtek, lényeges mennyiségben és olyan áron, amely észszerű időn belül nem fedezi az összes költséget [...].

| (72) | A Bizottság úgy ítélte meg, hogy a 2. cikk (6a) bekezdésének rendelkezései teljes mértékben összeegyeztethetők az Unió WTO-kötelezettségeivel, valamint a Ketong és a Shenghua által hivatkozott ítélkezési gyakorlattal. A Kína WTO-hoz való csatlakozásáról szóló jegyzőkönyv 15. szakaszára tekintettel a Bizottság emlékeztet arra, hogy a Kínából érkező termékekkel kapcsolatos dömpingellenes eljárásokban a jegyzőkönyv 15. szakaszának azon részei, amelyek nem vesztették hatályukat, mind a piacgazdaság fogalmi jellemzői, mind pedig a nem a kínai árakkal és költségekkel való szigorú összehasonlításon alapuló módszertan alkalmazása tekintetében továbbra is alkalmazhatók a rendes érték megállapítására. |
| --- | --- |

(72)

A Bizottság úgy ítélte meg, hogy a 2. cikk (6a) bekezdésének rendelkezései teljes mértékben összeegyeztethetők az Unió WTO-kötelezettségeivel, valamint a Ketong és a Shenghua által hivatkozott ítélkezési gyakorlattal. A Kína WTO-hoz való csatlakozásáról szóló jegyzőkönyv 15. szakaszára tekintettel a Bizottság emlékeztet arra, hogy a Kínából érkező termékekkel kapcsolatos dömpingellenes eljárásokban a jegyzőkönyv 15. szakaszának azon részei, amelyek nem vesztették hatályukat, mind a piacgazdaság fogalmi jellemzői, mind pedig a nem a kínai árakkal és költségekkel való szigorú összehasonlításon alapuló módszertan alkalmazása tekintetében továbbra is alkalmazhatók a rendes érték megállapítására.

| (73) | A EU–biodízel ügy kapcsán a releváns határozat nem az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének alkalmazását érintette, hanem az alaprendelet 2. cikke (5) bekezdésének egy konkrét rendelkezéséét. A Bizottság úgy véli, hogy a WTO jogszabályai (a WTO-vizsgálóbizottság és a Fellebbezési Testület által az EU–biodízel ügy során kifejtett értelmezésükben) lehetővé teszik, hogy a Bizottság a szükséges és megalapozott kiigazítások mellett harmadik ország adatait használja fel. A jelentős torzulások megléte miatt az exportáló országra jellemző költségek és árak nem megfelelőek a rendes érték kiszámításához. Ilyen körülmények esetére az alaprendelet 2. cikkének (6a) bekezdése az előállítási és értékesítési költségeknek torzulástól mentes árak vagy referenciaértékek alapján történő számítását irányozza elő, ideértve az exportáló országhoz hasonló fejlettségű, megfelelő reprezentatív országban érvényesülő torzulástól mentes árakat is. |
| --- | --- |

(73)

A EU–biodízel ügy kapcsán a releváns határozat nem az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének alkalmazását érintette, hanem az alaprendelet 2. cikke (5) bekezdésének egy konkrét rendelkezéséét. A Bizottság úgy véli, hogy a WTO jogszabályai (a WTO-vizsgálóbizottság és a Fellebbezési Testület által az EU–biodízel ügy során kifejtett értelmezésükben) lehetővé teszik, hogy a Bizottság a szükséges és megalapozott kiigazítások mellett harmadik ország adatait használja fel. A jelentős torzulások megléte miatt az exportáló országra jellemző költségek és árak nem megfelelőek a rendes érték kiszámításához. Ilyen körülmények esetére az alaprendelet 2. cikkének (6a) bekezdése az előállítási és értékesítési költségeknek torzulástól mentes árak vagy referenciaértékek alapján történő számítását irányozza elő, ideértve az exportáló országhoz hasonló fejlettségű, megfelelő reprezentatív országban érvényesülő torzulástól mentes árakat is.

EU–biodízel

EU–biodízel

| (74) | A panaszos által benyújtott bizonyíték elégtelenségével kapcsolatos állítás vonatkozásában megjegyzendő, hogy a panaszban szereplő jogalap és az alátámasztó bizonyítékok az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének alkalmazási feltételeire vonatkoztak. Az eljárás megindításáról szóló értesítés 3. pontjában foglaltaknak megfelelően a Bizottság úgy ítélte meg, hogy a panasz az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének e) pontjában előírtak szerint elegendő bizonyítékot szolgáltatott a jelentős torzulásokról ahhoz, hogy a vizsgálat megindítható legyen. Az alaprendelet 2. cikkének (6a) bekezdése az e fél állításában említettekhez hasonló típusú további bizonyítási követelményeket nem ír elő. |
| --- | --- |

(74)

A panaszos által benyújtott bizonyíték elégtelenségével kapcsolatos állítás vonatkozásában megjegyzendő, hogy a panaszban szereplő jogalap és az alátámasztó bizonyítékok az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének alkalmazási feltételeire vonatkoztak. Az eljárás megindításáról szóló értesítés 3. pontjában foglaltaknak megfelelően a Bizottság úgy ítélte meg, hogy a panasz az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének e) pontjában előírtak szerint elegendő bizonyítékot szolgáltatott a jelentős torzulásokról ahhoz, hogy a vizsgálat megindítható legyen. Az alaprendelet 2. cikkének (6a) bekezdése az e fél állításában említettekhez hasonló típusú további bizonyítási követelményeket nem ír elő.

| (75) | A Bizottság ennélfogva elutasította a Ketong és a Shenghua érvelését. |
| --- | --- |

(75)

A Bizottság ennélfogva elutasította a Ketong és a Shenghua érvelését.

| (76) | A Ketong előadta, hogy nem igazíthatók ki, illetve nem állapíthatók meg más alapon azon költség- vagy árelemei, amelyek esetében a Bizottság nem bizonyított torzulás fennállását. |
| --- | --- |

(76)

A Ketong előadta, hogy nem igazíthatók ki, illetve nem állapíthatók meg más alapon azon költség- vagy árelemei, amelyek esetében a Bizottság nem bizonyított torzulás fennállását.

| (77) | A Shenghua előadta, hogy amennyiben a Bizottság az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének alkalmazása mellett döntene, észszerűtlen lenne valamennyi költségtényezőt más forrásokból származó adatokkal helyettesíteni, mivel e rendelkezés szövege szerint csak a bizonyítottan torzult előállítási és értékesítési költségeket szükséges torzulástól mentes árakkal és referenciaértékekkel helyettesíteni. Konkrétan a Shenghua megjegyezte, hogy a panaszos elmulasztotta bizonyítani, hogy a kínai kalcium-szilícium-ágazatban a munkaerőköltségek torzultak, ezért a Bizottságnak az exportáló gyártók által jelentett, tényleges munkaerőköltségeket kellett volna felhasználnia. A Shenghua azt állította, hogy észszerűtlen a munkaerőköltségeket egy harmadik ország költségeivel helyettesíteni, mivel ezeket számos tényező befolyásolta, úgymint a kereslet és a kínálat viszonya az érintett piacon, a termelés automatizálásának mértéke és az árucikk árszintje abban a régióban, ahol a gyártók találhatók. A Shenghua hozzátette, hogy a munkaerőköltségek nemcsak a különböző országok, hanem a különböző kínai gyártók között is eltérőek voltak. A Shenghua kijelentette, hogy a fent említett érvelés az energiára, az SGA-költségekre és a nyereségre is igaz. |
| --- | --- |

(77)

A Shenghua előadta, hogy amennyiben a Bizottság az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének alkalmazása mellett döntene, észszerűtlen lenne valamennyi költségtényezőt más forrásokból származó adatokkal helyettesíteni, mivel e rendelkezés szövege szerint csak a bizonyítottan torzult előállítási és értékesítési költségeket szükséges torzulástól mentes árakkal és referenciaértékekkel helyettesíteni. Konkrétan a Shenghua megjegyezte, hogy a panaszos elmulasztotta bizonyítani, hogy a kínai kalcium-szilícium-ágazatban a munkaerőköltségek torzultak, ezért a Bizottságnak az exportáló gyártók által jelentett, tényleges munkaerőköltségeket kellett volna felhasználnia. A Shenghua azt állította, hogy észszerűtlen a munkaerőköltségeket egy harmadik ország költségeivel helyettesíteni, mivel ezeket számos tényező befolyásolta, úgymint a kereslet és a kínálat viszonya az érintett piacon, a termelés automatizálásának mértéke és az árucikk árszintje abban a régióban, ahol a gyártók találhatók. A Shenghua hozzátette, hogy a munkaerőköltségek nemcsak a különböző országok, hanem a különböző kínai gyártók között is eltérőek voltak. A Shenghua kijelentette, hogy a fent említett érvelés az energiára, az SGA-költségekre és a nyereségre is igaz.

| (78) | Az arra vonatkozó állításra válaszul, hogy az eljárás megindításakor nem állt rendelkezésre bizonyíték a munkaerőköltségek torzulására, a Bizottság a (41) és a (63) preambulumbekezdésben ismertetett indokolásra hivatkozik. A jelentős torzulások tényleges fennállásának megállapítására, valamint a 2. cikk (6a) bekezdésének a) pontjában előírt módszertan ezt követő alkalmazására csak az érdekelt felek ideiglenes és/vagy végső tájékoztatása idején kerül sor. Ebben az esetben a Bizottság elegendőnek ítélte a panaszos által a jelentős torzulásokkal kapcsolatban benyújtott bizonyítékokat a vizsgálat ezen az alapon történő megindításához. Jóllehet elismeri, hogy a bérköltségek országonként vagy akár ágazatonként eltérőek lehetnek, a Bizottság a vizsgálat eredményeként megállapította, hogy Kínában a munkaerőpiacot országos szintű torzulások befolyásolják. A kínai munkaerőpiac jellegéből fakadó problémák, többek között a kormánytól független szakszervezetek hiánya és a munkaerő mobilitásának a háztartás-nyilvántartási rendszerből fakadó korlátozásai Kínában valamennyi gazdasági szereplő esetében torzító hatással vannak a bérek alakulására. Nem változtat ezen a megállapításon az, hogy a bérköltségek más országokban eltérőek lehetnek vagy Kínán belül is változhatnak. |
| --- | --- |

(78)

Az arra vonatkozó állításra válaszul, hogy az eljárás megindításakor nem állt rendelkezésre bizonyíték a munkaerőköltségek torzulására, a Bizottság a (41) és a (63) preambulumbekezdésben ismertetett indokolásra hivatkozik. A jelentős torzulások tényleges fennállásának megállapítására, valamint a 2. cikk (6a) bekezdésének a) pontjában előírt módszertan ezt követő alkalmazására csak az érdekelt felek ideiglenes és/vagy végső tájékoztatása idején kerül sor. Ebben az esetben a Bizottság elegendőnek ítélte a panaszos által a jelentős torzulásokkal kapcsolatban benyújtott bizonyítékokat a vizsgálat ezen az alapon történő megindításához. Jóllehet elismeri, hogy a bérköltségek országonként vagy akár ágazatonként eltérőek lehetnek, a Bizottság a vizsgálat eredményeként megállapította, hogy Kínában a munkaerőpiacot országos szintű torzulások befolyásolják. A kínai munkaerőpiac jellegéből fakadó problémák, többek között a kormánytól független szakszervezetek hiánya és a munkaerő mobilitásának a háztartás-nyilvántartási rendszerből fakadó korlátozásai Kínában valamennyi gazdasági szereplő esetében torzító hatással vannak a bérek alakulására. Nem változtat ezen a megállapításon az, hogy a bérköltségek más országokban eltérőek lehetnek vagy Kínán belül is változhatnak.

| (79) | Amint azt az (51)-(55) preambulumbekezdés ismerteti, a Bizottság a vizsgálat során azt is megállapította, hogy kalcium-szilícium-gyártók által Kínában felhasznált inputok piacai számos – nem csupán egyedi, hanem több ágazatra kiterjedő – jelentős torzulásnak vannak kitéve. Ugyanez a helyzet állt fenn a kalcium-szilícium és annak nyersanyagai előállításához felhasznált alapvető inputok gyártóinak esetében is. A Bizottság ezért megállapította, hogy Kínában torzult a vizsgált termék gyártása során felhasznált inputok összes költsége (beleértve az energiát is). Az, hogy a különböző országok energiaköltségei között jelentős különbségek vannak (amint azt a Shenghua állítja), nem változtat a Bizottság értékelésén, miszerint Kínában torzultak az energiaárak. |
| --- | --- |

(79)

Amint azt az (51)-(55) preambulumbekezdés ismerteti, a Bizottság a vizsgálat során azt is megállapította, hogy kalcium-szilícium-gyártók által Kínában felhasznált inputok piacai számos – nem csupán egyedi, hanem több ágazatra kiterjedő – jelentős torzulásnak vannak kitéve. Ugyanez a helyzet állt fenn a kalcium-szilícium és annak nyersanyagai előállításához felhasznált alapvető inputok gyártóinak esetében is. A Bizottság ezért megállapította, hogy Kínában torzult a vizsgált termék gyártása során felhasznált inputok összes költsége (beleértve az energiát is). Az, hogy a különböző országok energiaköltségei között jelentős különbségek vannak (amint azt a Shenghua állítja), nem változtat a Bizottság értékelésén, miszerint Kínában torzultak az energiaárak.

| (80) | Ebben a tekintetben megjegyzendő, hogy bár az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontja megengedi a belföldi költségek (köztük a bérköltségek vagy az energiaköltségek) alkalmazását, amennyiben egyértelműen megállapítást nyer, hogy azok nem torzultak, azonban nincs olyan rendelkezésre álló bizonyíték, amely alátámasztaná, hogy az egész országra kiterjedő torzulások ne érintenék a kalcium-szilícium-gyártókat. Ennek megfelelően a rendes érték megállapításához nem lehetett ezeket a belföldi költségeket felhasználni. |
| --- | --- |

(80)

Ebben a tekintetben megjegyzendő, hogy bár az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontja megengedi a belföldi költségek (köztük a bérköltségek vagy az energiaköltségek) alkalmazását, amennyiben egyértelműen megállapítást nyer, hogy azok nem torzultak, azonban nincs olyan rendelkezésre álló bizonyíték, amely alátámasztaná, hogy az egész országra kiterjedő torzulások ne érintenék a kalcium-szilícium-gyártókat. Ennek megfelelően a rendes érték megállapításához nem lehetett ezeket a belföldi költségeket felhasználni.

| (81) | Az SGA-költségek és a nyereség kapcsán a Bizottság felhívta a figyelmet arra, hogy ha megállapítást nyer, hogy az exportáló országban fennálló, az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének b) pontja szerinti jelentős torzulások következtében nem helyénvaló az exportáló országbeli belföldi árak és költségek alkalmazása, akkor a Bizottság a származási országra vonatkozó rendes értéket egy megfelelő reprezentatív ország torzulásoktól mentes árai vagy referenciaértékei alapján képezheti minden egyes exportáló gyártóra nézve, a 2. cikk (6a) bekezdés a) pontjának megfelelően. A Bizottság kiemeli, hogy ez utóbbi kifejezetten előírja, hogy a számtanilag képzett rendes értéknek tartalmaznia kell az igazgatási, értékesítési és általános költségek, valamint a nyereség torzulástól mentes és észszerű összegét. Ha a vizsgálat során a rendelkezésre álló valamennyi bizonyíték alapján a Bizottság bizonyítja, hogy az exportáló országban az érintett terméket érintő jelentős torzulások állnak fenn, abból következik, hogy e torzulások az ugyanezen exportáló gyártók SGA-költségeire kihatnak. |
| --- | --- |

(81)

Az SGA-költségek és a nyereség kapcsán a Bizottság felhívta a figyelmet arra, hogy ha megállapítást nyer, hogy az exportáló országban fennálló, az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének b) pontja szerinti jelentős torzulások következtében nem helyénvaló az exportáló országbeli belföldi árak és költségek alkalmazása, akkor a Bizottság a származási országra vonatkozó rendes értéket egy megfelelő reprezentatív ország torzulásoktól mentes árai vagy referenciaértékei alapján képezheti minden egyes exportáló gyártóra nézve, a 2. cikk (6a) bekezdés a) pontjának megfelelően. A Bizottság kiemeli, hogy ez utóbbi kifejezetten előírja, hogy a számtanilag képzett rendes értéknek tartalmaznia kell az igazgatási, értékesítési és általános költségek, valamint a nyereség torzulástól mentes és észszerű összegét. Ha a vizsgálat során a rendelkezésre álló valamennyi bizonyíték alapján a Bizottság bizonyítja, hogy az exportáló országban az érintett terméket érintő jelentős torzulások állnak fenn, abból következik, hogy e torzulások az ugyanezen exportáló gyártók SGA-költségeire kihatnak.

| (82) | A Ketong és a Shenghua állításait ezért a Bizottság elutasította. |
| --- | --- |

(82)

A Ketong és a Shenghua állításait ezért a Bizottság elutasította.

| (83) | A Shenghua azt is előadta, hogy még ha más forrásokból származó adatokat is használnának, indokolatlan lenne egy harmadik ország adatait torzulástól mentes árként felhasználni. A Shenghua hivatkozott a Bizottság azon szándékára, hogy a reprezentatív ország importárait illetően a Globális Kereskedelmi Atlasz (a továbbiakban: GTA) adatbázisára kíván hagyatkozni. A Shenghua hozzátette, hogy a vizsgálati időszak alatt a vizsgált termék előállításához felhasznált összes nyersanyagot belföldön vásárolta meg. A Shenghua véleménye szerint ezért a Bizottságnak megbízhatóbb és észszerűbb adatforrást kell használnia, és – függetlenül attól, hogy mi ez az adatforrás – megfelelő kiigazításokat kell végeznie (például a szállítási költségek tekintetében) annak biztosítására, hogy az állítólagos torzulástól mentes árat ugyanolyan beszerzési feltételek mellett alkalmazták, mint amelyek mellett a Shenghua szerezte be a nyersanyagokat. |
| --- | --- |

(83)

A Shenghua azt is előadta, hogy még ha más forrásokból származó adatokat is használnának, indokolatlan lenne egy harmadik ország adatait torzulástól mentes árként felhasználni. A Shenghua hivatkozott a Bizottság azon szándékára, hogy a reprezentatív ország importárait illetően a Globális Kereskedelmi Atlasz (a továbbiakban: GTA) adatbázisára kíván hagyatkozni. A Shenghua hozzátette, hogy a vizsgálati időszak alatt a vizsgált termék előállításához felhasznált összes nyersanyagot belföldön vásárolta meg. A Shenghua véleménye szerint ezért a Bizottságnak megbízhatóbb és észszerűbb adatforrást kell használnia, és – függetlenül attól, hogy mi ez az adatforrás – megfelelő kiigazításokat kell végeznie (például a szállítási költségek tekintetében) annak biztosítására, hogy az állítólagos torzulástól mentes árat ugyanolyan beszerzési feltételek mellett alkalmazták, mint amelyek mellett a Shenghua szerezte be a nyersanyagokat.

| (84) | Ezzel az érveléssel kapcsolatban a Bizottság megjegyezte, hogy a (41)–(63) preambulumbekezdésben ismertetett okok miatt a jelen vizsgálat során a az alaprendelet 2. cikkének (6a) bekezdését alkalmazza. A Bizottságnak ezért egy megfelelő reprezentatív országban érvényesülő torzulástól mentes költségeket kell alkalmaznia annak biztosítása érdekében, hogy az alkalmazott költségeket nem befolyásolják torzulások, továbbá hogy e költségek könnyen elérhető adatokon (például a GTA-adatbázisban szereplő behozatali adatokon) alapulnak. Mivel a Shenghua nem szolgáltatott adatokat a megfelelő kiigazításokra (például magasabb szállítási költségekre való tekintettel történő kiigazításokra) vonatkozó állításának alátámasztására, úgy tekinthető, hogy a reprezentatív ország importértékei megfelelnek az alaprendelet 2. cikkének (6a) bekezdésében foglalt kritériumoknak, és lehetővé teszik a reprezentatív országban érvényes árra (beleértve a szállítási költségeket is) vonatkozó észszerű becslést. Továbbá, mivel az importált inputok az árak tekintetében versenyeznek egymással a reprezentatív ország belföldi piacán, a Bizottság megbízhatónak tartja azokat. Ha a behozatal esetében nem vennék figyelembe az összes szállítási költséget, akkor az így kapott ár nem tükrözné a reprezentatív ország piacán érvényes torzulástól mentes árat. Ez ellentétes lenne az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontjával, ezért ezt az állítást a Bizottság elutasította. |
| --- | --- |

(84)

Ezzel az érveléssel kapcsolatban a Bizottság megjegyezte, hogy a (41)–(63) preambulumbekezdésben ismertetett okok miatt a jelen vizsgálat során a az alaprendelet 2. cikkének (6a) bekezdését alkalmazza. A Bizottságnak ezért egy megfelelő reprezentatív országban érvényesülő torzulástól mentes költségeket kell alkalmaznia annak biztosítása érdekében, hogy az alkalmazott költségeket nem befolyásolják torzulások, továbbá hogy e költségek könnyen elérhető adatokon (például a GTA-adatbázisban szereplő behozatali adatokon) alapulnak. Mivel a Shenghua nem szolgáltatott adatokat a megfelelő kiigazításokra (például magasabb szállítási költségekre való tekintettel történő kiigazításokra) vonatkozó állításának alátámasztására, úgy tekinthető, hogy a reprezentatív ország importértékei megfelelnek az alaprendelet 2. cikkének (6a) bekezdésében foglalt kritériumoknak, és lehetővé teszik a reprezentatív országban érvényes árra (beleértve a szállítási költségeket is) vonatkozó észszerű becslést. Továbbá, mivel az importált inputok az árak tekintetében versenyeznek egymással a reprezentatív ország belföldi piacán, a Bizottság megbízhatónak tartja azokat. Ha a behozatal esetében nem vennék figyelembe az összes szállítási költséget, akkor az így kapott ár nem tükrözné a reprezentatív ország piacán érvényes torzulástól mentes árat. Ez ellentétes lenne az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontjával, ezért ezt az állítást a Bizottság elutasította.

| (85) | A fentiekre tekintettel a rendelkezésre álló bizonyítékok arról tanúskodnak, hogy a vizsgált termék árai és költségei (köztük a nyersanyag-, az energia- és a munkaerőköltségek) az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének b) pontja értelmében – az ott felsorolt elemek közül egy vagy több hatásának tanúsága szerint – jelentős kormányzati beavatkozás hatására alakulnak ki, és nem szabadpiaci erőviszonyok eredményei. Ennek alapján, valamint a kínai kormány együttműködésének hiányában a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy ez esetben nem helyénvaló a belföldi árak és költségek alkalmazása a rendes érték megállapításához. A Bizottság ezért a rendes értéket az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontjával összhangban kizárólag torzulásoktól mentes árakat vagy referenciaértékeket tükröző előállítási és értékesítési költségek – ez esetben egy megfelelő reprezentatív országban érvényes előállítási és értékesítési költségek – alapján, a következő szakaszban foglaltak szerint képezte. |
| --- | --- |

(85)

A fentiekre tekintettel a rendelkezésre álló bizonyítékok arról tanúskodnak, hogy a vizsgált termék árai és költségei (köztük a nyersanyag-, az energia- és a munkaerőköltségek) az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének b) pontja értelmében – az ott felsorolt elemek közül egy vagy több hatásának tanúsága szerint – jelentős kormányzati beavatkozás hatására alakulnak ki, és nem szabadpiaci erőviszonyok eredményei. Ennek alapján, valamint a kínai kormány együttműködésének hiányában a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy ez esetben nem helyénvaló a belföldi árak és költségek alkalmazása a rendes érték megállapításához. A Bizottság ezért a rendes értéket az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontjával összhangban kizárólag torzulásoktól mentes árakat vagy referenciaértékeket tükröző előállítási és értékesítési költségek – ez esetben egy megfelelő reprezentatív országban érvényes előállítási és értékesítési költségek – alapján, a következő szakaszban foglaltak szerint képezte.

3.3.   Reprezentatív ország

Reprezentatív ország

3.3.1.   Általános megjegyzések

Általános megjegyzések

| (86) | A reprezentatív ország kiválasztása az alaprendelet 2. cikkének (6a) bekezdése alapján, a következő szempontok szerint történt:






  — | a Kínáéhoz hasonló gazdasági fejlettség. Ebben a vonatkozásban a Bizottság olyan országokat vett figyelembe, amelyek egy főre jutó bruttó nemzeti jövedelme a Világbank adatbázisa (39) alapján hasonló Kínáéhoz, |
| --- | --- | --- |

(86)

A reprezentatív ország kiválasztása az alaprendelet 2. cikkének (6a) bekezdése alapján, a következő szempontok szerint történt:

—

a Kínáéhoz hasonló gazdasági fejlettség. Ebben a vonatkozásban a Bizottság olyan országokat vett figyelembe, amelyek egy főre jutó bruttó nemzeti jövedelme a Világbank adatbázisa (39) alapján hasonló Kínáéhoz,

39

| — | az érintett termék termelése az adott országban, |
| --- | --- |

—

az érintett termék termelése az adott országban,

| — | a vonatkozó nyilvános adatok rendelkezésre állása a reprezentatív országban, |
| --- | --- |

—

a vonatkozó nyilvános adatok rendelkezésre állása a reprezentatív országban,

| — | több lehetséges reprezentatív ország esetén a Bizottságnak indokolt esetben előnyben kell részesítenie azt az országot, amelyben a szociális védelem és a környezetvédelem szintje megfelelő. |
| --- | --- |

—

több lehetséges reprezentatív ország esetén a Bizottságnak indokolt esetben előnyben kell részesítenie azt az országot, amelyben a szociális védelem és a környezetvédelem szintje megfelelő.

| (87) | A (35) és a (36) preambulumbekezdésben ismertetett módon a Bizottság a rendes érték meghatározásához felhasznált forrásokkal kapcsolatban két feljegyzést is fűzött az érdekelt felek számára betekintésre összeállított aktához. E feljegyzések ismertették a vonatkozó kritériumok alapjául szolgáló tényeket és bizonyítékokat, és foglalkoztak a felektől ezekre és a releváns forrásokra vonatkozóan érkezett észrevételekkel. A termelési tényezőkről szóló második feljegyzésben a Bizottság tájékoztatta az érdekelt feleket arról, hogy ebben az ügyben Brazíliát szándékozik megfelelő reprezentatív országként figyelembe venni abban az esetben, ha az alaprendelet 2. cikkének (6a) bekezdése szerint a jelentős torzulások fennállása megerősítésre kerül. |
| --- | --- |

(87)

A (35) és a (36) preambulumbekezdésben ismertetett módon a Bizottság a rendes érték meghatározásához felhasznált forrásokkal kapcsolatban két feljegyzést is fűzött az érdekelt felek számára betekintésre összeállított aktához. E feljegyzések ismertették a vonatkozó kritériumok alapjául szolgáló tényeket és bizonyítékokat, és foglalkoztak a felektől ezekre és a releváns forrásokra vonatkozóan érkezett észrevételekkel. A termelési tényezőkről szóló második feljegyzésben a Bizottság tájékoztatta az érdekelt feleket arról, hogy ebben az ügyben Brazíliát szándékozik megfelelő reprezentatív országként figyelembe venni abban az esetben, ha az alaprendelet 2. cikkének (6a) bekezdése szerint a jelentős torzulások fennállása megerősítésre kerül.

3.3.2.   A Kínáéhoz hasonló gazdasági fejlettség

A Kínáéhoz hasonló gazdasági fejlettség

| (88) | A termelési tényezőkre vonatkozó első feljegyzésben a Bizottság rögzítette, hogy Argentína, Brazília, Kazahsztán, Malajzia és Mexikó gazdasági fejlettsége a Világbank megítélése szerint Kínáéhoz hasonló, tekintettel arra, hogy bruttó nemzeti jövedelme alapján a Világbank besorolása szerint mindegyik a közepes jövedelmű országok felső sávjába tartozik. |
| --- | --- |

(88)

A termelési tényezőkre vonatkozó első feljegyzésben a Bizottság rögzítette, hogy Argentína, Brazília, Kazahsztán, Malajzia és Mexikó gazdasági fejlettsége a Világbank megítélése szerint Kínáéhoz hasonló, tekintettel arra, hogy bruttó nemzeti jövedelme alapján a Világbank besorolása szerint mindegyik a közepes jövedelmű országok felső sávjába tartozik.

| (89) | Az érdekelt felektől nem érkezett észrevétel a Bizottság által azonosított országok gazdasági fejlettségi szintjének Kínáéval való hasonlóságáról. |
| --- | --- |

(89)

Az érdekelt felektől nem érkezett észrevétel a Bizottság által azonosított országok gazdasági fejlettségi szintjének Kínáéval való hasonlóságáról.

| (90) | A Ketong megjegyezte, hogy a Világbank Kínához hasonlóan Oroszországot is a „közepes jövedelmű országok felső sávjába” sorolja, és felkérte a Bizottságot, hogy Oroszországot is tekintse lehetséges reprezentatív országnak. A Bizottság azonban nem talált olyan oroszországi kalcium-szilícium-gyártót, amely a vizsgált termék rendes értékének kiszámításához nyilvánosan hozzáférhető pénzügyi információkkal rendelkezett volna, ezért Oroszországot a továbbiakban nem értékelte. |
| --- | --- |

(90)

A Ketong megjegyezte, hogy a Világbank Kínához hasonlóan Oroszországot is a „közepes jövedelmű országok felső sávjába” sorolja, és felkérte a Bizottságot, hogy Oroszországot is tekintse lehetséges reprezentatív országnak. A Bizottság azonban nem talált olyan oroszországi kalcium-szilícium-gyártót, amely a vizsgált termék rendes értékének kiszámításához nyilvánosan hozzáférhető pénzügyi információkkal rendelkezett volna, ezért Oroszországot a továbbiakban nem értékelte.

3.3.3.   A vonatkozó nyilvános adatok rendelkezésre állása a reprezentatív országban

A vonatkozó nyilvános adatok rendelkezésre állása a reprezentatív országban

| (91) | Az első feljegyzésben a Bizottság Brazíliát és Argentínát azonosította olyan országként, amelyről ismert, hogy területén gyártanak kalcium-szilíciumot. Ebben a feljegyzésben a Bizottság továbbá Kazahsztánt, Malajziát és Mexikót azonosította mint ferroötvözeteket gyártó országokat, amely ágazat a termelési folyamat és a termelési tényezők tekintetében nagymértékben hasonlít a kalcium-szilícium-ágazathoz, és amelyet a Bizottság figyelembe vehet abban az esetben, ha nem állnak rendelkezésre a kalcium-szilíciumot gyártó országokból származó megfelelő adatok. A Ketong, a Shenghua és a panaszos észrevételeket nyújtott be. |
| --- | --- |

(91)

Az első feljegyzésben a Bizottság Brazíliát és Argentínát azonosította olyan országként, amelyről ismert, hogy területén gyártanak kalcium-szilíciumot. Ebben a feljegyzésben a Bizottság továbbá Kazahsztánt, Malajziát és Mexikót azonosította mint ferroötvözeteket gyártó országokat, amely ágazat a termelési folyamat és a termelési tényezők tekintetében nagymértékben hasonlít a kalcium-szilícium-ágazathoz, és amelyet a Bizottság figyelembe vehet abban az esetben, ha nem állnak rendelkezésre a kalcium-szilíciumot gyártó országokból származó megfelelő adatok. A Ketong, a Shenghua és a panaszos észrevételeket nyújtott be.

| (92) | A Bizottság két olyan brazíliai és egy argentin kalcium-szilícium-gyártót azonosított, amelyekkel kapcsolatban nyilvánosan pénzügyi információk álltak rendelkezésre. Közelmúltbeli (vagyis 2019. évi) pénzügyi adatok azonban csak az argentin gyártó és a két brazil gyártó egyike (Rima Industrial S.A.) esetében álltak rendelkezésre. |
| --- | --- |

(92)

A Bizottság két olyan brazíliai és egy argentin kalcium-szilícium-gyártót azonosított, amelyekkel kapcsolatban nyilvánosan pénzügyi információk álltak rendelkezésre. Közelmúltbeli (vagyis 2019. évi) pénzügyi adatok azonban csak az argentin gyártó és a két brazil gyártó egyike (Rima Industrial S.A.) esetében álltak rendelkezésre.

| (93) | A panaszos tudomásul vette, hogy Brazília továbbra is az egyik lehetséges reprezentatív ország, és támogatta, hogy a Bizottság a panaszban eredetileg javasoltak szerint reprezentatív országként esetlegesen kiválassza. |
| --- | --- |

(93)

A panaszos tudomásul vette, hogy Brazília továbbra is az egyik lehetséges reprezentatív ország, és támogatta, hogy a Bizottság a panaszban eredetileg javasoltak szerint reprezentatív országként esetlegesen kiválassza.

| (94) | Mind a Shenghua, mind a Ketong előadta az első megjegyzéssel kapcsolatos észrevételeiben, hogy Brazília nem lehet megfelelő reprezentatív ország, mivel több nyersanyag (például az elektródpaszta és a kovakőzet/kvarcit) behozatali volumene alacsony volt, ezért nem tekinthető reprezentatívnak. |
| --- | --- |

(94)

Mind a Shenghua, mind a Ketong előadta az első megjegyzéssel kapcsolatos észrevételeiben, hogy Brazília nem lehet megfelelő reprezentatív ország, mivel több nyersanyag (például az elektródpaszta és a kovakőzet/kvarcit) behozatali volumene alacsony volt, ezért nem tekinthető reprezentatívnak.

| (95) | Azonban az elektródpaszta esetében a Brazíliába irányuló behozatal a Kína esetében jelentett fogyasztás legalább 10 %-át lefedte, és ezért reprezentatívnak volt tekinthető. A kvarcit esetében a Bizottság úgy ítélte meg, hogy a Brazíliába irányuló behozatal alacsony volumene nem reprezentatív, és az uniós gyártók által fizetett átlagos beszerzési árat tekintette megfelelő referenciaértéknek. |
| --- | --- |

(95)

Azonban az elektródpaszta esetében a Brazíliába irányuló behozatal a Kína esetében jelentett fogyasztás legalább 10 %-át lefedte, és ezért reprezentatívnak volt tekinthető. A kvarcit esetében a Bizottság úgy ítélte meg, hogy a Brazíliába irányuló behozatal alacsony volumene nem reprezentatív, és az uniós gyártók által fizetett átlagos beszerzési árat tekintette megfelelő referenciaértéknek.

| (96) | A Shenghua előadta, hogy Brazíliában túlságosan magas a villamos energia ára, és arra kérte a Bizottságot, hogy ezen az alapon vesse el Brazíliát mint reprezentatív országot. |
| --- | --- |

(96)

A Shenghua előadta, hogy Brazíliában túlságosan magas a villamos energia ára, és arra kérte a Bizottságot, hogy ezen az alapon vesse el Brazíliát mint reprezentatív országot.

| (97) | A Bizottság megjegyezte, hogy a reprezentatív ország kiválasztására vonatkozóan az alaprendeletben előírt kritériumok sehol nem említik, hogy a közüzemi szolgáltatások árainak egy bizonyos tartományon belül kell lenniük. A Bizottság ezért ezt az érvet elutasította. |
| --- | --- |

(97)

A Bizottság megjegyezte, hogy a reprezentatív ország kiválasztására vonatkozóan az alaprendeletben előírt kritériumok sehol nem említik, hogy a közüzemi szolgáltatások árainak egy bizonyos tartományon belül kell lenniük. A Bizottság ezért ezt az érvet elutasította.

| (98) | A Ketong az első feljegyzéshez fűzött észrevételeiben azt állította, hogy a brazíliai villamosenergia-piac torzult, mivel 1. a brazil kormány az Eletrobrás villamosenergia-termelő vállalat többségi részvényese, és 2. a brazil kormány az Agência Nacional de Energia Elétrica (a továbbiakban: ANEEL) szabályozó ügynökségen keresztül szabályozza a villamosenergia-árat. A Ketong véleménye szerint ezért Brazília nem megfelelő reprezentatív ország. |
| --- | --- |

(98)

A Ketong az első feljegyzéshez fűzött észrevételeiben azt állította, hogy a brazíliai villamosenergia-piac torzult, mivel 1. a brazil kormány az Eletrobrás villamosenergia-termelő vállalat többségi részvényese, és 2. a brazil kormány az Agência Nacional de Energia Elétrica (a továbbiakban: ANEEL) szabályozó ügynökségen keresztül szabályozza a villamosenergia-árat. A Ketong véleménye szerint ezért Brazília nem megfelelő reprezentatív ország.

| (99) | A Bizottság megjegyezte, hogy a Ketong nem szolgáltatott bizonyítékot arra vonatkozóan, hogy az Eletrobrásban meglévő állami tulajdon torzítja a brazíliai villamosenergia-piacot, ezen belül pedig arra vonatkozóan, hogy ez a vizsgálati időszak alatt a villamos energiáért fizetett áron keresztül hatással volt a kalcium-szilícium-gyártókra. Például jóllehet az Eletrobrás részvényeinek 52 %-a állami tulajdonban van, a részvények fennmaradó része nyíltpiaci forgalomban van. A kérdéssel részletesebben foglalkozik a (133) preambulumbekezdés az érdekelt felek által benyújtott további bizonyítékok alapján, valamint a (152) preambulumbekezdés. |
| --- | --- |

(99)

A Bizottság megjegyezte, hogy a Ketong nem szolgáltatott bizonyítékot arra vonatkozóan, hogy az Eletrobrásban meglévő állami tulajdon torzítja a brazíliai villamosenergia-piacot, ezen belül pedig arra vonatkozóan, hogy ez a vizsgálati időszak alatt a villamos energiáért fizetett áron keresztül hatással volt a kalcium-szilícium-gyártókra. Például jóllehet az Eletrobrás részvényeinek 52 %-a állami tulajdonban van, a részvények fennmaradó része nyíltpiaci forgalomban van. A kérdéssel részletesebben foglalkozik a (133) preambulumbekezdés az érdekelt felek által benyújtott további bizonyítékok alapján, valamint a (152) preambulumbekezdés.

| (100) | A Shenghua előadta, hogy Brazília erőteljesen védi piacát, és „nagyszámú potenciálisan kereskedelemkorlátozó intézkedést” alkalmaz, amit a Bizottság megerősített abban az értékelésben, amelyet a Brazília által bevezetett importkorlátozásokról készített. (40) |
| --- | --- |

(100)

A Shenghua előadta, hogy Brazília erőteljesen védi piacát, és „nagyszámú potenciálisan kereskedelemkorlátozó intézkedést” alkalmaz, amit a Bizottság megerősített abban az értékelésben, amelyet a Brazília által bevezetett importkorlátozásokról készített. (40)

40

| (101) | Az első feljegyzésben a Bizottság kijelentette, hogy nem azonosított olyan kereskedelmi torzulásokat Brazíliában, amelyek érintik a kalcium-szilícium előállításához szükséges fő inputokat. A Shenghua nem nyújtott be olyan bizonyítékot, amely alátámasztotta volna, hogy a kalcium-szilíciummal és/vagy a fő termelési tényezőkkel kapcsolatban fennálltak ilyen torzulások. Az állítást a Bizottság megalapozatlannak ítélte, ezért elutasította. |
| --- | --- |

(101)

Az első feljegyzésben a Bizottság kijelentette, hogy nem azonosított olyan kereskedelmi torzulásokat Brazíliában, amelyek érintik a kalcium-szilícium előállításához szükséges fő inputokat. A Shenghua nem nyújtott be olyan bizonyítékot, amely alátámasztotta volna, hogy a kalcium-szilíciummal és/vagy a fő termelési tényezőkkel kapcsolatban fennálltak ilyen torzulások. Az állítást a Bizottság megalapozatlannak ítélte, ezért elutasította.

| (102) | A Ketong előadta továbbá, hogy a Bizottság által azonosított brazil gyártók változatos gazdasági tevékenységet folytatnak, és emiatt költségeik, bevételeik és nyereségük nem tükrözik a kalcium-szilícium-gyártóknál jelentkező költségeket, bevételeket és nyereséget. |
| --- | --- |

(102)

A Ketong előadta továbbá, hogy a Bizottság által azonosított brazil gyártók változatos gazdasági tevékenységet folytatnak, és emiatt költségeik, bevételeik és nyereségük nem tükrözik a kalcium-szilícium-gyártóknál jelentkező költségeket, bevételeket és nyereséget.

| (103) | A Bizottság az első feljegyzésben elismerte, hogy a brazil gyártók a kalcium-szilícium előállításán és értékesítésén kívül más tevékenységet is folytatnak, és pénzügyi beszámolóik nem tették lehetővé a pénzügyi eredmények termékenkénti rendezését. A Bizottság tisztázta, hogy ez önmagában nem ássa alá a vállalatok reprezentativitását, ezért a vállalati szintű pénzügyi eredményeket felhasználhatta az SGA-költségek és a nyereség referenciaértékeinek megállapításához. A Bizottság ezért elutasította az állítást. |
| --- | --- |

(103)

A Bizottság az első feljegyzésben elismerte, hogy a brazil gyártók a kalcium-szilícium előállításán és értékesítésén kívül más tevékenységet is folytatnak, és pénzügyi beszámolóik nem tették lehetővé a pénzügyi eredmények termékenkénti rendezését. A Bizottság tisztázta, hogy ez önmagában nem ássa alá a vállalatok reprezentativitását, ezért a vállalati szintű pénzügyi eredményeket felhasználhatta az SGA-költségek és a nyereség referenciaértékeinek megállapításához. A Bizottság ezért elutasította az állítást.

| (104) | A Shenghua előadta, hogy egyetlen vállalat SGA-költségei és nyeresége nem eléggé megbízható vagy reprezentatív ahhoz, hogy azokból lehessen képezni a rendes értéket. |
| --- | --- |

(104)

A Shenghua előadta, hogy egyetlen vállalat SGA-költségei és nyeresége nem eléggé megbízható vagy reprezentatív ahhoz, hogy azokból lehessen képezni a rendes értéket.

| (105) | A Bizottság megjegyezte, hogy a Shenghua nem támasztotta alá, hogy egyetlen gyártó SGA-költségei és nyeresége miért ne lenne megbízható vagy reprezentatív a rendes érték kiszámítása szempontjából. A Shenghua továbbá nem azonosított olyan egyéb brazíliai gyártókat, amelyek az adatállományhoz hozzáadható, könnyen hozzáférhető, nyilvános pénzügyi információkkal rendelkeznek. A Bizottság ezért elutasította ezt az állítást. |
| --- | --- |

(105)

A Bizottság megjegyezte, hogy a Shenghua nem támasztotta alá, hogy egyetlen gyártó SGA-költségei és nyeresége miért ne lenne megbízható vagy reprezentatív a rendes érték kiszámítása szempontjából. A Shenghua továbbá nem azonosított olyan egyéb brazíliai gyártókat, amelyek az adatállományhoz hozzáadható, könnyen hozzáférhető, nyilvános pénzügyi információkkal rendelkeznek. A Bizottság ezért elutasította ezt az állítást.

| (106) | A Ketong azt állította továbbá, hogy a Dun & Bradstreettől származó pénzügyi adatokat nem helyénvaló felhasználni, mivel ezek az adatok nem voltak eléggé részletesek ahhoz, hogy a dömpingkülönbözet pontos kiszámításához szükséges információk megismerhetők legyenek belőlük. |
| --- | --- |

(106)

A Ketong azt állította továbbá, hogy a Dun & Bradstreettől származó pénzügyi adatokat nem helyénvaló felhasználni, mivel ezek az adatok nem voltak eléggé részletesek ahhoz, hogy a dömpingkülönbözet pontos kiszámításához szükséges információk megismerhetők legyenek belőlük.

| (107) | A Bizottság megjegyezte, hogy a lehetséges reprezentatív országokban működő vállalatokra vonatkozó vállalatspecifikus pénzügyi kimutatásokat és arányszámokat a Dun & Bradstreet globális pénzügyi adatbázisából szerzi be. Ezzel kapcsolatban a Bizottság pontosította, hogy a Dun & Bradstreet adatbázisában szereplő „közvetlen költségek” és „közvetett költségek” kifejezések az „értékesített áruk költségét”, illetve a „működési költségeket” jelölik. A Ketong állításával ellentétben a Bizottság tehát kellően részletes adatokkal rendelkezik ahhoz, hogy a rendes értéknek az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése szerinti kiszámításához szükséges információkat fellelhesse. A Bizottság ezért elutasította ezt az állítást. |
| --- | --- |

(107)

A Bizottság megjegyezte, hogy a lehetséges reprezentatív országokban működő vállalatokra vonatkozó vállalatspecifikus pénzügyi kimutatásokat és arányszámokat a Dun & Bradstreet globális pénzügyi adatbázisából szerzi be. Ezzel kapcsolatban a Bizottság pontosította, hogy a Dun & Bradstreet adatbázisában szereplő „közvetlen költségek” és „közvetett költségek” kifejezések az „értékesített áruk költségét”, illetve a „működési költségeket” jelölik. A Ketong állításával ellentétben a Bizottság tehát kellően részletes adatokkal rendelkezik ahhoz, hogy a rendes értéknek az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése szerinti kiszámításához szükséges információkat fellelhesse. A Bizottság ezért elutasította ezt az állítást.

| (108) | Mind a Shenghua, mind a Ketong előadta, hogy Argentína nem megfelelő reprezentatív ország, tekintettel azokra a torzulásokra, amelyek a félkoksz (a Bizottság által már az első feljegyzésben is megemlített egyik legfontosabb termelési tényező) kereskedelmében megfigyelhetők. |
| --- | --- |

(108)

Mind a Shenghua, mind a Ketong előadta, hogy Argentína nem megfelelő reprezentatív ország, tekintettel azokra a torzulásokra, amelyek a félkoksz (a Bizottság által már az első feljegyzésben is megemlített egyik legfontosabb termelési tényező) kereskedelmében megfigyelhetők.

| (109) | A Bizottság egyetértett azzal, hogy a kereskedelem torzulásai (ebben az esetben az kiviteli engedély és az adó) magyarázhatják a félkoksz Argentínába irányuló behozatalának alacsony volumenét, és emiatt az importár referenciaárként történő alkalmazása adott esetben nem megfelelő. |
| --- | --- |

(109)

A Bizottság egyetértett azzal, hogy a kereskedelem torzulásai (ebben az esetben az kiviteli engedély és az adó) magyarázhatják a félkoksz Argentínába irányuló behozatalának alacsony volumenét, és emiatt az importár referenciaárként történő alkalmazása adott esetben nem megfelelő.

| (110) | A Ketong azt állította továbbá, hogy ha a Bizottság arra a következtetésre jut, hogy számos input kínai piaca torzult, akkor az argentin piacról is meg kell állapítani, hogy torzult, mivel az Argentínába érkező legfontosabb inputok közül számos Kínából származik. |
| --- | --- |

(110)

A Ketong azt állította továbbá, hogy ha a Bizottság arra a következtetésre jut, hogy számos input kínai piaca torzult, akkor az argentin piacról is meg kell állapítani, hogy torzult, mivel az Argentínába érkező legfontosabb inputok közül számos Kínából származik.

| (111) | A Bizottság elutasította ezt az állítást, mivel a Ketong állításával ellentétben az inputok túlnyomó többségét (a félkoksz kivételével) Kínán kívüli országokból importálták Argentínába. Az első feljegyzésben a Bizottság megállapította, hogy a félkoksz Argentínába irányuló behozatalának csak igen korlátozott részét teszi ki a nem Kínából érkező félkoksz. Ezért a Bizottság ebben a szakaszban úgy ítélte meg, hogy a félkoksz Argentínába irányuló behozatalának volumene nem reprezentatív. A félkoksz az érintett termék előállítási költségének körülbelül 10 %-át teszi ki. |
| --- | --- |

(111)

A Bizottság elutasította ezt az állítást, mivel a Ketong állításával ellentétben az inputok túlnyomó többségét (a félkoksz kivételével) Kínán kívüli országokból importálták Argentínába. Az első feljegyzésben a Bizottság megállapította, hogy a félkoksz Argentínába irányuló behozatalának csak igen korlátozott részét teszi ki a nem Kínából érkező félkoksz. Ezért a Bizottság ebben a szakaszban úgy ítélte meg, hogy a félkoksz Argentínába irányuló behozatalának volumene nem reprezentatív. A félkoksz az érintett termék előállítási költségének körülbelül 10 %-át teszi ki.

| (112) | A panaszos előadta továbbá, hogy Argentína ebben a szakaszban nem felelhetett meg a reprezentatív országként történő kiválasztás kritériumainak, tekintettel arra, hogy az érintett termék egyetlen argentínai gyártójára vonatkozóan nyilvánosan elérhető információk szerint az adott vállalat veszteségesen működött. |
| --- | --- |

(112)

A panaszos előadta továbbá, hogy Argentína ebben a szakaszban nem felelhetett meg a reprezentatív országként történő kiválasztás kritériumainak, tekintettel arra, hogy az érintett termék egyetlen argentínai gyártójára vonatkozóan nyilvánosan elérhető információk szerint az adott vállalat veszteségesen működött.

| (113) | A Bizottság egyetértett azzal, hogy a haszonkulcshoz szükséges referenciaértékként nem használhatók fel a kalcium-szilícium egyetlen olyan argentin gyártójának adatai, amelynek pénzügyi adatai nyilvánosan hozzáférhetők, mivel ez a vállalat 2019-ben veszteséget könyvelt el. Abban az esetben, ha a 2020. évre vonatkozó pénzügyi adatok valamely későbbi szakaszban válnak elérhetővé, a Bizottság felülvizsgálhatja annak lehetőségét, hogy Argentínát reprezentatív országként vegye figyelembe. |
| --- | --- |

(113)

A Bizottság egyetértett azzal, hogy a haszonkulcshoz szükséges referenciaértékként nem használhatók fel a kalcium-szilícium egyetlen olyan argentin gyártójának adatai, amelynek pénzügyi adatai nyilvánosan hozzáférhetők, mivel ez a vállalat 2019-ben veszteséget könyvelt el. Abban az esetben, ha a 2020. évre vonatkozó pénzügyi adatok valamely későbbi szakaszban válnak elérhetővé, a Bizottság felülvizsgálhatja annak lehetőségét, hogy Argentínát reprezentatív országként vegye figyelembe.

| (114) | A Ketong arra kérte a Bizottságot, hogy reprezentatív országként Oroszországot vegye figyelembe, mivel a Világbank Kínához hasonlóan Oroszországot is a „közepes jövedelmű országok felső sávjába” sorolta be, és mert Oroszországban folyik kalcium-szilícium előállítása, és legalább egy gyártó működik a területén (Kluchevsky Ferroalloy Plant PJSC). |
| --- | --- |

(114)

A Ketong arra kérte a Bizottságot, hogy reprezentatív országként Oroszországot vegye figyelembe, mivel a Világbank Kínához hasonlóan Oroszországot is a „közepes jövedelmű országok felső sávjába” sorolta be, és mert Oroszországban folyik kalcium-szilícium előállítása, és legalább egy gyártó működik a területén (Kluchevsky Ferroalloy Plant PJSC).

| (115) | A Bizottság elemezte azt az állítást, amelyet a Ketong azzal kapcsolatban fogalmazott meg Oroszországot mint megfelelő reprezentatív ország figyelembevételével kapcsolatosan. A Bizottság megvizsgálta a legfrissebb pénzügyi adatokat, amelyeket a Ketong nyújtott be a Kluchevsky Ferroalloy Plant PJSC orosz ferroötvözet-gyártóval kapcsolatban, amely vállalat a honlapja szerint állítólag kalcium-szilíciumot is gyárt. Az adatok a vizsgálati időszakot megelőző évre vonatkoztak. Mivel az adatok közel nulla nyereséget és igen alacsony SGA-költségeket mutattak, a Bizottság úgy ítélte meg, hogy a vizsgált termék rendes értékének az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontja szerinti számtani képzése szempontjából nem tekinthetők reprezentatívnak. |
| --- | --- |

(115)

A Bizottság elemezte azt az állítást, amelyet a Ketong azzal kapcsolatban fogalmazott meg Oroszországot mint megfelelő reprezentatív ország figyelembevételével kapcsolatosan. A Bizottság megvizsgálta a legfrissebb pénzügyi adatokat, amelyeket a Ketong nyújtott be a Kluchevsky Ferroalloy Plant PJSC orosz ferroötvözet-gyártóval kapcsolatban, amely vállalat a honlapja szerint állítólag kalcium-szilíciumot is gyárt. Az adatok a vizsgálati időszakot megelőző évre vonatkoztak. Mivel az adatok közel nulla nyereséget és igen alacsony SGA-költségeket mutattak, a Bizottság úgy ítélte meg, hogy a vizsgált termék rendes értékének az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontja szerinti számtani képzése szempontjából nem tekinthetők reprezentatívnak.

| (116) | mivel a Bizottság nem talált reprezentatív pénzügyi adatokat más lehetséges oroszországi kalcium-szilícium-gyártókra vonatkozóan, és a Ketongtól sem kapott ilyen adatokat, arra a következtetésre jutott, hogy Oroszország ebben a szakaszban nem tekinthető megfelelő reprezentatív országnak. |
| --- | --- |

(116)

mivel a Bizottság nem talált reprezentatív pénzügyi adatokat más lehetséges oroszországi kalcium-szilícium-gyártókra vonatkozóan, és a Ketongtól sem kapott ilyen adatokat, arra a következtetésre jutott, hogy Oroszország ebben a szakaszban nem tekinthető megfelelő reprezentatív országnak.

| (117) | A Shenghua és a Ketong előadta, hogy a (94), (96), (98), (100), (102), (104), (106), (108), (110) és (112) preambulumbekezdésben említett okok miatt sem Brazília, sem Argentína nem tekinthető megfelelő reprezentatív országnak, és azt javasolta, hogy – tekintettel a kalcium-szilícium globális termelésének korlátozottságára – a Bizottság a ferroötvözetek és/vagy a szilíciumfém gyártóinak adatait használja fel, mivel e termékek költségszerkezete a kalcium-szilíciuméhoz hasonló. A Shenghua és a Ketong azt javasolta, hogy a Bizottság Kazahsztánt vegye figyelembe, mint az egyik legnagyobb ferroötvözet-gyártó országot, ahol több olyan gyártó is működik, amelyek SGA-költségekre és nyereségre vonatkozó adatai felhasználhatók. |
| --- | --- |

(117)

A Shenghua és a Ketong előadta, hogy a (94), (96), (98), (100), (102), (104), (106), (108), (110) és (112) preambulumbekezdésben említett okok miatt sem Brazília, sem Argentína nem tekinthető megfelelő reprezentatív országnak, és azt javasolta, hogy – tekintettel a kalcium-szilícium globális termelésének korlátozottságára – a Bizottság a ferroötvözetek és/vagy a szilíciumfém gyártóinak adatait használja fel, mivel e termékek költségszerkezete a kalcium-szilíciuméhoz hasonló. A Shenghua és a Ketong azt javasolta, hogy a Bizottság Kazahsztánt vegye figyelembe, mint az egyik legnagyobb ferroötvözet-gyártó országot, ahol több olyan gyártó is működik, amelyek SGA-költségekre és nyereségre vonatkozó adatai felhasználhatók.

| (118) | A Bizottság megjegyezte, hogy mivel vannak olyan országok, ahol kalcium-szilícium gyártása folyik, ebben a szakaszban Kazahsztánt az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontjában meghatározott kritériumok alapján nem tekintette megfelelő reprezentatív országnak, mivel nem gyárt kalcium-szilíciumot és mivel nem állnak rendelkezésre releváns nyilvános adatok. |
| --- | --- |

(118)

A Bizottság megjegyezte, hogy mivel vannak olyan országok, ahol kalcium-szilícium gyártása folyik, ebben a szakaszban Kazahsztánt az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontjában meghatározott kritériumok alapján nem tekintette megfelelő reprezentatív országnak, mivel nem gyárt kalcium-szilíciumot és mivel nem állnak rendelkezésre releváns nyilvános adatok.

| (119) | A Ketong előadta továbbá, hogy Kazahsztán és Oroszország tekintetében a GTA-adatok minősége és teljessége alacsonyabb fokú, mint az ITC (Nemzetközi Kereskedelmi Központ) adataié, és azt javasolta, hogy a GTA-adatok helyett ez utóbbiakat használják. Tekintettel arra, hogy a Bizottság ezen országok egyikét sem szándékozik reprezentatív országnak tekinteni, ezt az állítást ebben a szakaszban nem vizsgálta tovább. |
| --- | --- |

(119)

A Ketong előadta továbbá, hogy Kazahsztán és Oroszország tekintetében a GTA-adatok minősége és teljessége alacsonyabb fokú, mint az ITC (Nemzetközi Kereskedelmi Központ) adataié, és azt javasolta, hogy a GTA-adatok helyett ez utóbbiakat használják. Tekintettel arra, hogy a Bizottság ezen országok egyikét sem szándékozik reprezentatív országnak tekinteni, ezt az állítást ebben a szakaszban nem vizsgálta tovább.

| (120) | A fenti megfontolások alapján a Bizottság a második feljegyzésben tájékoztatta az érdekelt feleket arról, hogy a rendes érték kiszámításához szükséges, torzulástól mentes árak vagy referenciaértékek összegyűjtéséhez az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése a) pontjának első franciabekezdésében foglaltaknak megfelelően Brazíliát kívánja megfelelő reprezentatív országként figyelembe venni, valamint a Rima Industrial S.A. vállalat pénzügyi adatait kívánja tekintetbe venni. |
| --- | --- |

(120)

A fenti megfontolások alapján a Bizottság a második feljegyzésben tájékoztatta az érdekelt feleket arról, hogy a rendes érték kiszámításához szükséges, torzulástól mentes árak vagy referenciaértékek összegyűjtéséhez az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése a) pontjának első franciabekezdésében foglaltaknak megfelelően Brazíliát kívánja megfelelő reprezentatív országként figyelembe venni, valamint a Rima Industrial S.A. vállalat pénzügyi adatait kívánja tekintetbe venni.

| (121) | Az érdekelt feleket felkérték, hogy tegyék meg észrevételeiket Brazília mint reprezentatív ország és a Rima Industrial S.A. mint a reprezentatív országban működő gyártó megfelelőségéről. A Ketong, a Shenghua és a panaszos nyújtott be észrevételeket. |
| --- | --- |

(121)

Az érdekelt feleket felkérték, hogy tegyék meg észrevételeiket Brazília mint reprezentatív ország és a Rima Industrial S.A. mint a reprezentatív országban működő gyártó megfelelőségéről. A Ketong, a Shenghua és a panaszos nyújtott be észrevételeket.

| (122) | A panaszos támogatta Brazília reprezentatív országként való kiválasztását, Kazahsztánt, Argentínát és Oroszországot pedig – mint nem megfelelő reprezentatív országokat – elutasította. Észrevételeiben a panaszos benyújtotta a két ismert brazil kalcium-szilícium-gyártó legfrissebb elérhető pénzügyi adatait, amelyek Minas Gerais tartomány hivatalos lapjában jelentek meg. (41) (42) A panaszos előadta továbbá, hogy a Kluchevsky Ferroalloy Plant PJSC orosz vállalat – jóllehet a honlapja szerint állítólag foglalkozik kalcium-szilícium előállításával – az elmúlt hat évben (amelybe a vizsgálati időszak is beletartozik) nem gyártott kalcium-szilíciumot, és a közeljövőben nem is tervezi a gyártását. |
| --- | --- |

(122)

A panaszos támogatta Brazília reprezentatív országként való kiválasztását, Kazahsztánt, Argentínát és Oroszországot pedig – mint nem megfelelő reprezentatív országokat – elutasította. Észrevételeiben a panaszos benyújtotta a két ismert brazil kalcium-szilícium-gyártó legfrissebb elérhető pénzügyi adatait, amelyek Minas Gerais tartomány hivatalos lapjában jelentek meg. (41) (42) A panaszos előadta továbbá, hogy a Kluchevsky Ferroalloy Plant PJSC orosz vállalat – jóllehet a honlapja szerint állítólag foglalkozik kalcium-szilícium előállításával – az elmúlt hat évben (amelybe a vizsgálati időszak is beletartozik) nem gyártott kalcium-szilíciumot, és a közeljövőben nem is tervezi a gyártását.

41

42

| (123) | A Shenghua ismételten előadta, hogy a brazil villamosenergia-árak túlságosan magasak, ezért Brazília nem tekinthető megfelelő reprezentatív országnak. A Bizottság azon kijelentésével kapcsolatban, amelyet a (97) preambulumbekezdésben tett és amely szerint az alaprendeletben előírt kiválasztási kritériumok sehol nem említik, hogy a közüzemi szolgáltatások árainak egy bizonyos tartományon belül kellene lenniük ahhoz, hogy az adott ország reprezentatív országnak legyen tekinthető, a Shenghua előadta, hogy e kijelentés nincs összhangban az alaprendelettel és a dömpingellenes WTO-megállapodással, amely előírja, hogy még ha a Bizottság úgy is dönt, hogy nem veszi figyelembe a származási országban működő vállalatok eladási árait vagy költségeit, a rendes érték megállapításához észszerű helyettesítő adatokat kell felhasználnia. |
| --- | --- |

(123)

A Shenghua ismételten előadta, hogy a brazil villamosenergia-árak túlságosan magasak, ezért Brazília nem tekinthető megfelelő reprezentatív országnak. A Bizottság azon kijelentésével kapcsolatban, amelyet a (97) preambulumbekezdésben tett és amely szerint az alaprendeletben előírt kiválasztási kritériumok sehol nem említik, hogy a közüzemi szolgáltatások árainak egy bizonyos tartományon belül kellene lenniük ahhoz, hogy az adott ország reprezentatív országnak legyen tekinthető, a Shenghua előadta, hogy e kijelentés nincs összhangban az alaprendelettel és a dömpingellenes WTO-megállapodással, amely előírja, hogy még ha a Bizottság úgy is dönt, hogy nem veszi figyelembe a származási országban működő vállalatok eladási árait vagy költségeit, a rendes érték megállapításához észszerű helyettesítő adatokat kell felhasználnia.

| (124) | A (86) preambulumbekezdésben foglaltak szerint a reprezentatív ország kiválasztásához a Bizottság az alaprendelet 2. cikkének (6a) bekezdésében előírt releváns kritériumokat alkalmazza. Brazília e kritériumok mindegyikének megfelelt. Az a tény, hogy a villamos energia ára magasabb Brazíliában, mint más országokban, nem zárja ki azt, hogy Brazília megfelelő reprezentatív országnak legyen tekinthető. A Bizottság ezért elutasította az állítást. |
| --- | --- |

(124)

A (86) preambulumbekezdésben foglaltak szerint a reprezentatív ország kiválasztásához a Bizottság az alaprendelet 2. cikkének (6a) bekezdésében előírt releváns kritériumokat alkalmazza. Brazília e kritériumok mindegyikének megfelelt. Az a tény, hogy a villamos energia ára magasabb Brazíliában, mint más országokban, nem zárja ki azt, hogy Brazília megfelelő reprezentatív országnak legyen tekinthető. A Bizottság ezért elutasította az állítást.

| (125) | A Ketong előadta, hogy a Bizottság csupán azért utasította el, hogy Oroszországot reprezentatív országnak tekintse, mert a Kluchevsky Ferroalloy Plant 2019. évi haszonkulcsa és SGA-költségei nem voltak reprezentatívak, azaz túlságosan alacsonyak voltak. A Ketong azt állította továbbá, hogy az alaprendelet 2. cikkének (6a) bekezdése szerinti, a reprezentatív ország kiválasztására vonatkozó vizsgálatnak nem képezi részét a haszonkulcs, és az adatokkal kapcsolatban csak annak a kritériumnak kell teljesülnie, hogy könnyen elérhetőnek kell lenniük. A Ketong véleménye szerint e jogi rendelkezésből semmilyen további „reprezentatív vizsgálat” nem extrapolálható, ezért nem tartozik a reprezentatív ország alkalmasságát vizsgáló értékelés kritériumai közé. A Ketong továbbá azzal érvelt, hogy még ha a haszonkulcs része is lenne a vizsgálatnak, nem egyértelmű, hogy a csupán 3 %-os haszonkulccsal működő Rima Industrial S.A. miért lenne alkalmasabb, mint a Kluchevsky Ferroalloy Plant alacsony, de pozitív haszonkulcsa. |
| --- | --- |

(125)

A Ketong előadta, hogy a Bizottság csupán azért utasította el, hogy Oroszországot reprezentatív országnak tekintse, mert a Kluchevsky Ferroalloy Plant 2019. évi haszonkulcsa és SGA-költségei nem voltak reprezentatívak, azaz túlságosan alacsonyak voltak. A Ketong azt állította továbbá, hogy az alaprendelet 2. cikkének (6a) bekezdése szerinti, a reprezentatív ország kiválasztására vonatkozó vizsgálatnak nem képezi részét a haszonkulcs, és az adatokkal kapcsolatban csak annak a kritériumnak kell teljesülnie, hogy könnyen elérhetőnek kell lenniük. A Ketong véleménye szerint e jogi rendelkezésből semmilyen további „reprezentatív vizsgálat” nem extrapolálható, ezért nem tartozik a reprezentatív ország alkalmasságát vizsgáló értékelés kritériumai közé. A Ketong továbbá azzal érvelt, hogy még ha a haszonkulcs része is lenne a vizsgálatnak, nem egyértelmű, hogy a csupán 3 %-os haszonkulccsal működő Rima Industrial S.A. miért lenne alkalmasabb, mint a Kluchevsky Ferroalloy Plant alacsony, de pozitív haszonkulcsa.

| (126) | A Bizottság elutasította ezt az állítást. Az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontja szerint a számtanilag képzett rendes értéknek tartalmaznia kell az SGA-költségek és a nyereség torzulástól mentes és észszerű összegét. A Bizottság a csaknem nulla értékű haszonkulcsot nem tekinti az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése a) pontjának utolsó bekezdése értelmében vett „észszerű összegnek”. |
| --- | --- |

(126)

A Bizottság elutasította ezt az állítást. Az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontja szerint a számtanilag képzett rendes értéknek tartalmaznia kell az SGA-költségek és a nyereség torzulástól mentes és észszerű összegét. A Bizottság a csaknem nulla értékű haszonkulcsot nem tekinti az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése a) pontjának utolsó bekezdése értelmében vett „észszerű összegnek”.

| (127) | A Ketong előadta továbbá, hogy Oroszország több okból is jobb minőségű adatokkal szolgálhat, mint Brazília. Először: a Rima Industrial diverzifikáltabb tevékenységet folytat, mint a Kluchevsky Ferroalloy Plant, amelynek tevékenysége a ferroötvözetekre összpontosul. Másodszor: a Ketong azt állította, hogy a Bizottság nem támasztotta alá azon állítását, amely szerint a Rima Industrialnak a Dun&Bradstreet adatbázisban bejelentett közvetlen költségei az értékesített áruk költségének, a közvetett költségek pedig a működési költségeknek felelnek meg. A Kluchevsky Ferroalloy Plant adatai ezzel szemben lehetővé tették annak értékelését, hogy a különböző költségkategóriák mit tartalmaznak. Harmadszor: a Kluchevsky Ferroalloy Plant SGA-költségei jobban részletezettek. |
| --- | --- |

(127)

A Ketong előadta továbbá, hogy Oroszország több okból is jobb minőségű adatokkal szolgálhat, mint Brazília. Először: a Rima Industrial diverzifikáltabb tevékenységet folytat, mint a Kluchevsky Ferroalloy Plant, amelynek tevékenysége a ferroötvözetekre összpontosul. Másodszor: a Ketong azt állította, hogy a Bizottság nem támasztotta alá azon állítását, amely szerint a Rima Industrialnak a Dun&Bradstreet adatbázisban bejelentett közvetlen költségei az értékesített áruk költségének, a közvetett költségek pedig a működési költségeknek felelnek meg. A Kluchevsky Ferroalloy Plant adatai ezzel szemben lehetővé tették annak értékelését, hogy a különböző költségkategóriák mit tartalmaznak. Harmadszor: a Kluchevsky Ferroalloy Plant SGA-költségei jobban részletezettek.

| (128) | A (122) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint a Bizottság által azonosított két brazil gyártóra vonatkozóan újabb pénzügyi adatok váltak elérhetővé. Ezen adatok szerint a Rima Industrial S.A. 2020-ban veszteséget könyvelt el. Ezzel szemben a Bozel Brasil S.A. 2020-ban nyereséges volt. Amint azt az első feljegyzésben előzetesen jelezte, a Bizottság a 2020. évi adatokat használta fel, mivel azok elérhetővé váltak. Következésképpen – figyelembe véve egyrészt azt, hogy egy nem nyereséges vállalat nem reprezentálja a belföldi piac helyzetét, másrészt pedig azt, hogy a Bozel Brasil S.A. szinte kizárólag kalcium-szilíciumot állít elő – a Bizottság a Bozel Brasil adatait használta fel. A Bizottság ezért elutasította ezeket az állításokat. |
| --- | --- |

(128)

A (122) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint a Bizottság által azonosított két brazil gyártóra vonatkozóan újabb pénzügyi adatok váltak elérhetővé. Ezen adatok szerint a Rima Industrial S.A. 2020-ban veszteséget könyvelt el. Ezzel szemben a Bozel Brasil S.A. 2020-ban nyereséges volt. Amint azt az első feljegyzésben előzetesen jelezte, a Bizottság a 2020. évi adatokat használta fel, mivel azok elérhetővé váltak. Következésképpen – figyelembe véve egyrészt azt, hogy egy nem nyereséges vállalat nem reprezentálja a belföldi piac helyzetét, másrészt pedig azt, hogy a Bozel Brasil S.A. szinte kizárólag kalcium-szilíciumot állít elő – a Bizottság a Bozel Brasil adatait használta fel. A Bizottság ezért elutasította ezeket az állításokat.

| (129) | A Ketong továbbá megismételte azon állítását, hogy a kvarcit brazíliai behozatala nem feltétlenül reprezentatív, míg az ITC által a kvarcit oroszországi behozataláról közzétett adatok megbízható referenciaértéket szolgáltatnak az ipari felhasználásra szánt kvarcit árára vonatkozóan. |
| --- | --- |

(129)

A Ketong továbbá megismételte azon állítását, hogy a kvarcit brazíliai behozatala nem feltétlenül reprezentatív, míg az ITC által a kvarcit oroszországi behozataláról közzétett adatok megbízható referenciaértéket szolgáltatnak az ipari felhasználásra szánt kvarcit árára vonatkozóan.

| (130) | A (90) és (115) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint a Bizottság nem tekintette Oroszországot megfelelő reprezentatív országnak. A kvarcit referenciaértékét illetően megjegyzendő, hogy a brazíliai reprezentatív behozatali volumen hiányában a Bizottság a (95) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint a kvarcit uniós piaci árát vette figyelembe. A Bizottság ezért elutasította az állítást. |
| --- | --- |

(130)

A (90) és (115) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint a Bizottság nem tekintette Oroszországot megfelelő reprezentatív országnak. A kvarcit referenciaértékét illetően megjegyzendő, hogy a brazíliai reprezentatív behozatali volumen hiányában a Bizottság a (95) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint a kvarcit uniós piaci árát vette figyelembe. A Bizottság ezért elutasította az állítást.

| (131) | A Ketong továbbá előadta, hogy amennyiben a Bizottság úgy dönt, hogy Brazíliát tekinti reprezentatív országnak, akkor a legpontosabb és legkevésbé torzult brazíliai villamosenergia-költséget kell választania. A Ketong ezen belül előadta, hogy Brazíliában a villamos energiát két különböző szerződéses környezetben értékesítik: a szabályozott piacon (a továbbiakban: ACR) és a szabadpiacon (a továbbiakban: ACL). A Ketong előadta, hogy mivel az ipari vásárlók főként az ACL-piacon vásárolnak villamos energiát, az ipari villamosenergia-fogyasztók esetében a reprezentatív ár megfelelő forrása nem az ACR-piac, hanem az ACL-piac. Ez különösen igaz a nagy ipari villamosenergia-fogyasztókra, köztük a kalcium-szilícium-gyártókra. A Ketong véleménye szerint észszerű feltételezni, hogy a 3 MW-ot messze meghaladó villamosenergia-igényű kalcium-szilícium-gyártók (megjegyzendő, hogy egyetlen kemence teljesítménye meghaladja a 20 MW-ot) a villamosenergia-termelőtől közvetlenül, az ACL piacon, kedvezményes áron vásárol villamos energiát. A Ketong továbbá azt állította, hogy az EDP Brasil vállalat villamosenergia-árai (amelyet a Bizottság a második feljegyzésben használt fel) az ACR-piacon alkalmazott villamosenergia-tarifát tükrözik, amely nem reprezentatív az olyan nagy ipari fogyasztók, mint például a kalcium-szilícium-gyártók felé érvényesített villamosenergia-árakra nézve. A Ketong azt is állította, hogy az EDP Brasil villamosenergia-tarifája az ANEEL szabályozó ügynökség által szabályozott legmagasabb ár, nem pedig a tényleges ár, amelyen a villamos energiát értékesítették. Ezen állítás alátámasztására a Ketong benyújtott egy sajtóközleményt, amelyben kijelentette, hogy az ANEEL jóváhagyta a 2020 decemberére ütemezett árverésre vonatkozó árplafont. A Ketong előadta továbbá, hogy az EDP Brasil működési adatai azt mutatják, hogy az EDP Brasil ügyfelei által fizetett tényleges ár – függetlenül attól, hogy az ACR- vagy az ACL-piacon fizették – ennél a díjnál alacsonyabb volt, ezért a Bizottságnak azokat az adatokat kell tekintetbe vennie. |
| --- | --- |

(131)

A Ketong továbbá előadta, hogy amennyiben a Bizottság úgy dönt, hogy Brazíliát tekinti reprezentatív országnak, akkor a legpontosabb és legkevésbé torzult brazíliai villamosenergia-költséget kell választania. A Ketong ezen belül előadta, hogy Brazíliában a villamos energiát két különböző szerződéses környezetben értékesítik: a szabályozott piacon (a továbbiakban: ACR) és a szabadpiacon (a továbbiakban: ACL). A Ketong előadta, hogy mivel az ipari vásárlók főként az ACL-piacon vásárolnak villamos energiát, az ipari villamosenergia-fogyasztók esetében a reprezentatív ár megfelelő forrása nem az ACR-piac, hanem az ACL-piac. Ez különösen igaz a nagy ipari villamosenergia-fogyasztókra, köztük a kalcium-szilícium-gyártókra. A Ketong véleménye szerint észszerű feltételezni, hogy a 3 MW-ot messze meghaladó villamosenergia-igényű kalcium-szilícium-gyártók (megjegyzendő, hogy egyetlen kemence teljesítménye meghaladja a 20 MW-ot) a villamosenergia-termelőtől közvetlenül, az ACL piacon, kedvezményes áron vásárol villamos energiát. A Ketong továbbá azt állította, hogy az EDP Brasil vállalat villamosenergia-árai (amelyet a Bizottság a második feljegyzésben használt fel) az ACR-piacon alkalmazott villamosenergia-tarifát tükrözik, amely nem reprezentatív az olyan nagy ipari fogyasztók, mint például a kalcium-szilícium-gyártók felé érvényesített villamosenergia-árakra nézve. A Ketong azt is állította, hogy az EDP Brasil villamosenergia-tarifája az ANEEL szabályozó ügynökség által szabályozott legmagasabb ár, nem pedig a tényleges ár, amelyen a villamos energiát értékesítették. Ezen állítás alátámasztására a Ketong benyújtott egy sajtóközleményt, amelyben kijelentette, hogy az ANEEL jóváhagyta a 2020 decemberére ütemezett árverésre vonatkozó árplafont. A Ketong előadta továbbá, hogy az EDP Brasil működési adatai azt mutatják, hogy az EDP Brasil ügyfelei által fizetett tényleges ár – függetlenül attól, hogy az ACR- vagy az ACL-piacon fizették – ennél a díjnál alacsonyabb volt, ezért a Bizottságnak azokat az adatokat kell tekintetbe vennie.

| (132) | A Bizottság megjegyezte, hogy az ACL-piacon érvényes villamosenergia-árakról kétoldalú megállapodás született, és nem hozzák nyilvánosságra azokat (43). Továbbá, amikor a fogyasztók az ACL-piacon vásárolnak villamos energiát, két szerződést kell aláírniuk: az egyik szerződést a villamos energia előállítását vállaló villamosenergia-termelővel, a másikat pedig az infrastruktúra (távvezetékek) használatára vonatkozóan az villamosenergia-szolgáltatóval (44). Általában elmondható, hogy a villamosenergia-díj magában foglalja a termelés, az átvitel, az elosztás, az ágazati díjak és az adók költségeit. Az EDP Brasil éves jelentésében feltüntetett villamosenergia-árak, amelyekre a Ketong hivatkozott, csupán a villamos energia (víz- és hőenergia) előállításának árát tartalmazzák, ami nem a fogyasztó által fizetett végső ár, és ezért nem használható referenciaértékként. |
| --- | --- |

(132)

A Bizottság megjegyezte, hogy az ACL-piacon érvényes villamosenergia-árakról kétoldalú megállapodás született, és nem hozzák nyilvánosságra azokat (43). Továbbá, amikor a fogyasztók az ACL-piacon vásárolnak villamos energiát, két szerződést kell aláírniuk: az egyik szerződést a villamos energia előállítását vállaló villamosenergia-termelővel, a másikat pedig az infrastruktúra (távvezetékek) használatára vonatkozóan az villamosenergia-szolgáltatóval (44). Általában elmondható, hogy a villamosenergia-díj magában foglalja a termelés, az átvitel, az elosztás, az ágazati díjak és az adók költségeit. Az EDP Brasil éves jelentésében feltüntetett villamosenergia-árak, amelyekre a Ketong hivatkozott, csupán a villamos energia (víz- és hőenergia) előállításának árát tartalmazzák, ami nem a fogyasztó által fizetett végső ár, és ezért nem használható referenciaértékként.

43

44

| (133) | A Bizottság továbbá megjegyezte, hogy a Ketong a saját feltételezésén kívül nem nyújtott be bizonyítékot arra vonatkozóan, hogy a kalcium-szilícium-gyártók a villamos energiát nem az ACR-piacon, hanem az ACL-piacon szerzik be. Nincs bizonyíték továbbá arra sem, hogy az EDP Brasil (egy magánvállalat) honlapján feltüntetett díjak, amelyeket a Bizottság figyelembe vett, valóban a legmagasabb árak (ahogy azt a Ketong állítja), nem pedig a fogyasztók által fizetett díjak. Az állítást nem támasztják alá azok a bizonyítékok, amelyeket a Ketong e tekintetben nyújtott be. A benyújtott sajtóközlemény csupán azt állapítja meg, hogy az ANEEL megemelte a felső határt. A Bizottság azt állapította meg, hogy a vizsgálati időszakban az ipari felhasználók esetében a villamos energia átlagos díja 391 R$/MWh volt, míg az EDP Ketong által benyújtott éves jelentése szerint az ipari felhasználók esetében érvényesített villamosenergia-díj 2020 utolsó negyedévében 508 R$/MWh volt, tehát jóval magasabb annál a díjnál, amelyet a Bizottság által a referenciaérték kiszámításához felhasznált. Tekintettel arra, hogy nem álltak rendelkezésre megfelelő alternatív adatok, a Bizottság ideiglenesen úgy határozott, hogy az EDP Brasil által közzétett tarifaárakat veszi figyelembe. A Bizottság ezért elutasította az állítást. |
| --- | --- |

(133)

A Bizottság továbbá megjegyezte, hogy a Ketong a saját feltételezésén kívül nem nyújtott be bizonyítékot arra vonatkozóan, hogy a kalcium-szilícium-gyártók a villamos energiát nem az ACR-piacon, hanem az ACL-piacon szerzik be. Nincs bizonyíték továbbá arra sem, hogy az EDP Brasil (egy magánvállalat) honlapján feltüntetett díjak, amelyeket a Bizottság figyelembe vett, valóban a legmagasabb árak (ahogy azt a Ketong állítja), nem pedig a fogyasztók által fizetett díjak. Az állítást nem támasztják alá azok a bizonyítékok, amelyeket a Ketong e tekintetben nyújtott be. A benyújtott sajtóközlemény csupán azt állapítja meg, hogy az ANEEL megemelte a felső határt. A Bizottság azt állapította meg, hogy a vizsgálati időszakban az ipari felhasználók esetében a villamos energia átlagos díja 391 R$/MWh volt, míg az EDP Ketong által benyújtott éves jelentése szerint az ipari felhasználók esetében érvényesített villamosenergia-díj 2020 utolsó negyedévében 508 R$/MWh volt, tehát jóval magasabb annál a díjnál, amelyet a Bizottság által a referenciaérték kiszámításához felhasznált. Tekintettel arra, hogy nem álltak rendelkezésre megfelelő alternatív adatok, a Bizottság ideiglenesen úgy határozott, hogy az EDP Brasil által közzétett tarifaárakat veszi figyelembe. A Bizottság ezért elutasította az állítást.

| (134) | A Ketong előadta, hogy amennyiben a Bizottság úgy dönt, hogy a Rima Industrial Dun&Bradstreettől származó pénzügyi adatait használja fel, és tekintettel arra, hogy ezeket az adatokat pontatlan és általános formában nyújtották be, amely nem teszi lehetővé a „közvetett költségek” körébe tartozó költségek azonosítását, az exportárnak az értékesítési költségekkel történő kiigazítása nem indokolt, hiszen ugyanezek a kiadások a számtanilag képzett rendes értékben is szerepelnek. |
| --- | --- |

(134)

A Ketong előadta, hogy amennyiben a Bizottság úgy dönt, hogy a Rima Industrial Dun&Bradstreettől származó pénzügyi adatait használja fel, és tekintettel arra, hogy ezeket az adatokat pontatlan és általános formában nyújtották be, amely nem teszi lehetővé a „közvetett költségek” körébe tartozó költségek azonosítását, az exportárnak az értékesítési költségekkel történő kiigazítása nem indokolt, hiszen ugyanezek a kiadások a számtanilag képzett rendes értékben is szerepelnek.

| (135) | Amit azt a (128) preambulumbekezdés közli, a Bizottság a Bozel Brasil S.A. pénzügyi kimutatásait fogja felhasználni. Ez az állítás tehát a továbbiakban nem releváns. |
| --- | --- |

(135)

Amit azt a (128) preambulumbekezdés közli, a Bizottság a Bozel Brasil S.A. pénzügyi kimutatásait fogja felhasználni. Ez az állítás tehát a továbbiakban nem releváns.

| (136) | A Shenghua ismételten előadta, hogy Kazahsztánt kell kiválasztani mint megfelelő reprezentatív országot. A Shenghua véleménye szerint a Bizottságnak olyan országokat kell figyelembe vennie, ahol ferroötvözetek gyártása zajlik, mivel a kalcium-szilíciumot csak Argentínában és Brazíliában gyártják, és Argentínát a Bizottság kizárta, Brazíliát pedig a Shenghua nem tartja megfelelőnek a (123) preambulumbekezdésben említett magas villamosenergia-árak miatt. |
| --- | --- |

(136)

A Shenghua ismételten előadta, hogy Kazahsztánt kell kiválasztani mint megfelelő reprezentatív országot. A Shenghua véleménye szerint a Bizottságnak olyan országokat kell figyelembe vennie, ahol ferroötvözetek gyártása zajlik, mivel a kalcium-szilíciumot csak Argentínában és Brazíliában gyártják, és Argentínát a Bizottság kizárta, Brazíliát pedig a Shenghua nem tartja megfelelőnek a (123) preambulumbekezdésben említett magas villamosenergia-árak miatt.

| (137) | mivel vannak olyan brazíliai gyártók, amelyek pénzügyi információi nyilvánosan hozzáférhetők, szükségtelen ferroötvözeteket gyártó országokat (például Kazahsztánt) figyelembe venni. A Bizottság ezért elutasította az állítást. |
| --- | --- |

(137)

mivel vannak olyan brazíliai gyártók, amelyek pénzügyi információi nyilvánosan hozzáférhetők, szükségtelen ferroötvözeteket gyártó országokat (például Kazahsztánt) figyelembe venni. A Bizottság ezért elutasította az állítást.

3.3.4.   A szociális védelem és a környezetvédelem szintje

A szociális védelem és a környezetvédelem szintje

| (138) | Miután megállapítást nyert, hogy a fenti tényezők összessége alapján a vizsgálat ideiglenes szakaszában Brazília megfelelő reprezentatív országnak minősül, a szociális védelem és a környezetvédelem szintjének vizsgálatára az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése a) pontja első franciabekezdésének utolsó fordulatával összhangban már nem volt szükség. |
| --- | --- |

(138)

Miután megállapítást nyert, hogy a fenti tényezők összessége alapján a vizsgálat ideiglenes szakaszában Brazília megfelelő reprezentatív országnak minősül, a szociális védelem és a környezetvédelem szintjének vizsgálatára az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése a) pontja első franciabekezdésének utolsó fordulatával összhangban már nem volt szükség.

3.3.5.   Következtetés

Következtetés

| (139) | A fenti elemzés alapján Brazília maradéktalanul teljesítette azokat a kritériumokat, amelyeket az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése a) pontjának első franciabekezdése a megfelelő reprezentatív országként történő figyelembevételhez meghatároz. |
| --- | --- |

(139)

A fenti elemzés alapján Brazília maradéktalanul teljesítette azokat a kritériumokat, amelyeket az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése a) pontjának első franciabekezdése a megfelelő reprezentatív országként történő figyelembevételhez meghatároz.

3.4.   A torzulástól mentes költségek megállapításához felhasznált források

A torzulástól mentes költségek megállapításához felhasznált források

| (140) | Az első feljegyzésben a Bizottság felsorolta az exportáló gyártók által az érintett termék előállítása során használt termelési tényezőket (például anyagokat, energiát és a munkaerőt), és felkérte az érdekelt feleket arra, hogy észrevételeiket terjesszék elő és tegyenek javaslatot a feljegyzésben említett minden egyes termelési tényezővel kapcsolatos torzulásoktól mentes értékekre vonatkozó, könnyen hozzáférhető információkra nézve. |
| --- | --- |

(140)

Az első feljegyzésben a Bizottság felsorolta az exportáló gyártók által az érintett termék előállítása során használt termelési tényezőket (például anyagokat, energiát és a munkaerőt), és felkérte az érdekelt feleket arra, hogy észrevételeiket terjesszék elő és tegyenek javaslatot a feljegyzésben említett minden egyes termelési tényezővel kapcsolatos torzulásoktól mentes értékekre vonatkozó, könnyen hozzáférhető információkra nézve.

| (141) | Ezt követően a második feljegyzésben a Bizottság közölte, hogy a rendes értéknek az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontja szerinti számtani képzéséhez a GTA adatai alapján állapítja meg a legtöbb termelési tényező (különösen a nyersanyagok) torzulásoktól mentes költségét. Ezenkívül – amint azt a (151) és a (152) preambulumbekezdés részletesebben kifejti – a Bizottság kijelentette, hogy a torzulástól mentes munkaerőköltségek megállapításához a brazíliai munkaerőköltségekre vonatkozó ILO-statisztikákat és könnyen elérhető forrásokat fogja felhasználni, a villamos energia torzulástól mentes költségeinek megállapításához pedig az ipari elosztási tarifákat ismertető könnyen elérhető forrásokat, amelyet az egyik villamosenergia-szolgáltató tett közzé. |
| --- | --- |

(141)

Ezt követően a második feljegyzésben a Bizottság közölte, hogy a rendes értéknek az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontja szerinti számtani képzéséhez a GTA adatai alapján állapítja meg a legtöbb termelési tényező (különösen a nyersanyagok) torzulásoktól mentes költségét. Ezenkívül – amint azt a (151) és a (152) preambulumbekezdés részletesebben kifejti – a Bizottság kijelentette, hogy a torzulástól mentes munkaerőköltségek megállapításához a brazíliai munkaerőköltségekre vonatkozó ILO-statisztikákat és könnyen elérhető forrásokat fogja felhasználni, a villamos energia torzulástól mentes költségeinek megállapításához pedig az ipari elosztási tarifákat ismertető könnyen elérhető forrásokat, amelyet az egyik villamosenergia-szolgáltató tett közzé.

3.5.   Torzulástól mentes költségek és referenciaértékek

Torzulástól mentes költségek és referenciaértékek

3.5.1.   Termelési tényezők

Termelési tényezők

| (142) | Az érdekelt felek által benyújtott összes információ figyelembevételével a Bizottság a távoli ellenőrzések során a következő termelési tényezőket és forrásaikat azonosította a rendes értéknek az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontjával összhangban történő meghatározásához:

  1. táblázat


  A kalcium-szilícium termelési tényezői









  Termelési tényező | A Brazíliában alkalmazott árukód | Torzulástól mentes érték CNY-ben | Mértékegység |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Nyersanyagok |
| Vízmentes tömítőanyag | 3816 00 11
  3816 00 12
  3816 00 19
  3816 00 21
  3816 00 29
  3816 00 90 | 9,8157 | kg |
| Bitumenes kőszén | 2701 12 00 | 0,6423 | kg |
| Szén | 2701 19 00 | 0,6423  (45) | kg |
| Koksz/félkoksz | 2704 00 11
  2704 00 12
  2704 00 90 | 1,6856 | kg |
| Elektródpaszta | 3801 30 10
  3801 30 90 | 5,9464 | kg |
| Grafittömb | 3801 90 00 | 46,3942 | kg |
| Mészkő | 2521 00 00 | 0,0858 | kg |
| Kvarcit/kovakőzet | 2506 20 00 | 0,2705  (46) | kg |
| Acéltermékek (más rúd vasból vagy ötvözetlen acélból) | 7215 50 00 | 11,5350 | kg |
| Munkaerő |
| Feldolgozóipari munkaerőköltségek | N. a. | 29,7989 | óra |
| Energia |
| Villamos energia | N. a. | 0,5289 | kWh |
| Melléktermék/hulladék |
| Salak, hamu és üledék | 2620 99 90 | 0,04  (47) | kg |
| Finom por formájában kicsapott kalcium-szilicid | 7202 99 90 | 10,22  (47) | kg |

(142)

Az érdekelt felek által benyújtott összes információ figyelembevételével a Bizottság a távoli ellenőrzések során a következő termelési tényezőket és forrásaikat azonosította a rendes értéknek az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontjával összhangban történő meghatározásához:

1. táblázat

1. táblázat

A kalcium-szilícium termelési tényezői

A kalcium-szilícium termelési tényezői

Termelési tényező

A Brazíliában alkalmazott árukód

Torzulástól mentes érték CNY-ben

Mértékegység

Nyersanyagok

Nyersanyagok

Vízmentes tömítőanyag

3816 00 11

3816 00 12

3816 00 19

3816 00 21

3816 00 29

3816 00 90

9,8157

kg

Bitumenes kőszén

2701 12 00

0,6423

kg

Szén

2701 19 00

0,6423  (45)

45

kg

Koksz/félkoksz

2704 00 11

2704 00 12

2704 00 90

1,6856

kg

Elektródpaszta

3801 30 10

3801 30 90

5,9464

kg

Grafittömb

3801 90 00

46,3942

kg

Mészkő

2521 00 00

0,0858

kg

Kvarcit/kovakőzet

2506 20 00

0,2705  (46)

46

kg

Acéltermékek (más rúd vasból vagy ötvözetlen acélból)

7215 50 00

11,5350

kg

Munkaerő

Munkaerő

Feldolgozóipari munkaerőköltségek

N. a.

29,7989

óra

Energia

Energia

Villamos energia

N. a.

0,5289

kWh

Melléktermék/hulladék

Melléktermék/hulladék

Salak, hamu és üledék

2620 99 90

0,04  (47)

47

kg

Finom por formájában kicsapott kalcium-szilicid

7202 99 90

10,22  (47)

47

kg

| (143) | A Bizottság az előzőekben említett termelési tényezők között nem szereplő költségek figyelembevétele céljából a rendes értékbe egy, a gyártási általános költségekre vonatkozó értéket is belefoglalt. Az ennek az értéknek a megállapítása során alkalmazott módszertanról a (154) preambulumbekezdés szolgál magyarázattal. |
| --- | --- |

(143)

A Bizottság az előzőekben említett termelési tényezők között nem szereplő költségek figyelembevétele céljából a rendes értékbe egy, a gyártási általános költségekre vonatkozó értéket is belefoglalt. Az ennek az értéknek a megállapítása során alkalmazott módszertanról a (154) preambulumbekezdés szolgál magyarázattal.

3.5.1.1.   Nyersanyagok és hulladékok/melléktermékek

| (144) | A reprezentatív országbeli gyártó telephelyére leszállított nyersanyagok torzulástól mentes árának megállapítása során a Bizottság a reprezentatív országba irányuló importnak a Globális Kereskedelmi Atlasz szerinti súlyozott átlagos importárát vette alapul, amelyet megnövelt az importvámmal és a fuvarozási költségekkel. A reprezentatív országban érvényes importárat a Kínán kívüli összes harmadik országból és a Kereskedelmi Világszervezetben tagsággal nem rendelkező, az (EU) 2015/755 európai parlamenti és tanácsi rendelet I. mellékletében felsorolt országokból érkező import egységárainak súlyozott átlaga szolgáltatta (48). A Bizottság azért döntött a Kínából a reprezentatív országba érkező import figyelmen kívül hagyása mellett, mert a (85) preambulumbekezdésben jelzett módon arra a következtetésre jutott, hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének b) pontja értelmében vett jelentős torzulások fennállása miatt nem helyénvaló a Kínában érvényes belföldi árak és költségek alkalmazása. Mivel nem áll rendelkezésre arra utaló bizonyíték, hogy ugyanezek a torzulások a kivitelre szánt termékekre nem hatnak ki ugyanilyen módon, a Bizottság úgy ítélte meg, hogy ezek a torzulások az exportárakat is befolyásolták. A Kínából és a nem piacgazdasági berendezkedésű országokból Brazíliában irányuló behozatal kizárását követően a Bizottság megállapította, hogy az egyéb harmadik országokból származó fő nyersanyagok behozatala továbbra is reprezentatív (a Brazíliába importált teljes volumen több mint 98 %-a). A GTA a Brazíliára vonatkozó importértékeket FOB-szinten adja meg. A Bizottság a Brazíliára vonatkozó CIF-paritáson számított importértékek megállapításához a FOB-paritáson számított értékeket 3,1 %-kal megnövelte, ami a kalcium-szilícium kapcsán a vizsgálati időszakban érvényesített és az együttműködő kínai exportáló gyártók által közölt átlagos CIF- és FOB-paritáson számított exportárak közötti különbség. |
| --- | --- |

(144)

A reprezentatív országbeli gyártó telephelyére leszállított nyersanyagok torzulástól mentes árának megállapítása során a Bizottság a reprezentatív országba irányuló importnak a Globális Kereskedelmi Atlasz szerinti súlyozott átlagos importárát vette alapul, amelyet megnövelt az importvámmal és a fuvarozási költségekkel. A reprezentatív országban érvényes importárat a Kínán kívüli összes harmadik országból és a Kereskedelmi Világszervezetben tagsággal nem rendelkező, az (EU) 2015/755 európai parlamenti és tanácsi rendelet I. mellékletében felsorolt országokból érkező import egységárainak súlyozott átlaga szolgáltatta (48). A Bizottság azért döntött a Kínából a reprezentatív országba érkező import figyelmen kívül hagyása mellett, mert a (85) preambulumbekezdésben jelzett módon arra a következtetésre jutott, hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének b) pontja értelmében vett jelentős torzulások fennállása miatt nem helyénvaló a Kínában érvényes belföldi árak és költségek alkalmazása. Mivel nem áll rendelkezésre arra utaló bizonyíték, hogy ugyanezek a torzulások a kivitelre szánt termékekre nem hatnak ki ugyanilyen módon, a Bizottság úgy ítélte meg, hogy ezek a torzulások az exportárakat is befolyásolták. A Kínából és a nem piacgazdasági berendezkedésű országokból Brazíliában irányuló behozatal kizárását követően a Bizottság megállapította, hogy az egyéb harmadik országokból származó fő nyersanyagok behozatala továbbra is reprezentatív (a Brazíliába importált teljes volumen több mint 98 %-a). A GTA a Brazíliára vonatkozó importértékeket FOB-szinten adja meg. A Bizottság a Brazíliára vonatkozó CIF-paritáson számított importértékek megállapításához a FOB-paritáson számított értékeket 3,1 %-kal megnövelte, ami a kalcium-szilícium kapcsán a vizsgálati időszakban érvényesített és az együttműködő kínai exportáló gyártók által közölt átlagos CIF- és FOB-paritáson számított exportárak közötti különbség.

48

| (145) | mivel Brazíliában nem állnak rendelkezésre behozatali adatok és a szén megfelelő, torzítástól mentes nemzetközi ára, a Bizottság úgy ítélte meg, hogy a bitumenes kőszén súlyozott átlagos importára megfelelő viszonyítási alapnak tekinthető. |
| --- | --- |

(145)

mivel Brazíliában nem állnak rendelkezésre behozatali adatok és a szén megfelelő, torzítástól mentes nemzetközi ára, a Bizottság úgy ítélte meg, hogy a bitumenes kőszén súlyozott átlagos importára megfelelő viszonyítási alapnak tekinthető.

| (146) | mivel a kvarcit Brazíliába irányuló behozatalának volumene alacsony volt, és ezért nem volt reprezentatívnak tekinthető, és mivel nem állt rendelkezésre a kvarcit torzulástól mentes nemzetközi ára, a Bizottság úgy ítélte meg, hogy az uniós gyártók által fizetett átlagos beszerzési ár megfelelő referenciaérték. |
| --- | --- |

(146)

mivel a kvarcit Brazíliába irányuló behozatalának volumene alacsony volt, és ezért nem volt reprezentatívnak tekinthető, és mivel nem állt rendelkezésre a kvarcit torzulástól mentes nemzetközi ára, a Bizottság úgy ítélte meg, hogy az uniós gyártók által fizetett átlagos beszerzési ár megfelelő referenciaérték.

| (147) | Egy exportáló gyártó úgy nyilatkozott, hogy a kvarchomok is termelési tényező. E termelési tényező esetében az együttműködő exportáló gyártóknál felmerült tényleges költségek a vizsgálati időszak alatt az összes termelési költség elhanyagolható részét tették ki. Mivel az ezekhez használt értéknek – a felhasznált forrástól függetlenül – nem volt érzékelhető hatása a dömpingkülönbözet-számításokra, a Bizottság úgy döntött, hogy e költségeket a fogyóeszközökhöz sorolja. A Bizottság kiszámította a fogyóeszközöknek a nyersanyagok összköltségéhez viszonyított százalékos arányát, és a megállapított torzulástól mentes árak használata során ezt az arányszámot alkalmazta az újraszámított nyersanyagköltségekre. |
| --- | --- |

(147)

Egy exportáló gyártó úgy nyilatkozott, hogy a kvarchomok is termelési tényező. E termelési tényező esetében az együttműködő exportáló gyártóknál felmerült tényleges költségek a vizsgálati időszak alatt az összes termelési költség elhanyagolható részét tették ki. Mivel az ezekhez használt értéknek – a felhasznált forrástól függetlenül – nem volt érzékelhető hatása a dömpingkülönbözet-számításokra, a Bizottság úgy döntött, hogy e költségeket a fogyóeszközökhöz sorolja. A Bizottság kiszámította a fogyóeszközöknek a nyersanyagok összköltségéhez viszonyított százalékos arányát, és a megállapított torzulástól mentes árak használata során ezt az arányszámot alkalmazta az újraszámított nyersanyagköltségekre.

| (148) | A szilikapor (a HR-ben salakként besorolt melléktermék) és a finom por formájában kicsapott kalcium-szilicid (a kalcium-szilíciummal azonos HR-kód alá tartozó melléktermék) a teljes előállítási költség kevesebb mint 1 %-át tette ki. Mivel a vizsgálati időszakban nem imporáltak Brazíliába salakot, a Bizottság e melléktermék referenciaárát a kínai belföldi értékesítési érték és a teljes anyagköltség hányadosa alapján állapította meg, és ezt a hányadost alkalmazta a kiszámított torzulástól mentes teljes anyagköltségre. Az így kapott összeget ezután elosztotta a tényleges értékesített mennyiséggel, így megkapta a torzulástól mentes egységárat, amelyet a (142) preambulumbekezdésben szereplő 1. táblázat tüntet fel. A másik melléktermék (a kalcium-szilícium hulladéka) esetében a Bizottság a referenciaárat úgy igazította ki, hogy az e melléktermék értékesítési árából és a kalcium-szilícium kínai belföldi értékesítési árából képzett hányadost a reprezentatív országból származó kalcium-szilícium referenciaárára alkalmazta. Az így kapott kiigazított referenciaértéket az 1. táblázat tartalmazza. |
| --- | --- |

(148)

A szilikapor (a HR-ben salakként besorolt melléktermék) és a finom por formájában kicsapott kalcium-szilicid (a kalcium-szilíciummal azonos HR-kód alá tartozó melléktermék) a teljes előállítási költség kevesebb mint 1 %-át tette ki. Mivel a vizsgálati időszakban nem imporáltak Brazíliába salakot, a Bizottság e melléktermék referenciaárát a kínai belföldi értékesítési érték és a teljes anyagköltség hányadosa alapján állapította meg, és ezt a hányadost alkalmazta a kiszámított torzulástól mentes teljes anyagköltségre. Az így kapott összeget ezután elosztotta a tényleges értékesített mennyiséggel, így megkapta a torzulástól mentes egységárat, amelyet a (142) preambulumbekezdésben szereplő 1. táblázat tüntet fel. A másik melléktermék (a kalcium-szilícium hulladéka) esetében a Bizottság a referenciaárat úgy igazította ki, hogy az e melléktermék értékesítési árából és a kalcium-szilícium kínai belföldi értékesítési árából képzett hányadost a reprezentatív országból származó kalcium-szilícium referenciaárára alkalmazta. Az így kapott kiigazított referenciaértéket az 1. táblázat tartalmazza.

| (149) | Annak érdekében, hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése a) pontjának első franciabekezdésében előírt módon meghatározza a nyersanyagok torzulástól mentes árát, a Bizottság a reprezentatív ország releváns importvámját alkalmazta. |
| --- | --- |

(149)

Annak érdekében, hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése a) pontjának első franciabekezdésében előírt módon meghatározza a nyersanyagok torzulástól mentes árát, a Bizottság a reprezentatív ország releváns importvámját alkalmazta.

| (150) | A Bizottság az együttműködő exportáló gyártóknál a nyersanyagok beszerzésével kapcsolatban felmerült fuvarozási költségeket kifejezte az érintett nyersanyagok tényleges költségének százalékában, majd a torzulástól mentes fuvarozási költség megállapítása érdekében ezt a százalékot alkalmazta az érintett nyersanyagok torzulástól mentes költségére. A Bizottság úgy ítélte meg, hogy e vizsgálat keretében az exportáló gyártó nyersanyagköltségéből és a jelentett fuvarozási költségekből képzett hányados észszerű módon felhasználható a vállalat telephelyére leszállított nyersanyagok torzulástól mentes fuvarozási költségeinek becslésére. |
| --- | --- |

(150)

A Bizottság az együttműködő exportáló gyártóknál a nyersanyagok beszerzésével kapcsolatban felmerült fuvarozási költségeket kifejezte az érintett nyersanyagok tényleges költségének százalékában, majd a torzulástól mentes fuvarozási költség megállapítása érdekében ezt a százalékot alkalmazta az érintett nyersanyagok torzulástól mentes költségére. A Bizottság úgy ítélte meg, hogy e vizsgálat keretében az exportáló gyártó nyersanyagköltségéből és a jelentett fuvarozási költségekből képzett hányados észszerű módon felhasználható a vállalat telephelyére leszállított nyersanyagok torzulástól mentes fuvarozási költségeinek becslésére.

3.5.1.2.   Munkaerő

| (151) | A munkaerő fontos termelési tényező, amely a teljes előállítási költség mintegy 5–10 %-át teszi ki. A Bizottság az ILO statisztikái alapján határozta meg a brazíliai munkabéreket. Az ILO statisztikái (49) információval szolgálnak a Kolumbiában a 2020-ben a feldolgozóipari ágazatban fizetett havi munkabérekkel és ledolgozott heti munkaidővel kapcsolatban. A Bizottság egy brazíliai munkáltató munkaerőköltségét a brazíliai munkaerőköltségekre vonatkozó nyilvánosan elérhető források (50) felhasználásával számította ki. |
| --- | --- |

(151)

A munkaerő fontos termelési tényező, amely a teljes előállítási költség mintegy 5–10 %-át teszi ki. A Bizottság az ILO statisztikái alapján határozta meg a brazíliai munkabéreket. Az ILO statisztikái (49) információval szolgálnak a Kolumbiában a 2020-ben a feldolgozóipari ágazatban fizetett havi munkabérekkel és ledolgozott heti munkaidővel kapcsolatban. A Bizottság egy brazíliai munkáltató munkaerőköltségét a brazíliai munkaerőköltségekre vonatkozó nyilvánosan elérhető források (50) felhasználásával számította ki.

49

50

3.5.1.3.   Villamos energia

| (152) | A Bizottság az EDP Brasil által felszámított legfrissebb (2021 augusztusától érvényes), könnyen elérhető villamosenergia-árat (51) vette figyelembe. Ezt az árat az inflációval kiigazította, így kapta meg a 2020-ra alkalmazandó árat. A hozzáférhető információk alapján megállapítható az ipari villamosenergia-ár és az elosztórendszer igénybevételéért az ipari felhasználók által fizetett ár (modalidade tarifaria azul). Az információkból továbbá részletesebben megismerhetők az olyan ipari felhasználók által fizetett árak, amelyek a villamosenergia-fogyasztás napszaka alapján differenciált díjszabást választották (modalidade tarifaria verde). Megjegyzendő, hogy a brazíliai szabályozó hatóság, az ANEEL (52) az ország villamosenergia-fogyasztásának szabályozása érdekében a villamosenergia-szolgáltatókat esetenként meghatározott mértékű díjnövelés alkalmazására kötelezi. Az ANEEL színjelzések (53) (zöld, sárga, vörös 1. szint, vörös 2. szint) segítségével ad tájékoztatást arról, hogy a villamos energia árát a szolgáltató által javasolt szinten tartja-e (zöld), vagy pedig megnöveli 0,01343 BRL/kWh-val (sárga), 0,04169 BRL/kWh-val (vörös 1. szint) vagy 0,06243 BRL/kWh-val (vörös 2. szint) (2020. évi adatok). Az ANEEL havi rendszerességgel teszi közzé a színjelzéseket, amelyek a vizsgálati időszakra vonatkozóan könnyen elérhetők az EDP Brasil honlapján (54). A vizsgálati időszak alatt többnyire a zöld színjelzés volt érvényben. Csak 2020 januárjában volt érvényben sárga színjelzés, valamint 2020 decemberében pedig a vörös 2. szint, így a villamosenergia-díjakat kis mértékben meg kellett emelni. Összességében elmondható, hogy ez a növekedés elhanyagolható hatást gyakorolt a díjakra. |
| --- | --- |

(152)

A Bizottság az EDP Brasil által felszámított legfrissebb (2021 augusztusától érvényes), könnyen elérhető villamosenergia-árat (51) vette figyelembe. Ezt az árat az inflációval kiigazította, így kapta meg a 2020-ra alkalmazandó árat. A hozzáférhető információk alapján megállapítható az ipari villamosenergia-ár és az elosztórendszer igénybevételéért az ipari felhasználók által fizetett ár (modalidade tarifaria azul). Az információkból továbbá részletesebben megismerhetők az olyan ipari felhasználók által fizetett árak, amelyek a villamosenergia-fogyasztás napszaka alapján differenciált díjszabást választották (modalidade tarifaria verde). Megjegyzendő, hogy a brazíliai szabályozó hatóság, az ANEEL (52) az ország villamosenergia-fogyasztásának szabályozása érdekében a villamosenergia-szolgáltatókat esetenként meghatározott mértékű díjnövelés alkalmazására kötelezi. Az ANEEL színjelzések (53) (zöld, sárga, vörös 1. szint, vörös 2. szint) segítségével ad tájékoztatást arról, hogy a villamos energia árát a szolgáltató által javasolt szinten tartja-e (zöld), vagy pedig megnöveli 0,01343 BRL/kWh-val (sárga), 0,04169 BRL/kWh-val (vörös 1. szint) vagy 0,06243 BRL/kWh-val (vörös 2. szint) (2020. évi adatok). Az ANEEL havi rendszerességgel teszi közzé a színjelzéseket, amelyek a vizsgálati időszakra vonatkozóan könnyen elérhetők az EDP Brasil honlapján (54). A vizsgálati időszak alatt többnyire a zöld színjelzés volt érvényben. Csak 2020 januárjában volt érvényben sárga színjelzés, valamint 2020 decemberében pedig a vörös 2. szint, így a villamosenergia-díjakat kis mértékben meg kellett emelni. Összességében elmondható, hogy ez a növekedés elhanyagolható hatást gyakorolt a díjakra.

51

modalidade tarifaria azul

modalidade tarifaria verde

52

53

54

3.5.1.4.   Gyártási általános költségek, SGA-költségek, nyereség és értékcsökkenés

| (153) | Az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontja szerint
  „a számtanilag képzett rendes értéknek tartalmaznia kell az igazgatási, értékesítési és általános költségek, valamint a nyereség torzulástól mentes és észszerű összegét”. Emellett a gyártási általános költségeket úgy kell meghatározni, hogy az előzőekben említett termelési tényezők költségében nem szereplő költségelemeket is tartalmazzák. |
| --- | --- |

(153)

Az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontja szerint
  „a számtanilag képzett rendes értéknek tartalmaznia kell az igazgatási, értékesítési és általános költségek, valamint a nyereség torzulástól mentes és észszerű összegét”. Emellett a gyártási általános költségeket úgy kell meghatározni, hogy az előzőekben említett termelési tényezők költségében nem szereplő költségelemeket is tartalmazzák.

„a számtanilag képzett rendes értéknek tartalmaznia kell az igazgatási, értékesítési és általános költségek, valamint a nyereség torzulástól mentes és észszerű összegét”.

| (154) | A Bizottság az együttműködő exportáló gyártóknál felmerült általános gyártási költségeket és értékcsökkenést kifejezte az exportáló gyártók tényleges gyártási költségeinek arányában. Ezt követően a Bizottság ezt a százalékot alkalmazta a torzulástól mentes gyártási költségekre. |
| --- | --- |

(154)

A Bizottság az együttműködő exportáló gyártóknál felmerült általános gyártási költségeket és értékcsökkenést kifejezte az exportáló gyártók tényleges gyártási költségeinek arányában. Ezt követően a Bizottság ezt a százalékot alkalmazta a torzulástól mentes gyártási költségekre.

| (155) | Az SGA-költségek és a nyereség torzulástól mentes észszerű összegének megállapítása során a Bizottság a Bozel Brasil S.A. 2020. évi, a Minas Gerais tartomány hivatalos lapjában megjelent pénzügyi adataiból indult ki. (55) |
| --- | --- |

(155)

Az SGA-költségek és a nyereség torzulástól mentes észszerű összegének megállapítása során a Bizottság a Bozel Brasil S.A. 2020. évi, a Minas Gerais tartomány hivatalos lapjában megjelent pénzügyi adataiból indult ki. (55)

55

3.5.2.   A rendes érték számítása

A rendes érték számítása

| (156) | A fentiekben ismertetett torzulástól mentes árak és referenciaértékek alapján a Bizottság az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése a) pontjának megfelelően terméktípusonként meghatározta a gyártelepi paritáson számított rendes értéket. |
| --- | --- |

(156)

A fentiekben ismertetett torzulástól mentes árak és referenciaértékek alapján a Bizottság az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése a) pontjának megfelelően terméktípusonként meghatározta a gyártelepi paritáson számított rendes értéket.

| (157) | A Bizottság elsőként a torzulástól mentes gyártási költségeket állapította meg. Ezután az egyes termelési tényezőkből az egyes együttműködő exportáló gyártó által felhasznált mennyiségeket beszorozta a torzulástól mentes egységköltségekkel. A Bizottság az ellenőrzés során megvizsgálta a kérelmező által közölt felhasználási arányok helytállóságát. Az 1. táblázatban leírtak szerint a Bizottság a felhasználási tényezőket megszorozta a reprezentatív országban megfigyelt torzulástól mentes egységköltségekkel. A Bizottság az előállítási költségekből levonta a melléktermékek torzulástól mentes költségeit. |
| --- | --- |

(157)

A Bizottság elsőként a torzulástól mentes gyártási költségeket állapította meg. Ezután az egyes termelési tényezőkből az egyes együttműködő exportáló gyártó által felhasznált mennyiségeket beszorozta a torzulástól mentes egységköltségekkel. A Bizottság az ellenőrzés során megvizsgálta a kérelmező által közölt felhasználási arányok helytállóságát. Az 1. táblázatban leírtak szerint a Bizottság a felhasználási tényezőket megszorozta a reprezentatív országban megfigyelt torzulástól mentes egységköltségekkel. A Bizottság az előállítási költségekből levonta a melléktermékek torzulástól mentes költségeit.

| (158) | Ezt követően a torzulástól mentes előállítási költségek kiszámítása érdekében a Bizottság – amint azt a (154) preambulumbekezdés kifejti – a torzulástól mentes előállítási költséghez hozzáadta az gyártási általános költségeket és az értékcsökkenést. |
| --- | --- |

(158)

Ezt követően a torzulástól mentes előállítási költségek kiszámítása érdekében a Bizottság – amint azt a (154) preambulumbekezdés kifejti – a torzulástól mentes előállítási költséghez hozzáadta az gyártási általános költségeket és az értékcsökkenést.

| (159) | Az előző preambulumbekezdésben ismertetett módon megállapított előállítási költségekre a Bizottság a Bozel Brasil S.A. SGA-költségeit és nyereségét alkalmazta. Az értékesített áruk költségének százalékaként kifejezett és a torzulástól mentes előállítási költségekre alkalmazott SGA-költség 11,98 % volt. Az értékesített áruk költségének százalékaként kifejezett és a torzulástól mentes előállítási költségekre alkalmazott nyereség 18,96 % volt. |
| --- | --- |

(159)

Az előző preambulumbekezdésben ismertetett módon megállapított előállítási költségekre a Bizottság a Bozel Brasil S.A. SGA-költségeit és nyereségét alkalmazta. Az értékesített áruk költségének százalékaként kifejezett és a torzulástól mentes előállítási költségekre alkalmazott SGA-költség 11,98 % volt. Az értékesített áruk költségének százalékaként kifejezett és a torzulástól mentes előállítási költségekre alkalmazott nyereség 18,96 % volt.

| (160) | Ez alapján a Bizottság az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése a) pontjának megfelelően terméktípusonként meghatározta a gyártelepi paritáson számított rendes értéket. |
| --- | --- |

(160)

Ez alapján a Bizottság az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése a) pontjának megfelelően terméktípusonként meghatározta a gyártelepi paritáson számított rendes értéket.

3.6.   Exportár

Exportár

| (161) | Az exportáló gyártók közvetlenül független vevőknek, vagy Unión kívüli kapcsolatban álló vállalaton keresztül exportáltak az Unióba. |
| --- | --- |

(161)

Az exportáló gyártók közvetlenül független vevőknek, vagy Unión kívüli kapcsolatban álló vállalaton keresztül exportáltak az Unióba.

| (162) | Így az exportár az alaprendelet 2. cikkének (8) bekezdésével összhangban az Unióba exportra értékesített érintett termékért ténylegesen fizetett vagy fizetendő ár volt. |
| --- | --- |

(162)

Így az exportár az alaprendelet 2. cikkének (8) bekezdésével összhangban az Unióba exportra értékesített érintett termékért ténylegesen fizetett vagy fizetendő ár volt.

3.7.   Összehasonlítás

Összehasonlítás

| (163) | A Bizottság a rendes értéket és az exportáló gyártók exportárát gyártelepi paritáson hasonlította össze. |
| --- | --- |

(163)

A Bizottság a rendes értéket és az exportáló gyártók exportárát gyártelepi paritáson hasonlította össze.

| (164) | Azokban az esetekben, amikor azt a méltányos összehasonlítás szükségessé tette, a Bizottság az rendes értéket és/vagy az exportárat az alaprendelet 2. cikkének (10) bekezdésével összhangban az árakat és az árak összehasonlíthatóságát befolyásoló különbségek figyelembevételével kiigazította. A Bizottság kiigazításokat végzett a fuvarozási, biztosítási, anyagmozgatási, rakodási és mellékköltségek, a csomagolási díjak, a hitelköltségek, a haszonkulcs és a banki költségek tekintetében. |
| --- | --- |

(164)

Azokban az esetekben, amikor azt a méltányos összehasonlítás szükségessé tette, a Bizottság az rendes értéket és/vagy az exportárat az alaprendelet 2. cikkének (10) bekezdésével összhangban az árakat és az árak összehasonlíthatóságát befolyásoló különbségek figyelembevételével kiigazította. A Bizottság kiigazításokat végzett a fuvarozási, biztosítási, anyagmozgatási, rakodási és mellékköltségek, a csomagolási díjak, a hitelköltségek, a haszonkulcs és a banki költségek tekintetében.

3.8.   Dömpingkülönbözetek

Dömpingkülönbözetek

| (165) | A mintában szereplő exportáló gyártók esetében a Bizottság az alaprendelet 2. cikkének (11) és (12) bekezdésével összhangban összehasonlította a hasonló termék egyes típusaihoz tartozó rendes értékek súlyozott átlagát az érintett termék megfelelő típusaihoz tartozó exportárak súlyozott átlagával. |
| --- | --- |

(165)

A mintában szereplő exportáló gyártók esetében a Bizottság az alaprendelet 2. cikkének (11) és (12) bekezdésével összhangban összehasonlította a hasonló termék egyes típusaihoz tartozó rendes értékek súlyozott átlagát az érintett termék megfelelő típusaihoz tartozó exportárak súlyozott átlagával.

| (166) | Mindezek alapján az ideiglenes súlyozott átlagos dömpingkülönbözet a vámfizetés nélküli, uniós határparitáson számított CIF-ár százalékaként kifejezve a következő értékekre adódott:






  Vállalat | Ideiglenes dömpingkülönbözet |
| --- | --- | --- |
| Ningxia Ketong New Material Technology Co. Ltd | 73,4  % |
| Ningxia Shun Tai Smelting Co., Ltd | 132,8  % |
| Shaanxi Shenghua Metallurgy-Chemical Co. Ltd | 85,9  % |

(166)

Mindezek alapján az ideiglenes súlyozott átlagos dömpingkülönbözet a vámfizetés nélküli, uniós határparitáson számított CIF-ár százalékaként kifejezve a következő értékekre adódott:

Vállalat

Ideiglenes dömpingkülönbözet

Ningxia Ketong New Material Technology Co. Ltd

73,4  %

Ningxia Shun Tai Smelting Co., Ltd

132,8  %

Shaanxi Shenghua Metallurgy-Chemical Co. Ltd

85,9  %

| (167) | A Kínában működő összes többi exportáló gyártó esetében a Bizottság a dömpingkülönbözetet az alaprendelet 18. cikkével összhangban a rendelkezésre álló tények alapján határozta meg. Ennek érdekében a Bizottság meghatározta az exportáló gyártók együttműködésének szintjét. Az együttműködés szintje az együttműködő exportáló gyártók Unióba irányuló exportvolumene az érintett országból a vizsgálati időszakban az Unióba érkező – az Eurostat statisztikai adatai alapján megállapított – teljes behozatali volumen arányában kifejezve. |
| --- | --- |

(167)

A Kínában működő összes többi exportáló gyártó esetében a Bizottság a dömpingkülönbözetet az alaprendelet 18. cikkével összhangban a rendelkezésre álló tények alapján határozta meg. Ennek érdekében a Bizottság meghatározta az exportáló gyártók együttműködésének szintjét. Az együttműködés szintje az együttműködő exportáló gyártók Unióba irányuló exportvolumene az érintett országból a vizsgálati időszakban az Unióba érkező – az Eurostat statisztikai adatai alapján megállapított – teljes behozatali volumen arányában kifejezve.

| (168) | Ebben az esetben az együttműködő exportáló gyártók általi kivitel a vizsgálati időszak alatt a teljes behozatal mintegy 57,5 %-át tette ki. Ennek alapján a Bizottság úgy döntött, hogy a maradvány dömpingkülönbözetet annak a legmagasabb egyedi dömpingkülönbözetnek a szintjén állapítja meg, amelyet az egyik együttműködő exportáló gyártó reprezentatív terméktípusára nézve határozott meg. |
| --- | --- |

(168)

Ebben az esetben az együttműködő exportáló gyártók általi kivitel a vizsgálati időszak alatt a teljes behozatal mintegy 57,5 %-át tette ki. Ennek alapján a Bizottság úgy döntött, hogy a maradvány dömpingkülönbözetet annak a legmagasabb egyedi dömpingkülönbözetnek a szintjén állapítja meg, amelyet az egyik együttműködő exportáló gyártó reprezentatív terméktípusára nézve határozott meg.

| (169) | Az ideiglenes dömpingkülönbözetek tehát a vámfizetés nélküli, uniós határparitáson számított CIF-ár százalékaként kifejezve a következők:






  Vállalat | Ideiglenes dömpingkülönbözet |
| --- | --- | --- |
| Ningxia Ketong New Material Technology Co. Ltd | 73,4  % |
| Ningxia Shun Tai Smelting Co., Ltd | 132,8  % |
| Shaanxi Shenghua Metallurgy-Chemical Co. Ltd | 85,9  % |
| Minden más vállalat | 142,3  % |

(169)

Az ideiglenes dömpingkülönbözetek tehát a vámfizetés nélküli, uniós határparitáson számított CIF-ár százalékaként kifejezve a következők:

Vállalat

Ideiglenes dömpingkülönbözet

Ningxia Ketong New Material Technology Co. Ltd

73,4  %

Ningxia Shun Tai Smelting Co., Ltd

132,8  %

Shaanxi Shenghua Metallurgy-Chemical Co. Ltd

85,9  %

Minden más vállalat

142,3  %

4.   KÁR

KÁR

4.1.   Az uniós gazdasági ágazat és az uniós termelés meghatározása

Az uniós gazdasági ágazat és az uniós termelés meghatározása

| (170) | A vizsgálati időszak alatt két uniós gyártó gyártotta a hasonló terméket az Unióban. Ezek a vállalatok alkotják az alaprendelet 4. cikkének (1) bekezdése értelmében vett uniós gazdasági ágazatot. |
| --- | --- |

(170)

A vizsgálati időszak alatt két uniós gyártó gyártotta a hasonló terméket az Unióban. Ezek a vállalatok alkotják az alaprendelet 4. cikkének (1) bekezdése értelmében vett uniós gazdasági ágazatot.

| (171) | mivel a Bizottság a kárfelméréssel kapcsolatos adatokat javarészt csak két uniós gyártótól származtatta, a kárelemzés számadatai a bizalmas kezelés érdekében tartományok formájában kerülnek feltüntetésre. Az indexek azonban tényleges adatokon, nem pedig a tartományokon alapulnak. |
| --- | --- |

(171)

mivel a Bizottság a kárfelméréssel kapcsolatos adatokat javarészt csak két uniós gyártótól származtatta, a kárelemzés számadatai a bizalmas kezelés érdekében tartományok formájában kerülnek feltüntetésre. Az indexek azonban tényleges adatokon, nem pedig a tartományokon alapulnak.

| (172) | A vizsgálati időszakban a teljes uniós termelés 1 313 – 1 590 tonna volt. Ezt a számadatot a Bizottság az uniós gazdasági ágazatról rendelkezésre álló információk összessége, főképpen az együttműködő uniós gyártók által kitöltött dömpingellenes kérdőívek alapján állapította meg. A (15) preambulumbekezdésben foglaltak szerint a mintában szereplő két együttműködő uniós gyártó a hasonló termék teljes uniós termelésének 100 %-át adták. |
| --- | --- |

(172)

A vizsgálati időszakban a teljes uniós termelés 1 313 – 1 590 tonna volt. Ezt a számadatot a Bizottság az uniós gazdasági ágazatról rendelkezésre álló információk összessége, főképpen az együttműködő uniós gyártók által kitöltött dömpingellenes kérdőívek alapján állapította meg. A (15) preambulumbekezdésben foglaltak szerint a mintában szereplő két együttműködő uniós gyártó a hasonló termék teljes uniós termelésének 100 %-át adták.

4.2.   Az érintett uniós piac meghatározása

Az érintett uniós piac meghatározása

| (173) | Annak megállapítása céljából, hogy az uniós gazdasági ágazat szenvedett-e kárt, továbbá a felhasználás és az uniós gazdasági ágazat helyzetével összefüggő különböző gazdasági mutatók meghatározása érdekében a Bizottság az integrált uniós gyártók vonatkozásában megvizsgálta a hasonló termék uniós ágazat általi termelését. |
| --- | --- |

(173)

Annak megállapítása céljából, hogy az uniós gazdasági ágazat szenvedett-e kárt, továbbá a felhasználás és az uniós gazdasági ágazat helyzetével összefüggő különböző gazdasági mutatók meghatározása érdekében a Bizottság az integrált uniós gyártók vonatkozásában megvizsgálta a hasonló termék uniós ágazat általi termelését.

| (174) | Az uniós gazdasági ágazatról alkotott lehetőleg legteljesebb kép érdekében a Bizottság adatokat gyűjtött a kalcium-szilícium teljes termelésére vonatkozóan, és meghatározta, hogy a termelést belső felhasználásra vagy a szabadpiacra szánták-e. A kötött piac és a szabadpiac közötti különbségtétel azért helyénvaló a kárelemzés során, mert a belső felhasználásra szánt termékek nem állnak közvetlen versenyben az importtal. Ezzel szemben a szabadpiaci értékesítésre szánt termelés közvetlen versenyben áll az érintett termék behozatalával. |
| --- | --- |

(174)

Az uniós gazdasági ágazatról alkotott lehetőleg legteljesebb kép érdekében a Bizottság adatokat gyűjtött a kalcium-szilícium teljes termelésére vonatkozóan, és meghatározta, hogy a termelést belső felhasználásra vagy a szabadpiacra szánták-e. A kötött piac és a szabadpiac közötti különbségtétel azért helyénvaló a kárelemzés során, mert a belső felhasználásra szánt termékek nem állnak közvetlen versenyben az importtal. Ezzel szemben a szabadpiaci értékesítésre szánt termelés közvetlen versenyben áll az érintett termék behozatalával.

| (175) | A Bizottság megállapította, hogy a vizsgálati időszak alatt a teljes uniós felhasználás mintegy 7,6 %-a volt belső felhasználás (lásd a 2. táblázatot). A figyelembe vett időszakban a belső felhasználásnak a teljes uniós felhasználáshoz viszonyított aránya viszonylag stabil volt: mindössze 3 %-kal nőtt. Ezzel kapcsolatban megjegyzendő, hogy az érintett gyártó a kalcium-szilíciumot a feldolgozott ferroötvözetek gyártásához használta fel, ezért nem került sor tényleges számlázásra. |
| --- | --- |

(175)

A Bizottság megállapította, hogy a vizsgálati időszak alatt a teljes uniós felhasználás mintegy 7,6 %-a volt belső felhasználás (lásd a 2. táblázatot). A figyelembe vett időszakban a belső felhasználásnak a teljes uniós felhasználáshoz viszonyított aránya viszonylag stabil volt: mindössze 3 %-kal nőtt. Ezzel kapcsolatban megjegyzendő, hogy az érintett gyártó a kalcium-szilíciumot a feldolgozott ferroötvözetek gyártásához használta fel, ezért nem került sor tényleges számlázásra.

| (176) | A Bizottság az uniós gazdasági ágazathoz kapcsolódó egyes gazdasági mutatók vizsgálatát szabadpiaci adatok alapján végezte el. E gazdasági mutatók a következők: értékesítési volumen és értékesítési árak az uniós piacon, piaci részesedés, növekedés, exportvolumen és -árak, nyereségesség, a beruházás megtérülése, és pénzforgalom. |
| --- | --- |

(176)

A Bizottság az uniós gazdasági ágazathoz kapcsolódó egyes gazdasági mutatók vizsgálatát szabadpiaci adatok alapján végezte el. E gazdasági mutatók a következők: értékesítési volumen és értékesítési árak az uniós piacon, piaci részesedés, növekedés, exportvolumen és -árak, nyereségesség, a beruházás megtérülése, és pénzforgalom.

| (177) | Ugyanakkor más gazdasági mutatók elemzésének csak a teljes – így az uniós gazdasági ágazat általi belső felhasználást is magában foglaló – tevékenységre vonatkoztatva volt értelme. Ezek az alábbiak: termelés, kapacitás és kapacitáskihasználás, beruházások, készletek, foglalkoztatás, termelékenység, munkabérek, és a tőkebevonási képesség. Az említett mutatók a teljes tevékenységtől függenek, tekintet nélkül arra, hogy a termékeket belső felhasználásra tartják-e fenn, vagy a szabadpiacon értékesítik. |
| --- | --- |

(177)

Ugyanakkor más gazdasági mutatók elemzésének csak a teljes – így az uniós gazdasági ágazat általi belső felhasználást is magában foglaló – tevékenységre vonatkoztatva volt értelme. Ezek az alábbiak: termelés, kapacitás és kapacitáskihasználás, beruházások, készletek, foglalkoztatás, termelékenység, munkabérek, és a tőkebevonási képesség. Az említett mutatók a teljes tevékenységtől függenek, tekintet nélkül arra, hogy a termékeket belső felhasználásra tartják-e fenn, vagy a szabadpiacon értékesítik.

4.3.   Uniós felhasználás

Uniós felhasználás

| (178) | A Bizottság az uniós felhasználást az uniós gyártók uniós piaci értékesítéseinek és a kalcium-szilícium-behozatalnak az összegeként állapította meg. Az uniós értékesítésekre vonatkozó adatok az uniós gyártók által kitöltött dömpingellenes kérdőívből származnak. A behozatalra vonatkozó adatokat a 4.4.1. szakaszban leírtak szerint a tagállamok nemzeti vámhatóságaitól szerezte be a Bizottság. |
| --- | --- |

(178)

A Bizottság az uniós felhasználást az uniós gyártók uniós piaci értékesítéseinek és a kalcium-szilícium-behozatalnak az összegeként állapította meg. Az uniós értékesítésekre vonatkozó adatok az uniós gyártók által kitöltött dömpingellenes kérdőívből származnak. A behozatalra vonatkozó adatokat a 4.4.1. szakaszban leírtak szerint a tagállamok nemzeti vámhatóságaitól szerezte be a Bizottság.

| (179) | Az uniós felhasználás a következőképpen alakult:

  2. táblázat


  Uniós felhasználás (tonna) | 2017 | 2018 | 2019 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Teljes uniós felhasználás | [25 836 –31 275 ] | [22 248 –26 931 ] | [17 053 –20 643 ] | [12 814 –15 512 ] |
| Index | 100 | 86 | 66 | 50 |
| Kötött piac | [1 030 –1 247 ] | [1 479 –1 790 ] | [1 582 –1 916 ] | [1 059 –1 281 ] |
| Index | 100 | 144 | 154 | 103 |
| Szabadpiac | [24 806 –30 028 ] | [20 769 –25 141 ] | [15 470 –18 727 ] | [11 756 –14 231 ] |
| Index | 100 | 84 | 62 | 47 |
| Forrás: a tagállamok nemzeti vámügyi adatai, az uniós gyártók kérdőívre adott válaszai |

(179)

Az uniós felhasználás a következőképpen alakult:

2. táblázat

2. táblázat

Uniós felhasználás (tonna)

Uniós felhasználás (tonna)

2017

2018

2019

Vizsgálati időszak

Teljes uniós felhasználás

[25 836 –31 275 ]

[22 248 –26 931 ]

[17 053 –20 643 ]

[12 814 –15 512 ]

Index

Index

100

100

86

86

66

66

50

50

Kötött piac

[1 030 –1 247 ]

[1 479 –1 790 ]

[1 582 –1 916 ]

[1 059 –1 281 ]

Index

Index

100

100

144

144

154

154

103

103

Szabadpiac

[24 806 –30 028 ]

[20 769 –25 141 ]

[15 470 –18 727 ]

[11 756 –14 231 ]

Index

Index

100

100

84

84

62

62

47

47

Forrás: a tagállamok nemzeti vámügyi adatai, az uniós gyártók kérdőívre adott válaszai

| (180) | A figyelembe vett időszakban a teljes uniós felhasználás és a szabadpiaci felhasználás folyamatosan csökkent, és a vizsgálati időszak alatt eredeti szintje mintegy felére esett vissza. A figyelembe vett időszakban a felhasználás csökkenése a behozatal mintegy 25 %-os visszaesésének, továbbá az uniós belföldi értékesítések körülbelül 75 %-os visszaesésének a következménye volt, amint azt a 6., illetve a 12. táblázat mutatja. A felhasználás jelentős csökkenésének egyik fő oka a nyersacélgyártás visszaesése volt, tekintettel arra, hogy a kalcium-szilícium az acélgyártási folyamat egyik inputja és az acélgyártás messze a legnagyobb piac a kalcium-szilícium számára, illetve arra, hogy az acélipar kevesebb kalcium-szilíciumot vásárolt, helyette saját készleteit használva fel. |
| --- | --- |

(180)

A figyelembe vett időszakban a teljes uniós felhasználás és a szabadpiaci felhasználás folyamatosan csökkent, és a vizsgálati időszak alatt eredeti szintje mintegy felére esett vissza. A figyelembe vett időszakban a felhasználás csökkenése a behozatal mintegy 25 %-os visszaesésének, továbbá az uniós belföldi értékesítések körülbelül 75 %-os visszaesésének a következménye volt, amint azt a 6., illetve a 12. táblázat mutatja. A felhasználás jelentős csökkenésének egyik fő oka a nyersacélgyártás visszaesése volt, tekintettel arra, hogy a kalcium-szilícium az acélgyártási folyamat egyik inputja és az acélgyártás messze a legnagyobb piac a kalcium-szilícium számára, illetve arra, hogy az acélipar kevesebb kalcium-szilíciumot vásárolt, helyette saját készleteit használva fel.

4.4.   Kínából érkező behozatal

Kínából érkező behozatal

4.4.1.   A Kínából érkező behozatal volumene és piaci részesedése

A Kínából érkező behozatal volumene és piaci részesedése

| (181) | A panaszban említett importstatisztikai adatokat az Eurostattól szerezték be (KN-kódok: 7202 99 80 és 2850 00 60), majd ezeket az adatokat az importárak alapján kiigazították annak érdekében, hogy eltávolítsák azokat a termékeket, amelyek minősülnek a vizsgált terméknek. A vizsgálat megindításáról szóló beadványában az Eurofer kifogásolta az ebben a szakaszban felhasznált behozatali adatok minőségét (mind a volumen, mind pedig az árak tekintetében). Ebben a szakaszban azonban ez volt a rendelkezésre álló legmegbízhatóbb bizonyíték. A jelenlegi vizsgálat során azonban már beszerezhetők voltak pontosabb importadatok is, amelyek minden egyes, a tagállamok nemzeti vámhatóságaihoz benyújtott behozatali árunyilatkozatra nézve tartalmazták az importált termék leírását. A Bizottság részletes tájékoztatást kért a 7202 99 80 és a 2850 00 60 KN-kód alá tartozó, Franciaországból, Olaszországból, Spanyolországból és Szlovéniából – azaz a panaszban említett a négy legnagyobb behozatali volumennel rendelkező tagállamból – érkező behozatalról. A Bizottság ezt követően e tagállamok közül három (Franciaország, Spanyolország és Szlovénia) esetében meghatározta a kalcium-szilícium importvolumenét és -árait, az e tagállamoktól kapott információkban rögzített termékleírások elemzése alapján. Olaszország – mint a behozatali volumen tekintetében a negyedik helyen álló tagállam – esetében a szolgáltatott adatok formátuma nem felelt meg az előírtaknak, ezért a Bizottság az ideiglenes szakaszban kénytelen volt a panaszban szereplő adatokra hagyatkozni. A panasz tartalmazta, hogy a figyelembe vett időszak minden egyes évében hány százalékot képviselt ez a négy tagállam. A Bizottság ezeket a százalékos arányokat használta fel a behozatal volumenének kiszámításához. |
| --- | --- |

(181)

A panaszban említett importstatisztikai adatokat az Eurostattól szerezték be (KN-kódok: 7202 99 80 és 2850 00 60), majd ezeket az adatokat az importárak alapján kiigazították annak érdekében, hogy eltávolítsák azokat a termékeket, amelyek minősülnek a vizsgált terméknek. A vizsgálat megindításáról szóló beadványában az Eurofer kifogásolta az ebben a szakaszban felhasznált behozatali adatok minőségét (mind a volumen, mind pedig az árak tekintetében). Ebben a szakaszban azonban ez volt a rendelkezésre álló legmegbízhatóbb bizonyíték. A jelenlegi vizsgálat során azonban már beszerezhetők voltak pontosabb importadatok is, amelyek minden egyes, a tagállamok nemzeti vámhatóságaihoz benyújtott behozatali árunyilatkozatra nézve tartalmazták az importált termék leírását. A Bizottság részletes tájékoztatást kért a 7202 99 80 és a 2850 00 60 KN-kód alá tartozó, Franciaországból, Olaszországból, Spanyolországból és Szlovéniából – azaz a panaszban említett a négy legnagyobb behozatali volumennel rendelkező tagállamból – érkező behozatalról. A Bizottság ezt követően e tagállamok közül három (Franciaország, Spanyolország és Szlovénia) esetében meghatározta a kalcium-szilícium importvolumenét és -árait, az e tagállamoktól kapott információkban rögzített termékleírások elemzése alapján. Olaszország – mint a behozatali volumen tekintetében a negyedik helyen álló tagállam – esetében a szolgáltatott adatok formátuma nem felelt meg az előírtaknak, ezért a Bizottság az ideiglenes szakaszban kénytelen volt a panaszban szereplő adatokra hagyatkozni. A panasz tartalmazta, hogy a figyelembe vett időszak minden egyes évében hány százalékot képviselt ez a négy tagállam. A Bizottság ezeket a százalékos arányokat használta fel a behozatal volumenének kiszámításához.

| (182) | A behozatal piaci részesedése a 2. táblázatban bemutatott szabadpiaci felhasználáshoz viszonyított behozatali volumen alapján került meghatározásra. |
| --- | --- |

(182)

A behozatal piaci részesedése a 2. táblázatban bemutatott szabadpiaci felhasználáshoz viszonyított behozatali volumen alapján került meghatározásra.

| (183) | A Kínából érkező behozatal a következőképpen alakult:

  3. táblázat


  A behozatal volumene (tonna) és piaci részesedése | 2017 | 2018 | 2019 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| A Kínából érkező behozatal volumene (56) | [10 009 –12 116 ] | [10 657 –12 900 ] | [9 433 –11 419 ] | [7 789 –9 428 ] |
| Index | 100 | 106 | 94 | 78 |
| Piaci részesedés (%) | 38,7 | 47,9 | 55,3 | 60,8 |
| Index | 100 | 124 | 143 | 157 |
| Forrás: a tagállamok vámhatóságainak adatai |

(183)

A Kínából érkező behozatal a következőképpen alakult:

3. táblázat

3. táblázat

A behozatal volumene (tonna) és piaci részesedése

A behozatal volumene (tonna) és piaci részesedése

2017

2018

2019

Vizsgálati időszak

A Kínából érkező behozatal volumene (56)

56

[10 009 –12 116 ]

[10 657 –12 900 ]

[9 433 –11 419 ]

[7 789 –9 428 ]

Index

Index

100

100

106

106

94

94

78

78

Piaci részesedés (%)

38,7

47,9

55,3

60,8

Index

Index

100

100

124

124

143

143

157

157

Forrás: a tagállamok vámhatóságainak adatai

| (184) | A Kínából érkező behozatal a 2017 és 2018 közötti kismértékű, 6 %-os növekedést követően 2018-tól kezdve a vizsgálati időszakig folyamatosan, 27 %-kal csökkent. E behozatal piaci részesedése azonban a 2017 és 2020 közötti időszakban folyamatosan, 57 %-kal nőtt. Így – jóllehet a Kínából érkező behozatal csökkent – e visszaesés sokkal kevésbé volt hangsúlyos, mint az uniós felhasználás csökkenése. |
| --- | --- |

(184)

A Kínából érkező behozatal a 2017 és 2018 közötti kismértékű, 6 %-os növekedést követően 2018-tól kezdve a vizsgálati időszakig folyamatosan, 27 %-kal csökkent. E behozatal piaci részesedése azonban a 2017 és 2020 közötti időszakban folyamatosan, 57 %-kal nőtt. Így – jóllehet a Kínából érkező behozatal csökkent – e visszaesés sokkal kevésbé volt hangsúlyos, mint az uniós felhasználás csökkenése.

4.4.2.   A Kínából érkező behozatal árai, áralákínálás

A Kínából érkező behozatal árai, áralákínálás

| (185) | A Bizottság a Kínából érkező behozatal súlyozott átlagárait a (181) preambulumbekezdéssel összhangban megállapított, a Kínából érkező kalcium-szilícium behozatalára vonatkozó nemzeti vámhatósági adatok alapján állapította meg. Ezek az árak CIF-paritáson kerültek meghatározásra. |
| --- | --- |

(185)

A Bizottság a Kínából érkező behozatal súlyozott átlagárait a (181) preambulumbekezdéssel összhangban megállapított, a Kínából érkező kalcium-szilícium behozatalára vonatkozó nemzeti vámhatósági adatok alapján állapította meg. Ezek az árak CIF-paritáson kerültek meghatározásra.

| (186) | A Kínából érkező behozatal súlyozott átlagára a következőképpen alakult:

  4. táblázat


  Importárak (EUR/tonna) | 2017 | 2018 | 2019 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kína | 1 297 | 1 377 | 1 458 | 1 232 |
| Index | 100 | 106 | 112 | 95 |
| Forrás: a tagállamok nemzeti vámhatóságainak adatai |

(186)

A Kínából érkező behozatal súlyozott átlagára a következőképpen alakult:

4. táblázat

4. táblázat

Importárak (EUR/tonna)

Importárak (EUR/tonna)

2017

2018

2019

Vizsgálati időszak

Kína

1 297

1 377

1 458

1 232

Index

Index

100

100

106

106

112

112

95

95

Forrás: a tagállamok nemzeti vámhatóságainak adatai

| (187) | A Kínából érkező behozatal árai a 2017 és 2018 közötti időszakban 6 %-kal, majd 2018 és 2019 között ismét 6 %-kal emelkedtek, ezt követően pedig 2019 és a vizsgálati időszak között jelentős mértékben, 15,5 %-kal csökkentek, a 2017. évi árszintnél 5 %-kal alacsonyabb szintet érve el. A Kínából érkező behozatal árai a 8. táblázatban feltüntetett uniós értékesítési árak alatt maradtak; a vizsgálati időszakban a kettő közötti különbség mértéke 15–30 % volt. |
| --- | --- |

(187)

A Kínából érkező behozatal árai a 2017 és 2018 közötti időszakban 6 %-kal, majd 2018 és 2019 között ismét 6 %-kal emelkedtek, ezt követően pedig 2019 és a vizsgálati időszak között jelentős mértékben, 15,5 %-kal csökkentek, a 2017. évi árszintnél 5 %-kal alacsonyabb szintet érve el. A Kínából érkező behozatal árai a 8. táblázatban feltüntetett uniós értékesítési árak alatt maradtak; a vizsgálati időszakban a kettő közötti különbség mértéke 15–30 % volt.

| (188) | A vizsgálati időszak alatti áralákínálás meghatározásához a Bizottság összehasonlította egymással:






  — | a hat uniós gyártó által az Unió piacán független vevők számára történő értékesítés során alkalmazott, terméktípusonkénti eladási árak gyártelepi szintre igazított súlyozott átlagát, valamint |
| --- | --- | --- |

(188)

A vizsgálati időszak alatti áralákínálás meghatározásához a Bizottság összehasonlította egymással:

—

a hat uniós gyártó által az Unió piacán független vevők számára történő értékesítés során alkalmazott, terméktípusonkénti eladási árak gyártelepi szintre igazított súlyozott átlagát, valamint

| — | a három együttműködő kínai gyártóktól származó behozatal tekintetében az első független uniós vevő részére történő értékesítéshez tartozó, CIF-alapon (a költségek, a biztosítások és a fuvardíjak megfizetésének feltételezésével) megállapított, a vámokkal és a behozatal után felmerülő költségekkel megfelelő módon kiigazított terméktípusonkénti súlyozott átlagárakat. |
| --- | --- |

—

a három együttműködő kínai gyártóktól származó behozatal tekintetében az első független uniós vevő részére történő értékesítéshez tartozó, CIF-alapon (a költségek, a biztosítások és a fuvardíjak megfizetésének feltételezésével) megállapított, a vámokkal és a behozatal után felmerülő költségekkel megfelelő módon kiigazított terméktípusonkénti súlyozott átlagárakat.

| (189) | Az árakat terméktípusonként – a kereskedelem azonos szintjén lebonyolított ügyletek vizsgálatával, szükség esetén az árengedményeket és a jutalékokat figyelembe vevő kiigazítás mellett – hasonlították össze. Ez a típusonként elvégzett elemzés figyelembe vette, hogy az értékesítés ömlesztve vagy bélelt huzal formájában történt-e, amint arra az Eurofer a vizsgálat megindítására vonatkozó, a (9) preambulumbekezdésben ismertetett észrevételeiben rámutatott. Az összehasonlítás eredményét a Bizottság az uniós gyártók vizsgálati időszak alatti elméleti forgalmának százalékában fejezte ki. A megállapított alákínálás súlyozott átlaga 10,6 %. Tekintettel arra, hogy a vizsgált termék nyersanyag, ez jelentős alákínálási különbözetnek minősült. Megállapítást nyert, hogy az együttműködő exportáló gyártók valamennyi terméktípusa esetében megvalósul az alákínálás. Ezek a behozatalok az összes behozatal körülbelül 57 %-át tették ki. |
| --- | --- |

(189)

Az árakat terméktípusonként – a kereskedelem azonos szintjén lebonyolított ügyletek vizsgálatával, szükség esetén az árengedményeket és a jutalékokat figyelembe vevő kiigazítás mellett – hasonlították össze. Ez a típusonként elvégzett elemzés figyelembe vette, hogy az értékesítés ömlesztve vagy bélelt huzal formájában történt-e, amint arra az Eurofer a vizsgálat megindítására vonatkozó, a (9) preambulumbekezdésben ismertetett észrevételeiben rámutatott. Az összehasonlítás eredményét a Bizottság az uniós gyártók vizsgálati időszak alatti elméleti forgalmának százalékában fejezte ki. A megállapított alákínálás súlyozott átlaga 10,6 %. Tekintettel arra, hogy a vizsgált termék nyersanyag, ez jelentős alákínálási különbözetnek minősült. Megállapítást nyert, hogy az együttműködő exportáló gyártók valamennyi terméktípusa esetében megvalósul az alákínálás. Ezek a behozatalok az összes behozatal körülbelül 57 %-át tették ki.

4.5.   Az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzete

Az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzete

4.5.1.   Általános megjegyzések

Általános megjegyzések

| (190) | Az alaprendelet 3. cikke (5) bekezdésével összhangban a dömpingelt behozatal uniós gazdasági ágazatra gyakorolt hatásának vizsgálata magában foglalta valamennyi olyan gazdasági mutató értékelését, amely a figyelembe vett időszak alatt hatást gyakorolt az uniós gazdasági ágazat helyzetére. |
| --- | --- |

(190)

Az alaprendelet 3. cikke (5) bekezdésével összhangban a dömpingelt behozatal uniós gazdasági ágazatra gyakorolt hatásának vizsgálata magában foglalta valamennyi olyan gazdasági mutató értékelését, amely a figyelembe vett időszak alatt hatást gyakorolt az uniós gazdasági ágazat helyzetére.

| (191) | A kár meghatározásához felhasznált valamennyi mutató a két együttműködő uniós gyártóhoz kapcsolódott, amelyek – amint azt a (15) preambulumbekezdésben jeleztük – az uniós gazdasági ágazat egészét képviselték. |
| --- | --- |

(191)

A kár meghatározásához felhasznált valamennyi mutató a két együttműködő uniós gyártóhoz kapcsolódott, amelyek – amint azt a (15) preambulumbekezdésben jeleztük – az uniós gazdasági ágazat egészét képviselték.

4.5.2.   Termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás

Termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás

| (192) | A teljes uniós termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

  5. táblázat


  Termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás | 2017 | 2018 | 2019 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Termelési volumen (tonna) | [15 011 –18 172 ] | [14 853 –17 980 ] | [13 105 –15 863 ] | [1 313 –1 590 ] |
| Index | 100 | 99 | 87 | 9 |
| Termelési kapacitás (tonna) | [24 634 –29 820 ] | [24 634 –29 820 ] | [24 634 –29 820 ] | [25 350 –30 687 ] |
| Index | 100 | 100 | 100 | 103 |
| Kapacitáskihasználás (%) | 60,9 | 60,3 | 53,2 | 5,2 |
| Index | 100 | 99 | 87 | 9 |
| Forrás: az uniós gyártók kérdőívei |

(192)

A teljes uniós termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

5. táblázat

5. táblázat

Termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás

Termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás

2017

2018

2019

Vizsgálati időszak

Termelési volumen (tonna)

[15 011 –18 172 ]

[14 853 –17 980 ]

[13 105 –15 863 ]

[1 313 –1 590 ]

Index

Index

100

100

99

99

87

87

9

9

Termelési kapacitás (tonna)

[24 634 –29 820 ]

[24 634 –29 820 ]

[24 634 –29 820 ]

[25 350 –30 687 ]

Index

Index

100

100

100

100

100

100

103

103

Kapacitáskihasználás (%)

60,9

60,3

53,2

5,2

Index

Index

100

100

99

99

87

87

9

9

Forrás: az uniós gyártók kérdőívei

| (193) | Az uniós gazdasági ágazat termelése 2017 és 2020 között jelentősen, 91 %-kal csökkent, míg kapacitása 3 %-kal nőtt, ami a kapacitáskihasználás 91 %-os visszaesését eredményezte. |
| --- | --- |

(193)

Az uniós gazdasági ágazat termelése 2017 és 2020 között jelentősen, 91 %-kal csökkent, míg kapacitása 3 %-kal nőtt, ami a kapacitáskihasználás 91 %-os visszaesését eredményezte.

| (194) | Az uniós gazdasági ágazat kemencékben állítja elő a kalcium-szilíciumot, amelyek más ferroötvözetek előállítására is felhasználhatók. Így a figyelembe vett időszakban kalcium-szilícium uniós termelése nem volt folyamatos, mivel az uniós gyártók optimalizálni tudják a nyereséget vagy minimalizálni tudják a veszteségeket azzal, hogy a legelőnyösebb terméket ugyanazon kemencékben állítják elő. |
| --- | --- |

(194)

Az uniós gazdasági ágazat kemencékben állítja elő a kalcium-szilíciumot, amelyek más ferroötvözetek előállítására is felhasználhatók. Így a figyelembe vett időszakban kalcium-szilícium uniós termelése nem volt folyamatos, mivel az uniós gyártók optimalizálni tudják a nyereséget vagy minimalizálni tudják a veszteségeket azzal, hogy a legelőnyösebb terméket ugyanazon kemencékben állítják elő.

| (195) | A gyártás megszakításának további feltárt okai voltak a gyártóberendezésekkel és az alapvető karbantartással kapcsolatos műszaki problémák. Az uniós gazdasági ágazat készletekből és alkalmanként beszerzésekből biztosította az ellátást annak érdekében, hogy a termelés szüneteiben is ellássa fő vevőit. |
| --- | --- |

(195)

A gyártás megszakításának további feltárt okai voltak a gyártóberendezésekkel és az alapvető karbantartással kapcsolatos műszaki problémák. Az uniós gazdasági ágazat készletekből és alkalmanként beszerzésekből biztosította az ellátást annak érdekében, hogy a termelés szüneteiben is ellássa fő vevőit.

| (196) | A termelés 2019-ben alacsony volt és különösen alacsony volt a vizsgálati időszakban, amikor a gyártók a – főként Kínából érkező – alacsony áron történő kalcium-szilícium-behozatal jelentős volumenéből eredő árlenyomással szembesültek, annak ellenére, hogy a csökkenő acéltermelés és a Covid19-világjárvány miatt alacsonyabb volt az uniós kereslet. |
| --- | --- |

(196)

A termelés 2019-ben alacsony volt és különösen alacsony volt a vizsgálati időszakban, amikor a gyártók a – főként Kínából érkező – alacsony áron történő kalcium-szilícium-behozatal jelentős volumenéből eredő árlenyomással szembesültek, annak ellenére, hogy a csökkenő acéltermelés és a Covid19-világjárvány miatt alacsonyabb volt az uniós kereslet.

| (197) | Emellett a gyártási költségek jelentős részét kitevő energiaárak magasak voltak. Mivel a Ferropem 2018-ban és 2019-ben kalcium-szilícium-készleteket halmozott fel, úgy döntött, hogy 2020-ban jelentős mértékben visszafogja a termelést. |
| --- | --- |

(197)

Emellett a gyártási költségek jelentős részét kitevő energiaárak magasak voltak. Mivel a Ferropem 2018-ban és 2019-ben kalcium-szilícium-készleteket halmozott fel, úgy döntött, hogy 2020-ban jelentős mértékben visszafogja a termelést.

| (198) | A Ferropem jelenleg átfogó szerkezetátalakítási programot hajt végre tevékenységeiben. A kalcium-szilícium tekintetében a FerroGlobe (a Ferropem anyavállalata) jelezte, hogy elkötelezett az érintett termék Unión belüli gyártásának folytatása mellett, és e tekintetben két projektje van folyamatban. |
| --- | --- |

(198)

A Ferropem jelenleg átfogó szerkezetátalakítási programot hajt végre tevékenységeiben. A kalcium-szilícium tekintetében a FerroGlobe (a Ferropem anyavállalata) jelezte, hogy elkötelezett az érintett termék Unión belüli gyártásának folytatása mellett, és e tekintetben két projektje van folyamatban.

| (199) | A másik uniós gyártó (OFZ) jelezte, hogy jelentős szabad kapacitással rendelkezik, amelyet fel lehetne használni az uniós termelés növelésére, feltéve, hogy tisztességes versenyfeltételek érvényesülnek a piacon. |
| --- | --- |

(199)

A másik uniós gyártó (OFZ) jelezte, hogy jelentős szabad kapacitással rendelkezik, amelyet fel lehetne használni az uniós termelés növelésére, feltéve, hogy tisztességes versenyfeltételek érvényesülnek a piacon.

| (200) | Az uniós gazdasági ágazat esetében megadott gyártási kapacitás a figyelembe vett időszakban a kalcium-szilícium előállítására használt kemencék kapacitása alapján került meghatározásra. Ugyanakkor – amint azt az Eurofer és a Német Acélszövetség a vizsgálat megindításáról szóló beadványában említette – egyértelművé kell tenni, hogy ezeket a kemencéket más termékek előállításához is felhasználták, ezért az 5. táblázatban bemutatott kapacitáskihasználási arányok (amelyek csak a kalcium-szilíciumra vonatkoznak) alacsonyak voltak a figyelembe vett időszakban. Mindazonáltal az Unió esetében feltüntetett kapacitás rövid időn belül jelentősen növelhető, ha kalcium-szilíciumot állítanak elő a többi kemencében is, amelyeket a figyelembe vett időszakban más ferroötvözetek gyártására használtak. A figyelembe vett időszakban a termelési kapacitás azért növekedett kismértékben, mert a hatékonyság javult. |
| --- | --- |

(200)

Az uniós gazdasági ágazat esetében megadott gyártási kapacitás a figyelembe vett időszakban a kalcium-szilícium előállítására használt kemencék kapacitása alapján került meghatározásra. Ugyanakkor – amint azt az Eurofer és a Német Acélszövetség a vizsgálat megindításáról szóló beadványában említette – egyértelművé kell tenni, hogy ezeket a kemencéket más termékek előállításához is felhasználták, ezért az 5. táblázatban bemutatott kapacitáskihasználási arányok (amelyek csak a kalcium-szilíciumra vonatkoznak) alacsonyak voltak a figyelembe vett időszakban. Mindazonáltal az Unió esetében feltüntetett kapacitás rövid időn belül jelentősen növelhető, ha kalcium-szilíciumot állítanak elő a többi kemencében is, amelyeket a figyelembe vett időszakban más ferroötvözetek gyártására használtak. A figyelembe vett időszakban a termelési kapacitás azért növekedett kismértékben, mert a hatékonyság javult.

| (201) | A vizsgálat ezért azt állapította meg, hogy az uniós gazdasági ágazat kapacitása (amelyről az 5. táblázat ad információt) a figyelembe vett időszakra jellemző körülményeket tükrözi, de rövid távon jelentősen növelhető. |
| --- | --- |

(201)

A vizsgálat ezért azt állapította meg, hogy az uniós gazdasági ágazat kapacitása (amelyről az 5. táblázat ad információt) a figyelembe vett időszakra jellemző körülményeket tükrözi, de rövid távon jelentősen növelhető.

4.5.3.   Az értékesítés volumene és piaci részesedése

Az értékesítés volumene és piaci részesedése

| (202) | Az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumene és piaci részesedése a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

  6. táblázat


  Az értékesítés volumene és piaci részesedése | 2017 | 2018 | 2019 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Szabadpiaci értékesítések | [13 036 –15 780 ] | [8 574 –10 379 ] | [5 034 –6 094 ] | [3 214 –3 891 ] |
| Index | 100 | 66 | 39 | 25 |
| Szabadpiaci értékesítések piaci részesedése (%) | 50,5 | 38,5 | 29,5 | 25,1 |
| Index | 100 | 76 | 59 | 50 |
| Forrás: az uniós gyártók kérdőívei |

(202)

Az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumene és piaci részesedése a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

6. táblázat

6. táblázat

Az értékesítés volumene és piaci részesedése

Az értékesítés volumene és piaci részesedése

2017

2018

2019

Vizsgálati időszak

Szabadpiaci értékesítések

[13 036 –15 780 ]

[8 574 –10 379 ]

[5 034 –6 094 ]

[3 214 –3 891 ]

Index

Index

100

100

66

66

39

39

25

25

Szabadpiaci értékesítések piaci részesedése (%)

50,5

38,5

29,5

25,1

Index

Index

100

100

76

76

59

59

50

50

Forrás: az uniós gyártók kérdőívei

| (203) | A fenti táblázat a saját gyártás uniós gyártók általi értékesítésének volumenét mutatja. 2017 és a vizsgálati időszak vége között az uniós szabadpiaci értékesítési volumene 75 %-kal csökkent. Az értékesítési volumen csökkenése a termelésnek az 5. táblázatban bemutatott jelentős visszaesését követte. |
| --- | --- |

(203)

A fenti táblázat a saját gyártás uniós gyártók általi értékesítésének volumenét mutatja. 2017 és a vizsgálati időszak vége között az uniós szabadpiaci értékesítési volumene 75 %-kal csökkent. Az értékesítési volumen csökkenése a termelésnek az 5. táblázatban bemutatott jelentős visszaesését követte.

| (204) | Az uniós gazdasági ágazat 2017 és a vizsgálati időszak között piaci részesedésének mintegy felét elveszítette. A piaci részesedés visszaesése nem volt annyira markáns, mint az értékesítési volumen csökkenése, de a jelentős volumenű (különösen a Kínából érkező) behozatal folytatódása miatt következett be. |
| --- | --- |

(204)

Az uniós gazdasági ágazat 2017 és a vizsgálati időszak között piaci részesedésének mintegy felét elveszítette. A piaci részesedés visszaesése nem volt annyira markáns, mint az értékesítési volumen csökkenése, de a jelentős volumenű (különösen a Kínából érkező) behozatal folytatódása miatt következett be.

4.5.4.   Növekedés

Növekedés

| (205) | A csökkenő felhasználással összefüggésben az uniós gazdasági ágazat az uniós piacon nemcsak az értékesítési volumenéből veszített jelentős mértékben, hanem a piaci részesedéséből is. Ezért az uniós gazdasági ágazat pozíciója az uniós piacon abszolút és relatív értelemben egyaránt egyértelműen szűkült. |
| --- | --- |

(205)

A csökkenő felhasználással összefüggésben az uniós gazdasági ágazat az uniós piacon nemcsak az értékesítési volumenéből veszített jelentős mértékben, hanem a piaci részesedéséből is. Ezért az uniós gazdasági ágazat pozíciója az uniós piacon abszolút és relatív értelemben egyaránt egyértelműen szűkült.

4.5.5.   Foglalkoztatás és termelékenység

Foglalkoztatás és termelékenység

| (206) | A figyelembe vett időszak alatt a foglalkoztatás és a termelékenység a következőképpen alakult:

  7. táblázat


  Foglalkoztatás és termelékenység | 2017 | 2018 | 2019 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Foglalkoztatottak száma (teljes munkaidős egyenérték, TME) | [51 –62 ] | [46 –55 ] | [51 –61 ] | [14 –16 ] |
| Index | 100 | 89 | 99 | 27 |
| Termelékenység (tonna/TME) | [279 –338 ] | [309 –375 ] | [246 –297 ] | [92 –111 ] |
| Index | 100 | 111 | 88 | 33 |
| Forrás: az uniós gyártók kérdőívei |

(206)

A figyelembe vett időszak alatt a foglalkoztatás és a termelékenység a következőképpen alakult:

7. táblázat

7. táblázat

Foglalkoztatás és termelékenység

Foglalkoztatás és termelékenység

2017

2018

2019

Vizsgálati időszak

Foglalkoztatottak száma (teljes munkaidős egyenérték, TME)

[51 –62 ]

[46 –55 ]

[51 –61 ]

[14 –16 ]

Index

Index

100

100

89

89

99

99

27

27

Termelékenység (tonna/TME)

[279 –338 ]

[309 –375 ]

[246 –297 ]

[92 –111 ]

Index

Index

100

100

111

111

88

88

33

33

Forrás: az uniós gyártók kérdőívei

| (207) | Az alkalmazottak száma a figyelembe vett időszakban változó volt, ami azt mutatja, hogy egyes munkavállalókat az ingadozó termelés időszakában más termékekre csoportosítottak át. A kalcium-szilíciummal összefüggő munkát végző alkalmazottak teljes munkaidős egyenértékben megadott létszáma a figyelembe vett időszakban 73 %-kal csökkent. |
| --- | --- |

(207)

Az alkalmazottak száma a figyelembe vett időszakban változó volt, ami azt mutatja, hogy egyes munkavállalókat az ingadozó termelés időszakában más termékekre csoportosítottak át. A kalcium-szilíciummal összefüggő munkát végző alkalmazottak teljes munkaidős egyenértékben megadott létszáma a figyelembe vett időszakban 73 %-kal csökkent.

| (208) | A termelékenység a 2017 és 2018 közötti időszakban 11 %-kal nőtt, majd 2018 és 2019 között 21 %-kal csökkent, ezután 2019 és a vizsgálati időszak között jelentős mértékben, 63 %-kal esett vissza. Figyelembe véve a foglalkoztatási szintek ingadozásait (amelyeket a 7. táblázat mutat be), ez a tendencia főként a termelés tendenciáját követte, amely a figyelembe vett időszakban szintén jelentősen csökkenő volt. |
| --- | --- |

(208)

A termelékenység a 2017 és 2018 közötti időszakban 11 %-kal nőtt, majd 2018 és 2019 között 21 %-kal csökkent, ezután 2019 és a vizsgálati időszak között jelentős mértékben, 63 %-kal esett vissza. Figyelembe véve a foglalkoztatási szintek ingadozásait (amelyeket a 7. táblázat mutat be), ez a tendencia főként a termelés tendenciáját követte, amely a figyelembe vett időszakban szintén jelentősen csökkenő volt.

4.5.6.   A dömpingkülönbözet nagyságrendje és a korábbi dömping okozta helyzetből való kilábalás

A dömpingkülönbözet nagyságrendje és a korábbi dömping okozta helyzetből való kilábalás

| (209) | Minden dömpingkülönbözet jóval meghaladta a csekély mértékű szintet. Figyelembe véve az érintett országból érkező behozatal volumenét és árait, a dömpingkülönbözetek tényleges mértéke jelentős hatást gyakorolt az uniós gazdasági ágazatra. |
| --- | --- |

(209)

Minden dömpingkülönbözet jóval meghaladta a csekély mértékű szintet. Figyelembe véve az érintett országból érkező behozatal volumenét és árait, a dömpingkülönbözetek tényleges mértéke jelentős hatást gyakorolt az uniós gazdasági ágazatra.

| (210) | Ez az érintett termékkel kapcsolatos egyetlen dömpingellenes vizsgálat. Ezért az esetleges korábbi dömping hatásainak értékeléséhez nem álltak rendelkezésre adatok. |
| --- | --- |

(210)

Ez az érintett termékkel kapcsolatos egyetlen dömpingellenes vizsgálat. Ezért az esetleges korábbi dömping hatásainak értékeléséhez nem álltak rendelkezésre adatok.

4.5.7.   Árak és az árakat befolyásoló tényezők

Árak és az árakat befolyásoló tényezők

| (211) | Az uniós gyártók által az Unió piacán független vevőknek felszámított értékesítési egységárak súlyozott átlaga a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

  8. táblázat


  Értékesítési árak az Unióban (EUR/tonna) | 2017 | 2018 | 2019 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| A független vevők felé érvényesített átlagos értékesítési egységár a szabadpiacon | [1 367 –1 654 ] | [1 559 –1 887 ] | [1 564 –1 894 ] | [1 435 –1 737 ] |
| Index | 100 | 114 | 114 | 105 |
| Termelési egységköltség | [1 213 –1 468 ] | [1 390 –1 683 ] | [1 543 –1 868 ] | [1 836 –2 223 ] |
| Index | 100 | 115 | 127 | 151 |
| Forrás: az uniós gyártók kérdőívei |

(211)

Az uniós gyártók által az Unió piacán független vevőknek felszámított értékesítési egységárak súlyozott átlaga a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

8. táblázat

8. táblázat

Értékesítési árak az Unióban (EUR/tonna)

Értékesítési árak az Unióban (EUR/tonna)

2017

2018

2019

Vizsgálati időszak

A független vevők felé érvényesített átlagos értékesítési egységár a szabadpiacon

[1 367 –1 654 ]

[1 559 –1 887 ]

[1 564 –1 894 ]

[1 435 –1 737 ]

Index

Index

100

100

114

114

114

114

105

105

Termelési egységköltség

[1 213 –1 468 ]

[1 390 –1 683 ]

[1 543 –1 868 ]

[1 836 –2 223 ]

Index

Index

100

100

115

115

127

127

151

151

Forrás: az uniós gyártók kérdőívei

| (212) | Az uniós szabadpiacon a független vevők felé felszámított átlagos értékesítési egységárak 2017 és 2018 között 14 %-kal emelkedtek, és 2019-ben is ezen a szinten maradtak, majd a vizsgálati időszakban 8 %-kal csökkentek. A vizsgálati időszakban az árak 5 %-kal voltak magasabbak, mint 2017-ben. 2018-ban és 2019-ben a növekvő értékesítési árak összhangban álltak a növekvő költségekkel. Az értékesítési volumen jelentős visszaesése következtében az uniós piacon érvényesített értékesítési árak 2019-ben stagnáltak, majd 2020-ban jelentősen csökkentek. Az uniós gyártók árait kedvezőtlenül befolyásolta a Kínából továbbra is folyamatosan érkező, alacsony árú jelentős behozatal, amely leszorította az uniós piac árait. |
| --- | --- |

(212)

Az uniós szabadpiacon a független vevők felé felszámított átlagos értékesítési egységárak 2017 és 2018 között 14 %-kal emelkedtek, és 2019-ben is ezen a szinten maradtak, majd a vizsgálati időszakban 8 %-kal csökkentek. A vizsgálati időszakban az árak 5 %-kal voltak magasabbak, mint 2017-ben. 2018-ban és 2019-ben a növekvő értékesítési árak összhangban álltak a növekvő költségekkel. Az értékesítési volumen jelentős visszaesése következtében az uniós piacon érvényesített értékesítési árak 2019-ben stagnáltak, majd 2020-ban jelentősen csökkentek. Az uniós gyártók árait kedvezőtlenül befolyásolta a Kínából továbbra is folyamatosan érkező, alacsony árú jelentős behozatal, amely leszorította az uniós piac árait.

| (213) | A termelési egységköltségek a 2017 és 2020 közötti időszakban folyamatosan, több mint 50 %-kal emelkedtek. Ezek a költségnövekedések nagyrészt annak tudhatók be, hogy a vizsgálati időszakban jelentősen csökkent a termelés, ami a (193)–(197) preambulumbekezdésben ismertetett okok miatt következett be. A 2019. és 2020. évi alacsony termelési szint különösen azt jelentette, hogy a fix költségeket (például az értékcsökkenést) alacsonyabb termelési volumen mellett kellett fedezni, aminek következtében megnövekedtek az egységköltségek. Emellett egyes termelési költségek – például az energiaköltségek – is nőttek. |
| --- | --- |

(213)

A termelési egységköltségek a 2017 és 2020 közötti időszakban folyamatosan, több mint 50 %-kal emelkedtek. Ezek a költségnövekedések nagyrészt annak tudhatók be, hogy a vizsgálati időszakban jelentősen csökkent a termelés, ami a (193)–(197) preambulumbekezdésben ismertetett okok miatt következett be. A 2019. és 2020. évi alacsony termelési szint különösen azt jelentette, hogy a fix költségeket (például az értékcsökkenést) alacsonyabb termelési volumen mellett kellett fedezni, aminek következtében megnövekedtek az egységköltségek. Emellett egyes termelési költségek – például az energiaköltségek – is nőttek.

4.5.8.   Munkaerőköltségek

Munkaerőköltségek

| (214) | Az uniós gyártók átlagos munkaerőköltségei a következőképpen alakultak a figyelembe vett időszakban:

  9 táblázat


  Alkalmazottankénti átlagos munkaerőköltség (EUR/TME) | 2017 | 2018 | 2019 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Alkalmazottankénti átlagos munkaerőköltség | [55 032 –66 618 ] | [67 345 –81 523 ] | [57 342 –69 415 ] | [49 188 –59 543 ] |
| Index | 100 | 122 | 104 | 89 |
| Forrás: az uniós gyártók kérdőívei |

(214)

Az uniós gyártók átlagos munkaerőköltségei a következőképpen alakultak a figyelembe vett időszakban:

9 táblázat

9 táblázat

Alkalmazottankénti átlagos munkaerőköltség (EUR/TME)

Alkalmazottankénti átlagos munkaerőköltség (EUR/TME)

2017

2018

2019

Vizsgálati időszak

Alkalmazottankénti átlagos munkaerőköltség

[55 032 –66 618 ]

[67 345 –81 523 ]

[57 342 –69 415 ]

[49 188 –59 543 ]

Index

Index

100

100

122

122

104

104

89

89

Forrás: az uniós gyártók kérdőívei

| (215) | Az alkalmazottankénti átlagos munkaerőköltség 2017 és 2018 között 22 %-kal nőtt, majd 2018 és a vizsgálati időszak között 27 %-kal csökkent. Ez az ingadozás a két uniós gyártó termelési mennyiségének és bértételeinek jelentős különbségeiből ered. |
| --- | --- |

(215)

Az alkalmazottankénti átlagos munkaerőköltség 2017 és 2018 között 22 %-kal nőtt, majd 2018 és a vizsgálati időszak között 27 %-kal csökkent. Ez az ingadozás a két uniós gyártó termelési mennyiségének és bértételeinek jelentős különbségeiből ered.

4.5.9.   Készletek

Készletek

| (216) | Az uniós gyártók készletszintjei a következőképpen alakultak a figyelembe vett időszakban:

  10. táblázat


  Készletek | 2017 | 2018 | 2019 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Zárókészlet (tonna) | [1 550 –1 877 ] | [3 850 –4 660 ] | [6 604 –7 995 ] | [1 889 –2 287 ] |
| Index | 100 | 248 | 426 | 122 |
| Zárókészletek a termelés százalékában (%) | 10,3 | 25,9 | 50,4 | 143,8 |
| Index | 100 | 251 | 488 | 1 393 |
| Forrás: az uniós gyártók kérdőívei |

(216)

Az uniós gyártók készletszintjei a következőképpen alakultak a figyelembe vett időszakban:

10. táblázat

10. táblázat

Készletek

Készletek

2017

2018

2019

Vizsgálati időszak

Zárókészlet (tonna)

[1 550 –1 877 ]

[3 850 –4 660 ]

[6 604 –7 995 ]

[1 889 –2 287 ]

Index

Index

100

100

248

248

426

426

122

122

Zárókészletek a termelés százalékában (%)

10,3

25,9

50,4

143,8

Index

Index

100

100

251

251

488

488

1 393

1 393

Forrás: az uniós gyártók kérdőívei

| (217) | A zárókészletek szintje 2017 és 2019 között folyamatosan nőtt, majd 2019-től a vizsgálati időszak végéig jelentősen csökkent. A figyelembe vett időszakban az uniós gyártók nem termeltek folyamatosan, hanem a kalcium-szilícium és más ferroötvözetek piacának helyzetétől, valamint a készletben lévő kalcium-szilícium mennyiségétől függően hozták meg termelési döntéseiket. Emiatt a készletszintek általában magasabbak a termelési időszakokat követően, majd csökkennek azokban az időszakokban, amikor a gyártók úgy döntenek, hogy a készleteikből értékesítenek. |
| --- | --- |

(217)

A zárókészletek szintje 2017 és 2019 között folyamatosan nőtt, majd 2019-től a vizsgálati időszak végéig jelentősen csökkent. A figyelembe vett időszakban az uniós gyártók nem termeltek folyamatosan, hanem a kalcium-szilícium és más ferroötvözetek piacának helyzetétől, valamint a készletben lévő kalcium-szilícium mennyiségétől függően hozták meg termelési döntéseiket. Emiatt a készletszintek általában magasabbak a termelési időszakokat követően, majd csökkennek azokban az időszakokban, amikor a gyártók úgy döntenek, hogy a készleteikből értékesítenek.

| (218) | A termelés százalékában kifejezett zárókészletek a figyelembe vett időszak során nőttek, mindenekelőtt a 4. táblázatban bemutatott jelentős termeléscsökkenés miatt. |
| --- | --- |

(218)

A termelés százalékában kifejezett zárókészletek a figyelembe vett időszak során nőttek, mindenekelőtt a 4. táblázatban bemutatott jelentős termeléscsökkenés miatt.

4.5.10.   Jövedelmezőség, pénzforgalom, beruházások és a beruházások megtérülése

Jövedelmezőség, pénzforgalom, beruházások és a beruházások megtérülése

| (219) | Az uniós gyártók jövedelmezősége, pénzforgalma, beruházásai és beruházásainak megtérülése a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

  11. táblázat


  Jövedelmezőség, pénzforgalom, beruházások és a beruházások megtérülése | 2017 | 2018 | 2019 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Az uniós piacon független vevőknek történő értékesítések jövedelmezősége (az értékesítési forgalom %-ában) | 9,7  % és 11,7  % között | 10,3  % és 12,5  % között | 0,9  % és 2,7  % között | –25,2  % és –36,3  % között |
| Index | 100 | 106 | 16 | – 296 |
| Pénzforgalom (EUR) | 2 680 005 és 3 244 217 között | – 834 797 és –1 010 543 között | –3 507 642 és –4 246 094 között | 3 562 317 és 4 312 279 között |
| Index | 100 | –31 | – 131 | 133 |
| Beruházások (EUR) | [17 832 –21 586 ] | [559 138 –676 851 ] | [1 588 224 – 1 922 586 ] | [6 509 –7 879 ] |
| Index | 100 | 3 136 | 8 907 | 36 |
| A beruházások megtérülése (%) | 48 és 58 között | 40 és 48 között | 1 és 2 között | –43 és –52 között |
| Index | 100 | 83 | 3 | –89 |
| Forrás: az uniós gyártók kérdőívei |

(219)

Az uniós gyártók jövedelmezősége, pénzforgalma, beruházásai és beruházásainak megtérülése a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

11. táblázat

11. táblázat

Jövedelmezőség, pénzforgalom, beruházások és a beruházások megtérülése

Jövedelmezőség, pénzforgalom, beruházások és a beruházások megtérülése

2017

2018

2019

Vizsgálati időszak

Az uniós piacon független vevőknek történő értékesítések jövedelmezősége (az értékesítési forgalom %-ában)

9,7  % és 11,7  % között

10,3  % és 12,5  % között

0,9  % és 2,7  % között

–25,2  % és –36,3  % között

Index

Index

100

100

106

106

16

16

– 296

– 296

Pénzforgalom (EUR)

2 680 005 és 3 244 217 között

– 834 797 és –1 010 543 között

–3 507 642 és –4 246 094 között

3 562 317 és 4 312 279 között

Index

Index

100

100

–31

–31

– 131

– 131

133

133

Beruházások (EUR)

[17 832 –21 586 ]

[559 138 –676 851 ]

[1 588 224 – 1 922 586 ]

[6 509 –7 879 ]

Index

Index

100

100

3 136

3 136

8 907

8 907

36

36

A beruházások megtérülése (%)

48 és 58 között

40 és 48 között

1 és 2 között

–43 és –52 között

Index

Index

100

100

83

83

3

3

–89

–89

Forrás: az uniós gyártók kérdőívei

| (220) | A Bizottság úgy állapította meg az uniós gyártók saját termékei értékesítésének jövedelmezőségét, hogy a hasonló termék független vevők részére végrehajtott uniós értékesítéseiből származó adózás előtti nettó nyereséget kifejezte az értékesítési forgalom százalékában. 2018-ban a jövedelmezőség a 2017. évihez hasonló szinten maradt, mivel a költségnövekedést magasabb értékesítési árak kísérték; ezért az uniós gazdasági ágazat a forgalom tekintetében 9,7 % és 12,5 % közötti nyereségszintet ért el. Azonban az alacsonyabb értékesítési volumenek, a stagnáló piaci árak és a költségek további növekedése mellett a jövedelmezőség 2019-ben 0,9 % és 2,7 % közötti szintre esett vissza. 2020-ban a termelési és az értékesítési volumen további visszaesésével párhuzamosan a piaci árak csökkentek, a költségek pedig ismét emelkedtek, ami igen súlyos veszteségeket eredményezett. Az Eurofer a FerroGlobe éves jelentéseire hivatkozva vitatta a panaszban említett haszonkulcsokat. A fenti haszonkulcsok azonban a gyártók (a Ferropem és az OFZ) általi értékesítésekre és kizárólag a kalcium-szilíciumra vonatkoznak, míg a hivatkozott jelentések a FerroGlobe által gyártott összes termék jövedelmezőségét mutatják. |
| --- | --- |

(220)

A Bizottság úgy állapította meg az uniós gyártók saját termékei értékesítésének jövedelmezőségét, hogy a hasonló termék független vevők részére végrehajtott uniós értékesítéseiből származó adózás előtti nettó nyereséget kifejezte az értékesítési forgalom százalékában. 2018-ban a jövedelmezőség a 2017. évihez hasonló szinten maradt, mivel a költségnövekedést magasabb értékesítési árak kísérték; ezért az uniós gazdasági ágazat a forgalom tekintetében 9,7 % és 12,5 % közötti nyereségszintet ért el. Azonban az alacsonyabb értékesítési volumenek, a stagnáló piaci árak és a költségek további növekedése mellett a jövedelmezőség 2019-ben 0,9 % és 2,7 % közötti szintre esett vissza. 2020-ban a termelési és az értékesítési volumen további visszaesésével párhuzamosan a piaci árak csökkentek, a költségek pedig ismét emelkedtek, ami igen súlyos veszteségeket eredményezett. Az Eurofer a FerroGlobe éves jelentéseire hivatkozva vitatta a panaszban említett haszonkulcsokat. A fenti haszonkulcsok azonban a gyártók (a Ferropem és az OFZ) általi értékesítésekre és kizárólag a kalcium-szilíciumra vonatkoznak, míg a hivatkozott jelentések a FerroGlobe által gyártott összes termék jövedelmezőségét mutatják.

| (221) | A nettó pénzforgalom az uniós gyártók önfinanszírozó képességét jelzi. A pénzforgalom 2017-ben és a vizsgálati időszakban jelentősen pozitív volt, 2018-ban és 2019-ben pedig jelentősen negatív. Általában elmondható, hogy ez a tendencia összhangban volt a zárókészlet szintjének változásaival. Amikor a zárókészletek szintje a vizsgálati időszakban csökkent, a pénzforgalom pozitív volt, mivel az értékesítés a készletekből történt, míg 2018-ban és 2019-ben, amikor a zárókészletek szintje nőtt, az értékesítésből származó pénzforgalom csökkent. |
| --- | --- |

(221)

A nettó pénzforgalom az uniós gyártók önfinanszírozó képességét jelzi. A pénzforgalom 2017-ben és a vizsgálati időszakban jelentősen pozitív volt, 2018-ban és 2019-ben pedig jelentősen negatív. Általában elmondható, hogy ez a tendencia összhangban volt a zárókészlet szintjének változásaival. Amikor a zárókészletek szintje a vizsgálati időszakban csökkent, a pénzforgalom pozitív volt, mivel az értékesítés a készletekből történt, míg 2018-ban és 2019-ben, amikor a zárókészletek szintje nőtt, az értékesítésből származó pénzforgalom csökkent.

| (222) | A figyelembe vett időszakban az átlagos beruházási szint alacsony volt: a beruházások értéke évenként nem érte el a 600 000 EUR összeget. A 2019-ben megfigyelhető magasabb beruházási szint összhangban áll a kapacitás 2020. évi kismértékű növekedésével. |
| --- | --- |

(222)

A figyelembe vett időszakban az átlagos beruházási szint alacsony volt: a beruházások értéke évenként nem érte el a 600 000 EUR összeget. A 2019-ben megfigyelhető magasabb beruházási szint összhangban áll a kapacitás 2020. évi kismértékű növekedésével.

| (223) | A beruházások megtérülése a beruházások könyv szerinti nettó értékének százalékában kifejezett nyereség. A figyelembe vett időszakban a beruházások könyv szerinti nettó értéke kismértékben nőtt, azonban a beruházások megtérülésében 2019-ben és 2020-ban bekövetkezett drámai visszaesés fő oka az volt, hogy ugyanezen években jelentősen csökkent a jövedelmezőség. |
| --- | --- |

(223)

A beruházások megtérülése a beruházások könyv szerinti nettó értékének százalékában kifejezett nyereség. A figyelembe vett időszakban a beruházások könyv szerinti nettó értéke kismértékben nőtt, azonban a beruházások megtérülésében 2019-ben és 2020-ban bekövetkezett drámai visszaesés fő oka az volt, hogy ugyanezen években jelentősen csökkent a jövedelmezőség.

| (224) | Bár a figyelembe vett időszakban az uniós gyártók nem terveztek nagyszabású beruházásokat, tőkebevonási képességük romlott volna ebben az időszakban, tekintettel arra, hogy jövedelmezőségük visszaesett. |
| --- | --- |

(224)

Bár a figyelembe vett időszakban az uniós gyártók nem terveztek nagyszabású beruházásokat, tőkebevonási képességük romlott volna ebben az időszakban, tekintettel arra, hogy jövedelmezőségük visszaesett.

4.5.11.   A kárra vonatkozó következtetés

A kárra vonatkozó következtetés

| (225) | A figyelembe vett időszak alatt az érintett országból származó behozatal 22 %-kal csökkent, de piaci részesedése jelentősen nőtt, mivel a felhasználás 50 %-kal visszaesett. A Kínából származó behozatal piaci részesedése jelentősen megnőtt (38,7 %-ról 60,8 %-ra). Ezenkívül a figyelembe vett időszak alatt a kínai importárak következetesen alacsonyak voltak, és jelentősen elmaradtak az uniós gazdasági ágazat áraitól. A vizsgálati időszak alatt az együttműködő exportáló gyártók importárai átlagosan 10,6 %-kal kínáltak az uniós árak alá. Emiatt az uniós gazdasági ágazat nem tudta a költségek növekedésének megfelelő mértékben emelni az árakat, mert a Kínából érkező behozatal leszorító hatást gyakorolt azokra. |
| --- | --- |

(225)

A figyelembe vett időszak alatt az érintett országból származó behozatal 22 %-kal csökkent, de piaci részesedése jelentősen nőtt, mivel a felhasználás 50 %-kal visszaesett. A Kínából származó behozatal piaci részesedése jelentősen megnőtt (38,7 %-ról 60,8 %-ra). Ezenkívül a figyelembe vett időszak alatt a kínai importárak következetesen alacsonyak voltak, és jelentősen elmaradtak az uniós gazdasági ágazat áraitól. A vizsgálati időszak alatt az együttműködő exportáló gyártók importárai átlagosan 10,6 %-kal kínáltak az uniós árak alá. Emiatt az uniós gazdasági ágazat nem tudta a költségek növekedésének megfelelő mértékben emelni az árakat, mert a Kínából érkező behozatal leszorító hatást gyakorolt azokra.

| (226) | Az uniós gazdasági ágazatot ért kár a volumen és az árakra gyakorolt hatások kombinációjából adódott. A figyelembe vett időszakban számos volumenmutató jelentős negatív tendenciát mutatott: a termelés 91 %-kal, a kapacitáskihasználás szintén 91 %-kal, az uniós piacon zajló értékesítés volumene 75 %-kal, piaci részesedése pedig 25 százalékponttal esett vissza. Emellett a foglalkoztatás 73 %-kal szűkült, az átlagos munkaerőköltségek 11 %-kal estek vissza, a termelékenység pedig 67 %-kal csökkent. |
| --- | --- |

(226)

Az uniós gazdasági ágazatot ért kár a volumen és az árakra gyakorolt hatások kombinációjából adódott. A figyelembe vett időszakban számos volumenmutató jelentős negatív tendenciát mutatott: a termelés 91 %-kal, a kapacitáskihasználás szintén 91 %-kal, az uniós piacon zajló értékesítés volumene 75 %-kal, piaci részesedése pedig 25 százalékponttal esett vissza. Emellett a foglalkoztatás 73 %-kal szűkült, az átlagos munkaerőköltségek 11 %-kal estek vissza, a termelékenység pedig 67 %-kal csökkent.

| (227) | A figyelembe vett időszakban az uniós gazdasági ágazat átlagárai csupán 5 %-kal emelkedtek, miközben a költségek 51 %-kal nőttek. Ez drámai hatást gyakorolt a nyereségességre és a beruházások megtérülésére, amely a 2017. és 2018. évi elfogadható szintről a vizsgálati időszakban úgy esett vissza, hogy jelentősen veszteséges helyzet állt elő. A beruházások szintje az egész időszakban alacsony volt. |
| --- | --- |

(227)

A figyelembe vett időszakban az uniós gazdasági ágazat átlagárai csupán 5 %-kal emelkedtek, miközben a költségek 51 %-kal nőttek. Ez drámai hatást gyakorolt a nyereségességre és a beruházások megtérülésére, amely a 2017. és 2018. évi elfogadható szintről a vizsgálati időszakban úgy esett vissza, hogy jelentősen veszteséges helyzet állt elő. A beruházások szintje az egész időszakban alacsony volt.

| (228) | Nagyon kevés mutató mozdult el kedvező irányban. A kapacitás a termelés hatékonyságának javulása miatt enyhén pozitív tendenciát mutatott. A kalcium-szilíciumot rendszerint készletből értékesítik, és nyilvánvaló volt, hogy a pénzforgalom és a készletek alakulása szorosan összefügg egymással. Mivel 2018-ban és 2019-ben készletek halmozódtak fel, a pénzforgalom negatív volt, de 2020-ban, amikor a termelés szintje alacsonyabb volt és nagyobb mennyiségeket értékesítettek készletből, a pénzforgalom javult és pozitívvá vált. A viszonylag kismértékű belső felhasználás 3 %-kal nőtt az adott időszakban, de ez a fejlemény csak marginális hatást gyakorolt az ágazat általános helyzetére. |
| --- | --- |

(228)

Nagyon kevés mutató mozdult el kedvező irányban. A kapacitás a termelés hatékonyságának javulása miatt enyhén pozitív tendenciát mutatott. A kalcium-szilíciumot rendszerint készletből értékesítik, és nyilvánvaló volt, hogy a pénzforgalom és a készletek alakulása szorosan összefügg egymással. Mivel 2018-ban és 2019-ben készletek halmozódtak fel, a pénzforgalom negatív volt, de 2020-ban, amikor a termelés szintje alacsonyabb volt és nagyobb mennyiségeket értékesítettek készletből, a pénzforgalom javult és pozitívvá vált. A viszonylag kismértékű belső felhasználás 3 %-kal nőtt az adott időszakban, de ez a fejlemény csak marginális hatást gyakorolt az ágazat általános helyzetére.

| (229) | Összefoglalva: az uniós piacon a felhasználás rohamosan csökkent, de az uniós gazdasági ágazat nem tudta fenntartani piaci részesedését. A Kínából származó behozatal a figyelembe vett időszak teljes egészében jelentős volt, és az uniós gazdasági ágazat árainál alacsonyabb árakon zajlott. 2019 végén és 2020-ban az uniós gazdasági ágazat olyan árakon értékesített, amelyek már nem fedezték a költségeit, ezért az ágazat jelentősen csökkentette termelési és értékesítési szintjét. A legnagyobb uniós gyártó 2020-ban jelentősen visszafogta a termelést, és a vizsgálati időszakban az értékesítés nagyrészt készletekből történt. Ez a helyzet nem volt fenntartható; szerkezetátalakítási tervet dolgoztak ki, amely magában foglalta a kalcium-szilícium előállítására használt telephely esetleges bezárását. |
| --- | --- |

(229)

Összefoglalva: az uniós piacon a felhasználás rohamosan csökkent, de az uniós gazdasági ágazat nem tudta fenntartani piaci részesedését. A Kínából származó behozatal a figyelembe vett időszak teljes egészében jelentős volt, és az uniós gazdasági ágazat árainál alacsonyabb árakon zajlott. 2019 végén és 2020-ban az uniós gazdasági ágazat olyan árakon értékesített, amelyek már nem fedezték a költségeit, ezért az ágazat jelentősen csökkentette termelési és értékesítési szintjét. A legnagyobb uniós gyártó 2020-ban jelentősen visszafogta a termelést, és a vizsgálati időszakban az értékesítés nagyrészt készletekből történt. Ez a helyzet nem volt fenntartható; szerkezetátalakítási tervet dolgoztak ki, amely magában foglalta a kalcium-szilícium előállítására használt telephely esetleges bezárását.

| (230) | A fentiek alapján a Bizottság az eljárás e szakaszában arra a következtetésre jutott, hogy az uniós gazdasági ágazatot az alaprendelet 3. cikkének (5) bekezdése értelmében jelentős kár érte. |
| --- | --- |

(230)

A fentiek alapján a Bizottság az eljárás e szakaszában arra a következtetésre jutott, hogy az uniós gazdasági ágazatot az alaprendelet 3. cikkének (5) bekezdése értelmében jelentős kár érte.

5.   OK-OKOZATI ÖSSZEFÜGGÉS

OK-OKOZATI ÖSSZEFÜGGÉS

| (231) | Az alaprendelet 3. cikke (6) bekezdésének megfelelően a Bizottság megvizsgálta, hogy az érintett országból érkező dömpingelt behozatal okozott-e jelentős kárt az uniós gazdasági ágazatnak. A Bizottság emellett az alaprendelet 3. cikkének (7) bekezdésével összhangban azt is megvizsgálta, hogy ezzel egy időben más ismert tényezők okozhattak-e kárt az uniós gazdasági ágazatnak. A Bizottság gondoskodott arról, hogy az érintett országból érkező dömpingelt behozatalon kívüli egyéb tényezők által esetlegesen előidézett károkat ne a dömpingelt behozatalnak tulajdonítsa. E tényezők a következők: A felhasználás visszaesésének a hatása, amely visszaesés az acélipar keresletcsökkenése, a harmadik országokból érkező behozatal, az uniós gazdasági ágazat exportteljesítménye, az uniós termelési költségek növekedése miatt következik be, a kereslet kielégítése érdekében végzett behozatal és a belső felhasználás hatása. |
| --- | --- |

(231)

Az alaprendelet 3. cikke (6) bekezdésének megfelelően a Bizottság megvizsgálta, hogy az érintett országból érkező dömpingelt behozatal okozott-e jelentős kárt az uniós gazdasági ágazatnak. A Bizottság emellett az alaprendelet 3. cikkének (7) bekezdésével összhangban azt is megvizsgálta, hogy ezzel egy időben más ismert tényezők okozhattak-e kárt az uniós gazdasági ágazatnak. A Bizottság gondoskodott arról, hogy az érintett országból érkező dömpingelt behozatalon kívüli egyéb tényezők által esetlegesen előidézett károkat ne a dömpingelt behozatalnak tulajdonítsa. E tényezők a következők: A felhasználás visszaesésének a hatása, amely visszaesés az acélipar keresletcsökkenése, a harmadik országokból érkező behozatal, az uniós gazdasági ágazat exportteljesítménye, az uniós termelési költségek növekedése miatt következik be, a kereslet kielégítése érdekében végzett behozatal és a belső felhasználás hatása.

5.1.   A dömpingelt behozatal hatásai

A dömpingelt behozatal hatásai

| (232) | A Kínából érkező behozatal volumene 2017 és a vizsgálati időszak között 22 %-kal csökkent (amint az a 3. táblázatban látható). Kína piaci részesedése azonban 57 %-kal (38,7 %-ról 60,8 %-ra) nőtt. Ez hátrányosan érintette az uniós gazdasági ágazatot. Ugyanebben az időszakban (amint az a 6. táblázatban látható) az uniós gazdasági ágazat szabadpiaci értékesítése 75 %-kal csökkent, szabadpiaci részesedése pedig 50,5 %-ról 25,1 %-ra szűkült, ami 50 %-os visszaesést jelent. |
| --- | --- |

(232)

A Kínából érkező behozatal volumene 2017 és a vizsgálati időszak között 22 %-kal csökkent (amint az a 3. táblázatban látható). Kína piaci részesedése azonban 57 %-kal (38,7 %-ról 60,8 %-ra) nőtt. Ez hátrányosan érintette az uniós gazdasági ágazatot. Ugyanebben az időszakban (amint az a 6. táblázatban látható) az uniós gazdasági ágazat szabadpiaci értékesítése 75 %-kal csökkent, szabadpiaci részesedése pedig 50,5 %-ról 25,1 %-ra szűkült, ami 50 %-os visszaesést jelent.

| (233) | A dömpingelt behozatal ára a figyelembe vett időszakban 5 %-kal, csökkent (amint az a 4. táblázatban látható). Összehasonlításképpen: az uniós gazdasági ágazat árai ugyanebben az időszakban csupán 6 %-kal csökkentek. A figyelembe vett időszakban az uniós piacon egyre nagyobb mértékben jelen lévő kínai behozatal árai folyamatosan az uniós gazdasági ágazat árai alá kínáltak. |
| --- | --- |

(233)

A dömpingelt behozatal ára a figyelembe vett időszakban 5 %-kal, csökkent (amint az a 4. táblázatban látható). Összehasonlításképpen: az uniós gazdasági ágazat árai ugyanebben az időszakban csupán 6 %-kal csökkentek. A figyelembe vett időszakban az uniós piacon egyre nagyobb mértékben jelen lévő kínai behozatal árai folyamatosan az uniós gazdasági ágazat árai alá kínáltak.

| (234) | A dömpingelt behozatal által gyakorolt nyomás szintén jelentős árlenyomást okozott, amit az is bizonyít, hogy az uniós gazdasági ágazat nem tudta a költségek növekedésével azonos mértékben emelni az árakat. Amint azt a 8. táblázat mutatja, a vizsgálati időszakban az előállítási költségek több mint 20 %-kal meghaladták az uniós gazdasági ágazat értékesítési árait. Amiatt, hogy áremelés végrehajtására nem volt lehetőség, 2019-re az uniós gazdasági ágazat jövedelmezősége 3 % alá esett vissza, ami egyértelműen fenntarthatatlan szint. A 2017 és 2019 közötti időszakban a Kínából érkező behozatal volumene csupán 6 %-kal csökkent, míg piaci részesedése 38,7 %-ról 55,3 %-ra nőtt, miközben az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése 50,5 %-ról 29,5 %-ra esett vissza. A felhasználás 2017 és 2019 között tapasztalt 34 %-os csökkenése ellenére a kínai behozatal piaci részesedését továbbra is növelni tudta az uniós gazdasági ágazat kárára. Ugyanebben az időszakban a kínai importárak 12 %-kal emelkedtek (4. táblázat); az uniós gazdasági ágazat árai ennél nagyobb mértékben, 14 %-kal nőttek, de még így is jóval elmaradtak az előállítási költségek 27 %-os növekedésétől. Az uniós gazdasági ágazatot tehát már 2019-re jelentős kár érte a dömpingelt behozatal miatt. |
| --- | --- |

(234)

A dömpingelt behozatal által gyakorolt nyomás szintén jelentős árlenyomást okozott, amit az is bizonyít, hogy az uniós gazdasági ágazat nem tudta a költségek növekedésével azonos mértékben emelni az árakat. Amint azt a 8. táblázat mutatja, a vizsgálati időszakban az előállítási költségek több mint 20 %-kal meghaladták az uniós gazdasági ágazat értékesítési árait. Amiatt, hogy áremelés végrehajtására nem volt lehetőség, 2019-re az uniós gazdasági ágazat jövedelmezősége 3 % alá esett vissza, ami egyértelműen fenntarthatatlan szint. A 2017 és 2019 közötti időszakban a Kínából érkező behozatal volumene csupán 6 %-kal csökkent, míg piaci részesedése 38,7 %-ról 55,3 %-ra nőtt, miközben az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése 50,5 %-ról 29,5 %-ra esett vissza. A felhasználás 2017 és 2019 között tapasztalt 34 %-os csökkenése ellenére a kínai behozatal piaci részesedését továbbra is növelni tudta az uniós gazdasági ágazat kárára. Ugyanebben az időszakban a kínai importárak 12 %-kal emelkedtek (4. táblázat); az uniós gazdasági ágazat árai ennél nagyobb mértékben, 14 %-kal nőttek, de még így is jóval elmaradtak az előállítási költségek 27 %-os növekedésétől. Az uniós gazdasági ágazatot tehát már 2019-re jelentős kár érte a dömpingelt behozatal miatt.

| (235) | A kínai árak 2020-ban a 2019. évi értékekhez képest további 16 %-kal csökkentek, a Kínából érkező behozatal piaci részesedése pedig 10 %-kal, 55 %-ról 61 %-ra nőtt. Ugyanebben az időszakban az uniós gazdasági ágazat árai 8,2 %-kal csökkentek, előállítási költsége 19 %-kal nőtt, piaci részesedése pedig 15 %-kal, 29,5 %-ról 25,1 %-ra szűkült. Ez jelentős hatást gyakorolt az uniós gazdasági ágazatra: a vizsgálati időszakban a jövedelmezőség erősen negatív lett. |
| --- | --- |

(235)

A kínai árak 2020-ban a 2019. évi értékekhez képest további 16 %-kal csökkentek, a Kínából érkező behozatal piaci részesedése pedig 10 %-kal, 55 %-ról 61 %-ra nőtt. Ugyanebben az időszakban az uniós gazdasági ágazat árai 8,2 %-kal csökkentek, előállítási költsége 19 %-kal nőtt, piaci részesedése pedig 15 %-kal, 29,5 %-ról 25,1 %-ra szűkült. Ez jelentős hatást gyakorolt az uniós gazdasági ágazatra: a vizsgálati időszakban a jövedelmezőség erősen negatív lett.

| (236) | A fentiek alapján a Bizottság ideiglenesen arra a következtetésre jutott, hogy a Kínából érkező behozatal jelentős kárt okozott az uniós gazdasági ágazatnak. Az említett kár mind a volumenekre, mind pedig az árakra hatással volt. |
| --- | --- |

(236)

A fentiek alapján a Bizottság ideiglenesen arra a következtetésre jutott, hogy a Kínából érkező behozatal jelentős kárt okozott az uniós gazdasági ágazatnak. Az említett kár mind a volumenekre, mind pedig az árakra hatással volt.

5.2.   Az egyéb tényezők hatásai

Az egyéb tényezők hatásai

5.2.1.   A felhasználás visszaesése

A felhasználás visszaesése

| (237) | Az Eurofer és a Német Acélszövetség az eljárás megindításáról szóló beadványában a felhasználás alakulását (amelyet a 2. táblázat mutat) tekintette a kár fő okának. A figyelembe vett időszakban a beruházások 50 %-kal estek vissza. Ez a fejlemény a fő felhasználói szektorban (az acéliparban) megfigyelhető alacsonyabb keresletet tükrözte. Az acélipari szereplők kalcium-szilícium készleteiket használták fel, így kisebb mennyiségben szereztek be kalcium-szilíciumot, és a figyelembe vett időszakban a nyersacél-termelés 18 %-kal esett vissza. |
| --- | --- |

(237)

Az Eurofer és a Német Acélszövetség az eljárás megindításáról szóló beadványában a felhasználás alakulását (amelyet a 2. táblázat mutat) tekintette a kár fő okának. A figyelembe vett időszakban a beruházások 50 %-kal estek vissza. Ez a fejlemény a fő felhasználói szektorban (az acéliparban) megfigyelhető alacsonyabb keresletet tükrözte. Az acélipari szereplők kalcium-szilícium készleteiket használták fel, így kisebb mennyiségben szereztek be kalcium-szilíciumot, és a figyelembe vett időszakban a nyersacél-termelés 18 %-kal esett vissza.

| (238) | 2018-ban a kalcium-szilícium felhasználása a 2017. évi értékhez képest 14 %-kal csökkent; az uniós gazdasági ágazat továbbra is képes volt e visszaeséshez igazítani üzleti tevékenységét, aminek köszönhetően a kalcium-szilícium értékesítésének jövedelmezősége 10 % fölött maradt. 2019-ben azonban a helyzet már nem volt fenntartható az uniós gazdasági ágazat számára, mivel a kínai behozatal térhódítása miatt az uniós gazdasági ágazat termelése és értékesítése olyan szintre esett vissza, amely nem tette lehetővé növekvő egységköltségeinek fedezését. 2020-ban, a Covid19-világjárvány kezdetének évében a felhasználás további 25 %-kal esett vissza. |
| --- | --- |

(238)

2018-ban a kalcium-szilícium felhasználása a 2017. évi értékhez képest 14 %-kal csökkent; az uniós gazdasági ágazat továbbra is képes volt e visszaeséshez igazítani üzleti tevékenységét, aminek köszönhetően a kalcium-szilícium értékesítésének jövedelmezősége 10 % fölött maradt. 2019-ben azonban a helyzet már nem volt fenntartható az uniós gazdasági ágazat számára, mivel a kínai behozatal térhódítása miatt az uniós gazdasági ágazat termelése és értékesítése olyan szintre esett vissza, amely nem tette lehetővé növekvő egységköltségeinek fedezését. 2020-ban, a Covid19-világjárvány kezdetének évében a felhasználás további 25 %-kal esett vissza.

| (239) | Mind az Eurofer, mind a Német Acélszövetség azzal érvelt, hogy a kalcium-szilícium-ágazat által elszenvedett kár fő oka a nyersacél-termelés visszaesése volt, nem pedig a kínai behozatal. |
| --- | --- |

(239)

Mind az Eurofer, mind a Német Acélszövetség azzal érvelt, hogy a kalcium-szilícium-ágazat által elszenvedett kár fő oka a nyersacél-termelés visszaesése volt, nem pedig a kínai behozatal.

| (240) | Azonban a csökkenő felhasználás mellett Kína piaci részesedése 57 %-kal (38,7 %-ról 60,8 %-ra) nőtt, miközben az uniós gazdasági ágazat termelése, értékesítési volumene, piaci részesedése, nyereségessége, foglalkoztatása és beruházásainak megtérülése nagyobb mértékben esett vissza, mint a felhasználás. Ennek az az oka, hogy a kínai piac alacsony árak melletti térhódítása jelentős károkat okozott e kármutatókban. |
| --- | --- |

(240)

Azonban a csökkenő felhasználás mellett Kína piaci részesedése 57 %-kal (38,7 %-ról 60,8 %-ra) nőtt, miközben az uniós gazdasági ágazat termelése, értékesítési volumene, piaci részesedése, nyereségessége, foglalkoztatása és beruházásainak megtérülése nagyobb mértékben esett vissza, mint a felhasználás. Ennek az az oka, hogy a kínai piac alacsony árak melletti térhódítása jelentős károkat okozott e kármutatókban.

| (241) | A felhasználás visszaesése tehát nem tette semmissé a Kínából érkező dömpingelt behozatal és az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett jelentős kár közötti ok-okozati összefüggést. Továbbá, amint arra az Eurofer rámutatott, a Covid19-világjárvány 2020-ban kezdte éreztetni a hatását, ám a hátrányos helyzet már 2019-re kialakult. A Covid19-világjárványt 2020-ra nézve tehát súlyosbító tényezőnek kell tekinteni. |
| --- | --- |

(241)

A felhasználás visszaesése tehát nem tette semmissé a Kínából érkező dömpingelt behozatal és az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett jelentős kár közötti ok-okozati összefüggést. Továbbá, amint arra az Eurofer rámutatott, a Covid19-világjárvány 2020-ban kezdte éreztetni a hatását, ám a hátrányos helyzet már 2019-re kialakult. A Covid19-világjárványt 2020-ra nézve tehát súlyosbító tényezőnek kell tekinteni.

5.2.2.   A termelési költségek növekedése

A termelési költségek növekedése

| (242) | Az uniós gazdasági ágazat termelési költségei két fő ok miatt növekedtek. Először: a kalcium-szilícium előállításához felhasznált villamos energia költségei – amelyek a termelési költségek jelentős részét (a figyelembe vett időszakban akár 40 %-át) tették ki – a legnagyobb uniós gyártó esetében több mint 30 %-kal nőttek a figyelembe vett időszakban. |
| --- | --- |

(242)

Az uniós gazdasági ágazat termelési költségei két fő ok miatt növekedtek. Először: a kalcium-szilícium előállításához felhasznált villamos energia költségei – amelyek a termelési költségek jelentős részét (a figyelembe vett időszakban akár 40 %-át) tették ki – a legnagyobb uniós gyártó esetében több mint 30 %-kal nőttek a figyelembe vett időszakban.

| (243) | Másodszor: a termelési egységköltség jelentősen megnőtt amiatt, hogy a figyelembe vett időszakban az uniós gazdasági ágazat termelési és értékesítési mennyisége alacsonyabb volt. Ez azt jelentette, hogy a fix költségeket az alacsonyabb termelési és értékesítési mennyiségekből kellett fedezni, ami a termelési egységköltségen belül megnövelte a fix költségeket. |
| --- | --- |

(243)

Másodszor: a termelési egységköltség jelentősen megnőtt amiatt, hogy a figyelembe vett időszakban az uniós gazdasági ágazat termelési és értékesítési mennyisége alacsonyabb volt. Ez azt jelentette, hogy a fix költségeket az alacsonyabb termelési és értékesítési mennyiségekből kellett fedezni, ami a termelési egységköltségen belül megnövelte a fix költségeket.

| (244) | Az Eurofer előadta, hogy a Ferroglobe üzleti tevékenységének 2020. második negyedévében végzett felülvizsgálata azt mutatta, hogy az energiaárak csökkenése miatt a költséghelyzet javult. Ez az üzleti felülvizsgálat azonban a Ferroglobe-ot vizsgálta, amely több országban is működik, és a kalcium-szilíciumot előállító telephelyén nem kizárólag a Ferrropemmel áll kapcsolatban. Emiatt ezt az érvet a Bizottság nem fogadta el. |
| --- | --- |

(244)

Az Eurofer előadta, hogy a Ferroglobe üzleti tevékenységének 2020. második negyedévében végzett felülvizsgálata azt mutatta, hogy az energiaárak csökkenése miatt a költséghelyzet javult. Ez az üzleti felülvizsgálat azonban a Ferroglobe-ot vizsgálta, amely több országban is működik, és a kalcium-szilíciumot előállító telephelyén nem kizárólag a Ferrropemmel áll kapcsolatban. Emiatt ezt az érvet a Bizottság nem fogadta el.

| (245) | 2018-ban az uniós gazdasági ágazat a villamosenergia-költségek növekedése ellenére is képes volt 10 % feletti nyereségszintet fenntartani, mivel e költségnövekedéseket átháríthatta a fogyasztókra. 2019-ben azonban az uniós gazdasági ágazat már nem tudta emelni az árakat, tekintettel az árnyomásra, amelyet a kínai behozatal gyakorolt, amely 2019-re (a maga 55 %-os piaci részesedésével) már dominálta a piacot és meghatározta az árakat. Az uniós gazdasági ágazat 2019-ben nem tudott alkalmazkodni az ennyire alacsony importárakhoz. A Ferropem többek között emiatt döntött úgy, hogy 2020-ban jelentősen csökkenti a termelést. |
| --- | --- |

(245)

2018-ban az uniós gazdasági ágazat a villamosenergia-költségek növekedése ellenére is képes volt 10 % feletti nyereségszintet fenntartani, mivel e költségnövekedéseket átháríthatta a fogyasztókra. 2019-ben azonban az uniós gazdasági ágazat már nem tudta emelni az árakat, tekintettel az árnyomásra, amelyet a kínai behozatal gyakorolt, amely 2019-re (a maga 55 %-os piaci részesedésével) már dominálta a piacot és meghatározta az árakat. Az uniós gazdasági ágazat 2019-ben nem tudott alkalmazkodni az ennyire alacsony importárakhoz. A Ferropem többek között emiatt döntött úgy, hogy 2020-ban jelentősen csökkenti a termelést.

| (246) | Azt a következtetést kell levonni tehát, hogy a kárt nem a termelési költségek növekedése okozta. A kár oka az alacsony árú kínai behozatal volt, amely még a felhasználás visszaesése mellett is képes volt az uniós gazdasági ágazat kárára növelni részesedését az uniós piacon, és megakadályozta az uniós gazdasági ágazatot abban, hogy árait nyereséges szintre emelje. |
| --- | --- |

(246)

Azt a következtetést kell levonni tehát, hogy a kárt nem a termelési költségek növekedése okozta. A kár oka az alacsony árú kínai behozatal volt, amely még a felhasználás visszaesése mellett is képes volt az uniós gazdasági ágazat kárára növelni részesedését az uniós piacon, és megakadályozta az uniós gazdasági ágazatot abban, hogy árait nyereséges szintre emelje.

5.2.3.   A kalcium-szilícium saját gyártásának helyettesítése beszerzéssel

A kalcium-szilícium saját gyártásának helyettesítése beszerzéssel

| (247) | A figyelembe vett időszakban az uniós gazdasági ágazat az Unión kívülről (főként Argentínából) szerzett be kalcium-szilíciumot. A Bizottság ezért megvizsgálta, hogy a szereplőknek az döntése, hogy kalcium-szilíciumot importálnak, a termelési és az értékesítési szintre (és ezáltal a jövedelmezőségre) gyakorolt hatása miatt okozott-e kárt az uniós gazdasági ágazatnak. Az ilyen behozatalokra – amelyek a figyelembe vett időszak során ingadoztak és a teljes értékesítés 15 %-át tették ki – általában a vevők megrendeléseinek teljesítése céljából került sor, olyan időszakokban, amikor az uniós gyártóüzemekkel műszaki problémák adódtak. Tehát e behozatalok tették lehetővé az uniós gazdasági ágazat számára a kereslet kielégítését, és emiatt nem tekinthetők az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kárhoz hozzájáruló tényezőnek. Ezenkívül ilyen beszerzésekre nem került sor a vizsgálati időszak alatt, amikor az uniós gazdasági ágazatot a legjelentősebb kár érte. |
| --- | --- |

(247)

A figyelembe vett időszakban az uniós gazdasági ágazat az Unión kívülről (főként Argentínából) szerzett be kalcium-szilíciumot. A Bizottság ezért megvizsgálta, hogy a szereplőknek az döntése, hogy kalcium-szilíciumot importálnak, a termelési és az értékesítési szintre (és ezáltal a jövedelmezőségre) gyakorolt hatása miatt okozott-e kárt az uniós gazdasági ágazatnak. Az ilyen behozatalokra – amelyek a figyelembe vett időszak során ingadoztak és a teljes értékesítés 15 %-át tették ki – általában a vevők megrendeléseinek teljesítése céljából került sor, olyan időszakokban, amikor az uniós gyártóüzemekkel műszaki problémák adódtak. Tehát e behozatalok tették lehetővé az uniós gazdasági ágazat számára a kereslet kielégítését, és emiatt nem tekinthetők az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kárhoz hozzájáruló tényezőnek. Ezenkívül ilyen beszerzésekre nem került sor a vizsgálati időszak alatt, amikor az uniós gazdasági ágazatot a legjelentősebb kár érte.

5.2.4.   Egyéb termékek előállítása a kalcium-szilícium termelésének helyettesítésére

Egyéb termékek előállítása a kalcium-szilícium termelésének helyettesítésére

| (248) | Az Eurofer rámutatott, hogy az uniós gazdasági ágazat a kalcium-szilíciumot olyan berendezésekkel gyártotta, amelyeken más termékeket is előállított, ezért a más termékekre való átállás akadályozhatta a kalcium-szilícium gyártását. |
| --- | --- |

(248)

Az Eurofer rámutatott, hogy az uniós gazdasági ágazat a kalcium-szilíciumot olyan berendezésekkel gyártotta, amelyeken más termékeket is előállított, ezért a más termékekre való átállás akadályozhatta a kalcium-szilícium gyártását.

| (249) | A vizsgálat azonban feltárta, hogy az uniós gyártók a figyelembe vett időszak egésze alatt rendelkeztek szabad kapacitással, még az egyéb ferroötvözetek gyártása mellett is. Ezért egyértelmű, hogy az egyéb termékek gyártása nem akadályozta a kalcium-szilícium-gyártást, és a figyelembe vett időszak alatt nem volt a kár közvetett oka. |
| --- | --- |

(249)

A vizsgálat azonban feltárta, hogy az uniós gyártók a figyelembe vett időszak egésze alatt rendelkeztek szabad kapacitással, még az egyéb ferroötvözetek gyártása mellett is. Ezért egyértelmű, hogy az egyéb termékek gyártása nem akadályozta a kalcium-szilícium-gyártást, és a figyelembe vett időszak alatt nem volt a kár közvetett oka.

5.2.5.   Harmadik országokból érkező behozatal

Harmadik országokból érkező behozatal

| (250) | Az egyéb harmadik országokból érkező behozatal volumene a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

  12. táblázat


  Behozatal a harmadik országokból











  Ország | | 2017 | 2018 | 2019 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Brazília | Volumen (tonna) | [1 130 –1 368 ] | [614 –743 ] | [1 157 –1 401 ] | [1 470 –1 779 ] |
| | Index | 100 | 54 | 102 | 130 |
| | Piaci részesedés (%) | 4,4 | 2,8 | 6,8 | 11,5 |
| | Átlagár (EUR/tonna) | 1 341 | 1 439 | 1 420 | 1 108 |
| | Index | 100 | 107 | 106 | 83 |
| Thaiföld | Volumen (tonna) | [157 –190 ] | [545 –660 ] | [288 –348 ] | [245 –297 ] |
| | Index | 100 | 347 | 183 | 156 |
| | Piaci részesedés (%) | 0,6 | 2,5 | 1,7 | 1,9 |
| | Átlagár (EUR/tonna) | 1 210 | 1 313 | 1 417 | 1 112 |
| | Index | 100 | 109 | 117 | 92 |
| Argentína | Volumen (tonna) | [1 505 –1 822 ] | [1 828 –2 212 ] | [1 123 –1 360 ] | [96 –116 ] |
| | Index | 100 | 121 | 75 | 6 |
| | Piaci részesedés (%) | 5,8 | 8,2 | 6,6 | 0,7 |
| | Átlagár (EUR/tonna) | 1 587 | 1 535 | 1 538 | 1 248 |
| | Index | 100 | 97 | 97 | 79 |
| Egyéb harmadik országok | Volumen (tonna) | 0 | [29 –36 ] | [17 –21 ] | [0 –2 ] |
| | Index | 0 | 0 | 0 | 0 |
| | Piaci részesedés (%) | 0,0 | 0,1 | 0,1 | 0,0 |
| | Átlagár (EUR/tonna) | 0 | 1 554 | 2 469 | 2 254 |
| | Index | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Harmadik országok összesen, az érintett ország kivételével | Volumen
  (tonna) | [2 792 –3 380 ] | [3 017 –3 652 ] | [2 585 –3 129 ] | [1 812 –2 193 ] |
| | Index | 100 | 108 | 93 | 65 |
| | Piaci részesedés (%) | 10,8 | 13,6 | 15,2 | 14,1 |
| | Átlagár (EUR/tonna) | 1 466 | 1 476 | 1 478 | 1 117 |
| | Index | 100 | 101 | 101 | 76 |
| Forrás: a tagállamok vámhatóságainak adatai |

(250)

Az egyéb harmadik országokból érkező behozatal volumene a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

12. táblázat

12. táblázat

Behozatal a harmadik országokból

Behozatal a harmadik országokból

Ország

2017

2018

2019

Vizsgálati időszak

Brazília

Volumen (tonna)

[1 130 –1 368 ]

[614 –743 ]

[1 157 –1 401 ]

[1 470 –1 779 ]

Index

Index

100

100

54

54

102

102

130

130

Piaci részesedés (%)

4,4

2,8

6,8

11,5

Átlagár (EUR/tonna)

1 341

1 439

1 420

1 108

Index

Index

100

100

107

107

106

106

83

83

Thaiföld

Volumen (tonna)

[157 –190 ]

[545 –660 ]

[288 –348 ]

[245 –297 ]

Index

Index

100

100

347

347

183

183

156

156

Piaci részesedés (%)

0,6

2,5

1,7

1,9

Átlagár (EUR/tonna)

1 210

1 313

1 417

1 112

Index

Index

100

100

109

109

117

117

92

92

Argentína

Volumen (tonna)

[1 505 –1 822 ]

[1 828 –2 212 ]

[1 123 –1 360 ]

[96 –116 ]

Index

Index

100

100

121

121

75

75

6

6

Piaci részesedés (%)

5,8

8,2

6,6

0,7

Átlagár (EUR/tonna)

1 587

1 535

1 538

1 248

Index

Index

100

100

97

97

97

97

79

79

Egyéb harmadik országok

Volumen (tonna)

0

[29 –36 ]

[17 –21 ]

[0 –2 ]

Index

0

0

0

0

Piaci részesedés (%)

0,0

0,1

0,1

0,0

Átlagár (EUR/tonna)

0

1 554

2 469

2 254

Index

0

0

0

0

Harmadik országok összesen, az érintett ország kivételével

Volumen

(tonna)

[2 792 –3 380 ]

[3 017 –3 652 ]

[2 585 –3 129 ]

[1 812 –2 193 ]

Index

Index

100

100

108

108

93

93

65

65

Piaci részesedés (%)

10,8

13,6

15,2

14,1

Átlagár (EUR/tonna)

1 466

1 476

1 478

1 117

Index

Index

100

100

101

101

101

101

76

76

Forrás: a tagállamok vámhatóságainak adatai

| (251) | A Brazíliából érkező behozatal 30 %-kal növekedett a figyelembe vett időszak alatt. Piaci részesedése ugyanebben az időszakban 4,4 %-ról 11,5 %-ra nőtt. Ez a behozatal a 2017 és 2019 közötti időszakban a Kínából érkező behozatal áraihoz hasonló árakon történt, 2020-ban azonban 10 %-kal alákínált a kínai áraknak. Ezért megállapítható, hogy a brazil behozatal – különösen 2020-ban – hozzájárult az uniós gazdaságot érő kárhoz. Ezt a problémát az Eurofer és a Német Acélszövetség is felvetette a panasszal kapcsolatos észrevételekkel összefüggésben. |
| --- | --- |

(251)

A Brazíliából érkező behozatal 30 %-kal növekedett a figyelembe vett időszak alatt. Piaci részesedése ugyanebben az időszakban 4,4 %-ról 11,5 %-ra nőtt. Ez a behozatal a 2017 és 2019 közötti időszakban a Kínából érkező behozatal áraihoz hasonló árakon történt, 2020-ban azonban 10 %-kal alákínált a kínai áraknak. Ezért megállapítható, hogy a brazil behozatal – különösen 2020-ban – hozzájárult az uniós gazdaságot érő kárhoz. Ezt a problémát az Eurofer és a Német Acélszövetség is felvetette a panasszal kapcsolatos észrevételekkel összefüggésben.

| (252) | mivel azonban e behozatal mennyisége mindvégig legalább ötöde volt a Kínából érkező behozatalénak, egyértelmű, hogy a kínai behozatal fontosabb oksági tényező volt. |
| --- | --- |

(252)

mivel azonban e behozatal mennyisége mindvégig legalább ötöde volt a Kínából érkező behozatalénak, egyértelmű, hogy a kínai behozatal fontosabb oksági tényező volt.

| (253) | Az egyéb harmadik országokból érkező behozatal java része Argentínából érkezett (beleértve az egyik uniós gyártó által egy vele kapcsolatban álló vállalaton keresztül végrehajtott beszerzéseket is), de ez a behozatal nem olyan volumenekben és árakon történt, amelyek a figyelembe vett időszak során kárt okoztak volna, és – amint azt a (247) preambulumbekezdés kifejti – lehetővé tette az uniós gazdasági ágazat számára, hogy kielégítse a keresletet azokban az időszakokban, amikor műszaki problémák adódtak. |
| --- | --- |

(253)

Az egyéb harmadik országokból érkező behozatal java része Argentínából érkezett (beleértve az egyik uniós gyártó által egy vele kapcsolatban álló vállalaton keresztül végrehajtott beszerzéseket is), de ez a behozatal nem olyan volumenekben és árakon történt, amelyek a figyelembe vett időszak során kárt okoztak volna, és – amint azt a (247) preambulumbekezdés kifejti – lehetővé tette az uniós gazdasági ágazat számára, hogy kielégítse a keresletet azokban az időszakokban, amikor műszaki problémák adódtak.

| (254) | Tehát annak ellenére, hogy a Brazíliából érkező behozatal jelentős mennyiségben és alacsony áron történt, nem volt eléggé jelentős ahhoz, hogy gyengítse a Kínából alacsony áron érkező jelentős mennyiségű kalcium-szilícium behozatala és az uniós gazdasági ágazatot érő kár közötti ok-okozati összefüggést. |
| --- | --- |

(254)

Tehát annak ellenére, hogy a Brazíliából érkező behozatal jelentős mennyiségben és alacsony áron történt, nem volt eléggé jelentős ahhoz, hogy gyengítse a Kínából alacsony áron érkező jelentős mennyiségű kalcium-szilícium behozatala és az uniós gazdasági ágazatot érő kár közötti ok-okozati összefüggést.

5.2.6.   Az uniós gazdasági ágazat exportteljesítménye

Az uniós gazdasági ágazat exportteljesítménye

| (255) | Az uniós gyártók exportvolumene a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

  13. táblázat


  Az uniós gyártók exportteljesítménye | 2017 | 2018 | 2019 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Exportvolumen (tonna) | [2 931 –3 548 ] | [2 696 –3 264 ] | [2 119 –2 565 ] | [1 581 –1 914 ] |
| Index | 100 | 92 | 72 | 54 |
| Átlagár (EUR/tonna) | [1 196 –1 448 ] | [1 490 –1 804 ] | [1 492 –1 806 ] | [1 369 –1 657 ] |
| Index | 100 | 125 | 125 | 114 |
| Forrás: az uniós gyártó kérdőívei |

(255)

Az uniós gyártók exportvolumene a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

13. táblázat

13. táblázat

Az uniós gyártók exportteljesítménye

Az uniós gyártók exportteljesítménye

2017

2018

2019

Vizsgálati időszak

Exportvolumen (tonna)

[2 931 –3 548 ]

[2 696 –3 264 ]

[2 119 –2 565 ]

[1 581 –1 914 ]

Index

Index

100

100

92

92

72

72

54

54

Átlagár (EUR/tonna)

[1 196 –1 448 ]

[1 490 –1 804 ]

[1 492 –1 806 ]

[1 369 –1 657 ]

Index

Index

100

100

125

125

125

125

114

114

Forrás: az uniós gyártó kérdőívei

| (256) | Az uniós gazdasági ágazat exportja a figyelembe vett időszakban 46 %-kal csökkent, ami jóval kisebb mértékű volt, mint az uniós gyártók értékesítési volumenének 75 %-os csökkenése, amely az uniós piacon ugyanebben az időszakban következett be. |
| --- | --- |

(256)

Az uniós gazdasági ágazat exportja a figyelembe vett időszakban 46 %-kal csökkent, ami jóval kisebb mértékű volt, mint az uniós gyártók értékesítési volumenének 75 %-os csökkenése, amely az uniós piacon ugyanebben az időszakban következett be.

| (257) | Az export átlagára 2018-ban először 25 %-kal nőtt. Ez a szint 2019-ben fennmaradt, majd olyan szintre esett vissza, amely még mindig jelentősen meghaladta a vizsgálati időszakon belüli 2017. évi szintet (+ 14 %). Az export átlagára valamivel alacsonyabb volt, mint amelyet az uniós gazdasági ágazat 2017-ben az uniós piacon érvényesíthetett volna, ám az export és a belföldi értékesítés árszintjei a figyelembe vett időszak hátralévő részében hasonló szinteken maradtak. |
| --- | --- |

(257)

Az export átlagára 2018-ban először 25 %-kal nőtt. Ez a szint 2019-ben fennmaradt, majd olyan szintre esett vissza, amely még mindig jelentősen meghaladta a vizsgálati időszakon belüli 2017. évi szintet (+ 14 %). Az export átlagára valamivel alacsonyabb volt, mint amelyet az uniós gazdasági ágazat 2017-ben az uniós piacon érvényesíthetett volna, ám az export és a belföldi értékesítés árszintjei a figyelembe vett időszak hátralévő részében hasonló szinteken maradtak.

| (258) | Tekintettel az uniós gazdasági ágazat harmadik országokba irányuló exportjának volumenére és árszintjére, valamint arra, hogy az exportértékesítések nem romlottak olyan mértékben, mint az uniós piaci értékesítések (lásd a 6. táblázatot), a Bizottság ideiglenesen arra a következtetésre jutott, hogy az exportteljesítmény hozzájárult ugyan az uniós gazdasági ágazatot ért jelentős kárhoz, de csak minimális mértékben. |
| --- | --- |

(258)

Tekintettel az uniós gazdasági ágazat harmadik országokba irányuló exportjának volumenére és árszintjére, valamint arra, hogy az exportértékesítések nem romlottak olyan mértékben, mint az uniós piaci értékesítések (lásd a 6. táblázatot), a Bizottság ideiglenesen arra a következtetésre jutott, hogy az exportteljesítmény hozzájárult ugyan az uniós gazdasági ágazatot ért jelentős kárhoz, de csak minimális mértékben.

5.2.7.   Belső felhasználás

Belső felhasználás

| (259) | Az uniós gazdasági ágazat az érintett terméket belső felhasználás során más feldolgozott ferroötvözetek gyártásához használta fel. Amint azt a 2. táblázat mutatja, a belső felhasználás 2018-ban és 2019-ben nőtt, de a figyelembe vett időszakban e növekedés mértéke csak 3 % volt. Emellett a kötött piac a teljes piac kevesebb mint 10 %-át képviselte a figyelembe vett időszakban. |
| --- | --- |

(259)

Az uniós gazdasági ágazat az érintett terméket belső felhasználás során más feldolgozott ferroötvözetek gyártásához használta fel. Amint azt a 2. táblázat mutatja, a belső felhasználás 2018-ban és 2019-ben nőtt, de a figyelembe vett időszakban e növekedés mértéke csak 3 % volt. Emellett a kötött piac a teljes piac kevesebb mint 10 %-át képviselte a figyelembe vett időszakban.

| (260) | Ezért a Bizottság ideiglenesen arra a következtetésre jutott, hogy a kötött piacon tapasztalható fejlemények nem gyakoroltak lényeges hatást az uniós gazdasági ágazatra. |
| --- | --- |

(260)

Ezért a Bizottság ideiglenesen arra a következtetésre jutott, hogy a kötött piacon tapasztalható fejlemények nem gyakoroltak lényeges hatást az uniós gazdasági ágazatra.

5.3.   Az ok-okozati összefüggésre vonatkozó következtetés

Az ok-okozati összefüggésre vonatkozó következtetés

| (261) | A Kínából érkező dömpingelt behozatal 2019-ben és 2020-ban jelentős kárt okozott az uniós gazdasági ágazatnak, mivel annak kárára nyert jelentős teret a piacon. A behozatal növekvő piaci részesedése miatt az importárak folyamatosan alákínáltak az uniós gazdasági ágazat árainak, ami jelentős árnyomást eredményezett, és megakadályozta a piaci árak olyan emelését, amely az uniós gazdasági ágazat számára az észszerű nyereségszint eléréséhez lett volna szükséges. |
| --- | --- |

(261)

A Kínából érkező dömpingelt behozatal 2019-ben és 2020-ban jelentős kárt okozott az uniós gazdasági ágazatnak, mivel annak kárára nyert jelentős teret a piacon. A behozatal növekvő piaci részesedése miatt az importárak folyamatosan alákínáltak az uniós gazdasági ágazat árainak, ami jelentős árnyomást eredményezett, és megakadályozta a piaci árak olyan emelését, amely az uniós gazdasági ágazat számára az észszerű nyereségszint eléréséhez lett volna szükséges.

| (262) | Az uniós gazdasági ágazatra egyéb tényezők is hatással voltak. E tényezők közül a legfontosabb a felhasználás visszaesése volt, amely az acélipar részéről tapasztalható kisebb mértékű kereslet miatt következett be. Mivel azonban az uniós gazdasági ágazat termelése, értékesítési volumene, piaci részesedése és jövedelmezősége jóval nagyobb mértékben esett vissza, mint a felhasználás (50 %), és a csökkenő felhasználás mellett Kína piaci részesedése 57 %-kal, 38,7 %-ról 60,8 %-ra nőtt, a Bizottság megállapítja, hogy a felhasználás visszaesése pusztán súlyosbította az uniós gazdasági ágazatot érő kárt. A kár fő oka a kínai behozatal volt, amely a figyelembe vett időszak során alacsony árakon, intenzíven tört be az uniós piacra. |
| --- | --- |

(262)

Az uniós gazdasági ágazatra egyéb tényezők is hatással voltak. E tényezők közül a legfontosabb a felhasználás visszaesése volt, amely az acélipar részéről tapasztalható kisebb mértékű kereslet miatt következett be. Mivel azonban az uniós gazdasági ágazat termelése, értékesítési volumene, piaci részesedése és jövedelmezősége jóval nagyobb mértékben esett vissza, mint a felhasználás (50 %), és a csökkenő felhasználás mellett Kína piaci részesedése 57 %-kal, 38,7 %-ról 60,8 %-ra nőtt, a Bizottság megállapítja, hogy a felhasználás visszaesése pusztán súlyosbította az uniós gazdasági ágazatot érő kárt. A kár fő oka a kínai behozatal volt, amely a figyelembe vett időszak során alacsony árakon, intenzíven tört be az uniós piacra.

| (263) | Emellett a Brazíliából érkező behozatal és az uniós gazdasági ágazat exportteljesítménye is hatással volt az uniós gazdasági ágazat helyzetére. Ezek a tényezők azonban csak nagyon korlátozott hatással voltak ágazatra, mivel a Brazíliából származó behozatal árai hasonlóak voltak a kínai behozatal áraihoz, de volumenük jóval kisebb volt. Az uniós gazdasági ágazat árainál jóval alacsonyabb árakon történő tömeges kínai behozatal a fő oka annak, hogy az uniós gazdasági ágazat elvesztette értékesítéseit, és nem tudta előállítási költségeivel összhangban emelni árait, ami miatt súlyos veszteségeket szenvedett. |
| --- | --- |

(263)

Emellett a Brazíliából érkező behozatal és az uniós gazdasági ágazat exportteljesítménye is hatással volt az uniós gazdasági ágazat helyzetére. Ezek a tényezők azonban csak nagyon korlátozott hatással voltak ágazatra, mivel a Brazíliából származó behozatal árai hasonlóak voltak a kínai behozatal áraihoz, de volumenük jóval kisebb volt. Az uniós gazdasági ágazat árainál jóval alacsonyabb árakon történő tömeges kínai behozatal a fő oka annak, hogy az uniós gazdasági ágazat elvesztette értékesítéseit, és nem tudta előállítási költségeivel összhangban emelni árait, ami miatt súlyos veszteségeket szenvedett.

| (264) | A Bizottság tehát megkülönböztette és elválasztotta az uniós gazdasági ágazat helyzetét befolyásoló összes ismert tényező hatásait a dömpingelt behozatal káros hatásaitól. |
| --- | --- |

(264)

A Bizottság tehát megkülönböztette és elválasztotta az uniós gazdasági ágazat helyzetét befolyásoló összes ismert tényező hatásait a dömpingelt behozatal káros hatásaitól.

| (265) | A fentiek alapján a Bizottság ebben a szakaszban arra a következtetésre jutott, hogy az érintett országból érkező dömpingelt behozatal jelentős kárt okozott az uniós gazdasági ágazatnak, és az egyéb tényezők – akár külön-külön, akár együttesen vizsgálva – nem gyengítették a jelentős kár és a dömpingelt behozatal közötti ok-okozati összefüggést. A termelés, a kapacitáskihasználás, az uniós piacon értékesített mennyiség, a piaci részesedés, a foglalkoztatás, a termelékenység, a termelési költség, a nyereségesség alakulása, továbbá a beruházások megtérülésének változása egyértelműen mutatja a kárt. |
| --- | --- |

(265)

A fentiek alapján a Bizottság ebben a szakaszban arra a következtetésre jutott, hogy az érintett országból érkező dömpingelt behozatal jelentős kárt okozott az uniós gazdasági ágazatnak, és az egyéb tényezők – akár külön-külön, akár együttesen vizsgálva – nem gyengítették a jelentős kár és a dömpingelt behozatal közötti ok-okozati összefüggést. A termelés, a kapacitáskihasználás, az uniós piacon értékesített mennyiség, a piaci részesedés, a foglalkoztatás, a termelékenység, a termelési költség, a nyereségesség alakulása, továbbá a beruházások megtérülésének változása egyértelműen mutatja a kárt.

6.   AZ INTÉZKEDÉSEK SZINTJE

AZ INTÉZKEDÉSEK SZINTJE

| (266) | A jelen ügyben a panaszosok azt állították, hogy az alaprendelet 7. cikkének (2a) bekezdése értelmében vett nyersanyagpiaci torzulások állnak fenn. Az intézkedések megfelelő szintjére vonatkozó értékelés elvégzéséhez a Bizottság először megállapította az alaprendelet 7. cikkének (2a) bekezdése értelmében – torzulások hiányában – az uniós gazdasági ágazatot ért kár megszüntetéséhez szükséges vám összegét. Ezt követően a Bizottság megvizsgálta, hogy az együttműködő exportáló gyártók dömpingkülönbözete magasabb lenne-e mint az alulértékesítési különbözetük (lásd a (275)–(281) preambulumbekezdést). |
| --- | --- |

(266)

A jelen ügyben a panaszosok azt állították, hogy az alaprendelet 7. cikkének (2a) bekezdése értelmében vett nyersanyagpiaci torzulások állnak fenn. Az intézkedések megfelelő szintjére vonatkozó értékelés elvégzéséhez a Bizottság először megállapította az alaprendelet 7. cikkének (2a) bekezdése értelmében – torzulások hiányában – az uniós gazdasági ágazatot ért kár megszüntetéséhez szükséges vám összegét. Ezt követően a Bizottság megvizsgálta, hogy az együttműködő exportáló gyártók dömpingkülönbözete magasabb lenne-e mint az alulértékesítési különbözetük (lásd a (275)–(281) preambulumbekezdést).

6.1.   Alulértékesítési különbözet

Alulértékesítési különbözet

| (267) | A kár megszűnne, ha az uniós gazdasági ágazat az alaprendelet 7. cikkének (2c) bekezdése és 7. cikkének (2d) bekezdése értelmében vett céláron történő értékesítés révén elérhetné a nyereségcélját. |
| --- | --- |

(267)

A kár megszűnne, ha az uniós gazdasági ágazat az alaprendelet 7. cikkének (2c) bekezdése és 7. cikkének (2d) bekezdése értelmében vett céláron történő értékesítés révén elérhetné a nyereségcélját.

| (268) | Az alaprendelet 7. cikkének (2c) bekezdésével összhangban a Bizottság a nyereségcél megállapítása során figyelembe vette: a vizsgált országból érkező behozatal megnövekedése előtti jövedelmezőséget, a költségek, a beruházások, a kutatás és fejlesztés (a továbbiakban: K+F) és az innováció teljes költségének fedezéséhez szükséges jövedelmezőséget, valamint azt a jövedelmezőséget, amelyre rendes versenykörülmények között számítani lehet. E haszonkulcs nem lehet alacsonyabb, mint 6 %. |
| --- | --- |

(268)

Az alaprendelet 7. cikkének (2c) bekezdésével összhangban a Bizottság a nyereségcél megállapítása során figyelembe vette: a vizsgált országból érkező behozatal megnövekedése előtti jövedelmezőséget, a költségek, a beruházások, a kutatás és fejlesztés (a továbbiakban: K+F) és az innováció teljes költségének fedezéséhez szükséges jövedelmezőséget, valamint azt a jövedelmezőséget, amelyre rendes versenykörülmények között számítani lehet. E haszonkulcs nem lehet alacsonyabb, mint 6 %.

| (269) | Első lépésként a Bizottság alapnyereséget állapított meg, amely rendes versenyfeltételek mellett fedezi a teljes költséget. Az uniós gazdasági ágazatot érő jelentős kár bekövetkezése előtt, 2017-ben és 2018-ban az uniós gazdasági ágazat súlyozott átlagos jövedelmezőségi rátája a forgalomra vetítve 9,7 % és 12,5 % között volt, amint azt a 11. táblázat mutatja. A Bizottság ebben a vizsgálatban ezt a haszonkulcsot tekintette az alapnyereségnek, amelyből rendes versenyfeltételek mellett fedezhető a teljes költség. |
| --- | --- |

(269)

Első lépésként a Bizottság alapnyereséget állapított meg, amely rendes versenyfeltételek mellett fedezi a teljes költséget. Az uniós gazdasági ágazatot érő jelentős kár bekövetkezése előtt, 2017-ben és 2018-ban az uniós gazdasági ágazat súlyozott átlagos jövedelmezőségi rátája a forgalomra vetítve 9,7 % és 12,5 % között volt, amint azt a 11. táblázat mutatja. A Bizottság ebben a vizsgálatban ezt a haszonkulcsot tekintette az alapnyereségnek, amelyből rendes versenyfeltételek mellett fedezhető a teljes költség.

| (270) | mivel az egyik uniós gyártó a vizsgálati időszakban nem gyártott jelentős mennyiségű kalcium-szilíciumot, költségeit a Bizottság a célár megállapítása szempontjából nem tekintette megbízhatónak és megfelelőnek. Mivel e gyártó értékesítéseit javarészt a 2019-ben előállított készletekből végezte, a Bizottság az említett év termelési költségét e vizsgálat szempontjából megfelelőnek tekintette. |
| --- | --- |

(270)

mivel az egyik uniós gyártó a vizsgálati időszakban nem gyártott jelentős mennyiségű kalcium-szilíciumot, költségeit a Bizottság a célár megállapítása szempontjából nem tekintette megbízhatónak és megfelelőnek. Mivel e gyártó értékesítéseit javarészt a 2019-ben előállított készletekből végezte, a Bizottság az említett év termelési költségét e vizsgálat szempontjából megfelelőnek tekintette.

| (271) | Ennek alapján a kárt nem okozó ár 1 650 és 1 750 EUR/tonna között van, amely a fent említett 9,7 % és 12,5 % közötti haszonkulcsnak az uniós gyártók súlyozott átlagos előállítási költségeire történő alkalmazásából adódik. |
| --- | --- |

(271)

Ennek alapján a kárt nem okozó ár 1 650 és 1 750 EUR/tonna között van, amely a fent említett 9,7 % és 12,5 % közötti haszonkulcsnak az uniós gyártók súlyozott átlagos előállítási költségeire történő alkalmazásából adódik.

| (272) | Az alaprendelet 7. cikkének (2d) bekezdésével összhangban a Bizottság végső lépésként megvizsgálta azon többoldalú környezetvédelmi megállapodásokból és azok jegyzőkönyveiből származó jövőbeni költségeket, amelyeknek az Unió részes fele, valamint az ILO-egyezményeknek az alaprendelet Ia. mellékletében felsorolt azon jegyzőkönyveiből származó jövőbeni költségeket, amelyek az intézkedésnek a 11. cikk (2) bekezdése szerinti alkalmazási időszakában az uniós gazdasági ágazatra hárulnak. Az ideiglenes szakaszban rendelkezésre álló bizonyítékok alapján a Bizottság megállapította, hogy e tekintetben nem merültek fel többletköltségek az uniós gazdasági ágazat számára. |
| --- | --- |

(272)

Az alaprendelet 7. cikkének (2d) bekezdésével összhangban a Bizottság végső lépésként megvizsgálta azon többoldalú környezetvédelmi megállapodásokból és azok jegyzőkönyveiből származó jövőbeni költségeket, amelyeknek az Unió részes fele, valamint az ILO-egyezményeknek az alaprendelet Ia. mellékletében felsorolt azon jegyzőkönyveiből származó jövőbeni költségeket, amelyek az intézkedésnek a 11. cikk (2) bekezdése szerinti alkalmazási időszakában az uniós gazdasági ágazatra hárulnak. Az ideiglenes szakaszban rendelkezésre álló bizonyítékok alapján a Bizottság megállapította, hogy e tekintetben nem merültek fel többletköltségek az uniós gazdasági ágazat számára.

| (273) | A Bizottság ezt követően az érintett országbeli együttműködő exportáló gyártóknak az alákínálás kiszámításához megállapított súlyozott átlagos importára, valamint az uniós gyártók által az uniós piacon a vizsgálati időszakban értékesített hasonló termék kárt nem okozó, súlyozott átlagos ára összehasonlításának alapján meghatározta az alulértékesítési különbözetet. A Bizottság az ebből az összehasonlításból kiadódó különbséget kifejezte a behozatalok CIF-alapon számított súlyozott átlagos értékének százalékaként. |
| --- | --- |

(273)

A Bizottság ezt követően az érintett országbeli együttműködő exportáló gyártóknak az alákínálás kiszámításához megállapított súlyozott átlagos importára, valamint az uniós gyártók által az uniós piacon a vizsgálati időszakban értékesített hasonló termék kárt nem okozó, súlyozott átlagos ára összehasonlításának alapján meghatározta az alulértékesítési különbözetet. A Bizottság az ebből az összehasonlításból kiadódó különbséget kifejezte a behozatalok CIF-alapon számított súlyozott átlagos értékének százalékaként.

| (274) | A kár megszüntetéséhez szükséges mérték az „egyéb együttműködő vállalatok” és a „minden más vállalat” esetében ugyanúgy kerül meghatározásra, mint az ezekre a vállalatokra vonatkozó dömpingkülönbözet (lásd a (168) preambulumbekezdést).







  Vállalat | Dömpingkülönbözet (%) | Alulértékesítési különbözet (%) |
| --- | --- | --- | --- |
| Ningxia Ketong New Material Technology Co. Ltd | 73,4 | 31,5 |
| Ningxia Shun Tai Smelting Co., Ltd | 132,8 | 43,3 |
| Shaanxi Shenghua Metallurgy-Chemical Co. Ltd | 85,9 | 32,8 |
| Minden más vállalat | 142,3 | 50,6 |

(274)

A kár megszüntetéséhez szükséges mérték az „egyéb együttműködő vállalatok” és a „minden más vállalat” esetében ugyanúgy kerül meghatározásra, mint az ezekre a vállalatokra vonatkozó dömpingkülönbözet (lásd a (168) preambulumbekezdést).

Vállalat

Dömpingkülönbözet (%)

Alulértékesítési különbözet (%)

Ningxia Ketong New Material Technology Co. Ltd

73,4

31,5

Ningxia Shun Tai Smelting Co., Ltd

132,8

43,3

Shaanxi Shenghua Metallurgy-Chemical Co. Ltd

85,9

32,8

Minden más vállalat

142,3

50,6

| (275) | mivel az így kiszámított alulértékesítési különbözet alacsonyabb volt, mint a dömpingkülönbözet, a Bizottság elvégezte az alaprendelet 7. cikke (2a) bekezdésében előírt vizsgálatot. |
| --- | --- |

(275)

mivel az így kiszámított alulértékesítési különbözet alacsonyabb volt, mint a dömpingkülönbözet, a Bizottság elvégezte az alaprendelet 7. cikke (2a) bekezdésében előírt vizsgálatot.

6.2.   Az uniós gazdasági ágazatot érő kár elhárításához elegendő különbözet vizsgálata

Az uniós gazdasági ágazatot érő kár elhárításához elegendő különbözet vizsgálata

6.2.1.   Nyersanyagpiaci torzulások

Nyersanyagpiaci torzulások

| (276) | A panaszos elegendő bizonyítékot szolgáltatott arra vonatkozóan, hogy az alaprendelet 7. cikke (2a) bekezdésének értelmében Kínában nyersanyagpiaci torzulások állnak fenn az érintett termék tekintetében. A panaszban szereplő bizonyítékok szerint az érintett termék előállítási költségének 20 %-át kitevő villamos energia Kínában kettős árképzési rendszer hatálya alá tartozik. Ezért az eljárás megindításáról szóló értesítésben foglaltaknak megfelelően és az alaprendelet 7. cikke (2a) bekezdésével összhangban a Bizottság által végzett vizsgálat kiterjedt a Kínában jelen lévő állítólagos torzulásokra, továbbá minden más olyan torzulásra, amely az alaprendelet 7. cikke (2a) bekezdésének hatálya alá tartozik. |
| --- | --- |

(276)

A panaszos elegendő bizonyítékot szolgáltatott arra vonatkozóan, hogy az alaprendelet 7. cikke (2a) bekezdésének értelmében Kínában nyersanyagpiaci torzulások állnak fenn az érintett termék tekintetében. A panaszban szereplő bizonyítékok szerint az érintett termék előállítási költségének 20 %-át kitevő villamos energia Kínában kettős árképzési rendszer hatálya alá tartozik. Ezért az eljárás megindításáról szóló értesítésben foglaltaknak megfelelően és az alaprendelet 7. cikke (2a) bekezdésével összhangban a Bizottság által végzett vizsgálat kiterjedt a Kínában jelen lévő állítólagos torzulásokra, továbbá minden más olyan torzulásra, amely az alaprendelet 7. cikke (2a) bekezdésének hatálya alá tartozik.

| (277) | A Bizottság először azonosította az egyes együttműködő exportáló gyártók által a gyártásban használt fő nyersanyagokat, ideértve az energiát. Fő nyersanyagoknak azok a nyersanyagok minősülnek, amelyek az érintett termék előállítási költségének legalább 17 %-át teszik ki. A Bizottság megállapította, hogy a villamos energia az egyetlen nyersanyag, amely az érintett termék előállítási költségének több mint 17 %-át teszi ki. |
| --- | --- |

(277)

A Bizottság először azonosította az egyes együttműködő exportáló gyártók által a gyártásban használt fő nyersanyagokat, ideértve az energiát. Fő nyersanyagoknak azok a nyersanyagok minősülnek, amelyek az érintett termék előállítási költségének legalább 17 %-át teszik ki. A Bizottság megállapította, hogy a villamos energia az egyetlen nyersanyag, amely az érintett termék előállítási költségének több mint 17 %-át teszi ki.

| (278) | A Bizottság ezt követően megvizsgálta, hogy a villamos energiát torzítja-e a kettős árképzési rendszer vagy bármely más, az alaprendelet 7. cikkének (2a) bekezdésében felsorolt intézkedés. E célból a Bizottság a panaszban szereplő információkat, valamint az együttműködő exportáló gyártók által szolgáltatott információkat használta fel. Amint azt a (21) preambulumbekezdés ismerteti, a Bizottság ezzel kapcsolatban kérdőívet küldött a kínai kormány részére. A kínai kormány erre a kérdőívre nem válaszolt. Ezt követően a Bizottság 2021. március 31-én kelt levelében tájékoztatta a kínai kormányt arról, hogy az alaprendelet 18. cikkével összhangban adott esetben azokat a tényeket kell majd figyelembe vennie, amelyek e tekintetben a rendelkezésére állnak. A kínai kormány erre a levélre sem válaszolt. |
| --- | --- |

(278)

A Bizottság ezt követően megvizsgálta, hogy a villamos energiát torzítja-e a kettős árképzési rendszer vagy bármely más, az alaprendelet 7. cikkének (2a) bekezdésében felsorolt intézkedés. E célból a Bizottság a panaszban szereplő információkat, valamint az együttműködő exportáló gyártók által szolgáltatott információkat használta fel. Amint azt a (21) preambulumbekezdés ismerteti, a Bizottság ezzel kapcsolatban kérdőívet küldött a kínai kormány részére. A kínai kormány erre a kérdőívre nem válaszolt. Ezt követően a Bizottság 2021. március 31-én kelt levelében tájékoztatta a kínai kormányt arról, hogy az alaprendelet 18. cikkével összhangban adott esetben azokat a tényeket kell majd figyelembe vennie, amelyek e tekintetben a rendelkezésére állnak. A kínai kormány erre a levélre sem válaszolt.

| (279) | A panaszos azt állította panaszában, hogy a villamos energia árát Kína északi tartományaiban kettős árképzési rendszer torzítja. Ennek az állításnak az alátámasztására a panasz tartalmazta a kalcium-szilícium legfontosabb exportőreinek székhelye szerinti, észak-kínai tartományok villamosenergia-árainak és az ugyanezen tartományokból exportált villamos energia exportárának összehasonlítását, ami azt igazolja, hogy az utóbbiak szisztematikusan jelentős mértékben magasabbak. |
| --- | --- |

(279)

A panaszos azt állította panaszában, hogy a villamos energia árát Kína északi tartományaiban kettős árképzési rendszer torzítja. Ennek az állításnak az alátámasztására a panasz tartalmazta a kalcium-szilícium legfontosabb exportőreinek székhelye szerinti, észak-kínai tartományok villamosenergia-árainak és az ugyanezen tartományokból exportált villamos energia exportárának összehasonlítását, ami azt igazolja, hogy az utóbbiak szisztematikusan jelentős mértékben magasabbak.

| (280) | A vizsgálat nem talált semmiféle bizonyítékot, amely azt támasztotta volna alá, hogy Kínában kettős árképzési rendszer vagy az alaprendelet 7. cikkének (2a) bekezdésében említett bármely más intézkedés lenne érvényben. Továbbá az együttműködő exportáló gyártók egyike sem a panaszban azonosított északi régiókban található. Az együttműködő exportáló gyártók közül kettő azt állította, hogy a saját tartományukban piaci áron vásároltak villamos energiát; egyikük bizonyítékot nyújtott be arra vonatkozóan, hogy a villamosenergia-árak az adott régióban a panaszban megjelöltnél jóval magasabbak. |
| --- | --- |

(280)

A vizsgálat nem talált semmiféle bizonyítékot, amely azt támasztotta volna alá, hogy Kínában kettős árképzési rendszer vagy az alaprendelet 7. cikkének (2a) bekezdésében említett bármely más intézkedés lenne érvényben. Továbbá az együttműködő exportáló gyártók egyike sem a panaszban azonosított északi régiókban található. Az együttműködő exportáló gyártók közül kettő azt állította, hogy a saját tartományukban piaci áron vásároltak villamos energiát; egyikük bizonyítékot nyújtott be arra vonatkozóan, hogy a villamosenergia-árak az adott régióban a panaszban megjelöltnél jóval magasabbak.

| (281) | A Bizottság ezért ideiglenesen arra a következtetésre jutott, hogy a vizsgálat e szakaszában rendelkezésre álló bizonyítékok és az ügy sajátos körülményei alapján a villamos energia nem volt kitéve az alaprendelet 7. cikkének (2a) bekezdése értelmében vett torzulásnak. |
| --- | --- |

(281)

A Bizottság ezért ideiglenesen arra a következtetésre jutott, hogy a vizsgálat e szakaszában rendelkezésre álló bizonyítékok és az ügy sajátos körülményei alapján a villamos energia nem volt kitéve az alaprendelet 7. cikkének (2a) bekezdése értelmében vett torzulásnak.

6.3.   Az intézkedések szintjére vonatkozó következtetés

Az intézkedések szintjére vonatkozó következtetés

| (282) | A fenti értékelést követően az ideiglenes dömpingellenes vámokat az alaprendelet 7. cikkének (2) bekezdésével összhangban az alábbiak szerint indokolt megállapítani:






  Vállalat | Ideiglenes dömpingellenes vám |
| --- | --- | --- |
| Ningxia Ketong New Material Technology Co. Ltd | 31,5  % |
| Ningxia Shun Tai Smelting Co., Ltd | 43,3  % |
| Shaanxi Shenghua Metallurgy-Chemical Co. Ltd | 32,8  % |
| Minden más vállalat | 50,6  % |

(282)

A fenti értékelést követően az ideiglenes dömpingellenes vámokat az alaprendelet 7. cikkének (2) bekezdésével összhangban az alábbiak szerint indokolt megállapítani:

Vállalat

Ideiglenes dömpingellenes vám

Ningxia Ketong New Material Technology Co. Ltd

31,5  %

Ningxia Shun Tai Smelting Co., Ltd

43,3  %

Shaanxi Shenghua Metallurgy-Chemical Co. Ltd

32,8  %

Minden más vállalat

50,6  %

7.   UNIÓS ÉRDEK

UNIÓS ÉRDEK

| (283) | Miután az alaprendelet 7. cikke (2) bekezdésének alkalmazása mellett döntött, a Bizottság az alaprendelet 21. cikkével összhangban megvizsgálta, hogy a kárt okozó dömping megállapítása ellenére egyértelműen kijelenthető-e, hogy a jelen ügyben az intézkedések elfogadása nem szolgálja az Unió érdekét. Az uniós érdek meghatározása az összes érintett érdek értékelésén alapult, beleértve az uniós gazdasági ágazat, az importőrök és a felhasználók (például a bélelthuzal-gyártók és az acélipar) érdekeit. |
| --- | --- |

(283)

Miután az alaprendelet 7. cikke (2) bekezdésének alkalmazása mellett döntött, a Bizottság az alaprendelet 21. cikkével összhangban megvizsgálta, hogy a kárt okozó dömping megállapítása ellenére egyértelműen kijelenthető-e, hogy a jelen ügyben az intézkedések elfogadása nem szolgálja az Unió érdekét. Az uniós érdek meghatározása az összes érintett érdek értékelésén alapult, beleértve az uniós gazdasági ágazat, az importőrök és a felhasználók (például a bélelthuzal-gyártók és az acélipar) érdekeit.

7.1.   Az uniós gazdasági ágazat érdeke

Az uniós gazdasági ágazat érdeke

| (284) | Jelen vizsgálatban az uniós gazdasági ágazat az uniós termelés 100 %-át képviseli. 2019-ben számos tényező – ideértve többek között az alacsony áron történő kínai behozatal egyre nagyobb térnyerését – nehéz piaci körülményeket teremtett, és ez a helyzet 2020-ban tovább romlott a behozatal további térnyerése és a felhasználásának visszaesése miatt, mely utóbbit részben a Covid19-világjárvány okozta. Az uniós gazdasági ágazat termelése, értékesítési volumene, foglalkoztatása és nyereségessége jelentősen visszaesett. |
| --- | --- |

(284)

Jelen vizsgálatban az uniós gazdasági ágazat az uniós termelés 100 %-át képviseli. 2019-ben számos tényező – ideértve többek között az alacsony áron történő kínai behozatal egyre nagyobb térnyerését – nehéz piaci körülményeket teremtett, és ez a helyzet 2020-ban tovább romlott a behozatal további térnyerése és a felhasználásának visszaesése miatt, mely utóbbit részben a Covid19-világjárvány okozta. Az uniós gazdasági ágazat termelése, értékesítési volumene, foglalkoztatása és nyereségessége jelentősen visszaesett.

| (285) | A Ferropem, a legnagyobb uniós gyártó kénytelen volt egy szerkezetátalakítási terv végrehajtását megkezdeni, amely magában foglalta a Chateau Feuillet-i telephely (a kalcium-szilícium-gyártást végző fő telephely) esetleges bezárását is. A kínai behozatalra vonatkozó intézkedések bevezetése lehetővé tenné a Ferropem számára, hogy egy másik uniós telephelyen újra megkezdje a kalcium-szilícium gyártását. A Chateau Feuillet-i telephelyen a foglalkoztatás szintje mintegy 250 teljes munkaidős egyenérték volt, amelynek jelentős része a kalcium-szilíciumhoz kapcsolódott a figyelembe vett időszakban. |
| --- | --- |

(285)

A Ferropem, a legnagyobb uniós gyártó kénytelen volt egy szerkezetátalakítási terv végrehajtását megkezdeni, amely magában foglalta a Chateau Feuillet-i telephely (a kalcium-szilícium-gyártást végző fő telephely) esetleges bezárását is. A kínai behozatalra vonatkozó intézkedések bevezetése lehetővé tenné a Ferropem számára, hogy egy másik uniós telephelyen újra megkezdje a kalcium-szilícium gyártását. A Chateau Feuillet-i telephelyen a foglalkoztatás szintje mintegy 250 teljes munkaidős egyenérték volt, amelynek jelentős része a kalcium-szilíciumhoz kapcsolódott a figyelembe vett időszakban.

| (286) | Az intézkedések mindkét uniós gyártó számára javítanák a piaci feltételeket, mivel segítenék őket az elveszített piaci részesedés visszaszerzésében, és ha a kínai importárak a dömpingellenes vámok miatt magasabbak lennének, megszűnne az árnyomás. Az intézkedések a Ferropem szerkezetátalakítási tervének végrehajtását is megkönnyítenék. |
| --- | --- |

(286)

Az intézkedések mindkét uniós gyártó számára javítanák a piaci feltételeket, mivel segítenék őket az elveszített piaci részesedés visszaszerzésében, és ha a kínai importárak a dömpingellenes vámok miatt magasabbak lennének, megszűnne az árnyomás. Az intézkedések a Ferropem szerkezetátalakítási tervének végrehajtását is megkönnyítenék.

| (287) | Az intézkedések bevezetésének elmaradása veszélybe sodorná az uniós gazdasági ágazatot, mivel ha továbbra is fennállna a 2019. és 2020. évi fenntarthatatlan piaci helyzet, az a kalcium-szilícium jövőbeni uniós termelését veszélyeztetné. |
| --- | --- |

(287)

Az intézkedések bevezetésének elmaradása veszélybe sodorná az uniós gazdasági ágazatot, mivel ha továbbra is fennállna a 2019. és 2020. évi fenntarthatatlan piaci helyzet, az a kalcium-szilícium jövőbeni uniós termelését veszélyeztetné.

| (288) | Ezenkívül az egyéb ferroötvözetek gyártásának jövedelmezősége – vagy akár létezése is – veszélybe kerülne, amennyiben e termékek előállításhoz ugyanazokat a létesítményeket használják, mint a kalcium-szilícium előállításához. Ennek az az oka, hogy azoknak telephelyeknek, ahol ferroötvözetek előállítása zajlik, a jövedelmezőség érdekében az állandó költségeket az alacsonyabb termelési egységköltségeken kell elosztaniuk. |
| --- | --- |

(288)

Ezenkívül az egyéb ferroötvözetek gyártásának jövedelmezősége – vagy akár létezése is – veszélybe kerülne, amennyiben e termékek előállításhoz ugyanazokat a létesítményeket használják, mint a kalcium-szilícium előállításához. Ennek az az oka, hogy azoknak telephelyeknek, ahol ferroötvözetek előállítása zajlik, a jövedelmezőség érdekében az állandó költségeket az alacsonyabb termelési egységköltségeken kell elosztaniuk.

| (289) | Egyértelmű, hogy az intézkedések bevezetése mind a kalcium-szilícium-ágazat, mind pedig a tágabb ferroötvözet-ágazat érdekeit szolgálná. |
| --- | --- |

(289)

Egyértelmű, hogy az intézkedések bevezetése mind a kalcium-szilícium-ágazat, mind pedig a tágabb ferroötvözet-ágazat érdekeit szolgálná.

7.2.   A független importőrök és a bélelthuzal-gyártók érdeke

A független importőrök és a bélelthuzal-gyártók érdeke

| (290) | A vizsgálat kimutatta, hogy az összes országból importált termékek túlnyomó többsége por vagy tömb formájú volt, és rendes körülmények között azokat bélelthuzal-termékekké alakították át az Unióban, még mielőtt a legnagyobb végfelhasználói ágazat, az acélipar felé értékesítették volna. Ezért a bélelt huzalok gyártóinak érdekeit itt az importőrökéivel együtt vizsgáljuk. |
| --- | --- |

(290)

A vizsgálat kimutatta, hogy az összes országból importált termékek túlnyomó többsége por vagy tömb formájú volt, és rendes körülmények között azokat bélelthuzal-termékekké alakították át az Unióban, még mielőtt a legnagyobb végfelhasználói ágazat, az acélipar felé értékesítették volna. Ezért a bélelt huzalok gyártóinak érdekeit itt az importőrökéivel együtt vizsgáljuk.

| (291) | A fentieknek megfelelően miután a Bizottság úgy döntött, hogy nem alkalmaz mintavételt, két importőr visszaküldte kitöltött kérdőívét. Ez a két importőr a franciaországi Affival SAS és a németországi Coftech G.m.b.H. volt. Egy másik bélelthuzal-gyártó, a szlovéniai Filo D.o.o. a felhasználók számára összeállított kérdőív benyújtásával vett részt az együttműködésben, mivel a vállalat maga nem végez közvetlen importot. |
| --- | --- |

(291)

A fentieknek megfelelően miután a Bizottság úgy döntött, hogy nem alkalmaz mintavételt, két importőr visszaküldte kitöltött kérdőívét. Ez a két importőr a franciaországi Affival SAS és a németországi Coftech G.m.b.H. volt. Egy másik bélelthuzal-gyártó, a szlovéniai Filo D.o.o. a felhasználók számára összeállított kérdőív benyújtásával vett részt az együttműködésben, mivel a vállalat maga nem végez közvetlen importot.

| (292) | A vizsgálat kimutatta, hogy a bélelthuzal-gyártók más termékeket is gyártanak bélelt huzalok formájában. A fent említett együttműködő vállalkozások esetében a kalcium-szilíciumot tartalmazó termékek forgalma a teljes forgalomhoz képest a 10 % alatti és az 50 %-ot csaknem elérő szint között mozgott. |
| --- | --- |

(292)

A vizsgálat kimutatta, hogy a bélelthuzal-gyártók más termékeket is gyártanak bélelt huzalok formájában. A fent említett együttműködő vállalkozások esetében a kalcium-szilíciumot tartalmazó termékek forgalma a teljes forgalomhoz képest a 10 % alatti és az 50 %-ot csaknem elérő szint között mozgott.

| (293) | A béleltvezeték-gyártók a kalcium-szilíciumot az érintett országból, más harmadik országokból és az uniós gazdasági ágazatból szerzik be. Fő aggályuk az volt, hogy a kínai behozatalra vonatkozó intézkedések megzavarnák a kalcium-szilícium uniós piacát, és esetlegesen korlátoznák az egyik fő beszerzési forrásukból származó behozatalt. |
| --- | --- |

(293)

A béleltvezeték-gyártók a kalcium-szilíciumot az érintett országból, más harmadik országokból és az uniós gazdasági ágazatból szerzik be. Fő aggályuk az volt, hogy a kínai behozatalra vonatkozó intézkedések megzavarnák a kalcium-szilícium uniós piacát, és esetlegesen korlátoznák az egyik fő beszerzési forrásukból származó behozatalt.

| (294) | A Bizottság azonban emlékeztet arra, hogy a világban más beszerzési források is léteznek (a figyelembe vett időszakban elsősorban Brazília és Argentína), és az intézkedések célja a tisztességes verseny helyreállítása az uniós piacon, az adott piac valamennyi szereplője javára. Az intézkedések bevezetésének elmaradása adott esetben veszélyeztetné a két uniós gyártó kalcium-szilícium-ellátását, ami a kalcium-szilícium ellátási láncának valamennyi résztvevőjét hátrányosan érintené. |
| --- | --- |

(294)

A Bizottság azonban emlékeztet arra, hogy a világban más beszerzési források is léteznek (a figyelembe vett időszakban elsősorban Brazília és Argentína), és az intézkedések célja a tisztességes verseny helyreállítása az uniós piacon, az adott piac valamennyi szereplője javára. Az intézkedések bevezetésének elmaradása adott esetben veszélyeztetné a két uniós gyártó kalcium-szilícium-ellátását, ami a kalcium-szilícium ellátási láncának valamennyi résztvevőjét hátrányosan érintené.

7.3.   A végfelhasználók érdeke

A végfelhasználók érdeke

| (295) | A panaszban szereplő információkból kitűnik, hogy a fő felhasználó ágazat az acélágazat. A kalcium-szilíciumot azonban öntödékben és a vegyiparban is használják. |
| --- | --- |

(295)

A panaszban szereplő információkból kitűnik, hogy a fő felhasználó ágazat az acélágazat. A kalcium-szilíciumot azonban öntödékben és a vegyiparban is használják.

| (296) | A kérdőívet csak egy acélgyártó, az AFV Acciaierie Beltrame S.p.A. töltötte ki. Emellett az Eurofer és a Német Acélszövetség (Wirtschaftsvereinigung Stahl) terjesztett elő a vizsgálat szempontjából releváns észrevételeket. |
| --- | --- |

(296)

A kérdőívet csak egy acélgyártó, az AFV Acciaierie Beltrame S.p.A. töltötte ki. Emellett az Eurofer és a Német Acélszövetség (Wirtschaftsvereinigung Stahl) terjesztett elő a vizsgálat szempontjából releváns észrevételeket.

| (297) | Az Eurofer és a Német Acélszövetség előadta, hogy a dömpingellenes vámok kivetése nem szolgálja az Unió érdekeit, és hogy a dömpingellenes intézkedések bevezetése gazdaságilag nem indokolt. Fő aggályuk az acélágazat ellátásával állt kapcsolatban. Előadták, hogy az uniós gazdasági ágazat a látszólagos uniós felhasználás 42 %-ánál nagyobb mértékű ellátás soha nem végzett. |
| --- | --- |

(297)

Az Eurofer és a Német Acélszövetség előadta, hogy a dömpingellenes vámok kivetése nem szolgálja az Unió érdekeit, és hogy a dömpingellenes intézkedések bevezetése gazdaságilag nem indokolt. Fő aggályuk az acélágazat ellátásával állt kapcsolatban. Előadták, hogy az uniós gazdasági ágazat a látszólagos uniós felhasználás 42 %-ánál nagyobb mértékű ellátás soha nem végzett.

| (298) | Emellett azt állították, hogy az egyik uniós gyártó által közzétett kapacitásadatok azt mutatják, hogy a szabad kapacitás korlátozott. Ezért erősen kérdéses, hogy az uniós gazdasági ágazat képes lenne-e ellátni a felhasználókat abban az esetben, ha dömpingellenes vámot vetnének ki a kínai behozatalra. |
| --- | --- |

(298)

Emellett azt állították, hogy az egyik uniós gyártó által közzétett kapacitásadatok azt mutatják, hogy a szabad kapacitás korlátozott. Ezért erősen kérdéses, hogy az uniós gazdasági ágazat képes lenne-e ellátni a felhasználókat abban az esetben, ha dömpingellenes vámot vetnének ki a kínai behozatalra.

| (299) | Az Eurofer és a Német Acélszövetség továbbá azzal érvelt, hogy nincs olyan alternatív forrás, amely helyettesíthetné a kínai volumeneket, és hogy az Unióban a Kínából érkező behozatalra már vetettek ki vámot. |
| --- | --- |

(299)

Az Eurofer és a Német Acélszövetség továbbá azzal érvelt, hogy nincs olyan alternatív forrás, amely helyettesíthetné a kínai volumeneket, és hogy az Unióban a Kínából érkező behozatalra már vetettek ki vámot.

| (300) | Ezzel kapcsolatban tekintetben az uniós gazdasági ágazat előadta, hogy nem kérdőjelezi meg azt, hogy teret kell biztosítani a különböző beszerzési forrásoknak, amennyiben az ilyen behozatal tisztességes áron történik. Jelenleg azonban a Kínából származó behozatal az uniós termelést veszélyeztető, káros szinten zajlik. |
| --- | --- |

(300)

Ezzel kapcsolatban tekintetben az uniós gazdasági ágazat előadta, hogy nem kérdőjelezi meg azt, hogy teret kell biztosítani a különböző beszerzési forrásoknak, amennyiben az ilyen behozatal tisztességes áron történik. Jelenleg azonban a Kínából származó behozatal az uniós termelést veszélyeztető, káros szinten zajlik.

| (301) | A beszerzési források tekintetében a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy jelenleg több beszerzési forrás létezik, többek között az uniós gyártók, amelyek bőséges szabad kapacitással rendelkeznek, valamint a Kínából, Brazíliából és Argentínából származó behozatal. Az Uniónak azonban nem áll érdekében az, hogy a dömpingelt kínai behozatal számára lehetővé tegye, hogy az továbbra is veszélyeztesse az uniós kalcium-szilícium-ágazat létét, amely hagyományosan az uniós piac jelentős részét ellátja. Egyértelmű, hogy az intézkedések hiányában ellátási problémák keletkeznének az acéliparban, mivel az Unióban adott esetben már nincs lehetőség a termelésre. |
| --- | --- |

(301)

A beszerzési források tekintetében a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy jelenleg több beszerzési forrás létezik, többek között az uniós gyártók, amelyek bőséges szabad kapacitással rendelkeznek, valamint a Kínából, Brazíliából és Argentínából származó behozatal. Az Uniónak azonban nem áll érdekében az, hogy a dömpingelt kínai behozatal számára lehetővé tegye, hogy az továbbra is veszélyeztesse az uniós kalcium-szilícium-ágazat létét, amely hagyományosan az uniós piac jelentős részét ellátja. Egyértelmű, hogy az intézkedések hiányában ellátási problémák keletkeznének az acéliparban, mivel az Unióban adott esetben már nincs lehetőség a termelésre.

| (302) | A Bizottság azt is megvizsgálta, hogy bevezetésük esetén az intézkedések várhatóan milyen pénzügyi hatást gyakorolnának az acélágazatra. A panaszos szerint a tisztességes piaci viszonyok helyreállítása nem járna aránytalan költségekkel a downstream ágazatra nézve. Az AFV Acciaierie Beltrame S.p.A. válaszában szereplő információk azt mutatták, hogy a kalcium-szilícium beszerzési költségei a vállalat költségeinek igen kis részét (kevesebb mint 0,5 %-át) teszik ki. Emiatt az acélágazatot érintő intézkedések bevezetése elhanyagolható pénzügyi hatást gyakorol majd az ágazatra. |
| --- | --- |

(302)

A Bizottság azt is megvizsgálta, hogy bevezetésük esetén az intézkedések várhatóan milyen pénzügyi hatást gyakorolnának az acélágazatra. A panaszos szerint a tisztességes piaci viszonyok helyreállítása nem járna aránytalan költségekkel a downstream ágazatra nézve. Az AFV Acciaierie Beltrame S.p.A. válaszában szereplő információk azt mutatták, hogy a kalcium-szilícium beszerzési költségei a vállalat költségeinek igen kis részét (kevesebb mint 0,5 %-át) teszik ki. Emiatt az acélágazatot érintő intézkedések bevezetése elhanyagolható pénzügyi hatást gyakorol majd az ágazatra.

7.4.   Az uniós érdekre vonatkozó következtetés

Az uniós érdekre vonatkozó következtetés

| (303) | A fentiek alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy nem állnak fenn olyan kényszerítő okok, amelyek alapján a kalcium-szilícium érintett országból érkező behozatalára vonatkozó intézkedések bevezetése a vizsgálat e szakaszában nem szolgálja az Unió érdekét. |
| --- | --- |

(303)

A fentiek alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy nem állnak fenn olyan kényszerítő okok, amelyek alapján a kalcium-szilícium érintett országból érkező behozatalára vonatkozó intézkedések bevezetése a vizsgálat e szakaszában nem szolgálja az Unió érdekét.

8.   IDEIGLENES DÖMPINGELLENES INTÉZKEDÉSEK

IDEIGLENES DÖMPINGELLENES INTÉZKEDÉSEK

| (304) | A Bizottságnak a dömpinggel, a kárral, az ok-okozati összefüggéssel és az uniós érdekkel kapcsolatos előzetes következtetései alapján helyénvaló ideiglenes intézkedéseket bevezetni annak megakadályozása érdekében, hogy a dömpingelt behozatal további kárt okozzon az uniós gazdasági ágazatnak. |
| --- | --- |

(304)

A Bizottságnak a dömpinggel, a kárral, az ok-okozati összefüggéssel és az uniós érdekkel kapcsolatos előzetes következtetései alapján helyénvaló ideiglenes intézkedéseket bevezetni annak megakadályozása érdekében, hogy a dömpingelt behozatal további kárt okozzon az uniós gazdasági ágazatnak.

| (305) | Az érintett országból kalcium-szilícium behozatalát illetően ideiglenes dömpingellenes intézkedéseket kell bevezetni az alaprendelet 7. cikkének (2) bekezdésében foglalt alacsonyabb vám szabályának megfelelően. A Bizottság a (275) preambulumbekezdésben ismertettetek szerint összehasonlította az alulértékesítési különbözeteket és a dömpingkülönbözeteket. A vám összegét a Bizottság a dömping- és az alulértékesítési különbözet közül az alacsonyabb szintjén rögzítette. |
| --- | --- |

(305)

Az érintett országból kalcium-szilícium behozatalát illetően ideiglenes dömpingellenes intézkedéseket kell bevezetni az alaprendelet 7. cikkének (2) bekezdésében foglalt alacsonyabb vám szabályának megfelelően. A Bizottság a (275) preambulumbekezdésben ismertettetek szerint összehasonlította az alulértékesítési különbözeteket és a dömpingkülönbözeteket. A vám összegét a Bizottság a dömping- és az alulértékesítési különbözet közül az alacsonyabb szintjén rögzítette.

| (306) | A fentiek alapján az ideiglenes dömpingellenes vámtételek a vámfizetés nélküli, uniós határparitáson számított CIF-ár százalékában kifejezve a következők:







  Ország | Vállalat | Ideiglenes dömpingellenes vám |
| --- | --- | --- | --- |
| Kína | Ningxia Ketong New Material Technology Co. Ltd | 31,5  % |
| Kína | Ningxia Shun Tai Smelting Co., Ltd | 43,3  % |
| Kína | Shaanxi Shenghua Metallurgy-Chemical Co. Ltd | 32,8  % |
| Kína | Minden más vállalat | 50,6  % |

(306)

A fentiek alapján az ideiglenes dömpingellenes vámtételek a vámfizetés nélküli, uniós határparitáson számított CIF-ár százalékában kifejezve a következők:

Ország

Vállalat

Ideiglenes dömpingellenes vám

Kína

Ningxia Ketong New Material Technology Co. Ltd

31,5  %

Kína

Ningxia Shun Tai Smelting Co., Ltd

43,3  %

Kína

Shaanxi Shenghua Metallurgy-Chemical Co. Ltd

32,8  %

Kína

Minden más vállalat

50,6  %

| (307) | Az e rendeletben az egyes meghatározott vállalatok esetében megállapított egyedi dömpingellenes vámtételek a vizsgálat ténymegállapításain alapulnak. Így ezek az értékek az e vizsgálat során az említett vállalatok tekintetében feltárt helyzetet tükrözik. Ezek a vámtételek kizárólag az érintett országból származó és a megnevezett jogalanyok által gyártott érintett termék behozatalára vonatkoznak. Az e rendelet rendelkező részében kifejezetten meg nem jelölt vállalatok – köztük a kifejezetten megjelölt vállalatokkal kapcsolatban álló vállalatok – által gyártott érintett termék behozatalaira a „minden más vállalatra” vonatkozó vámtételt kell alkalmazni. E vállalatok esetében az egyedi dömpingellenes vámtételek nem alkalmazhatók. |
| --- | --- |

(307)

Az e rendeletben az egyes meghatározott vállalatok esetében megállapított egyedi dömpingellenes vámtételek a vizsgálat ténymegállapításain alapulnak. Így ezek az értékek az e vizsgálat során az említett vállalatok tekintetében feltárt helyzetet tükrözik. Ezek a vámtételek kizárólag az érintett országból származó és a megnevezett jogalanyok által gyártott érintett termék behozatalára vonatkoznak. Az e rendelet rendelkező részében kifejezetten meg nem jelölt vállalatok – köztük a kifejezetten megjelölt vállalatokkal kapcsolatban álló vállalatok – által gyártott érintett termék behozatalaira a „minden más vállalatra” vonatkozó vámtételt kell alkalmazni. E vállalatok esetében az egyedi dömpingellenes vámtételek nem alkalmazhatók.

| (308) | A dömpingellenes vámok megfelelő érvényesítése érdekében a „minden más vállalatra” megállapított dömpingellenes vám nemcsak az e vizsgálatban nem együttműködő exportáló gyártókra alkalmazandó, hanem azokra a gyártókra is, amelyek a vizsgálati időszak alatt nem exportáltak az Unióba. |
| --- | --- |

(308)

A dömpingellenes vámok megfelelő érvényesítése érdekében a „minden más vállalatra” megállapított dömpingellenes vám nemcsak az e vizsgálatban nem együttműködő exportáló gyártókra alkalmazandó, hanem azokra a gyártókra is, amelyek a vizsgálati időszak alatt nem exportáltak az Unióba.

| (309) | A vámtételek közötti különbségből adódó, az intézkedések kijátszásával kapcsolatos kockázat lehető legkisebbre csökkentése érdekében különleges intézkedésekkel szükséges biztosítani az egyedi dömpingellenes vámok alkalmazását. A vállalatoknak, amelyekre egyedi dömpingellenes vámok vonatkoznak, a tagállamok vámhatóságai felé érvényes kereskedelmi számlát kell bemutatniuk. A számlának meg kell felelnie az e rendelet 1. cikkének (3) bekezdésében meghatározott követelményeknek. Amennyiben a behozatalt nem kíséri ilyen számla, akkor a „minden más vállalatra” megállapított dömpingellenes vám alkalmazandó. |
| --- | --- |

(309)

A vámtételek közötti különbségből adódó, az intézkedések kijátszásával kapcsolatos kockázat lehető legkisebbre csökkentése érdekében különleges intézkedésekkel szükséges biztosítani az egyedi dömpingellenes vámok alkalmazását. A vállalatoknak, amelyekre egyedi dömpingellenes vámok vonatkoznak, a tagállamok vámhatóságai felé érvényes kereskedelmi számlát kell bemutatniuk. A számlának meg kell felelnie az e rendelet 1. cikkének (3) bekezdésében meghatározott követelményeknek. Amennyiben a behozatalt nem kíséri ilyen számla, akkor a „minden más vállalatra” megállapított dömpingellenes vám alkalmazandó.

| (310) | Bár a számla bemutatása szükséges ahhoz, hogy a tagállamok vámhatóságai egyedi dömpingellenes vámtételeket alkalmazhassanak a behozatalokra, nem a számla jelenti az egyetlen olyan elemet, amelyet a vámhatóságoknak figyelembe kell venniük. Ugyanis, még ha a bemutatott számla teljesíti is az e rendelet 1. cikkének (3) bekezdésében előírt összes követelményt, a tagállamok vámhatóságainak akkor is el kell végezniük a szokásos ellenőrzéseket, és – minden más esethez hasonlóan – további dokumentumokat (fuvarokmányokat stb.) is bekérhetnek a nyilatkozatban foglalt adatok pontosságának ellenőrzése céljából, valamint annak érdekében, hogy az alacsonyabb vámtétel alkalmazása a vámjognak megfelelően indokolt legyen. |
| --- | --- |

(310)

Bár a számla bemutatása szükséges ahhoz, hogy a tagállamok vámhatóságai egyedi dömpingellenes vámtételeket alkalmazhassanak a behozatalokra, nem a számla jelenti az egyetlen olyan elemet, amelyet a vámhatóságoknak figyelembe kell venniük. Ugyanis, még ha a bemutatott számla teljesíti is az e rendelet 1. cikkének (3) bekezdésében előírt összes követelményt, a tagállamok vámhatóságainak akkor is el kell végezniük a szokásos ellenőrzéseket, és – minden más esethez hasonlóan – további dokumentumokat (fuvarokmányokat stb.) is bekérhetnek a nyilatkozatban foglalt adatok pontosságának ellenőrzése céljából, valamint annak érdekében, hogy az alacsonyabb vámtétel alkalmazása a vámjognak megfelelően indokolt legyen.

| (311) | Amennyiben az érintett dömpingellenes intézkedések bevezetését követően az alacsonyabb egyedi vámtételekben részesülő vállalatok kivitelének volumene jelentősen megnő, ez a növekedés önmagában is az alaprendelet 13. cikkének (1) bekezdése szerinti, a kereskedelem szerkezetében az intézkedések bevezetése nyomán bekövetkezett változásnak tekinthető. Ilyen körülmények között, és amennyiben a feltételek teljesülnek, a kijátszások feltárására vizsgálatot lehet indítani. E vizsgálat többek között irányulhat annak megállapítására, hogy szükség van-e az egyedi vámtételek eltörlésére és ebből következően országos vám kivetésére. |
| --- | --- |

(311)

Amennyiben az érintett dömpingellenes intézkedések bevezetését követően az alacsonyabb egyedi vámtételekben részesülő vállalatok kivitelének volumene jelentősen megnő, ez a növekedés önmagában is az alaprendelet 13. cikkének (1) bekezdése szerinti, a kereskedelem szerkezetében az intézkedések bevezetése nyomán bekövetkezett változásnak tekinthető. Ilyen körülmények között, és amennyiben a feltételek teljesülnek, a kijátszások feltárására vizsgálatot lehet indítani. E vizsgálat többek között irányulhat annak megállapítására, hogy szükség van-e az egyedi vámtételek eltörlésére és ebből következően országos vám kivetésére.

9.   TÁJÉKOZTATÁS AZ ELJÁRÁS IDEIGLENES SZAKASZÁBAN

TÁJÉKOZTATÁS AZ ELJÁRÁS IDEIGLENES SZAKASZÁBAN

| (312) | A Bizottság az alaprendelet 19a. cikkével összhangban tájékoztatta az érdekelt feleket az ideiglenes vámok tervezett kivetéséről. A Bizottság ezt a tájékoztatást a Kereskedelmi Főigazgatóság internetes honlapján keresztül a nyilvánosság számára is hozzáférhetővé tette. Az érdekelt felek három munkanapot kaptak arra, hogy a kifejezetten nekik megküldött számítások pontosságával kapcsolatban írásban észrevételeket tegyenek. |
| --- | --- |

(312)

A Bizottság az alaprendelet 19a. cikkével összhangban tájékoztatta az érdekelt feleket az ideiglenes vámok tervezett kivetéséről. A Bizottság ezt a tájékoztatást a Kereskedelmi Főigazgatóság internetes honlapján keresztül a nyilvánosság számára is hozzáférhetővé tette. Az érdekelt felek három munkanapot kaptak arra, hogy a kifejezetten nekik megküldött számítások pontosságával kapcsolatban írásban észrevételeket tegyenek.

| (313) | A számítások pontosságával kapcsolatban nem érkezett észrevétel. |
| --- | --- |

(313)

A számítások pontosságával kapcsolatban nem érkezett észrevétel.

10.   ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK

ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK

| (314) | A megfelelő ügyintézés érdekében a Bizottság fel fogja kérni az érdekelt feleket, hogy a megadott határidőn belül nyújtsák be írásbeli észrevételeiket, és/vagy kérjék a Bizottság és/vagy a kereskedelmi ügyekben eljáró meghallgató tisztviselő előtti meghallgatásukat. |
| --- | --- |

(314)

A megfelelő ügyintézés érdekében a Bizottság fel fogja kérni az érdekelt feleket, hogy a megadott határidőn belül nyújtsák be írásbeli észrevételeiket, és/vagy kérjék a Bizottság és/vagy a kereskedelmi ügyekben eljáró meghallgató tisztviselő előtti meghallgatásukat.

| (315) | Az ideiglenes vámok kivetésével kapcsolatos ténymegállapítások ideiglenesek, és a vizsgálat végleges szakaszában módosíthatók, |
| --- | --- |

(315)

Az ideiglenes vámok kivetésével kapcsolatos ténymegállapítások ideiglenesek, és a vizsgálat végleges szakaszában módosíthatók,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

(1)   A Bizottság ideiglenes dömpingellenes vámot vet ki a Kínai Népköztársaságból származó, jelenleg az ex 7202 99 80 és ex 2850 00 60 KN-kódok (TARIC-kódok: 7202998030 és 2850006091) alá tartozó kalcium-szilícium behozatalára.

(2)   Az (1) bekezdésben meghatározott és az alábbiakban felsorolt vállalatok által gyártott termékre vonatkozó, a vámfizetés előtti, uniós határparitáson számított nettó árra alkalmazandó ideiglenes dömpingellenes vámtételek a következők:

| Ország | Vállalat | Ideiglenes dömpingellenes vám | TARIC-kiegészítő kód |
| --- | --- | --- | --- |
| Kína | Ningxia Ketong New Material Technology Co. Ltd, Hongguozi Ipari Övezet, Huinong körzet, Shizuishan város, Ningxia tartomány | 31,5  % | C721 |
| Kína | Ningxia Shun Tai Smelting Co., Ltd, Zhongwei Ipari Park, Zhongwei város, Ningxia tartomány | 43,3  % | C722 |
| Kína | Shaanxi Shenghua Metallurgy-Chemical Co. Ltd, Yangxian Eco Ipari Park, Hanzhong város, Shaanxi tartomány | 32,8  % | C723 |
| Kína | Minden más vállalat | 50,6  % | C999 |

Ország

Vállalat

Ideiglenes dömpingellenes vám

TARIC-kiegészítő kód

Kína

Ningxia Ketong New Material Technology Co. Ltd, Hongguozi Ipari Övezet, Huinong körzet, Shizuishan város, Ningxia tartomány

31,5  %

C721

Kína

Ningxia Shun Tai Smelting Co., Ltd, Zhongwei Ipari Park, Zhongwei város, Ningxia tartomány

43,3  %

C722

Kína

Shaanxi Shenghua Metallurgy-Chemical Co. Ltd, Yangxian Eco Ipari Park, Hanzhong város, Shaanxi tartomány

32,8  %

C723

Kína

Minden más vállalat

50,6  %

C999

(3)   A (2) bekezdésben megjelölt vállalatok esetében meghatározott egyedi vámtételek alkalmazásának feltétele olyan érvényes kereskedelmi számla bemutatása a tagállamok vámhatóságainak, amelyen szerepel a számlát kibocsátó vállalat név és beosztás szerint azonosított tisztségviselője által keltezett és aláírt következő nyilatkozat: „Alulírott igazolom, hogy az e számla tárgyát képező, az Európai Unióba történő kivitelre értékesített (mennyiség) (érintett termék)-t a(z) (vállalat neve és címe) (TARIC-kiegészítő kód) állította elő [érintett ország]-ban/-ben. Kijelentem, hogy az e számlán szereplő adatok hiánytalanok és megfelelnek a valóságnak”. Ha ilyen számlát nem mutatnak be, a minden más vállalatra alkalmazandó vámot kell alkalmazni.

(4)   Az (1) bekezdésben meghatározott termék Unión belüli szabad forgalomba bocsátásának feltétele az ideiglenes vám összegével megegyező vámbiztosíték nyújtása.

(5)   Eltérő rendelkezés hiányában a vámokra vonatkozó hatályos rendelkezések alkalmazandók.

2. cikk

(1)   Az érdekelt felek az e rendeletre vonatkozó írásbeli észrevételeiket az e rendelet hatálybalépésétől számított 15 naptári napon belül nyújthatják be a Bizottságnak.

(2)   Azok az érdekelt felek, amelyek kérni kívánják a Bizottság előtti meghallgatásukat, ilyen irányú kérésüket az e rendelet hatálybalépésétől számított 5 naptári napon belül nyújthatják be.

(3)   Azok az érdekelt felek, amelyek kérni kívánják a kereskedelmi ügyekben eljáró meghallgató tisztviselő előtti meghallgatásukat, ilyen irányú kérésüket az e rendelet hatálybalépésétől számított 5 naptári napon belül nyújthatják be. A meghallgató tisztviselő megvizsgálja a határidőn túl benyújtott kérelmeket, és határozhat e kérelmek elfogadásáról.

3. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Az 1. cikket hat hónapig kell alkalmazni.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2021. október 14-én.

a Bizottság részéről

az elnök

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  HL L 176., 2016.6.30., 21. o.

1

(2)  Értesítés a Kínai Népköztársaságból származó kalcium-szilícium behozatalára vonatkozó dömpingellenes eljárás megindításáról (HL C 58., 2021.2.18., 60. o.).

2

(3)  https://trade.ec.europa.eu/tdi/case_details.cfm?id=2514

3

(4)  Közlemény a Covid19-járványnak a dömpingellenes és szubvencióellenes vizsgálatokra gyakorolt hatásáról (HL C 86., 2020.3.16., 6. o.).

4

(5)  A Bizottság (EU) 2020/909 végrehajtási rendelete (2020. június 30.) az Oroszországból és a Kínai Népköztársaságból származó ferroszilícium behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vámnak az (EU) 2016/1036 rendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot követő kivetéséről (HL L 208., 2020.7.1., 2. o.).

5

(6)  Ugyanott, (54)–(60) és (111)–(115) preambulumbekezdés.

6

(7)  Ugyanott, (61)–(64) preambulumbekezdés.

7

(8)  Ugyanott, (66)–(69) preambulumbekezdés. Amellett, hogy a megfelelő állami hatóságokat a kínai jogszabályok szerint megillető azon jog, hogy kinevezzék és eltávolítsák az állami tulajdonú vállalatok kulcspozíciókban lévő vezetőit, tekinthető úgy, hogy megfelelő tulajdonosi jogokat testesít meg, a KKP-nek az állami és a magántulajdonú vállalatokban egyaránt jelen lévő alapszervezetei révén az állam egy másik olyan fontos csatornával is rendelkezik, amelynek révén befolyásolhatja az üzleti döntéseket. A kínai társasági jog szerint minden vállalatnál KKP-szervezetet kell létrehozni (és ebben a KKP alapszabálya szerint legalább három KKP-tagnak lennie kell), amely számára az adott vállalatnak kell biztosítania a szükséges működési feltételeket. Ezt a szabályt a jelek szerint korábban nem mindig tartották be, illetve érvényesítették szigorúan. Legkésőbb 2016-tól azonban a KKP erőteljesebben, mintegy politikai alapelvként érvényesíti azt az igényét, hogy ellenőrzése alatt tartsa az üzleti döntéseket. A beszámolók szerint emellett a KKP annak érdekében is nyomást gyakorol a magántulajdonú vállalatokra, hogy azok elsődlegesnek tekintsék a „patriotizmust”, és pártfegyelmet tanúsítsanak. Értesülések szerint 2017-ben a mintegy 1,86 millió magántulajdonú vállalat 70 %-ában működött pártalapszervezet, a vállalatok pedig egyre inkább arra kényszerültek, hogy a KKP szervezeteinek engedjék át a végső üzleti döntéshozatal jogát. Ezek a szabályok a kínai gazdaság teljes egészében, minden ágazatra kiterjedően érvényesülnek, így a kalcium-szilícium gyártói és inputjaik beszállítói esetében is.

8

(9)  Ugyanott, (70)–(80) preambulumbekezdés.

9

(10)  Ugyanott, (81)–(86) preambulumbekezdés.

10

(11)  Ugyanott, (87)–(90) preambulumbekezdés.

11

(12)  Ugyanott, (91)–(110) preambulumbekezdés.

12

(13)  Lásd a vállalat honlapját: http://www.sxshyh.com/html/guanyuwomen/ (hozzáférés: 2021. augusztus 3.). „
  A Shaanxi Nonferrous Metallurgical Mining irányítása alatt áll, amely a Shaanxi Nonferrous Group állami tulajdonú nagyvállalat leányvállalata. A vállalat tartományi szinten elismert vállalati technológiai központtal rendelkezik; átfogó tevékenységet folytató vállalkozás, amely nemvasfém- és ferroötvözet-kohászattal, kutatással és fejlesztéssel, valamint exportkereskedelemmel foglalkozik. Nemzeti »high-tech vállalkozás«, a Shaanxi tartomány szintjén működő »technológiai innovációs demonstrációs vállalkozás«, a Shaanxi tartomány szintjén működő »magas minőségű, referenciának tekintett vállalkozás”, a Kínai Ferroötvözet-ágazat Szövetségének igazgatója és a Fémágazat Shaanxi Tartományi Intézetének az igazgatója.”

13

A Shaanxi Nonferrous Metallurgical Mining irányítása alatt áll, amely a Shaanxi Nonferrous Group állami tulajdonú nagyvállalat leányvállalata. A vállalat tartományi szinten elismert vállalati technológiai központtal rendelkezik; átfogó tevékenységet folytató vállalkozás, amely nemvasfém- és ferroötvözet-kohászattal, kutatással és fejlesztéssel, valamint exportkereskedelemmel foglalkozik. Nemzeti »high-tech vállalkozás«, a Shaanxi tartomány szintjén működő »technológiai innovációs demonstrációs vállalkozás«, a Shaanxi tartomány szintjén működő »magas minőségű, referenciának tekintett vállalkozás”, a Kínai Ferroötvözet-ágazat Szövetségének igazgatója és a Fémágazat Shaanxi Tartományi Intézetének az igazgatója.”

(14)  Lásd különösen a következő kivonatot: „
  A Shaanxi Shenghua Metallurgical & Chemical Co., Ltd-t 2007 novemberében alapították. Az eszközök 2013. évi átszervezését követően a vállalat a Shaanxi Nonferrous Metals leányvállalatává vált. A csoport erős vezetése, valamint a kormány és az egész társadalom hathatós támogatása mellett a vállalat valamennyi kádere és alkalmazottja egyesített erővel, keményen dolgozott, jelentős gazdasági és társadalmi előnyöket valósított meg, és elnyerte a legmagasabb szintű Shaanxi Tudományos és Technológiai Díjat, valamint számos egyéb elismerésben részesült [...]. A ferroötvözetek ágazatában működő vállalkozásoknak az Ipari és Információs Technológiai Minisztérium által jóváhagyott negyedik kategóriájába tartozik, és jogosult behozatalra és kivitelre.
  ” http://sxshyh.cn/index/index/about

14

A Shaanxi Shenghua Metallurgical & Chemical Co., Ltd-t 2007 novemberében alapították. Az eszközök 2013. évi átszervezését követően a vállalat a Shaanxi Nonferrous Metals leányvállalatává vált. A csoport erős vezetése, valamint a kormány és az egész társadalom hathatós támogatása mellett a vállalat valamennyi kádere és alkalmazottja egyesített erővel, keményen dolgozott, jelentős gazdasági és társadalmi előnyöket valósított meg, és elnyerte a legmagasabb szintű Shaanxi Tudományos és Technológiai Díjat, valamint számos egyéb elismerésben részesült [...]. A ferroötvözetek ágazatában működő vállalkozásoknak az Ipari és Információs Technológiai Minisztérium által jóváhagyott negyedik kategóriájába tartozik, és jogosult behozatalra és kivitelre.

(15)  Lásd a Park honlapját (68. cikk): „
  Az autonóm régió által meghatározott nagy kapacitású ipari parkokba belépő vállalkozások részesülhetnek az z autonóm régió által rendszeresen bejelentett, a villamos energiát érintő preferenciális politikák nyújtotta előnyökből
  ” http://www.gdsnxsh.com/h-nd-226.html (hozzáférés: 2021. augusztus 3.).

15

Az autonóm régió által meghatározott nagy kapacitású ipari parkokba belépő vállalkozások részesülhetnek az z autonóm régió által rendszeresen bejelentett, a villamos energiát érintő preferenciális politikák nyújtotta előnyökből

(16)  2017-ben az öt legnagyobb villamosenergia-termelő vállalat (a Huaneng, a Huadian, a Guodian, a Datang és a State Power Investment) együttesen 45,5 %-ot tett ki A többi állami tulajdonban lévő villamosenergia-termelő vállalatot (például a China Yangtze Power Co. Ltd-t és a CGN-t) is figyelembe véve ez az arány valószínűleg meghaladja az 50 %-ot. Forrás: http://www.wusuobuneng.cn/archives/22266 (hozzáférés: 2017. augusztus 25.). A 2016. évi kínai statisztikai évkönyv (Kína Nemzeti Statisztikai Hivatala) 2015. évi adatai szerint a villamos energia és a hőenergia összesített termelésének és ellátásának 97 %-a (az eszközök tekintetében kiszámítva 97 %-a, a vállalkozások tekintetében kiszámítva 83 %-a) volt állami tulajdonban. Lásd: Jelentés: 218. o.

16

(17)  http://www.sxshyh.com/html/guanyuwomen/lingdaotuandui/

17

(18)  Lásd a 2020. július 20-i cikket a vállalat honlapján: http://www.sxshyh.com/html/xinwenzixun/gongsixinwen/301.html (legutóbbi hozzáférés: 2021. július 27.). A pártépítő tevékenységgel kapcsolatban további hasonló beszámolók is elérhetők. Lásd még egy másik, 2018. februárban megtartott ülés leírását:
  „A rendezvény házigazdája Wei Xinhua elvtárs, a vállalat párttitkára és vezérigazgatója volt. Az ülésen Yang Hui elvtárs, a pártbizottság titkárhelyettese, a fegyelmi bizottság titkára, a Shenghua Metallurgical Chemical Industry Co., Ltd szakszervezeti vezetője vezette a Nemvasfém Csoport különleges témájáról, a »Kiegyensúlyozatlan és elégtelen fejlődésről« folytatott vitát, és ismertette e vita célját és jelentőségét: a Kínai Kommunista Párt 19. országos kongresszusa szellemiségének maradéktalan megvalósítása érdekében, a Nemvasfém Csoport pártbizottságának és a Kohászati Csoport pártbizottságának dokumentumaival és követelményeivel összhangban, a pártépítő munkával, a termeléssel, a működéssel, a belső szabályozással, a reformokkal és az innovációval kapcsolatos kérdésekből kiindulva behatóan elemezzük a vállalatnál megfigyelhető fejlődési egyensúlytalanságok és hiányosságok tüneteit és okait, és megoldásokat, intézkedéseket javaslunk.” http://www.sxshyh.com/html/dangqungongzuo/dangjiangongzuo/2018/0205/211.html (hozzáférés: 2021. július 27.).

18

„A rendezvény házigazdája Wei Xinhua elvtárs, a vállalat párttitkára és vezérigazgatója volt. Az ülésen Yang Hui elvtárs, a pártbizottság titkárhelyettese, a fegyelmi bizottság titkára, a Shenghua Metallurgical Chemical Industry Co., Ltd szakszervezeti vezetője vezette a Nemvasfém Csoport különleges témájáról, a »Kiegyensúlyozatlan és elégtelen fejlődésről« folytatott vitát, és ismertette e vita célját és jelentőségét: a Kínai Kommunista Párt 19. országos kongresszusa szellemiségének maradéktalan megvalósítása érdekében, a Nemvasfém Csoport pártbizottságának és a Kohászati Csoport pártbizottságának dokumentumaival és követelményeivel összhangban, a pártépítő munkával, a termeléssel, a működéssel, a belső szabályozással, a reformokkal és az innovációval kapcsolatos kérdésekből kiindulva behatóan elemezzük a vállalatnál megfigyelhető fejlődési egyensúlytalanságok és hiányosságok tüneteit és okait, és megoldásokat, intézkedéseket javaslunk

(19)  Lásd a katalógus IX.5. pontját. https://www.ndrc.gov.cn/yjzxDownload/20200812xbdqgllcyfzml.pdf (hozzáférés: 2021. augusztus 3.).

19

(20)  Jelentés: 10. fejezet, 221–230. o.

20

(21)  A 2002-es reformok keretében például elválasztották a villamosenergia-termelést az átviteli és elosztó hálózatoktól, és a kettőt most különálló szereplők működtetik.

21

(22)  
  Vélemények a villamosenergia-ágazat reformjának elmélyítéséről, kiadta 2015 márciusában a Kínai Kommunista Párt Központi Bizottsága és az Államtanács.

22

Vélemények a villamosenergia-ágazat reformjának elmélyítéséről,

(23)  https://www.ndrc.gov.cn/xxgk/zcfb/tz/202012/t20201202_1252094.html?code=&state=123 (hozzáférés: 2021. augusztus 3.).

23

(24)  Nevezetesen: „A helyi kormányzati szervek az Országos Energiahivatal kirendelt szervével együttműködve kellő időben jelentést tesznek a Nemzeti Fejlesztési és Reformbizottság és az Állami Energiahivatal felé a közép- és hosszú távú szerződések aláírásáról és az egyéb releváns kérdésekről, továbbá a közép- és hosszú távú szerződések megkötése során biztosítják a kapcsolatot az azonnali árakkal.
  ”

24

helyi kormányzati szervek az Országos Energiahivatal kirendelt szervével együttműködve kellő időben jelentést tesznek a Nemzeti Fejlesztési és Reformbizottság és az Állami Energiahivatal felé a közép- és hosszú távú szerződések aláírásáról és az egyéb releváns kérdésekről, továbbá a közép- és hosszú távú szerződések megkötése során biztosítják a kapcsolatot az azonnali árakkal.

(25)  http://www.gov.cn/zhengce/content/2021-01/06/content_5577440.htm (2021. augusztus 3.).

25

(26)  Jelentés: 10. fejezet.

26

(27)  Jelentés: 12. fejezet, 269. o.

27

(28)  A Bizottság (EU) 2021/633 végrehajtási rendelete (2021. április 14.) a Kínai Népköztársaságból és az Indonéziából származó nátrium-glutamát behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vámnak az (EU) 2016/1036 európai parlamenti és tanácsi rendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot követő kivetéséről (HL L 132., 2021.4.19., 63. o.), (81) preambulumbekezdés.

28

(29)  Elérhető az NEA honlapján: www.nea.gov.cn/2021-05/18/c_139953498.htm (hozzáférés: 2021. augusztus 3.).

29

(30)  A Nemzeti Fejlesztési és Reformbizottság 902. számú közleménye (2020) https://www.ndrc.gov.cn/xxgk/zcfb/tz/202012/t20201207_1252389.html?code=&state=123 (hozzáférés: 2021. augusztus 5.).

30

(31)  338. számú közlemény (2021). www.ndrc.gov.cn/xxgk/zcfb/tz/202104/t20210429_1278643.html (hozzáférés: 2021. augusztus 3.).

31

(32)  Lásd a Nasdaq weboldalának cikkét (eredeti: Reuters Beijing Newsroom).
  „China grants one-year trial extensions at 15 coal mines to boost output” („Kína 15 szénbányában engedélyezi a próbaüzem egy évvel történő meghosszabbítását a termelés növelése érdekében”). 2021. augusztus 4. https://www.nasdaq.com/articles/china-grants-one-year-trial-extensions-at-15-coal-mines-to-boost-output-2021-08-04.

32

„China grants one-year trial extensions at 15 coal mines to boost output” („Kína 15 szénbányában engedélyezi a próbaüzem egy évvel történő meghosszabbítását a termelés növelése érdekében”)

(33)  Jelentés: 12.3.1.1. szakasz. A mészkő és a kvarcit mindenekelőtt a terv 4. mellékletében szerepel, amely a kulcsfontosságú ásványok minimális bányászott mennyiségére vonatkozó tervezési szabványokról szól.

33

(34)  Megtekinthető a következő internetcímen: https://qdd.oecd.org/subject.aspx?Subject=ExportRestrictions_IndustrialRawMaterials

34

(35)  A vállalat honlapja. http://www.sxshyh.com/html/guanyuwomen/

35

(36)  Lásd a Ningxia News következő cikkét:
  „Ningxia Autonomous Region adds 5 more enterprise technology centers” („Ningxia autonóm régióban további öt vállalkozástechnológiai központ jön létre”). 2020. október 27. http://www.nxnews.net/sz/nxdj/202010/t20201027_6904926.html (hozzáférés: 2021. augusztus 6.).

36

„Ningxia Autonomous Region adds 5 more enterprise technology centers” („Ningxia autonóm régióban további öt vállalkozástechnológiai központ jön létre”)

(37)  Lásd a Ningxia Daily következő cikkét:
  „Ningxia strengthens, extends and expands the supply chain and to create an upgraded raw material industry” („A Ningxia megerősíti, kiterjeszti és bővíti az ellátási láncot, és korszerűsített nyersanyag-ágazatot hoz létre”). 2020. szeptember 11. http://nx.cnr.cn/xwdd/20200911/t20200911_525250053.shtml (hozzáférés: 2021. augusztus 5.).

37

„Ningxia strengthens, extends and expands the supply chain and to create an upgraded raw material industry” („A Ningxia megerősíti, kiterjeszti és bővíti az ellátási láncot, és korszerűsített nyersanyag-ágazatot hoz létre”)

(38)  
  Európai Unió – Az Argentínából érkező biodízelre vonatkozó dömpingellenes intézkedések, A Fellebbezési Testület jelentése, WT/DS473/AB/R, §6.23.

38

Európai Unió – Az Argentínából érkező biodízelre vonatkozó dömpingellenes intézkedések

(39)  World Bank Open Data – Upper Middle Income (A Világbank nyílt hozzáférésű adatai – közepes jövedelmű országok, felső sáv), https://data.worldbank.org/income-level/upper-middle-income

39

(40)  https://ec.europa.eu/trade/policy/countries-and-regions/countries/brazil/

40

(41)  https://www.jornalminasgerais.mg.gov.br/?dataJornal=2021-03-25#caderno-jornal

41

(42)  https://www.jornalminasgerais.mg.gov.br/?dataJornal=2021-03-13#caderno-jornal

42

(43)  https://www.agora-energiewende.de/fileadmin/Projekte/2019/Brazil_Country_Profile/155_CountryProf_Brazil_EN_WEB.pdf (31. oldal).

43

(44)  ACR e ACL: as diferenças entre os ambientes de contratação (esferaenergia.com.br)

44

(45)  (1) A torzulástól mentes érték megállapítását a (145) preambulumbekezdés ismerteti.

45

1

(46)  (2) A torzulástól mentes érték megállapítását a (146) preambulumbekezdés ismerteti.

46

2

(47)  (3) A torzulástól mentes érték megállapítását a (148) preambulumbekezdés ismerteti.

47

3

(48)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2015/755 rendelete (2015. április 29.) az egyes harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó közös szabályokról (HL L 123., 2015.5.19., 33. o.).

48

(49)  https://www.ilo.org/ilostat/faces/oracle/webcenter/portalapp/pagehierarchy/Page21.jspx?_afrLoop=2007202804813928&_afrWindowMode=0&_afrWindowId=ejmgka3iz_63#!%40%40%3F_afrWindowId%3Dejmgka3iz_63%26_afrLoop%3D2007202804813928%26_afrWindowMode%3D0%26_adf.ctrl-state%3Dejmgka3iz_119

49

(50)  https://www.jornalcontabil.com.br/quanto-custa-um-funcionario-aprenda-a-calcular/ vagy https://establishbrazil.com/articles/whats-real-cost-employee.

50

(51)  http://www.edp.com.br/distribuicao-es/saiba-mais/informativos/tarifas-aplicadas-a-clientes-atendidos-em-alta-e-media-tensao-(grupo-a)

51

(52)  http://www.aneel.gov.br/a-aneel

52

(53)  http://www.aneel.gov.br/bandeiras-tarifarias

53

(54)  http://www.edp.com.br/distribuicao-es/saiba-mais/informativos/bandeira-tarifaria

54

(55)  https://www.jornalminasgerais.mg.gov.br/?dataJornal=2021-03-13#caderno-jornal

55

(56)  A 3. táblázatban szereplő behozatalivolumen-adatok extrapolált adatok. A négy tagállam 82,6 %-ot képviselt 2017-ben, 72,7 %-ot 2018-ban, 95,2 %-ot 2019-ben és 94,8 %-ot a vizsgálati időszakban.

56

---

| 2021.10.15. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 366/62 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.10.15.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 366/62

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2021/1812 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2021. október 14.)

a Kínai Népköztársaságból származó egyes grafitelektróda-rendszerek behozatalára vonatkozó ideiglenes dömpingellenes vám kivetéséről

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az Európai Unióban tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2016. június 8-i (EU) 2016/1036 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: alaprendelet) és különösen annak 7. cikkére,

a tagállamokkal való konzultációt követően,

mivel:

1.   ELJÁRÁS

ELJÁRÁS

1.1.   Az eljárás megindítása

Az eljárás megindítása

| (1) | Az Európai Bizottság (a továbbiakban: Bizottság) 2021. február 17-én az (EU) 2016/1036 európai parlamenti és tanácsi rendelet 5. cikke alapján dömpingellenes vizsgálatot indított a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: Kína, érintett ország) származó egyes grafitelektróda-rendszerek behozatalára vonatkozóan. A Bizottság az eljárás megindításáról értesítést tett közzé az Európai Unió Hivatalos Lapjában (2) (a továbbiakban: az eljárás megindításáról szóló értesítés). |
| --- | --- |

(1)

Az Európai Bizottság (a továbbiakban: Bizottság) 2021. február 17-én az (EU) 2016/1036 európai parlamenti és tanácsi rendelet 5. cikke alapján dömpingellenes vizsgálatot indított a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: Kína, érintett ország) származó egyes grafitelektróda-rendszerek behozatalára vonatkozóan. A Bizottság az eljárás megindításáról értesítést tett közzé az Európai Unió Hivatalos Lapjában (2) (a továbbiakban: az eljárás megindításáról szóló értesítés).

Európai Unió Hivatalos Lapjában

2

| (2) | A Bizottság azt követően indított vizsgálatot, hogy 2021. január 4-én a Graphite Cova GmbH, a Showa Denko Carbon Holding GmbH és a Tokai ErftCarbon GmbH (a továbbiakban: panaszosok) panaszt nyújtottak be. A panaszt az alaprendelet 5. cikkének (4) bekezdése értelmében az egyes grafitelektróda-rendszerekkel foglalkozó uniós gazdasági ágazat nevében nyújtották be. A panaszban foglalt, a dömpinggel és az abból eredő jelentős kárral kapcsolatos bizonyítékok elegendőek voltak a vizsgálat megindításához. |
| --- | --- |

(2)

A Bizottság azt követően indított vizsgálatot, hogy 2021. január 4-én a Graphite Cova GmbH, a Showa Denko Carbon Holding GmbH és a Tokai ErftCarbon GmbH (a továbbiakban: panaszosok) panaszt nyújtottak be. A panaszt az alaprendelet 5. cikkének (4) bekezdése értelmében az egyes grafitelektróda-rendszerekkel foglalkozó uniós gazdasági ágazat nevében nyújtották be. A panaszban foglalt, a dömpinggel és az abból eredő jelentős kárral kapcsolatos bizonyítékok elegendőek voltak a vizsgálat megindításához.

1.2.   Nyilvántartásba vétel

Nyilvántartásba vétel

| (3) | Az alaprendelet 14. cikkének (5a) bekezdése szerint a Bizottságnak az előzetes tájékoztatási időszak folyamán nyilvántartásba kell vennie a dömpingellenes vizsgálat tárgyát képező behozatalokat, kivéve abban az esetben, ha az 5. cikk értelmében elegendő bizonyítékkal rendelkezik arra vonatkozóan, hogy a 10. cikk (4) bekezdésének c) vagy d) pontjában foglalt követelmények nem teljesülnek. |
| --- | --- |

(3)

Az alaprendelet 14. cikkének (5a) bekezdése szerint a Bizottságnak az előzetes tájékoztatási időszak folyamán nyilvántartásba kell vennie a dömpingellenes vizsgálat tárgyát képező behozatalokat, kivéve abban az esetben, ha az 5. cikk értelmében elegendő bizonyítékkal rendelkezik arra vonatkozóan, hogy a 10. cikk (4) bekezdésének c) vagy d) pontjában foglalt követelmények nem teljesülnek.

| (4) | E feltételek egyike az alaprendelet 10. cikke (4) bekezdésének d) pontjában található, és azt mondja ki, hogy a behozatalnak jelentős mértékben tovább kell növekednie, túl azon a szinten, amely a vizsgálati időszakban kárt okozott. A Kínából származó grafitelektródák behozatala 59,1 %-kal csökkent az eljárás megindítását követő négy hónapban (2021. március 1. – 2021. június 30.) a vizsgálati időszakhoz (2020. január 1. – 2020. december 31.) képest. Az eljárás megindítása utáni adatokat a Bizottság összehasonlította a vizsgálati időszakra vonatkozó, Kínából érkező havi átlagos behozatallal. Az adatok forrása a Comext-adatbázis (Eurostat) és a Surveillance-adatbázis. Sor került egy kiigazításra, amelynek célja annak megállapítása volt, hogy mely termékek nem tartoznak a termékkörbe (lásd a (187) preambulumbekezdést). |
| --- | --- |

(4)

E feltételek egyike az alaprendelet 10. cikke (4) bekezdésének d) pontjában található, és azt mondja ki, hogy a behozatalnak jelentős mértékben tovább kell növekednie, túl azon a szinten, amely a vizsgálati időszakban kárt okozott. A Kínából származó grafitelektródák behozatala 59,1 %-kal csökkent az eljárás megindítását követő négy hónapban (2021. március 1. – 2021. június 30.) a vizsgálati időszakhoz (2020. január 1. – 2020. december 31.) képest. Az eljárás megindítása utáni adatokat a Bizottság összehasonlította a vizsgálati időszakra vonatkozó, Kínából érkező havi átlagos behozatallal. Az adatok forrása a Comext-adatbázis (Eurostat) és a Surveillance-adatbázis. Sor került egy kiigazításra, amelynek célja annak megállapítása volt, hogy mely termékek nem tartoznak a termékkörbe (lásd a (187) preambulumbekezdést).

| (5) | Következésképpen, tekintettel arra, hogy az alaprendelet 10. cikke (4) bekezdésének d) pontjában foglalt feltétel nem teljesült, azaz nem volt tapasztalható a behozatal további jelentős mértékű növekedése, a Bizottság az érintett termék behozatalaira vonatkozóan az alaprendelet 14. cikkének (5a) bekezdése alapján nem vezetett be nyilvántartásba vételi kötelezettséget. |
| --- | --- |

(5)

Következésképpen, tekintettel arra, hogy az alaprendelet 10. cikke (4) bekezdésének d) pontjában foglalt feltétel nem teljesült, azaz nem volt tapasztalható a behozatal további jelentős mértékű növekedése, a Bizottság az érintett termék behozatalaira vonatkozóan az alaprendelet 14. cikkének (5a) bekezdése alapján nem vezetett be nyilvántartásba vételi kötelezettséget.

1.3.   Érdekelt felek

Érdekelt felek

| (6) | A Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítésben felkérte az érdekelt feleket, hogy a vizsgálatban való részvétel érdekében vegyék fel vele a kapcsolatot. A Bizottság emellett külön tájékoztatta a panaszosokat, a többi ismert uniós gyártót, az ismert exportáló gyártókat, a Kínai Népköztársaság hatóságait, az ismert importőröket, beszállítókat és felhasználókat, a kereskedőket, valamint az érintettként ismert szervezeteket a vizsgálat megindításáról, és felkérte őket a részvételre. |
| --- | --- |

(6)

A Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítésben felkérte az érdekelt feleket, hogy a vizsgálatban való részvétel érdekében vegyék fel vele a kapcsolatot. A Bizottság emellett külön tájékoztatta a panaszosokat, a többi ismert uniós gyártót, az ismert exportáló gyártókat, a Kínai Népköztársaság hatóságait, az ismert importőröket, beszállítókat és felhasználókat, a kereskedőket, valamint az érintettként ismert szervezeteket a vizsgálat megindításáról, és felkérte őket a részvételre.

1.4.   Az eljárás megindításával kapcsolatos észrevételek

Az eljárás megindításával kapcsolatos észrevételek

| (7) | Az érdekelt felek lehetőséget kaptak arra, hogy észrevételeket tegyenek a vizsgálat megindításával kapcsolatban, és kérjék a Bizottság és/vagy a kereskedelmi ügyekben eljáró meghallgató tisztviselő előtti meghallgatásukat. |
| --- | --- |

(7)

Az érdekelt felek lehetőséget kaptak arra, hogy észrevételeket tegyenek a vizsgálat megindításával kapcsolatban, és kérjék a Bizottság és/vagy a kereskedelmi ügyekben eljáró meghallgató tisztviselő előtti meghallgatásukat.

| (8) | A gépek és elektronikai termékek behozatalával és kivitelével foglalkozó kínai kereskedelmi kamara (a továbbiakban: CCCME), az Eurofer, a Misano, a Sangraf, a Trasteel és a panaszosok kértek a Bizottság szolgálatai előtti meghallgatást. E felek a megszabott határidőkön belül kértek meghallgatást és lehetőséget kaptak a meghallgatásra. |
| --- | --- |

(8)

A gépek és elektronikai termékek behozatalával és kivitelével foglalkozó kínai kereskedelmi kamara (a továbbiakban: CCCME), az Eurofer, a Misano, a Sangraf, a Trasteel és a panaszosok kértek a Bizottság szolgálatai előtti meghallgatást. E felek a megszabott határidőkön belül kértek meghallgatást és lehetőséget kaptak a meghallgatásra.

| (9) | Az eljárás megindításával kapcsolatban több érdekelt fél is észrevételt tett. Az észrevételek különösen a termékkörre, a termékkódra, az uniós gazdasági ágazatot ért kárra, az ok-okozati összefüggésre és az uniós érdekre vonatkoztak. Ami az utóbbit illeti, az uniós érdek nem releváns kritérium annak értékeléséhez, hogy egy panasz indokolja-e az alaprendelet 5. cikke szerinti dömpingellenes eljárás megindítását. Ezért az azt illető észrevételeket nem vették figyelembe az eljárás megindítására vonatkozó állításokkal kapcsolatban. Ezen túlmenően az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott, az észrevételek benyújtására rendelkezésre álló határidő lejárta után beérkezett észrevételeket sem vették figyelembe ebben a szakaszban, és azokat a végleges szakaszban veszik majd figyelembe. A termékkörrel és a termékkizárás iránti kérelmekkel kapcsolatos állításokkal e rendelet 2.3. szakasza foglalkozik. |
| --- | --- |

(9)

Az eljárás megindításával kapcsolatban több érdekelt fél is észrevételt tett. Az észrevételek különösen a termékkörre, a termékkódra, az uniós gazdasági ágazatot ért kárra, az ok-okozati összefüggésre és az uniós érdekre vonatkoztak. Ami az utóbbit illeti, az uniós érdek nem releváns kritérium annak értékeléséhez, hogy egy panasz indokolja-e az alaprendelet 5. cikke szerinti dömpingellenes eljárás megindítását. Ezért az azt illető észrevételeket nem vették figyelembe az eljárás megindítására vonatkozó állításokkal kapcsolatban. Ezen túlmenően az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott, az észrevételek benyújtására rendelkezésre álló határidő lejárta után beérkezett észrevételeket sem vették figyelembe ebben a szakaszban, és azokat a végleges szakaszban veszik majd figyelembe. A termékkörrel és a termékkizárás iránti kérelmekkel kapcsolatos állításokkal e rendelet 2.3. szakasza foglalkozik.

| (10) | Ami a kárra és az ok-okozati összefüggésre vonatkozó állításokat illeti, a panaszosok a TARIC-adatok alapján kimutatták a Kínából származó behozatal növekedését és árának csökkenését. Bizonyították, hogy e behozatalok árai milyen jelentősen alákínáltak az uniós gazdasági ágazat árainak. Azzal érveltek továbbá, hogy a csökkentett kínai importárak arra kényszerítették az uniós gazdasági ágazatot, hogy árait a termelési költség alá csökkentse. Ez az értékesítés és a jövedelmezőség csökkenéséhez vezetett, így kárt okozott az iparágnak. Az iparág adatai alapján továbbá azzal a példával álltak elő, hogy 2019 közepétől az uniós gyártók jelentősen csökkentették termelésüket, kapacitásfelhasználásukat, értékesítéseiket, valamint az árakat és a nyereséget. |
| --- | --- |

(10)

Ami a kárra és az ok-okozati összefüggésre vonatkozó állításokat illeti, a panaszosok a TARIC-adatok alapján kimutatták a Kínából származó behozatal növekedését és árának csökkenését. Bizonyították, hogy e behozatalok árai milyen jelentősen alákínáltak az uniós gazdasági ágazat árainak. Azzal érveltek továbbá, hogy a csökkentett kínai importárak arra kényszerítették az uniós gazdasági ágazatot, hogy árait a termelési költség alá csökkentse. Ez az értékesítés és a jövedelmezőség csökkenéséhez vezetett, így kárt okozott az iparágnak. Az iparág adatai alapján továbbá azzal a példával álltak elő, hogy 2019 közepétől az uniós gyártók jelentősen csökkentették termelésüket, kapacitásfelhasználásukat, értékesítéseiket, valamint az árakat és a nyereséget.

| (11) | Több érdekelt fél megemlítette, hogy a kínai gyártók nem voltak igazán jelen a rendkívül nagy teljesítményű (UHP) kategóriájú elektródák piacán. Kína állítólag főként a nagy teljesítményű/szupernagy teljesítményű (HP/SHP) kategóriájú termékek piacán volt jelen, ahol az uniós gazdasági ágazat nem termelt elegendő mennyiséget. Ez állítólag megszakította az ok-okozati összefüggést. A panaszosok azonban elegendő bizonyítékot szolgáltattak arra vonatkozóan, hogy a kínai behozatal egyre nagyobb mértékben tartalmazott rendkívül nagy teljesítményű (UHP) kategóriájú elektródákat is, amit a vizsgálat megerősített. A Bizottság ezért elutasította ezt az állítást. |
| --- | --- |

(11)

Több érdekelt fél megemlítette, hogy a kínai gyártók nem voltak igazán jelen a rendkívül nagy teljesítményű (UHP) kategóriájú elektródák piacán. Kína állítólag főként a nagy teljesítményű/szupernagy teljesítményű (HP/SHP) kategóriájú termékek piacán volt jelen, ahol az uniós gazdasági ágazat nem termelt elegendő mennyiséget. Ez állítólag megszakította az ok-okozati összefüggést. A panaszosok azonban elegendő bizonyítékot szolgáltattak arra vonatkozóan, hogy a kínai behozatal egyre nagyobb mértékben tartalmazott rendkívül nagy teljesítményű (UHP) kategóriájú elektródákat is, amit a vizsgálat megerősített. A Bizottság ezért elutasította ezt az állítást.

1.5.   Mintavétel

Mintavétel

| (12) | A Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítésben közölte, hogy az alaprendelet 17. cikkével összhangban mintavételt végezhet az érdekelt felek körében. |
| --- | --- |

(12)

A Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítésben közölte, hogy az alaprendelet 17. cikkével összhangban mintavételt végezhet az érdekelt felek körében.

1.5.1.   Mintavétel az uniós gyártók körében

Mintavétel az uniós gyártók körében

| (13) | A Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítésben jelezte, hogy ideiglenesen kiválasztott egy uniós gyártókból álló mintát. A Bizottság a vizsgált termék termelési és uniós értékesítési volumene alapján választotta ki a mintát, ugyanakkor figyelembe vette az uniós gyártók földrajzi elhelyezkedését is. A minta három uniós gyártóból állt, amelyek három különböző tagállamban működtek. A mintában szereplő uniós gyártók a becsült teljes termelési volumen több mint 55 %-át és a hasonló termék Unióban történő értékesítésének több mint 65 %-át képviselték. A Bizottság felkérte az érdekelt feleket, hogy tegyenek észrevételeket az ideiglenesen kiválasztott mintával kapcsolatban. Észrevétel nem érkezett. |
| --- | --- |

(13)

A Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítésben jelezte, hogy ideiglenesen kiválasztott egy uniós gyártókból álló mintát. A Bizottság a vizsgált termék termelési és uniós értékesítési volumene alapján választotta ki a mintát, ugyanakkor figyelembe vette az uniós gyártók földrajzi elhelyezkedését is. A minta három uniós gyártóból állt, amelyek három különböző tagállamban működtek. A mintában szereplő uniós gyártók a becsült teljes termelési volumen több mint 55 %-át és a hasonló termék Unióban történő értékesítésének több mint 65 %-át képviselték. A Bizottság felkérte az érdekelt feleket, hogy tegyenek észrevételeket az ideiglenesen kiválasztott mintával kapcsolatban. Észrevétel nem érkezett.

1.5.2.   Mintavétel az importőrök körében

Mintavétel az importőrök körében

| (14) | Annak érdekében, hogy eldönthesse, szükséges-e a mintavétel, és ha igen, kiválaszthassa a mintát, a Bizottság felkérte a független importőröket az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott információk benyújtására. |
| --- | --- |

(14)

Annak érdekében, hogy eldönthesse, szükséges-e a mintavétel, és ha igen, kiválaszthassa a mintát, a Bizottság felkérte a független importőröket az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott információk benyújtására.

| (15) | Tíz független importőr nyújtotta be a kért információkat, és egyezett bele abba, hogy felvegyék a mintába. Az alaprendelet 17. cikkének (1) bekezdésével összhangban a Bizottság egy három független importőrből álló mintát választott ki a vizsgált termék legnagyobb uniós értékesítési volumene alapján. A minta a vizsgált terméknek az együttműködő importőrök általi bejelentett értékesítései teljes volumenének 64 %-át és a vizsgált termék a Kínai Népköztársaságból az Unióba irányuló teljes becsült behozatali volumenének 34,7 %-át teszi ki. Az alaprendelet 17. cikkének (2) bekezdésével összhangban a Bizottság kikérte valamennyi ismert érintett importőr véleményét a minta kiválasztásával kapcsolatban. Észrevétel nem érkezett. |
| --- | --- |

(15)

Tíz független importőr nyújtotta be a kért információkat, és egyezett bele abba, hogy felvegyék a mintába. Az alaprendelet 17. cikkének (1) bekezdésével összhangban a Bizottság egy három független importőrből álló mintát választott ki a vizsgált termék legnagyobb uniós értékesítési volumene alapján. A minta a vizsgált terméknek az együttműködő importőrök általi bejelentett értékesítései teljes volumenének 64 %-át és a vizsgált termék a Kínai Népköztársaságból az Unióba irányuló teljes becsült behozatali volumenének 34,7 %-át teszi ki. Az alaprendelet 17. cikkének (2) bekezdésével összhangban a Bizottság kikérte valamennyi ismert érintett importőr véleményét a minta kiválasztásával kapcsolatban. Észrevétel nem érkezett.

1.5.3.   Mintavétel a kínai exportáló gyártók körében

Mintavétel a kínai exportáló gyártók körében

| (16) | A Bizottság – annak érdekében, hogy eldönthesse, szükséges-e a mintavétel, és ha igen, kiválaszthassa a mintát – felkérte a kínai exportáló gyártókat, hogy nyújtsák be az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott információkat. Ezenfelül a Bizottság felkérte a Kínai Népköztársaság Európai Unió mellett működő képviseletét, hogy nevezze meg és/vagy lépjen kapcsolatba azokkal az esetleges további exportáló gyártókkal, amelyek adott esetben részt kívánnak venni a vizsgálatban. |
| --- | --- |

(16)

A Bizottság – annak érdekében, hogy eldönthesse, szükséges-e a mintavétel, és ha igen, kiválaszthassa a mintát – felkérte a kínai exportáló gyártókat, hogy nyújtsák be az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott információkat. Ezenfelül a Bizottság felkérte a Kínai Népköztársaság Európai Unió mellett működő képviseletét, hogy nevezze meg és/vagy lépjen kapcsolatba azokkal az esetleges további exportáló gyártókkal, amelyek adott esetben részt kívánnak venni a vizsgálatban.

| (17) | Az érintett országban működő harminchat exportáló gyártó nyújtotta be a kért információkat és egyezett bele a mintába való felvételébe. Az alaprendelet 17. cikkének (1) bekezdésével összhangban a Bizottság három exportáló gyártóból álló mintát választott ki az Unióba irányuló export azon legnagyobb reprezentatív volumene alapján, amelyet a rendelkezésre álló időn belül észszerűen meg lehetett vizsgálni. Emellett a kiválasztott vállalatok jelentős mennyiségeket értékesítettek a vizsgált termékből a Kínai Népköztársaság belföldi piacán. A minta a Kínából a vizsgálati időszakban az Európai Unióba irányuló becsült teljes exportvolumen 33 %-át fedte le (lásd a (24) preambulumbekezdést). Az alaprendelet 17. cikkének (2) bekezdésével összhangban a Bizottság a minta kiválasztásáról egyeztetett valamennyi ismert érintett exportáló gyártóval és az érintett ország hatóságaival. Észrevételek nem érkeztek. |
| --- | --- |

(17)

Az érintett országban működő harminchat exportáló gyártó nyújtotta be a kért információkat és egyezett bele a mintába való felvételébe. Az alaprendelet 17. cikkének (1) bekezdésével összhangban a Bizottság három exportáló gyártóból álló mintát választott ki az Unióba irányuló export azon legnagyobb reprezentatív volumene alapján, amelyet a rendelkezésre álló időn belül észszerűen meg lehetett vizsgálni. Emellett a kiválasztott vállalatok jelentős mennyiségeket értékesítettek a vizsgált termékből a Kínai Népköztársaság belföldi piacán. A minta a Kínából a vizsgálati időszakban az Európai Unióba irányuló becsült teljes exportvolumen 33 %-át fedte le (lásd a (24) preambulumbekezdést). Az alaprendelet 17. cikkének (2) bekezdésével összhangban a Bizottság a minta kiválasztásáról egyeztetett valamennyi ismert érintett exportáló gyártóval és az érintett ország hatóságaival. Észrevételek nem érkeztek.

1.6.   Egyedi vizsgálat

Egyedi vizsgálat

| (18) | Az érintett országban működő tizenkét exportáló gyártó – köztük a mintában szereplő, fent említett három gyártó – az alaprendelet 17. cikkének (3) bekezdése alapján egyedi vizsgálatot kért. A határidőn belül azonban csak a mintába kiválasztott exportáló gyártók nyújtottak be kitöltött kérdőívet. Ebből kifolyólag egyetlen egyedi vizsgálatra irányuló kérelmet sem lehetett figyelembe venni. |
| --- | --- |

(18)

Az érintett országban működő tizenkét exportáló gyártó – köztük a mintában szereplő, fent említett három gyártó – az alaprendelet 17. cikkének (3) bekezdése alapján egyedi vizsgálatot kért. A határidőn belül azonban csak a mintába kiválasztott exportáló gyártók nyújtottak be kitöltött kérdőívet. Ebből kifolyólag egyetlen egyedi vizsgálatra irányuló kérelmet sem lehetett figyelembe venni.

1.7.   Kitöltött kérdőívek és ellenőrző látogatások

Kitöltött kérdőívek és ellenőrző látogatások

| (19) | A Bizottság kérdőívet küldött a Kínai Népköztársaság kormányának (a továbbiakban: kínai kormány) az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének b) pontja értelmében vett jelentős torzulások Kínában való fennállására vonatkozóan. |
| --- | --- |

(19)

A Bizottság kérdőívet küldött a Kínai Népköztársaság kormányának (a továbbiakban: kínai kormány) az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének b) pontja értelmében vett jelentős torzulások Kínában való fennállására vonatkozóan.

| (20) | A panaszosok továbbá a panaszban elegendő meggyőző bizonyítékkal szolgáltak arról, hogy Kínában az érintett termék vonatkozásában nyersanyagpiaci torzulások állnak fenn. Emiatt az eljárás megindításáról szóló értesítésben bejelentett módon a vizsgálat ezekre a nyersanyagpiaci torzulásokra is kiterjedt annak megállapítása érdekében, hogy Kína tekintetében helyénvaló-e az alaprendelet 7. cikke (2a) és (2b) bekezdésében foglalt rendelkezések alkalmazása. A Bizottság ezért további tájékoztatást kért e tekintetben a kínai kormánytól. |
| --- | --- |

(20)

A panaszosok továbbá a panaszban elegendő meggyőző bizonyítékkal szolgáltak arról, hogy Kínában az érintett termék vonatkozásában nyersanyagpiaci torzulások állnak fenn. Emiatt az eljárás megindításáról szóló értesítésben bejelentett módon a vizsgálat ezekre a nyersanyagpiaci torzulásokra is kiterjedt annak megállapítása érdekében, hogy Kína tekintetében helyénvaló-e az alaprendelet 7. cikke (2a) és (2b) bekezdésében foglalt rendelkezések alkalmazása. A Bizottság ezért további tájékoztatást kért e tekintetben a kínai kormánytól.

| (21) | A Bizottság kérdőívet küldött a mintában szereplő három kínai exportáló gyártónak (exportáló gyártói csoportnak), a mintában szereplő három uniós gyártónak, valamint a mintában szereplő három független importőrnek. A Bizottság ugyanezeket a kérdőíveket az eljárás megindításának napján hozzáférhetővé tette az interneten is (3). |
| --- | --- |

(21)

A Bizottság kérdőívet küldött a mintában szereplő három kínai exportáló gyártónak (exportáló gyártói csoportnak), a mintában szereplő három uniós gyártónak, valamint a mintában szereplő három független importőrnek. A Bizottság ugyanezeket a kérdőíveket az eljárás megindításának napján hozzáférhetővé tette az interneten is (3).

3

| (22) | A Bizottság a mintában szereplő három uniós gyártótól, három független importőrtől, nyolc felhasználótól és három exportáló gyártótól kapott kitöltött kérdőívet. A Sangraf Italy kezdetben felhasználói kérdőívet nyújtott be. A Sangraf Italy végül is gyártónak minősült és mint ilyen az uniós gazdasági ágazat szereplőjének is (lásd a (183) és (184) preambulumbekezdést). |
| --- | --- |

(22)

A Bizottság a mintában szereplő három uniós gyártótól, három független importőrtől, nyolc felhasználótól és három exportáló gyártótól kapott kitöltött kérdőívet. A Sangraf Italy kezdetben felhasználói kérdőívet nyújtott be. A Sangraf Italy végül is gyártónak minősült és mint ilyen az uniós gazdasági ágazat szereplőjének is (lásd a (183) és (184) preambulumbekezdést).

| (23) | A Covid19-járvány kitörése, valamint a különböző tagállamok és harmadik országok által bevezetett korlátozó intézkedések miatt a Bizottság a vizsgálat ideiglenes szakaszában nem tudott az alaprendelet 16. cikke értelmében ellenőrző látogatásokat tenni. A Bizottság ehelyett az adatok egybevetésével távolról ellenőrizte az ideiglenes megállapításaihoz szükségesnek ítélt összes információt, összhangban a Covid19-járványnak a dömpingellenes és szubvencióellenes vizsgálatokra gyakorolt hatásáról szóló közleményével (4). A Bizottság a következő vállalkozások/felek esetében végzett távoli ellenőrzést:
  Uniós gyártók






  — | GrafTech France S.N.C., Franciaország |
| --- | --- | --- |

(23)

A Covid19-járvány kitörése, valamint a különböző tagállamok és harmadik országok által bevezetett korlátozó intézkedések miatt a Bizottság a vizsgálat ideiglenes szakaszában nem tudott az alaprendelet 16. cikke értelmében ellenőrző látogatásokat tenni. A Bizottság ehelyett az adatok egybevetésével távolról ellenőrizte az ideiglenes megállapításaihoz szükségesnek ítélt összes információt, összhangban a Covid19-járványnak a dömpingellenes és szubvencióellenes vizsgálatokra gyakorolt hatásáról szóló közleményével (4). A Bizottság a következő vállalkozások/felek esetében végzett távoli ellenőrzést:

4

Uniós gyártók

—

GrafTech France S.N.C., Franciaország

| — | Showa Denko Carbon Spain S.A., Spanyolország |
| --- | --- |

—

Showa Denko Carbon Spain S.A., Spanyolország

| — | Tokai Erftcarbon GmbH, Németország |
| --- | --- |

—

Tokai Erftcarbon GmbH, Németország

Kínai exportáló gyártók

| — | Liaoning Dantan Technology Group Co., Ltd |
| --- | --- |

—

Liaoning Dantan Technology Group Co., Ltd

| — | Fangda Carbon New Material Co., Ltd |
| --- | --- |

—

Fangda Carbon New Material Co., Ltd

| — | Nantong Yangzi Carbon Co., Ltd |
| --- | --- |

—

Nantong Yangzi Carbon Co., Ltd

1.8.   Vizsgálati időszak és figyelembe vett időszak

Vizsgálati időszak és figyelembe vett időszak

| (24) | A dömpingre és a kárra vonatkozó vizsgálat a 2020. január 1-jétől 2020. december 31-ig tartó időszakra (a továbbiakban: vizsgálati időszak vagy VI) terjedt ki. A kár felmérése szempontjából lényeges tendenciák vizsgálata a 2017. január 1. és a vizsgálati időszak vége közötti időszakra (a továbbiakban: figyelembe vett időszak) terjedt ki. |
| --- | --- |

(24)

A dömpingre és a kárra vonatkozó vizsgálat a 2020. január 1-jétől 2020. december 31-ig tartó időszakra (a továbbiakban: vizsgálati időszak vagy VI) terjedt ki. A kár felmérése szempontjából lényeges tendenciák vizsgálata a 2017. január 1. és a vizsgálati időszak vége közötti időszakra (a továbbiakban: figyelembe vett időszak) terjedt ki.

2.   AZ ÉRINTETT TERMÉK ÉS A HASONLÓ TERMÉK

AZ ÉRINTETT TERMÉK ÉS A HASONLÓ TERMÉK

2.1.   Érintett termék

Érintett termék

| (25) | Az eljárás megindításakor az érintett termék meghatározása a következő volt: Kínából származó, jelenleg az ex 8545 11 00 és az ex 8545 90 90 KN-kód (TARIC-kódok: 8545110010, 8545110015, 8545909010 és 8545909015) alá tartozó, elektromos kemencékben használt, legalább 1,5 g/cm3 látszólagos sűrűségű és legfeljebb 7,0 μΩm elektromos ellenállású grafitelektróda, valamint az ilyen elektródákhoz használt kötőelem, akár együttesen akár külön-külön hozzák be őket. |
| --- | --- |

(25)

Az eljárás megindításakor az érintett termék meghatározása a következő volt: Kínából származó, jelenleg az ex 8545 11 00 és az ex 8545 90 90 KN-kód (TARIC-kódok: 8545110010, 8545110015, 8545909010 és 8545909015) alá tartozó, elektromos kemencékben használt, legalább 1,5 g/cm3 látszólagos sűrűségű és legfeljebb 7,0 μΩm elektromos ellenállású grafitelektróda, valamint az ilyen elektródákhoz használt kötőelem, akár együttesen akár külön-külön hozzák be őket.

3

| (26) | A kötőelemeknek a termékkörből való kizárására irányuló kérelmet követően (lásd az alábbi 2.3. szakaszt) a Bizottság felülvizsgálta a termékkört, és az érintett terméket Kínából származó, jelenleg az ex 8545 11 00 KN-kód (TARIC-kódok: 8545110010 és 8545110015) alá tartozó, elektromos kemencékben használt, legalább 1,5 g/cm3 látszólagos sűrűségű és legfeljebb 7,0 μΩm elektromos ellenállású, kötőelemekkel felszerelt vagy fel nem szerelt grafitelektródaként határozta meg. |
| --- | --- |

(26)

A kötőelemeknek a termékkörből való kizárására irányuló kérelmet követően (lásd az alábbi 2.3. szakaszt) a Bizottság felülvizsgálta a termékkört, és az érintett terméket Kínából származó, jelenleg az ex 8545 11 00 KN-kód (TARIC-kódok: 8545110010 és 8545110015) alá tartozó, elektromos kemencékben használt, legalább 1,5 g/cm3 látszólagos sűrűségű és legfeljebb 7,0 μΩm elektromos ellenállású, kötőelemekkel felszerelt vagy fel nem szerelt grafitelektródaként határozta meg.

3

| (27) | A grafitelektródák elsősorban az elektromos ívkemencékben végzett acélgyártásban használt fogyóeszközök. Ennélfogva a grafitelektróda a világ újrafeldolgozási ágazatának alapvető eleme, mivel az egyedüli olyan termék, amely képes vezetni a hulladék olvasztásához szükséges villamos áramot, és ellenállni a folyamat során keletkező hőnek. A grafitelektródák ezért a nyersanyag-használás csökkentése, valamint a kezeletlen hulladékmennyiség csökkentése révén hozzájárulnak az éghajlatváltozás mérsékléséhez. |
| --- | --- |

(27)

A grafitelektródák elsősorban az elektromos ívkemencékben végzett acélgyártásban használt fogyóeszközök. Ennélfogva a grafitelektróda a világ újrafeldolgozási ágazatának alapvető eleme, mivel az egyedüli olyan termék, amely képes vezetni a hulladék olvasztásához szükséges villamos áramot, és ellenállni a folyamat során keletkező hőnek. A grafitelektródák ezért a nyersanyag-használás csökkentése, valamint a kezeletlen hulladékmennyiség csökkentése révén hozzájárulnak az éghajlatváltozás mérsékléséhez.

2.2.   A hasonló termék

A hasonló termék

| (28) | A vizsgálat rámutatott arra, hogy a következő termékek azonos alapvető fizikai, kémiai és műszaki tulajdonságokkal rendelkeznek, és alapvető felhasználási területeik is megegyeznek:






  — | az érintett termék, |
| --- | --- | --- |

(28)

A vizsgálat rámutatott arra, hogy a következő termékek azonos alapvető fizikai, kémiai és műszaki tulajdonságokkal rendelkeznek, és alapvető felhasználási területeik is megegyeznek:

—

az érintett termék,

| — | a Kínai Népköztársaságban gyártott és a kínai belföldi piacon értékesített termék, valamint |
| --- | --- |

—

a Kínai Népköztársaságban gyártott és a kínai belföldi piacon értékesített termék, valamint

| — | az uniós gazdasági ágazat által az Unióban gyártott és értékesített termék. |
| --- | --- |

—

az uniós gazdasági ágazat által az Unióban gyártott és értékesített termék.

| (29) | A Bizottság az eljárás e szakaszában úgy határozott, hogy ezek a termékek ezért az alaprendelet 1. cikkének (4) bekezdése értelmében hasonló termékek. |
| --- | --- |

(29)

A Bizottság az eljárás e szakaszában úgy határozott, hogy ezek a termékek ezért az alaprendelet 1. cikkének (4) bekezdése értelmében hasonló termékek.

2.3.   A termékkört érintő állítások és a termékkizárására irányuló kérelem

A termékkört érintő állítások és a termékkizárására irányuló kérelem

| (30) | A Bizottsághoz a termékkörrel kapcsolatban négy állítás érkezett egy uniós gyártótól (Sangraf Italy), egy felhasználótól (NLMK Verona), egy független importőrtől (CTPS Srl) és a Kínai Kereskedelmi Kamarától (CCCME). |
| --- | --- |

(30)

A Bizottsághoz a termékkörrel kapcsolatban négy állítás érkezett egy uniós gyártótól (Sangraf Italy), egy felhasználótól (NLMK Verona), egy független importőrtől (CTPS Srl) és a Kínai Kereskedelmi Kamarától (CCCME).

| (31) | A Sangraf Italy a kötőelemek (vagy összekötő csapok) kizárását kérte a vizsgálat köréből, mivel az Unióban már nem gyártanak kötőelemeket. A Sangraf azt állította, hogy versenytársaitól ezeket nem tudja beszerezni. |
| --- | --- |

(31)

A Sangraf Italy a kötőelemek (vagy összekötő csapok) kizárását kérte a vizsgálat köréből, mivel az Unióban már nem gyártanak kötőelemeket. A Sangraf azt állította, hogy versenytársaitól ezeket nem tudja beszerezni.

| (32) | Emlékeztetni kell arra, hogy a kötőelemek a grafitelektróda-rendszer szerves és szükséges részét képezik. A Bizottság azonban azt is megállapította, hogy a kötőelemek a grafitelektróda-testektől eltérő tulajdonságokkal rendelkeznek. A Bizottság azt is tudomásul vette, hogy az Unióban már nem gyártanak kötőelemeket, és hogy nem létezik külön versenypiaca a kötőelemeknek. A kötőelemeket a végső végfelhasználónak (az acélgyártóknak) értékesítik vagy a grafitelektródához csatlakoztatva, vagy esetenként tartalék alkatrészként a végső felhasználónak. A kötőelemek ugyanakkor a grafitelektródák teste szempontjából sajátosak, és azokat a grafitelektróda-rendszerek forgalmazói nem értékesítik más grafitelektródarendszer-forgalmazók számára. |
| --- | --- |

(32)

Emlékeztetni kell arra, hogy a kötőelemek a grafitelektróda-rendszer szerves és szükséges részét képezik. A Bizottság azonban azt is megállapította, hogy a kötőelemek a grafitelektróda-testektől eltérő tulajdonságokkal rendelkeznek. A Bizottság azt is tudomásul vette, hogy az Unióban már nem gyártanak kötőelemeket, és hogy nem létezik külön versenypiaca a kötőelemeknek. A kötőelemeket a végső végfelhasználónak (az acélgyártóknak) értékesítik vagy a grafitelektródához csatlakoztatva, vagy esetenként tartalék alkatrészként a végső felhasználónak. A kötőelemek ugyanakkor a grafitelektródák teste szempontjából sajátosak, és azokat a grafitelektróda-rendszerek forgalmazói nem értékesítik más grafitelektródarendszer-forgalmazók számára.

| (33) | A Bizottság ezért arra a következtetésre jutott, hogy a termékkört kötőelemekkel felszerelt vagy fel nem szerelt grafitelektródákként kell meghatározni, a fenti (26) preambulumbekezdésben leírtak szerint. |
| --- | --- |

(33)

A Bizottság ezért arra a következtetésre jutott, hogy a termékkört kötőelemekkel felszerelt vagy fel nem szerelt grafitelektródákként kell meghatározni, a fenti (26) preambulumbekezdésben leírtak szerint.

| (34) | Az NLMK Verona acélgyártó a 350 mm átmérőjű elektródák kizárását kérte a termékkörből. Az NLMK azt állítja, hogy az uniós gazdasági ágazat nem biztosít stabil kínálatot az említett átmérőjű elektródákból, mivel az uniós gazdasági ágazat nagyobb átmérőjű, jövedelmezőbb elektródákra összpontosít. A COMAP SAS grafitelektróda-importőr hasonló érveket hozott fel a kis (130–250 mm-es átmérőjű) elektródákra vonatkozóan. A CCCME hasonlóképpen kérte a 450 mm-nél kisebb átmérőjű elektródák kizárását. |
| --- | --- |

(34)

Az NLMK Verona acélgyártó a 350 mm átmérőjű elektródák kizárását kérte a termékkörből. Az NLMK azt állítja, hogy az uniós gazdasági ágazat nem biztosít stabil kínálatot az említett átmérőjű elektródákból, mivel az uniós gazdasági ágazat nagyobb átmérőjű, jövedelmezőbb elektródákra összpontosít. A COMAP SAS grafitelektróda-importőr hasonló érveket hozott fel a kis (130–250 mm-es átmérőjű) elektródákra vonatkozóan. A CCCME hasonlóképpen kérte a 450 mm-nél kisebb átmérőjű elektródák kizárását.

| (35) | A Bizottság úgy ítélte meg, hogy ezek a grafitelektródák a méretüktől függetlenül ugyanazokkal az alapvető fizikai, műszaki és/vagy kémiai tulajdonságokkal rendelkeznek. A Bizottság ezért elutasította ezeket az állításokat. |
| --- | --- |

(35)

A Bizottság úgy ítélte meg, hogy ezek a grafitelektródák a méretüktől függetlenül ugyanazokkal az alapvető fizikai, műszaki és/vagy kémiai tulajdonságokkal rendelkeznek. A Bizottság ezért elutasította ezeket az állításokat.

| (36) | A CTPS Srl független importőr a nagy teljesítményű (HP) elektródák (5) kizárását kérte a termékkörből. A CTPS Srl azt állította, hogy nincs elegendő uniós termelés a nagy teljesítményű elektródákból. A CTPS Srl ezenkívül rámutat arra, hogy a nagy teljesítményű (HP) és a rendkívül nagy teljesítményű (UHP) elektródák alapanyagaik, műszaki jellemzőik és felhasználásuk tekintetében különböznek egymástól. A Misano S.p.A. hasonló érveket fejtett ki beadványában. A CCCME hasonló állításokat terjesztett elő, és kérte a nem rendkívül nagy teljesítményű (nem UHP) kategóriájú grafitelektródák kizárását. |
| --- | --- |

(36)

A CTPS Srl független importőr a nagy teljesítményű (HP) elektródák (5) kizárását kérte a termékkörből. A CTPS Srl azt állította, hogy nincs elegendő uniós termelés a nagy teljesítményű elektródákból. A CTPS Srl ezenkívül rámutat arra, hogy a nagy teljesítményű (HP) és a rendkívül nagy teljesítményű (UHP) elektródák alapanyagaik, műszaki jellemzőik és felhasználásuk tekintetében különböznek egymástól. A Misano S.p.A. hasonló érveket fejtett ki beadványában. A CCCME hasonló állításokat terjesztett elő, és kérte a nem rendkívül nagy teljesítményű (nem UHP) kategóriájú grafitelektródák kizárását.

5

| (37) | A panaszosok másrészt azt állították, hogy nincs egyértelmű különbségtétel a grafitelektródák kategóriái között. Nem létezik olyan hivatalos ágazati szabvány, amely lehetővé tenné a HP és az UHP grafitelektródák egyértelmű megkülönböztetését. Azt állították továbbá, hogy bizonyos méretek esetében az elektródák különböző kategóriái egymással felcserélhető módon használhatók. |
| --- | --- |

(37)

A panaszosok másrészt azt állították, hogy nincs egyértelmű különbségtétel a grafitelektródák kategóriái között. Nem létezik olyan hivatalos ágazati szabvány, amely lehetővé tenné a HP és az UHP grafitelektródák egyértelmű megkülönböztetését. Azt állították továbbá, hogy bizonyos méretek esetében az elektródák különböző kategóriái egymással felcserélhető módon használhatók.

| (38) | A Bizottság úgy ítélte meg, hogy ezek az elektródák ugyanazokkal az alapvető fizikai, műszaki és/vagy kémiai tulajdonságokkal rendelkeznek, és hogy bizonyos fokú átfedést mutat a különböző kategóriák használata, amelyeknek a leírása minden esetben javarészt a gyártó saját nyilatkozatán alapul, mivel a besorolásra vonatkozóan nem létezik általánosan elismert ágazati szabvány. E típusok bármelyikének kizárása ezért aláásná a dömpingellenes intézkedés hatékonyságát, és megkönnyítené az intézkedések esetleges kijátszását. A HP és a nem UHP kategóriák kizárására irányuló kérelmeket ezért elutasították. |
| --- | --- |

(38)

A Bizottság úgy ítélte meg, hogy ezek az elektródák ugyanazokkal az alapvető fizikai, műszaki és/vagy kémiai tulajdonságokkal rendelkeznek, és hogy bizonyos fokú átfedést mutat a különböző kategóriák használata, amelyeknek a leírása minden esetben javarészt a gyártó saját nyilatkozatán alapul, mivel a besorolásra vonatkozóan nem létezik általánosan elismert ágazati szabvány. E típusok bármelyikének kizárása ezért aláásná a dömpingellenes intézkedés hatékonyságát, és megkönnyítené az intézkedések esetleges kijátszását. A HP és a nem UHP kategóriák kizárására irányuló kérelmeket ezért elutasították.

3.   DÖMPING

DÖMPING

3.1.   Az alaprendelet 2. cikkének (6a) bekezdése szerinti eljárás a rendes érték megállapításához

Az alaprendelet 2. cikkének (6a) bekezdése szerinti eljárás a rendes érték megállapításához

| (39) | Az eljárás megindításakor rendelkezésre álló bizonyíték azt mutatta, hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének b) pontja értelmében jelentős torzulások állnak fenn Kínában. A Bizottság ezért helyénvalónak ítélte, hogy a vizsgálatot az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének figyelembevételével megindítsa. |
| --- | --- |

(39)

Az eljárás megindításakor rendelkezésre álló bizonyíték azt mutatta, hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének b) pontja értelmében jelentős torzulások állnak fenn Kínában. A Bizottság ezért helyénvalónak ítélte, hogy a vizsgálatot az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének figyelembevételével megindítsa.

| (40) | Az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének lehetséges alkalmazásához szükséges adatok összegyűjtése érdekében a Bizottság az érintett országban működő valamennyi exportáló gyártót felkérte arra, hogy bocsássanak rendelkezésre a grafitelektródák előállításához felhasznált inputokra vonatkozó információkat. A kért információkat harminckét exportáló gyártó nyújtotta be. |
| --- | --- |

(40)

Az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének lehetséges alkalmazásához szükséges adatok összegyűjtése érdekében a Bizottság az érintett országban működő valamennyi exportáló gyártót felkérte arra, hogy bocsássanak rendelkezésre a grafitelektródák előállításához felhasznált inputokra vonatkozó információkat. A kért információkat harminckét exportáló gyártó nyújtotta be.

| (41) | Ezenkívül az eljárás megindításáról szóló értesítés 5.3.2. pontjában a Bizottság felkérte az érdekelt feleket, hogy az eljárás megindításáról szóló értesítésnek az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételétől számított 37 napon belül ismertessék álláspontjukat és szolgáltassanak információkat az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése alkalmazását illetően, és mindezt támasszák alá bizonyítékokkal. |
| --- | --- |

(41)

Ezenkívül az eljárás megindításáról szóló értesítés 5.3.2. pontjában a Bizottság felkérte az érdekelt feleket, hogy az eljárás megindításáról szóló értesítésnek az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételétől számított 37 napon belül ismertessék álláspontjukat és szolgáltassanak információkat az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése alkalmazását illetően, és mindezt támasszák alá bizonyítékokkal.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

| (42) | Az eljárás megindításáról szóló értesítés 5.3.2. pontjában a Bizottság arról tájékoztatta az érdekelt feleket, hogy az adott szakaszban rendelkezésre álló információk alapján, az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontjával összhangban Mexikó megfelelő reprezentatív ország lehet. A Bizottság azt is jelezte, hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése a) bekezdésének első francia bekezdésében foglalt kritériumokkal összhangban további potenciálisan megfelelő reprezentatív országokat is megvizsgál. |
| --- | --- |

(42)

Az eljárás megindításáról szóló értesítés 5.3.2. pontjában a Bizottság arról tájékoztatta az érdekelt feleket, hogy az adott szakaszban rendelkezésre álló információk alapján, az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontjával összhangban Mexikó megfelelő reprezentatív ország lehet. A Bizottság azt is jelezte, hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése a) bekezdésének első francia bekezdésében foglalt kritériumokkal összhangban további potenciálisan megfelelő reprezentatív országokat is megvizsgál.

| (43) | A Bizottság 2021. március 22-én a rendes érték megállapításához használandó forrásokra vonatkozóan kiadta első feljegyzését (a továbbiakban: első feljegyzés (6)), amelynek útján tájékoztatta az érdekelt feleket azokról a releváns forrásokról, amelyeket a rendes érték meghatározásához fel kíván használni. A feljegyzésben a Bizottság teljeskörűen – többek között a nyersanyagokra, a munkaerőre és az energiára is kiterjedően – felsorolta a grafitelektródák előállításához felhasznált termelési tényezőket. Három lehetséges reprezentatív országot elemzett: Mexikót, Malajziát és az Orosz Föderációt. A torzulástól mentes árak, illetve referenciaértékek megválasztásának kritériumai alapján a Bizottság megállapította, hogy Mexikó megfelelő reprezentatív ország. A Bizottsághoz az első feljegyzéssel kapcsolatban észrevételek érkeztek a Fangda Carbon New Material Co., Ltd. és a Liaoning Dantan Technology Group Co., Ltd. vállalattól, a gépek és elektronikai termékek behozatalával és kivitelével foglalkozó kínai kereskedelmi kamara (a továbbiakban: CCCME) által képviselt exportáló gyártóktól, valamint az Európai Szén- és Grafitszövetségtől. |
| --- | --- |

(43)

A Bizottság 2021. március 22-én a rendes érték megállapításához használandó forrásokra vonatkozóan kiadta első feljegyzését (a továbbiakban: első feljegyzés (6)), amelynek útján tájékoztatta az érdekelt feleket azokról a releváns forrásokról, amelyeket a rendes érték meghatározásához fel kíván használni. A feljegyzésben a Bizottság teljeskörűen – többek között a nyersanyagokra, a munkaerőre és az energiára is kiterjedően – felsorolta a grafitelektródák előállításához felhasznált termelési tényezőket. Három lehetséges reprezentatív országot elemzett: Mexikót, Malajziát és az Orosz Föderációt. A torzulástól mentes árak, illetve referenciaértékek megválasztásának kritériumai alapján a Bizottság megállapította, hogy Mexikó megfelelő reprezentatív ország. A Bizottsághoz az első feljegyzéssel kapcsolatban észrevételek érkeztek a Fangda Carbon New Material Co., Ltd. és a Liaoning Dantan Technology Group Co., Ltd. vállalattól, a gépek és elektronikai termékek behozatalával és kivitelével foglalkozó kínai kereskedelmi kamara (a továbbiakban: CCCME) által képviselt exportáló gyártóktól, valamint az Európai Szén- és Grafitszövetségtől.

6

| (44) | 2021. június 17-én, a beérkezett észrevételek elemzését követően a Bizottság kibocsátott egy második, a rendes érték megállapításához felhasznált forrásokról szóló feljegyzést (a továbbiakban: második feljegyzés (7)) (az első feljegyzés és a második feljegyzés a továbbiakban együttesen: feljegyzések). A második feljegyzésben a Bizottság frissítette a termelési tényezők jegyzékét, és tájékoztatta az érdekelt feleket, hogy Mexikót kívánja az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése a) pontjának első francia bekezdése szerinti reprezentatív országként használni. Emellett tájékoztatta az érdekelt feleket, hogy az értékesítési, általános és igazgatási költségeket (a továbbiakban: SGA-költségek), valamint a nyereséget a nem agyagból készült tűzálló termékek ágazatában működő mexikói gyártó könnyen hozzáférhető pénzügyi kimutatásai alapján állapítja meg. A Bizottság felkérte az érdekelt feleket, hogy tegyenek észrevételt ezzel kapcsolatban. A Bizottsághoz a második feljegyzéssel kapcsolatban észrevételek érkeztek a Fangda Carbon New Material Co., Ltd. és a Liaoning Dantan Technology Group Co., Ltd. vállalattól, a gépek és elektronikai termékek behozatalával és kivitelével foglalkozó kínai kereskedelmi kamara (CCCME) által képviselt exportáló gyártóktól, valamint az Európai Szén- és Grafitszövetségtől. |
| --- | --- |

(44)

2021. június 17-én, a beérkezett észrevételek elemzését követően a Bizottság kibocsátott egy második, a rendes érték megállapításához felhasznált forrásokról szóló feljegyzést (a továbbiakban: második feljegyzés (7)) (az első feljegyzés és a második feljegyzés a továbbiakban együttesen: feljegyzések). A második feljegyzésben a Bizottság frissítette a termelési tényezők jegyzékét, és tájékoztatta az érdekelt feleket, hogy Mexikót kívánja az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése a) pontjának első francia bekezdése szerinti reprezentatív országként használni. Emellett tájékoztatta az érdekelt feleket, hogy az értékesítési, általános és igazgatási költségeket (a továbbiakban: SGA-költségek), valamint a nyereséget a nem agyagból készült tűzálló termékek ágazatában működő mexikói gyártó könnyen hozzáférhető pénzügyi kimutatásai alapján állapítja meg. A Bizottság felkérte az érdekelt feleket, hogy tegyenek észrevételt ezzel kapcsolatban. A Bizottsághoz a második feljegyzéssel kapcsolatban észrevételek érkeztek a Fangda Carbon New Material Co., Ltd. és a Liaoning Dantan Technology Group Co., Ltd. vállalattól, a gépek és elektronikai termékek behozatalával és kivitelével foglalkozó kínai kereskedelmi kamara (CCCME) által képviselt exportáló gyártóktól, valamint az Európai Szén- és Grafitszövetségtől.

7

| (45) | A második feljegyzésre vonatkozóan érkezett észrevételek és információk elemzése után a Bizottság ideiglenesen arra a következtetésre jutott, hogy Mexikó megfelelő reprezentatív országnak tekinthető, és a rendes érték megállapításához szükséges torzulástól mentes árakat és költségeket onnan szerzi majd be. E választás mögöttes okait az alábbi 3.4. szakasz részletesen ismerteti. |
| --- | --- |

(45)

A második feljegyzésre vonatkozóan érkezett észrevételek és információk elemzése után a Bizottság ideiglenesen arra a következtetésre jutott, hogy Mexikó megfelelő reprezentatív országnak tekinthető, és a rendes érték megállapításához szükséges torzulástól mentes árakat és költségeket onnan szerzi majd be. E választás mögöttes okait az alábbi 3.4. szakasz részletesen ismerteti.

3.2.   Az alaprendelet 18. cikkének alkalmazása

Az alaprendelet 18. cikkének alkalmazása

| (46) | A Bizottság a vizsgálatnak az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontja szerinti megindításakor két kérdőívet küldött a kínai kormánynak a torzulások fennállásával kapcsolatban. A kínai kormány azonban egyikre sem nyújtott be választ. A Bizottság a 2020. június 15-i szóbeli jegyzékben tájékoztatta a kínai kormányt, hogy az alaprendelet 18. cikkének rendelkezéseit szándékozza alkalmazni az alaprendelet 2. cikkének (6a) bekezdése értelmében vett jelentős torzulásoknak a grafitelektródák kínai belföldi piacán való lehetséges fennállása, valamint az alaprendelet 7. cikkének (2a) bekezdése értelmében vett nyersanyagpiaci torzulások lehetséges fennállása tekintetében. A Bizottság felkérte a kínai kormányt, hogy tegyen észrevételeket a 18. cikk alkalmazásával kapcsolatosan. Észrevételek nem érkeztek. |
| --- | --- |

(46)

A Bizottság a vizsgálatnak az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontja szerinti megindításakor két kérdőívet küldött a kínai kormánynak a torzulások fennállásával kapcsolatban. A kínai kormány azonban egyikre sem nyújtott be választ. A Bizottság a 2020. június 15-i szóbeli jegyzékben tájékoztatta a kínai kormányt, hogy az alaprendelet 18. cikkének rendelkezéseit szándékozza alkalmazni az alaprendelet 2. cikkének (6a) bekezdése értelmében vett jelentős torzulásoknak a grafitelektródák kínai belföldi piacán való lehetséges fennállása, valamint az alaprendelet 7. cikkének (2a) bekezdése értelmében vett nyersanyagpiaci torzulások lehetséges fennállása tekintetében. A Bizottság felkérte a kínai kormányt, hogy tegyen észrevételeket a 18. cikk alkalmazásával kapcsolatosan. Észrevételek nem érkeztek.

3.3.   Rendes érték

Rendes érték

| (47) | Az alaprendelet 2. cikkének (1) bekezdése szerint „[a] rendes érték rendszerint az exportáló országban a független vevők által a szokásos kereskedelmi forgalom keretében ténylegesen fizetett vagy fizetendő árakon alapszik”. |
| --- | --- |

(47)

Az alaprendelet 2. cikkének (1) bekezdése szerint „[a] rendes érték rendszerint az exportáló országban a független vevők által a szokásos kereskedelmi forgalom keretében ténylegesen fizetett vagy fizetendő árakon alapszik”.

[a] rendes érték rendszerint az exportáló országban a független vevők által a szokásos kereskedelmi forgalom keretében ténylegesen fizetett vagy fizetendő árakon alapszik

| (48) | Az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontja szerint azonban „[a]bban az esetben, ha [...] megállapítást nyer, hogy az exportáló országban fennálló, b) pont szerinti jelentős torzulások következtében nem helyénvaló az exportáló országbeli belföldi árak és költségek alkalmazása, a rendes értéket a torzulásoktól mentes árakat vagy referenciaértékeket tükröző előállítási és értékesítési költségek alapján kell képezni”, továbbá annak „tartalmaznia kell az igazgatási, értékesítési és általános költségek, valamint a nyereség torzulástól mentes és észszerű összegét” („az igazgatási, értékesítési és általános költségek” a továbbiakban: SGA-költségek). |
| --- | --- |

(48)

Az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontja szerint azonban „[a]bban az esetben, ha [...] megállapítást nyer, hogy az exportáló országban fennálló, b) pont szerinti jelentős torzulások következtében nem helyénvaló az exportáló országbeli belföldi árak és költségek alkalmazása, a rendes értéket a torzulásoktól mentes árakat vagy referenciaértékeket tükröző előállítási és értékesítési költségek alapján kell képezni”, továbbá annak „tartalmaznia kell az igazgatási, értékesítési és általános költségek, valamint a nyereség torzulástól mentes és észszerű összegét” („az igazgatási, értékesítési és általános költségek” a továbbiakban: SGA-költségek).

[a]bban az esetben, ha [...] megállapítást nyer, hogy az exportáló országban fennálló, b) pont szerinti jelentős torzulások következtében nem helyénvaló az exportáló országbeli belföldi árak és költségek alkalmazása, a rendes értéket a torzulásoktól mentes árakat vagy referenciaértékeket tükröző előállítási és értékesítési költségek alapján kell képezni

tartalmaznia kell az igazgatási, értékesítési és általános költségek, valamint a nyereség torzulástól mentes és észszerű összegét

az igazgatási, értékesítési és általános költségek

| (49) | A feljegyzéssel kapcsolatos észrevételeikben a Fangda Carbon New Material Co., Ltd. és a Liaoning Dantan Technology Group Co., Ltd. vállalatok, valamint a CCCME által képviselt exportáló gyártók a következőket állították:






  (1) | Az alaprendelet 2. cikkének (6a) bekezdése nem egyeztethető össze a WTO dömpingellenes megállapodásának 2.2. és 2.2.1.1. cikkével, valamint a WTO joggyakorlatával; |
| --- | --- | --- |

(49)

A feljegyzéssel kapcsolatos észrevételeikben a Fangda Carbon New Material Co., Ltd. és a Liaoning Dantan Technology Group Co., Ltd. vállalatok, valamint a CCCME által képviselt exportáló gyártók a következőket állították:

(1)

Az alaprendelet 2. cikkének (6a) bekezdése nem egyeztethető össze a WTO dömpingellenes megállapodásának 2.2. és 2.2.1.1. cikkével, valamint a WTO joggyakorlatával;

| (2) | továbbá nincs bizonyíték a kínai grafitelektróda-ágazatot érintő állítólagos „jelentős torzulásokra”. Épp ellenkezőleg: a kínai grafitelektróda-ágazat piacorientált feltételek mellett működik. |
| --- | --- |

(2)

továbbá nincs bizonyíték a kínai grafitelektróda-ágazatot érintő állítólagos „jelentős torzulásokra”. Épp ellenkezőleg: a kínai grafitelektróda-ágazat piacorientált feltételek mellett működik.

| (50) | Konkrétabban az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének WTO szabályaival való összeegyeztethetőségét illetően a felek arra hívták fel a figyelmet, hogy a dömpingellenes megállapodásban nem létezik a jelentős torzulás fogalma. Azt állították, hogy a dömpingellenes megállapodás 2. cikkében meghatározott módszer nem teszi lehetővé az exportáló ország információin kívül más információk felhasználását a rendes érték megállapításához, továbbá a dömpingellenes megállapodásnak nincs olyan rendelkezése, amely lehetővé tenné az exportáló gyártó költségeinek és árainak vagy az exportáló országban alkalmazott költségeknek és áraknak a figyelmen kívül hagyását, és az úgynevezett megfelelő reprezentatív országban érvényes, állítólagosan torzulástól mentes árakkal vagy referenciaértékekkel való helyettesítésüket. A felek továbbá hivatkoztak a WTO DS473. sz. (Európai Unió – Az Argentínából származó biodízelre kivetett dömpingellenes intézkedések) ügyre és a DS494. sz. (Európai Unió – Az Oroszországból érkező behozatallal kapcsolatos költségkorrekciós módszerek és egyes dömpingellenes intézkedések) jogvitájára, emlékeztetve arra, hogy az említett ügyekben hozott határozatok szerint az érintett termék rendes értékének kiszámításakor amennyiben az exportáló országban alkalmazott belföldi ár nem használható, a vizsgálatot folytató hatóságok nem értékelhetik az exportőr/gyártó nyilvántartásában szereplő költségeket olyan referenciaérték alapján, amely nem kapcsolódik a származási országbeli előállítási költségekhez. |
| --- | --- |

(50)

Konkrétabban az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének WTO szabályaival való összeegyeztethetőségét illetően a felek arra hívták fel a figyelmet, hogy a dömpingellenes megállapodásban nem létezik a jelentős torzulás fogalma. Azt állították, hogy a dömpingellenes megállapodás 2. cikkében meghatározott módszer nem teszi lehetővé az exportáló ország információin kívül más információk felhasználását a rendes érték megállapításához, továbbá a dömpingellenes megállapodásnak nincs olyan rendelkezése, amely lehetővé tenné az exportáló gyártó költségeinek és árainak vagy az exportáló országban alkalmazott költségeknek és áraknak a figyelmen kívül hagyását, és az úgynevezett megfelelő reprezentatív országban érvényes, állítólagosan torzulástól mentes árakkal vagy referenciaértékekkel való helyettesítésüket. A felek továbbá hivatkoztak a WTO DS473. sz. (Európai Unió – Az Argentínából származó biodízelre kivetett dömpingellenes intézkedések) ügyre és a DS494. sz. (Európai Unió – Az Oroszországból érkező behozatallal kapcsolatos költségkorrekciós módszerek és egyes dömpingellenes intézkedések) jogvitájára, emlékeztetve arra, hogy az említett ügyekben hozott határozatok szerint az érintett termék rendes értékének kiszámításakor amennyiben az exportáló országban alkalmazott belföldi ár nem használható, a vizsgálatot folytató hatóságok nem értékelhetik az exportőr/gyártó nyilvántartásában szereplő költségeket olyan referenciaérték alapján, amely nem kapcsolódik a származási országbeli előállítási költségekhez.

| (51) | Ami a „jelentős torzulásokra” vonatkozó bizonyítékok állítólagos hiányát illeti, a felek először is úgy vélték, hogy a Kínai Népköztársaságra vonatkozó országjelentés (a továbbiakban: jelentés) (8) nem felel meg a pártatlan és tárgyilagos, kellő bizonyító erejű bizonyítékokra vonatkozó követelményeknek, mivel azt a Bizottság készítette úgy, hogy azzal megkönnyítse a panaszok bejelentését, ennélfogva a jelentés szándékosan figyelmen kívül hagyja azokat a ténybeli körülményeket, elemeket és következtetéseket, amelyek e cél ellenében hatnának, illetve akadályoznák annak elérését. Ezenkívül a felek véleménye szerint a jelentés elavult, ezért nem tükrözheti a vizsgálati időszak alatt vagy a vizsgált termék tekintetében állítólagosan fennálló torzulásokat. A jelentés emellett nem foglalkozik kifejezetten a grafitelektróda-ágazattal, így kétséges, hogy releváns-e a jelenlegi vizsgálat szempontjából. Másodszor: a felek azt állították, hogy a kínai grafitelektróda-ágazat erősen piacorientált, piaci és kereskedelmi elvek alapján működik, az állami tulajdonú vállalatok jelenléte korlátozott, a kínai kormány pedig nem fogadott el a grafitelektródák gyártásának vagy kivitelének „ösztönzésére” irányuló egyedi szabályozást vagy politikát. |
| --- | --- |

(51)

Ami a „jelentős torzulásokra” vonatkozó bizonyítékok állítólagos hiányát illeti, a felek először is úgy vélték, hogy a Kínai Népköztársaságra vonatkozó országjelentés (a továbbiakban: jelentés) (8) nem felel meg a pártatlan és tárgyilagos, kellő bizonyító erejű bizonyítékokra vonatkozó követelményeknek, mivel azt a Bizottság készítette úgy, hogy azzal megkönnyítse a panaszok bejelentését, ennélfogva a jelentés szándékosan figyelmen kívül hagyja azokat a ténybeli körülményeket, elemeket és következtetéseket, amelyek e cél ellenében hatnának, illetve akadályoznák annak elérését. Ezenkívül a felek véleménye szerint a jelentés elavult, ezért nem tükrözheti a vizsgálati időszak alatt vagy a vizsgált termék tekintetében állítólagosan fennálló torzulásokat. A jelentés emellett nem foglalkozik kifejezetten a grafitelektróda-ágazattal, így kétséges, hogy releváns-e a jelenlegi vizsgálat szempontjából. Másodszor: a felek azt állították, hogy a kínai grafitelektróda-ágazat erősen piacorientált, piaci és kereskedelmi elvek alapján működik, az állami tulajdonú vállalatok jelenléte korlátozott, a kínai kormány pedig nem fogadott el a grafitelektródák gyártásának vagy kivitelének „ösztönzésére” irányuló egyedi szabályozást vagy politikát.

8

| (52) | Következésképpen a felek azzal érveltek, hogy a Bizottságnak az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének alkalmazása helyett el kellene fogadnia a Kínában bejelentett belföldi árakat és költségeket. A felek úgy vélték, hogy amennyiben a Bizottság mégis alkalmazza a 2. cikk (6a) bekezdését, az értékelést minden egyes exportáló gyártóra és termelési tényezőre külön kell elvégezni. |
| --- | --- |

(52)

Következésképpen a felek azzal érveltek, hogy a Bizottságnak az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének alkalmazása helyett el kellene fogadnia a Kínában bejelentett belföldi árakat és költségeket. A felek úgy vélték, hogy amennyiben a Bizottság mégis alkalmazza a 2. cikk (6a) bekezdését, az értékelést minden egyes exportáló gyártóra és termelési tényezőre külön kell elvégezni.

| (53) | A jelentős torzulások fennállására vonatkozó bizottsági értékelést az alábbi 3.3.1. szakasz tartalmazza. Az értékelés vizsgálja a felek azon konkrét észrevételeit, amelyek a kínai grafitelektróda-ágazatban fennálló jelentős torzulásokra vonatkozó bizonyítékok állítólagos hiányára vonatkoznak. Ami azt az általános állítást illeti, hogy a jelentés a célirányosságánál fogva nélkülözné a pártatlanságot és a tárgyilagosságot, a Bizottság először is megjegyezte, hogy a jelentés átfogó dokumentum, amely széleskörű objektív bizonyítékokon – többek között a kínai jogszabályokon, valamint a kínai kormány által közzétett szabályzatokon és egyéb hivatalos szakpolitikai dokumentumokon, nemzetközi szervezetek mint harmadik felek által összeállított jelentéseken, szakemberek tudományos tanulmányain és cikkein, továbbá egyéb megbízható független forrásokon – alapul. A jelentés 2017 decembere óta könnyen hozzáférhető, ennélfogva minden érdekelt félnek bőven lett volna elegendő ideje arra, hogy cáfolja, kiegészítse vagy észrevételezze a jelentést, illetve az azt megalapozó bizonyítékokat. Mivel a felek nem cáfolták a jelentés érdemi megállapításait vagy az abban bemutatott bizonyítékokat, csupán elvont hiányosságaira mutattak rá a bizonyító erejét illetően, a Bizottság kénytelen elutasítani az állítást. Ugyanígy nem fogadható el az az érv sem, hogy a jelentés elavult és túl általános ahhoz, hogy tükrözze a vizsgálati időszak alatt vagy a vizsgált termék tekintetében állítólagosan fennálló torzulásokat. A kínai gazdaság tágabb területeire vagy az ország egészére vonatkozó jogszabályok és szakpolitikák nem tekinthetők irrelevánsnak pusztán azért, mert adott esetben nem említik konkrétan a vizsgált terméket. Ugyanígy mindaddig, amíg a vonatkozó jogszabályok és kormányzati politikák hatályban vannak, a jelenlegi vizsgálat szempontjából relevánsak, függetlenül attól, hogy azokat mikor fogadták el, vagy azokat a jelentés mikor említi. Végül a Bizottság emlékeztetett arra, hogy a 3.3.1. szakaszban foglalt elemzés számos forrásra támaszkodik, a jelentés pedig csak egy a figyelembe vett bizonyítékok közül. |
| --- | --- |

(53)

A jelentős torzulások fennállására vonatkozó bizottsági értékelést az alábbi 3.3.1. szakasz tartalmazza. Az értékelés vizsgálja a felek azon konkrét észrevételeit, amelyek a kínai grafitelektróda-ágazatban fennálló jelentős torzulásokra vonatkozó bizonyítékok állítólagos hiányára vonatkoznak. Ami azt az általános állítást illeti, hogy a jelentés a célirányosságánál fogva nélkülözné a pártatlanságot és a tárgyilagosságot, a Bizottság először is megjegyezte, hogy a jelentés átfogó dokumentum, amely széleskörű objektív bizonyítékokon – többek között a kínai jogszabályokon, valamint a kínai kormány által közzétett szabályzatokon és egyéb hivatalos szakpolitikai dokumentumokon, nemzetközi szervezetek mint harmadik felek által összeállított jelentéseken, szakemberek tudományos tanulmányain és cikkein, továbbá egyéb megbízható független forrásokon – alapul. A jelentés 2017 decembere óta könnyen hozzáférhető, ennélfogva minden érdekelt félnek bőven lett volna elegendő ideje arra, hogy cáfolja, kiegészítse vagy észrevételezze a jelentést, illetve az azt megalapozó bizonyítékokat. Mivel a felek nem cáfolták a jelentés érdemi megállapításait vagy az abban bemutatott bizonyítékokat, csupán elvont hiányosságaira mutattak rá a bizonyító erejét illetően, a Bizottság kénytelen elutasítani az állítást. Ugyanígy nem fogadható el az az érv sem, hogy a jelentés elavult és túl általános ahhoz, hogy tükrözze a vizsgálati időszak alatt vagy a vizsgált termék tekintetében állítólagosan fennálló torzulásokat. A kínai gazdaság tágabb területeire vagy az ország egészére vonatkozó jogszabályok és szakpolitikák nem tekinthetők irrelevánsnak pusztán azért, mert adott esetben nem említik konkrétan a vizsgált terméket. Ugyanígy mindaddig, amíg a vonatkozó jogszabályok és kormányzati politikák hatályban vannak, a jelenlegi vizsgálat szempontjából relevánsak, függetlenül attól, hogy azokat mikor fogadták el, vagy azokat a jelentés mikor említi. Végül a Bizottság emlékeztetett arra, hogy a 3.3.1. szakaszban foglalt elemzés számos forrásra támaszkodik, a jelentés pedig csak egy a figyelembe vett bizonyítékok közül.

| (54) | Ami a feleknek az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a WTO-szabályokkal való összeegyeztethetőségére vonatkozó érveit illeti, a Bizottság úgy véli, hogy a 2. cikk (6a) bekezdésének rendelkezései teljes mértékben összhangban vannak az Európai Unió WTO-kötelezettségeivel és a CCCME által hivatkozott joggyakorlattal. A Bizottság először is megjegyzi, hogy a DS473. és DS494. sz. ügyben hozott WTO-határozatok nem az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének alkalmazását érintették, hanem az alaprendelet 2. cikke (5) bekezdésének egy konkrét rendelkezéséét. Mindenesetre a WTO jogának a WTO vizsgálóbizottsága és Fellebbezési Testülete által a DS473. sz. ügyben alkalmazott értelmezése szerint lehetővé teszi a harmadik országokból származó adatok felhasználását, amelyeket megfelelően ki kell igazítani, ha a kiigazítás szükséges és megalapozott. A jelentős torzulások megléte miatt az exportáló ország költségei és árai nem megfelelőek a rendes érték kiszámításához. Ilyen körülmények esetére a 2. cikk (6a) bekezdése az előállítási és értékesítési költségeknek torzulástól mentes árak vagy referenciaértékek alapján történő számítását irányozza elő, ideértve az exportáló országhoz hasonló fejlettségű, megfelelő reprezentatív országban érvényesülő torzulástól mentes árakat is. A DS494. sz. ügy kapcsán a Bizottság emlékeztet továbbá arra, hogy az EU és az Oroszországi Föderáció egyaránt fellebbezett a vizsgálóbizottság megállapításai ellen, amelyek nem véglegesek, és ezért a WTO állandó ítélkezési gyakorlata szerint nem rendelkeznek jogi státusszal a WTO rendszerében, mivel azokat a WTO-tagok határozatukkal nem hagyták jóvá. Mindazonáltal e vita ügyében a vizsgálóbizottsági jelentés kifejezetten úgy ítélte meg, hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének rendelkezései kívül esnek a jogvita hatályán. |
| --- | --- |

(54)

Ami a feleknek az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a WTO-szabályokkal való összeegyeztethetőségére vonatkozó érveit illeti, a Bizottság úgy véli, hogy a 2. cikk (6a) bekezdésének rendelkezései teljes mértékben összhangban vannak az Európai Unió WTO-kötelezettségeivel és a CCCME által hivatkozott joggyakorlattal. A Bizottság először is megjegyzi, hogy a DS473. és DS494. sz. ügyben hozott WTO-határozatok nem az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének alkalmazását érintették, hanem az alaprendelet 2. cikke (5) bekezdésének egy konkrét rendelkezéséét. Mindenesetre a WTO jogának a WTO vizsgálóbizottsága és Fellebbezési Testülete által a DS473. sz. ügyben alkalmazott értelmezése szerint lehetővé teszi a harmadik országokból származó adatok felhasználását, amelyeket megfelelően ki kell igazítani, ha a kiigazítás szükséges és megalapozott. A jelentős torzulások megléte miatt az exportáló ország költségei és árai nem megfelelőek a rendes érték kiszámításához. Ilyen körülmények esetére a 2. cikk (6a) bekezdése az előállítási és értékesítési költségeknek torzulástól mentes árak vagy referenciaértékek alapján történő számítását irányozza elő, ideértve az exportáló országhoz hasonló fejlettségű, megfelelő reprezentatív országban érvényesülő torzulástól mentes árakat is. A DS494. sz. ügy kapcsán a Bizottság emlékeztet továbbá arra, hogy az EU és az Oroszországi Föderáció egyaránt fellebbezett a vizsgálóbizottság megállapításai ellen, amelyek nem véglegesek, és ezért a WTO állandó ítélkezési gyakorlata szerint nem rendelkeznek jogi státusszal a WTO rendszerében, mivel azokat a WTO-tagok határozatukkal nem hagyták jóvá. Mindazonáltal e vita ügyében a vizsgálóbizottsági jelentés kifejezetten úgy ítélte meg, hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének rendelkezései kívül esnek a jogvita hatályán.

,

| (55) | A felek azon állítását illetően, hogy a torzulások fennállását minden egyes exportáló gyártó és termelési tényező tekintetében egyedileg kell értékelni, a Bizottság emlékeztet arra, hogy ha megállapítást nyer, hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének b) pontjával összhangban az exportáló országban fennálló jelentős torzulások miatt nem helyénvaló az exportáló országban alkalmazott belföldi árak és költségek alkalmazása, akkor Bizottság a 2. cikk (6a) bekezdésének a) pontja szerint a rendes értéket minden egyes exportáló gyártó esetében egy megfelelő reprezentatív ország torzulástól mentes árai vagy referenciaértékei alapján képezheti. A 2. cikk (6a) bekezdésének a) pontja csak abban az esetben engedélyezi a belföldi költségek felhasználását, ha azokról egyértelműen megállapítható, hogy nem torzultak. Az egyes exportáló gyártók termelési tényezőiről rendelkezésre álló bizonyítékok alapján azonban a vizsgált termék termelési és értékesítési költségei nem tekinthetők torzulástól mentesnek. A Bizottság ezért elutasította ezt az állítást. |
| --- | --- |

(55)

A felek azon állítását illetően, hogy a torzulások fennállását minden egyes exportáló gyártó és termelési tényező tekintetében egyedileg kell értékelni, a Bizottság emlékeztet arra, hogy ha megállapítást nyer, hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének b) pontjával összhangban az exportáló országban fennálló jelentős torzulások miatt nem helyénvaló az exportáló országban alkalmazott belföldi árak és költségek alkalmazása, akkor Bizottság a 2. cikk (6a) bekezdésének a) pontja szerint a rendes értéket minden egyes exportáló gyártó esetében egy megfelelő reprezentatív ország torzulástól mentes árai vagy referenciaértékei alapján képezheti. A 2. cikk (6a) bekezdésének a) pontja csak abban az esetben engedélyezi a belföldi költségek felhasználását, ha azokról egyértelműen megállapítható, hogy nem torzultak. Az egyes exportáló gyártók termelési tényezőiről rendelkezésre álló bizonyítékok alapján azonban a vizsgált termék termelési és értékesítési költségei nem tekinthetők torzulástól mentesnek. A Bizottság ezért elutasította ezt az állítást.

| (56) | A fenti okokból és az alábbiakban bővebben kifejtett módon a Bizottság a jelenlegi vizsgálatban arra a következtetésre jutott, hogy a rendelkezésre álló bizonyítékok alapján, valamint a kínai kormány együttműködésének hiánya miatt helyénvaló az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének alkalmazása. |
| --- | --- |

(56)

A fenti okokból és az alábbiakban bővebben kifejtett módon a Bizottság a jelenlegi vizsgálatban arra a következtetésre jutott, hogy a rendelkezésre álló bizonyítékok alapján, valamint a kínai kormány együttműködésének hiánya miatt helyénvaló az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének alkalmazása.

3.3.1.   Jelentős torzulások fennállása

Jelentős torzulások fennállása

3.3.1.1.   Bevezetés

Bevezetés

| (57) | Az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének b) pontja szerint a „[j]elentős torzulások azok a torzulások, amelyek akkor következnek be, ha a jelentett árak vagy költségek – a nyersanyag- és energiaköltségeket is beleértve – jelentős kormányzati beavatkozás hatására nem szabadpiaci erőviszonyok eredményei. A jelentős torzulások fennállásának értékelése során – többek között – figyelembe kell venni a következők közül egy vagy több elem lehetséges hatását:






  — | a kérdéses piacot jelentős mértékben olyan vállalkozások szolgálják ki, amelyek az exportáló ország hatóságainak tulajdonában vannak, ellenőrzése vagy szakpolitikai felügyelete vagy irányítása alatt állnak, |
| --- | --- | --- |

(57)

Az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének b) pontja szerint a „[j]elentős torzulások azok a torzulások, amelyek akkor következnek be, ha a jelentett árak vagy költségek – a nyersanyag- és energiaköltségeket is beleértve – jelentős kormányzati beavatkozás hatására nem szabadpiaci erőviszonyok eredményei. A jelentős torzulások fennállásának értékelése során – többek között – figyelembe kell venni a következők közül egy vagy több elem lehetséges hatását:

—

a kérdéses piacot jelentős mértékben olyan vállalkozások szolgálják ki, amelyek az exportáló ország hatóságainak tulajdonában vannak, ellenőrzése vagy szakpolitikai felügyelete vagy irányítása alatt állnak,

| — | az állami jelenlét a vállalatokban lehetővé teszi az állam számára, hogy befolyást gyakoroljon az árak és a költségek tekintetében, |
| --- | --- |

—

az állami jelenlét a vállalatokban lehetővé teszi az állam számára, hogy befolyást gyakoroljon az árak és a költségek tekintetében,

| — | a belföldi beszállítókat előnyben részesítő vagy a szabadpiaci erőviszonyokat más módon befolyásoló közpolitikák vagy intézkedések, |
| --- | --- |

—

a belföldi beszállítókat előnyben részesítő vagy a szabadpiaci erőviszonyokat más módon befolyásoló közpolitikák vagy intézkedések,

| — | a csődeljárási, a társasági jogi és a tulajdonjogi jogszabályok hiánya, diszkriminatív alkalmazása vagy nem megfelelő érvényesítése, |
| --- | --- |

—

a csődeljárási, a társasági jogi és a tulajdonjogi jogszabályok hiánya, diszkriminatív alkalmazása vagy nem megfelelő érvényesítése,

| — | a bérköltségek torzult volta, |
| --- | --- |

—

a bérköltségek torzult volta,

| — | közpolitikai célokat megvalósító vagy az államtól más tekintetben nem függetlenül tevékenykedő intézmények által nyújtott finanszírozás vehető igénybe”. |
| --- | --- |

—

közpolitikai célokat megvalósító vagy az államtól más tekintetben nem függetlenül tevékenykedő intézmények által nyújtott finanszírozás vehető igénybe”.

| (58) | Mivel az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének b) pontjában felsorolt elemeknek nem együttesen kell fennállniuk, a jelentős torzulások fennállásának megállapításához nem szükséges mindegyik elemet megvizsgálni. Emellett bizonyos esetekben ugyanazok a ténybeli körülmények több felsorolt elem fennállásának megállapításához is felhasználhatók. Mindazonáltal a 2. cikk (6a) bekezdésének a) pontja értelmében vett jelentős torzulások fennállására vonatkozó következtetést az összes rendelkezésre álló bizonyíték alapján kell megfogalmazni. A torzulások fennállására vonatkozó általános értékelés során figyelembe vehetők az exportáló országot jellemző általános összefüggések és körülmények is, különösen olyan esetekben, amikor az exportáló ország gazdasági és közigazgatási berendezkedésének alapelemeiből fakadóan a kormányzat olyan alapvető hatáskörökkel rendelkezik, amelyek segítségével érdemben beavatkozhat a gazdaságba, és ennek hatására az árak és a költségek nem a piaci erőviszonyok szabad alakulásának eredményeként jönnek létre. |
| --- | --- |

(58)

Mivel az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének b) pontjában felsorolt elemeknek nem együttesen kell fennállniuk, a jelentős torzulások fennállásának megállapításához nem szükséges mindegyik elemet megvizsgálni. Emellett bizonyos esetekben ugyanazok a ténybeli körülmények több felsorolt elem fennállásának megállapításához is felhasználhatók. Mindazonáltal a 2. cikk (6a) bekezdésének a) pontja értelmében vett jelentős torzulások fennállására vonatkozó következtetést az összes rendelkezésre álló bizonyíték alapján kell megfogalmazni. A torzulások fennállására vonatkozó általános értékelés során figyelembe vehetők az exportáló országot jellemző általános összefüggések és körülmények is, különösen olyan esetekben, amikor az exportáló ország gazdasági és közigazgatási berendezkedésének alapelemeiből fakadóan a kormányzat olyan alapvető hatáskörökkel rendelkezik, amelyek segítségével érdemben beavatkozhat a gazdaságba, és ennek hatására az árak és a költségek nem a piaci erőviszonyok szabad alakulásának eredményeként jönnek létre.

| (59) | Az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének c) pontja úgy rendelkezik, hogy „[a]mennyiben a Bizottság megalapozott jelzésekkel rendelkezik a b) pontban említettek szerinti torzulások egy adott országban vagy az ország egy adott ágazatában való fennállásáról, és amennyiben az e rendelet eredményes alkalmazása szempontjából helyénvaló, a Bizottságnak jelentést kell készítenie, nyilvánosságra hoznia és rendszeresen frissítenie, amelyben leírja a b) pontban említett piaci körülményeket az adott országban vagy ágazatban”. |
| --- | --- |

(59)

Az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének c) pontja úgy rendelkezik, hogy „[a]mennyiben a Bizottság megalapozott jelzésekkel rendelkezik a b) pontban említettek szerinti torzulások egy adott országban vagy az ország egy adott ágazatában való fennállásáról, és amennyiben az e rendelet eredményes alkalmazása szempontjából helyénvaló, a Bizottságnak jelentést kell készítenie, nyilvánosságra hoznia és rendszeresen frissítenie, amelyben leírja a b) pontban említett piaci körülményeket az adott országban vagy ágazatban”.

[a]mennyiben a Bizottság megalapozott jelzésekkel rendelkezik a b) pontban említettek szerinti torzulások egy adott országban vagy az ország egy adott ágazatában való fennállásáról, és amennyiben az e rendelet eredményes alkalmazása szempontjából helyénvaló, a Bizottságnak jelentést kell készítenie, nyilvánosságra hoznia és rendszeresen frissítenie, amelyben leírja a b) pontban említett piaci körülményeket az adott országban vagy ágazatban

| (60) | E rendelkezés alapján a Bizottság összeállította a jelentést, amely bemutatja, hogy a kormányzat számos szinten jelentős mértékben beavatkozik a gazdaság működésébe, és ezzel torzulásokat idéz elő különösen több fontos termelési tényező (például a földterület, az energia, a tőke, a nyersanyagok és a munkaerő) esetében, illetve meghatározott ágazatokban (például az acél- és a vegyiparban). Az érdekelt felek az eljárás megindításakor felkérést kaptak arra, hogy cáfolják, észrevételezzék vagy kiegészítsék a vizsgálat iratai között található bizonyítékokat. A Bizottság a jelentést a vizsgálat megindításakor elhelyezte a vizsgálat iratai között. |
| --- | --- |

(60)

E rendelkezés alapján a Bizottság összeállította a jelentést, amely bemutatja, hogy a kormányzat számos szinten jelentős mértékben beavatkozik a gazdaság működésébe, és ezzel torzulásokat idéz elő különösen több fontos termelési tényező (például a földterület, az energia, a tőke, a nyersanyagok és a munkaerő) esetében, illetve meghatározott ágazatokban (például az acél- és a vegyiparban). Az érdekelt felek az eljárás megindításakor felkérést kaptak arra, hogy cáfolják, észrevételezzék vagy kiegészítsék a vizsgálat iratai között található bizonyítékokat. A Bizottság a jelentést a vizsgálat megindításakor elhelyezte a vizsgálat iratai között.

| (61) | A panasz a jelentés ténymegállapításait kiegészítő információkat tartalmazott. További forrásokat említett, többek között az USA 2019. évi jelentését Kína WTO-szabályoknak való megfeleléséről (9), amely a kínai gazdaság különböző szintjein fennálló torzulásokra mutat rá. A panasz kiemelte továbbá, hogy a grafitelektróda-ágazatot más országok hatóságai is vizsgálták, amelyek szabálytalanságokat állapítottak meg (10). A panasz rámutatott továbbá arra, hogy számos kulcsfontosságú grafitelektróda-gyártó – többek között a Sinosteel Engineering & Technology (korábban Sinosteel Jilin Carbon), a Shanxi Jinneng Group, a Henan General Machinery, a Jilin Songjiang Carbon és a Kaifeng Carbon – állami tulajdonú vállalat. Arra is rámutatott, hogy Kínában vannak nagy grafitelektróda-gyártók létrehozására irányuló kezdeményezések, például a Baosteel Group leányvállalata, a Shanghai Baosteel Chemical a magánszektor vezető grafitelektróda-gyártójával, a Fangda Carbon vállalattal Baofang Carbon Material Technology néven közös vállalkozást hozott létre, amelynek célja, hogy Gansu tartomány Lanzhou gazdasági és technológiai fejlesztési zónájában évi 100 000 tonna mennyiségben gyártson rendkívül nagy teljesítményű (UHP) grafitelektródákat (11). A Fangda Carbon, bár magántulajdonban van, éves jelentésében hangsúlyozza, hogy tevékenységeit szorosan összehangolja a kínai kormány céljaival („szokásos üzleti tevékenységei szorosan kapcsolódnak a nemzeti politikához”), továbbá kiemeli, hogy „a vállalat hangsúlyosan összpontosít a világ első és legnagyobb szénipari vezető vállalkozásának kiépítésére, és [...] teljes mértékben megvalósítja a Kínai Kommunista Párt 19. Országos Kongresszusának szellemét”, valamint biztosítja, hogy „igazodjon Hszi Csin-ping új, kínai karakterű szocialista korszaka irányvonalához” (12). |
| --- | --- |

(61)

A panasz a jelentés ténymegállapításait kiegészítő információkat tartalmazott. További forrásokat említett, többek között az USA 2019. évi jelentését Kína WTO-szabályoknak való megfeleléséről (9), amely a kínai gazdaság különböző szintjein fennálló torzulásokra mutat rá. A panasz kiemelte továbbá, hogy a grafitelektróda-ágazatot más országok hatóságai is vizsgálták, amelyek szabálytalanságokat állapítottak meg (10). A panasz rámutatott továbbá arra, hogy számos kulcsfontosságú grafitelektróda-gyártó – többek között a Sinosteel Engineering & Technology (korábban Sinosteel Jilin Carbon), a Shanxi Jinneng Group, a Henan General Machinery, a Jilin Songjiang Carbon és a Kaifeng Carbon – állami tulajdonú vállalat. Arra is rámutatott, hogy Kínában vannak nagy grafitelektróda-gyártók létrehozására irányuló kezdeményezések, például a Baosteel Group leányvállalata, a Shanghai Baosteel Chemical a magánszektor vezető grafitelektróda-gyártójával, a Fangda Carbon vállalattal Baofang Carbon Material Technology néven közös vállalkozást hozott létre, amelynek célja, hogy Gansu tartomány Lanzhou gazdasági és technológiai fejlesztési zónájában évi 100 000 tonna mennyiségben gyártson rendkívül nagy teljesítményű (UHP) grafitelektródákat (11). A Fangda Carbon, bár magántulajdonban van, éves jelentésében hangsúlyozza, hogy tevékenységeit szorosan összehangolja a kínai kormány céljaival („szokásos üzleti tevékenységei szorosan kapcsolódnak a nemzeti politikához”), továbbá kiemeli, hogy „a vállalat hangsúlyosan összpontosít a világ első és legnagyobb szénipari vezető vállalkozásának kiépítésére, és [...] teljes mértékben megvalósítja a Kínai Kommunista Párt 19. Országos Kongresszusának szellemét”, valamint biztosítja, hogy „igazodjon Hszi Csin-ping új, kínai karakterű szocialista korszaka irányvonalához” (12).

9

10

11

szokásos üzleti tevékenységei szorosan kapcsolódnak a nemzeti politikához

a vállalat hangsúlyosan összpontosít a világ első és legnagyobb szénipari vezető vállalkozásának kiépítésére, és

teljes mértékben megvalósítja a Kínai Kommunista Párt 19. Országos Kongresszusának szellemét

igazodjon Hszi Csin-ping új, kínai karakterű szocialista korszaka irányvonalához

12

| (62) | A panasz kifejti továbbá, hogy gyakran még a magántulajdonban lévő vállalatok is közvetlen kormányzati befolyás alatt állnak, például a SASAC önkormányzati ága kisebbségi részesedéssel rendelkezik Liaoning tartomány legnagyobb grafitelektróda-gyártójában, a Fushun Carbonban, ami azt jelenti, hogy közvetlen befolyással rendelkezik a vállalat felett. Hasonlóképpen egy állami tulajdonú befektetési társaság, a CITIC kisebbségi részesedéssel rendelkezik a Heifei Carbo jelentős grafitelektróda-gyártóban. |
| --- | --- |

(62)

A panasz kifejti továbbá, hogy gyakran még a magántulajdonban lévő vállalatok is közvetlen kormányzati befolyás alatt állnak, például a SASAC önkormányzati ága kisebbségi részesedéssel rendelkezik Liaoning tartomány legnagyobb grafitelektróda-gyártójában, a Fushun Carbonban, ami azt jelenti, hogy közvetlen befolyással rendelkezik a vállalat felett. Hasonlóképpen egy állami tulajdonú befektetési társaság, a CITIC kisebbségi részesedéssel rendelkezik a Heifei Carbo jelentős grafitelektróda-gyártóban.

| (63) | A panasz azt is jelezte, hogy a fő nyersanyag, a tűkoksz gyártói is nagyrészt állami tulajdonú vállalatok. A panasz szerint Kínában a kőolaj- és szénalapú tűkoksz fő gyártója a CNPC Jinzhou Petrochemical Company, a PetroChina leányvállalata, amelynek egyedüli többségi részvényese a China National Petroleum Corporation, a SASAC irányítása alatt álló, állami tulajdonú nagyvállalat. Az állami tulajdonú China Baowu Steel Group egyik leányvállalata, a Shanghai Baosteel Chemical szintén a tűkoksz vezető gyártója. |
| --- | --- |

(63)

A panasz azt is jelezte, hogy a fő nyersanyag, a tűkoksz gyártói is nagyrészt állami tulajdonú vállalatok. A panasz szerint Kínában a kőolaj- és szénalapú tűkoksz fő gyártója a CNPC Jinzhou Petrochemical Company, a PetroChina leányvállalata, amelynek egyedüli többségi részvényese a China National Petroleum Corporation, a SASAC irányítása alatt álló, állami tulajdonú nagyvállalat. Az állami tulajdonú China Baowu Steel Group egyik leányvállalata, a Shanghai Baosteel Chemical szintén a tűkoksz vezető gyártója.

| (64) | A panasz arra is rámutatott, hogy a fő grafitelektróda-gyártók – mind az állami tulajdonú, mind a magánvállalatok – tagjai a Kínai Szénipari Szövetségnek, amelyet közvetlenül a SASAC és a Polgári Ügyek Minisztériuma felügyel. Ennek a szervezetnek az a célja, hogy a párt parancsát követve végrehajtsa a Kommunista Párt 19. Országos Kongresszusa által meghatározott fő célokat és kulcsfeladatokat. |
| --- | --- |

(64)

A panasz arra is rámutatott, hogy a fő grafitelektróda-gyártók – mind az állami tulajdonú, mind a magánvállalatok – tagjai a Kínai Szénipari Szövetségnek, amelyet közvetlenül a SASAC és a Polgári Ügyek Minisztériuma felügyel. Ennek a szervezetnek az a célja, hogy a párt parancsát követve végrehajtsa a Kommunista Párt 19. Országos Kongresszusa által meghatározott fő célokat és kulcsfeladatokat.

| (65) | A panasz továbbá számos példát sorolt fel a grafitelektróda-gyártók vezetősége és a Kínai Kommunista Párt (KKP) közötti személyes kapcsolatokra, így a KKP-tagok jelenlétére a grafitelektróda-gyártók – többek között a Fushun Carbon, a Fangda Carbon, a CIMM Group és a fő nyersanyagokat gyártó vállalatok, köztük az Ansteel Chemical és a Shaanxi Coal and Chemical Industry Group – felső vezetésében. |
| --- | --- |

(65)

A panasz továbbá számos példát sorolt fel a grafitelektróda-gyártók vezetősége és a Kínai Kommunista Párt (KKP) közötti személyes kapcsolatokra, így a KKP-tagok jelenlétére a grafitelektróda-gyártók – többek között a Fushun Carbon, a Fangda Carbon, a CIMM Group és a fő nyersanyagokat gyártó vállalatok, köztük az Ansteel Chemical és a Shaanxi Coal and Chemical Industry Group – felső vezetésében.

| (66) | A panasz egy Belső-Mongóliában végrehajtott jelentős kapacitásbővítést is említett (13). |
| --- | --- |

(66)

A panasz egy Belső-Mongóliában végrehajtott jelentős kapacitásbővítést is említett (13).

13

| (67) | A panasz olyan iránymutatásokat tartalmazó dokumentumokat is felsorol, amelyek meghatározzák a grafitelektróda-ágazat fejlődését, többek között a következőket: az „Iparszerkezeti kiigazítás iránymutatás-gyűjteménye”, a 40. sz. határozat egyik végrehajtási intézkedése, amely – 2013. és 2019. évi változatában – a legalább 600 mm átmérőjű UHP-grafitelektródák gyártásának támogatásáról rendelkezik; a stratégiai feltörekvő iparágak fő termékeinek és szolgáltatásainak útmutató jegyzéke, valamint a stratégiai feltörekvő iparágak 2018. évi osztályozása, amely a grafitelektródákról az „új anyagok” között rendelkezik; Shanxi tartománynak a vegyiparra vonatkozó 13. ötéves terve; Shanxi tartománynak az új anyagokkal foglalkozó ágazatokra vonatkozó 13. ötéves terve, Shanxi tartománynak az ipar és az információs ágazat fejlesztésére vonatkozó 13. ötéves terve; Nyugat-Henan 2019–2025-ös időszakra vonatkozó ötéves terve; Belső-Mongólia végrehajtási terve az autonóm régió feltörekvő iparágainak magas színvonalú fejlesztésére; a Liaoning tartományban új nemzeti nyersanyagbázis kiépítésére irányuló projekt végrehajtási terve, vagy a Heilongjiang tartomány iparának megerősítését célzó építési terv; és a Made in China 2025. Több dokumentum foglalkozik a tűkoksszal, többek között az „Ipari szerkezetátalakítási útmutató” és a 2019. évi „Iparszerkezeti kiigazítás iránymutatás-gyűjteménye”, továbbá tartományi szintű dokumentumok. Shanxi tartománynak az új anyagokkal foglalkozó ágazatok fejlesztésére vonatkozó 13. ötéves terve kifejezetten a tűkoksz-ágazatra vonatkozik és azt ösztönzött iparágként határozza meg. Shanxi tartománynak az ipar és az információs ágazat fejlesztésére vonatkozó 13. ötéves terve továbbá szintén kiemeli a tűkokszot a hagyományos iparágak átalakításának felgyorsítására és a potenciális iparág fejlődésének gyorsítására irányuló célkitűzése tekintetében. |
| --- | --- |

(67)

A panasz olyan iránymutatásokat tartalmazó dokumentumokat is felsorol, amelyek meghatározzák a grafitelektróda-ágazat fejlődését, többek között a következőket: az „Iparszerkezeti kiigazítás iránymutatás-gyűjteménye”, a 40. sz. határozat egyik végrehajtási intézkedése, amely – 2013. és 2019. évi változatában – a legalább 600 mm átmérőjű UHP-grafitelektródák gyártásának támogatásáról rendelkezik; a stratégiai feltörekvő iparágak fő termékeinek és szolgáltatásainak útmutató jegyzéke, valamint a stratégiai feltörekvő iparágak 2018. évi osztályozása, amely a grafitelektródákról az „új anyagok” között rendelkezik; Shanxi tartománynak a vegyiparra vonatkozó 13. ötéves terve; Shanxi tartománynak az új anyagokkal foglalkozó ágazatokra vonatkozó 13. ötéves terve, Shanxi tartománynak az ipar és az információs ágazat fejlesztésére vonatkozó 13. ötéves terve; Nyugat-Henan 2019–2025-ös időszakra vonatkozó ötéves terve; Belső-Mongólia végrehajtási terve az autonóm régió feltörekvő iparágainak magas színvonalú fejlesztésére; a Liaoning tartományban új nemzeti nyersanyagbázis kiépítésére irányuló projekt végrehajtási terve, vagy a Heilongjiang tartomány iparának megerősítését célzó építési terv; és a Made in China 2025. Több dokumentum foglalkozik a tűkoksszal, többek között az „Ipari szerkezetátalakítási útmutató” és a 2019. évi „Iparszerkezeti kiigazítás iránymutatás-gyűjteménye”, továbbá tartományi szintű dokumentumok. Shanxi tartománynak az új anyagokkal foglalkozó ágazatok fejlesztésére vonatkozó 13. ötéves terve kifejezetten a tűkoksz-ágazatra vonatkozik és azt ösztönzött iparágként határozza meg. Shanxi tartománynak az ipar és az információs ágazat fejlesztésére vonatkozó 13. ötéves terve továbbá szintén kiemeli a tűkokszot a hagyományos iparágak átalakításának felgyorsítására és a potenciális iparág fejlődésének gyorsítására irányuló célkitűzése tekintetében.

| (68) | A (46) preambulumbekezdésben foglaltak szerint a kínai kormány nem fogalmazott meg olyan észrevételeket vagy szolgáltatott olyan bizonyítékokat, amelyek alátámasztják vagy cáfolják az ügy iratai között megtalálható, köztük a jelentésben foglalt, valamint a panaszosok által kiegészítésül szolgáltatott, a jelentős torzulások fennállására és/vagy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a jelen ügyre való alkalmazása indokoltságára vonatkozó bizonyítékokat. |
| --- | --- |

(68)

A (46) preambulumbekezdésben foglaltak szerint a kínai kormány nem fogalmazott meg olyan észrevételeket vagy szolgáltatott olyan bizonyítékokat, amelyek alátámasztják vagy cáfolják az ügy iratai között megtalálható, köztük a jelentésben foglalt, valamint a panaszosok által kiegészítésül szolgáltatott, a jelentős torzulások fennállására és/vagy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a jelen ügyre való alkalmazása indokoltságára vonatkozó bizonyítékokat.

| (69) | Ezzel kapcsolatban észrevételek érkeztek a mintában szereplő exportáló gyártóktól. Az (51) preambulumbekezdésben jelzett módon az exportáló gyártók azt állították, hogy a kínai grafitelektróda-ágazat erősen piacorientált, piaci és kereskedelmi elvek alapján működik, az állami tulajdonú vállalatok jelenléte korlátozott, a kínai kormány pedig nem fogadott el a grafitelektródák gyártásának vagy kivitelének „ösztönzésére” irányuló egyedi szabályozást vagy politikát. |
| --- | --- |

(69)

Ezzel kapcsolatban észrevételek érkeztek a mintában szereplő exportáló gyártóktól. Az (51) preambulumbekezdésben jelzett módon az exportáló gyártók azt állították, hogy a kínai grafitelektróda-ágazat erősen piacorientált, piaci és kereskedelmi elvek alapján működik, az állami tulajdonú vállalatok jelenléte korlátozott, a kínai kormány pedig nem fogadott el a grafitelektródák gyártásának vagy kivitelének „ösztönzésére” irányuló egyedi szabályozást vagy politikát.

| (70) | A Bizottság megvizsgálta, hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének b) pontja értelmében fennálló jelentős torzulások figyelembevételével helyénvaló-e vagy sem a Kínában érvényes belföldi árak és költségek alkalmazása. A Bizottság ezt a vizsgálatot a vizsgálat iratai között megtalálható, köztük a jelentésben foglalt bizonyítékokra alapozta, amelyek könnyen hozzáférhető forrásokból származnak. Az elvégzett elemzés általában véve a kínai gazdaságba való jelentős mértékű kormányzati beavatkozással, valamint konkrétan az érintett gazdasági ágazat és az érintett termék piacának sajátos helyzetével foglalkozott. A Bizottság ezeket a bizonyítékokat kiegészítette saját kutatásával. E kutatás azokat a különböző kritériumokat vizsgálta, amelyek a Kínában fennálló jelentős torzulások alátámasztása szempontjából relevánsak. |
| --- | --- |

(70)

A Bizottság megvizsgálta, hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének b) pontja értelmében fennálló jelentős torzulások figyelembevételével helyénvaló-e vagy sem a Kínában érvényes belföldi árak és költségek alkalmazása. A Bizottság ezt a vizsgálatot a vizsgálat iratai között megtalálható, köztük a jelentésben foglalt bizonyítékokra alapozta, amelyek könnyen hozzáférhető forrásokból származnak. Az elvégzett elemzés általában véve a kínai gazdaságba való jelentős mértékű kormányzati beavatkozással, valamint konkrétan az érintett gazdasági ágazat és az érintett termék piacának sajátos helyzetével foglalkozott. A Bizottság ezeket a bizonyítékokat kiegészítette saját kutatásával. E kutatás azokat a különböző kritériumokat vizsgálta, amelyek a Kínában fennálló jelentős torzulások alátámasztása szempontjából relevánsak.

3.3.1.2.   A kínai belföldi árakat és költségeket befolyásoló jelentős torzulások

A kínai belföldi árakat és költségeket befolyásoló jelentős torzulások

| (71) | A kínai gazdasági rendszer a „szocialista piacgazdaság” koncepcióján alapul. Ez a kínai alkotmányban is rögzített koncepció határozza meg a kínai gazdaságirányítást. Alapelve, hogy „a termelőeszközök állami tulajdonban, azaz a nép egészének tulajdonában és a dolgozók kollektív tulajdonában vannak”. Az állami tulajdonon alapuló gazdaság „a nemzetgazdaság első számú motorja”, és az államnak feladata a gazdaság „konszolidációjának és növekedésének biztosítása” (14). Következésképpen Kína általános gazdasági berendezkedése nemhogy lehetővé teszi, hanem kifejezetten megköveteli a gazdaságba való jelentős kormányzati beavatkozást. Az állami tulajdon magántulajdonnal szembeni elsőbbsége az egész jogrendszerben megfigyelhető, és minden fontosabb jogszabályban hangsúlyosan, általános elvként jelenik meg. Jó példa erre a kínai ingatlantörvény, amely a szocializmus kezdeti szakaszára hivatkozva az államot olyan alapvető gazdasági rendszer fenntartásával bízza meg, amelyben uralkodó szerepet játszik az állami tulajdon. A jogrendszer megtűr más tulajdoni formákat is, de azoknak az állami tulajdon mellett kell fejlődniük (15). |
| --- | --- |

(71)

A kínai gazdasági rendszer a „szocialista piacgazdaság” koncepcióján alapul. Ez a kínai alkotmányban is rögzített koncepció határozza meg a kínai gazdaságirányítást. Alapelve, hogy „a termelőeszközök állami tulajdonban, azaz a nép egészének tulajdonában és a dolgozók kollektív tulajdonában vannak”. Az állami tulajdonon alapuló gazdaság „a nemzetgazdaság első számú motorja”, és az államnak feladata a gazdaság „konszolidációjának és növekedésének biztosítása” (14). Következésképpen Kína általános gazdasági berendezkedése nemhogy lehetővé teszi, hanem kifejezetten megköveteli a gazdaságba való jelentős kormányzati beavatkozást. Az állami tulajdon magántulajdonnal szembeni elsőbbsége az egész jogrendszerben megfigyelhető, és minden fontosabb jogszabályban hangsúlyosan, általános elvként jelenik meg. Jó példa erre a kínai ingatlantörvény, amely a szocializmus kezdeti szakaszára hivatkozva az államot olyan alapvető gazdasági rendszer fenntartásával bízza meg, amelyben uralkodó szerepet játszik az állami tulajdon. A jogrendszer megtűr más tulajdoni formákat is, de azoknak az állami tulajdon mellett kell fejlődniük (15).

szocialista piacgazdaság

a termelőeszközök állami tulajdonban, azaz a nép egészének tulajdonában és a dolgozók kollektív tulajdonában vannak

a nemzetgazdaság első számú motorja

konszolidációjának és növekedésének biztosítása

14

15

| (72) | A kínai jog szerint továbbá a szocialista piacgazdaság fejlesztése a KKP vezetésével történik. A kínai állam és a KKP struktúrái minden szinten – jogi, intézményi és személyi szinten is – egymásba fonódva olyan felépítményt alkotnak, amelyben a KKP és az állam szerepei nem különböztethetők meg. A kínai alkotmány 2018. márciusi módosítását követően az alkotmány 1. cikkében való megerősítés révén még hangsúlyosabbá vált a KKP vezető szerepe. A módosítás a cikk korábbi első mondata mögé, amely szerint „[a] Kínai Népköztársaság alaprendszere a szocialista rendszer”, beillesztett egy új második mondatot, amely szerint „[a] kínai típusú szocializmus meghatározó eleme a Kínai Kommunista Párt vezető szerepe” (16). Ez jól szemlélteti, hogy a KKP milyen mértékben gyakorol megkérdőjelezhetetlen és egyre nagyobb mértékű ellenőrzést a kínai gazdasági rendszer felett. Ez a vezető szerep és ellenőrzés alapvető ismérve a kínai rendszernek, és túlmutat a más országokban megszokott helyzeten, ahol a kormány a szabadpiaci erők működése mellett lát el általános makrogazdasági szabályozó szerepet. |
| --- | --- |

(72)

A kínai jog szerint továbbá a szocialista piacgazdaság fejlesztése a KKP vezetésével történik. A kínai állam és a KKP struktúrái minden szinten – jogi, intézményi és személyi szinten is – egymásba fonódva olyan felépítményt alkotnak, amelyben a KKP és az állam szerepei nem különböztethetők meg. A kínai alkotmány 2018. márciusi módosítását követően az alkotmány 1. cikkében való megerősítés révén még hangsúlyosabbá vált a KKP vezető szerepe. A módosítás a cikk korábbi első mondata mögé, amely szerint „[a] Kínai Népköztársaság alaprendszere a szocialista rendszer”, beillesztett egy új második mondatot, amely szerint „[a] kínai típusú szocializmus meghatározó eleme a Kínai Kommunista Párt vezető szerepe” (16). Ez jól szemlélteti, hogy a KKP milyen mértékben gyakorol megkérdőjelezhetetlen és egyre nagyobb mértékű ellenőrzést a kínai gazdasági rendszer felett. Ez a vezető szerep és ellenőrzés alapvető ismérve a kínai rendszernek, és túlmutat a más országokban megszokott helyzeten, ahol a kormány a szabadpiaci erők működése mellett lát el általános makrogazdasági szabályozó szerepet.

[a] Kínai Népköztársaság alaprendszere a szocialista rendszer

[a] kínai típusú szocializmus meghatározó eleme a Kínai Kommunista Párt vezető szerepe

16

| (73) | A kínai állam intervencionista gazdaságpolitikát követve valósítja meg céljait, amelyek egybeesnek a KKP politikai programjában foglaltakkal, nem pedig a szabadpiacon uralkodó gazdasági viszonyokat tükrözik (17). A kínai hatóságok által alkalmazott intervencionista gazdaságpolitikai eszközök sokrétűek, és az ipartervezésre, a pénzügyi rendszerre és a szabályozási környezet szintjére egyaránt kiterjednek. |
| --- | --- |

(73)

A kínai állam intervencionista gazdaságpolitikát követve valósítja meg céljait, amelyek egybeesnek a KKP politikai programjában foglaltakkal, nem pedig a szabadpiacon uralkodó gazdasági viszonyokat tükrözik (17). A kínai hatóságok által alkalmazott intervencionista gazdaságpolitikai eszközök sokrétűek, és az ipartervezésre, a pénzügyi rendszerre és a szabályozási környezet szintjére egyaránt kiterjednek.

17

| (74) | Először: az állam által gyakorolt ellenőrzés általános szintjén a kínai gazdaság fejlődési irányát az ipartervezés összetett rendszere határozza meg, amely kihat az országban zajló valamennyi gazdasági tevékenységre. A tervek áthatják a gazdasági ágazatok és a horizontális politikák bonyolult szövevényét, és a kormányzat minden szintjén jelen vannak. A tartományi szintű tervek részletesek, míg az országos szintűek általánosabb célokat tűznek ki. A tervek emellett meghatározzák az érintett gazdasági ágazatok támogatásának eszközeit, valamint a célkitűzések megvalósításának időkereteit is. Egyes tervek még mindig rögzítenek konkrét kimeneti célokat, a korábbi tervezési ciklusokban pedig jellemzően ez volt a helyzet. A tervek a kormányzati prioritásoknak megfelelően kijelölik, hogy mely konkrét ipari ágazatokat és/vagy projekteket kell pozitív vagy negatív prioritásnak tekinteni, és milyen konkrét fejlesztési célokat kell velük kapcsolatban teljesíteni (iparkorszerűsítés, nemzetközi terjeszkedés stb.). A gazdasági szereplőknek – a magán- és az állami tulajdonban lévőknek egyaránt – lényegében a tervrendszer által megszabott realitáshoz kell igazítaniuk üzleti tevékenységüket. Ez nem csupán a tervek kötelező jellege miatt van így, hanem azért is, mert az illetékes kínai hatóságok a kormányzat valamennyi szintjén a tervek szerint járnak el, és hatáskörüket ennek megfelelően gyakorolva kényszerítik a gazdasági szereplőket a tervekben lefektetett prioritások betartására (lásd még az alábbi 3.3.1.5. szakaszt) (18). |
| --- | --- |

(74)

Először: az állam által gyakorolt ellenőrzés általános szintjén a kínai gazdaság fejlődési irányát az ipartervezés összetett rendszere határozza meg, amely kihat az országban zajló valamennyi gazdasági tevékenységre. A tervek áthatják a gazdasági ágazatok és a horizontális politikák bonyolult szövevényét, és a kormányzat minden szintjén jelen vannak. A tartományi szintű tervek részletesek, míg az országos szintűek általánosabb célokat tűznek ki. A tervek emellett meghatározzák az érintett gazdasági ágazatok támogatásának eszközeit, valamint a célkitűzések megvalósításának időkereteit is. Egyes tervek még mindig rögzítenek konkrét kimeneti célokat, a korábbi tervezési ciklusokban pedig jellemzően ez volt a helyzet. A tervek a kormányzati prioritásoknak megfelelően kijelölik, hogy mely konkrét ipari ágazatokat és/vagy projekteket kell pozitív vagy negatív prioritásnak tekinteni, és milyen konkrét fejlesztési célokat kell velük kapcsolatban teljesíteni (iparkorszerűsítés, nemzetközi terjeszkedés stb.). A gazdasági szereplőknek – a magán- és az állami tulajdonban lévőknek egyaránt – lényegében a tervrendszer által megszabott realitáshoz kell igazítaniuk üzleti tevékenységüket. Ez nem csupán a tervek kötelező jellege miatt van így, hanem azért is, mert az illetékes kínai hatóságok a kormányzat valamennyi szintjén a tervek szerint járnak el, és hatáskörüket ennek megfelelően gyakorolva kényszerítik a gazdasági szereplőket a tervekben lefektetett prioritások betartására (lásd még az alábbi 3.3.1.5. szakaszt) (18).

18

| (75) | Másodszor: a pénzügyi erőforrások elosztásának szintjén Kína pénzügyi rendszerét az állami tulajdonú kereskedelmi bankok uralják. Ezeknek a bankoknak a hitelezési politikájuk kialakításakor és végrehajtásakor a kormányzat iparpolitikai célkitűzéseihez kell igazodniuk, ahelyett, hogy elsődlegesen az adott projekt gazdasági megalapozottságát értékelnék (lásd még az alábbi 3.3.1.8. szakaszt) (19). Ugyanez mondható el a kínai pénzügyi rendszer többi eleméről, például a részvénypiacokról, a kötvénypiacokról, a magántőkepiacokról stb. is. A pénzügyi rendszer ezen, a bankszektortól különböző szegmenseiről is elmondható, hogy intézményi berendezkedésük és tevékenységük nem a pénzügyi piacok hatékony működését szolgálja, hanem az állam és a KKP számára biztosítja az ellenőrzés és a beavatkozás lehetőségét (20). |
| --- | --- |

(75)

Másodszor: a pénzügyi erőforrások elosztásának szintjén Kína pénzügyi rendszerét az állami tulajdonú kereskedelmi bankok uralják. Ezeknek a bankoknak a hitelezési politikájuk kialakításakor és végrehajtásakor a kormányzat iparpolitikai célkitűzéseihez kell igazodniuk, ahelyett, hogy elsődlegesen az adott projekt gazdasági megalapozottságát értékelnék (lásd még az alábbi 3.3.1.8. szakaszt) (19). Ugyanez mondható el a kínai pénzügyi rendszer többi eleméről, például a részvénypiacokról, a kötvénypiacokról, a magántőkepiacokról stb. is. A pénzügyi rendszer ezen, a bankszektortól különböző szegmenseiről is elmondható, hogy intézményi berendezkedésük és tevékenységük nem a pénzügyi piacok hatékony működését szolgálja, hanem az állam és a KKP számára biztosítja az ellenőrzés és a beavatkozás lehetőségét (20).

19

20

| (76) | Harmadszor: a szabályozási környezet szintjén az államnak a gazdaságba való beavatkozása sokféle formában jelenik meg. Például a közbeszerzési szabályokat rendszeresen használják fel a gazdasági hatékonyságtól eltérő szakpolitikai célok érdekében, ami akadályozza a piacközpontú elvek érvényesülését e téren. A vonatkozó jogszabályok kifejezetten úgy rendelkeznek, hogy a közbeszerzés végrehajtásának célja az állami szakpolitikák által meghatározott célok elérése. E célok jellege azonban nincs meghatározva, így a döntéshozó szervek széles mérlegelési jogkörrel rendelkeznek (21). A kínai kormány a beruházások terén is jelentős irányítást és befolyást gyakorol az állami és a magánberuházások célja és volumene fölött egyaránt. A hatóságok az iparpolitikai célok – például a legfontosabb ágazatok fölötti állami irányítás fenntartása vagy a belföldi ipar megerősítése – támogatásának fontos eszközeként használják a befektetésátvilágítást, valamint a befektetésekhez kapcsolódó különböző ösztönzőket, korlátozásokat és tiltásokat (22). |
| --- | --- |

(76)

Harmadszor: a szabályozási környezet szintjén az államnak a gazdaságba való beavatkozása sokféle formában jelenik meg. Például a közbeszerzési szabályokat rendszeresen használják fel a gazdasági hatékonyságtól eltérő szakpolitikai célok érdekében, ami akadályozza a piacközpontú elvek érvényesülését e téren. A vonatkozó jogszabályok kifejezetten úgy rendelkeznek, hogy a közbeszerzés végrehajtásának célja az állami szakpolitikák által meghatározott célok elérése. E célok jellege azonban nincs meghatározva, így a döntéshozó szervek széles mérlegelési jogkörrel rendelkeznek (21). A kínai kormány a beruházások terén is jelentős irányítást és befolyást gyakorol az állami és a magánberuházások célja és volumene fölött egyaránt. A hatóságok az iparpolitikai célok – például a legfontosabb ágazatok fölötti állami irányítás fenntartása vagy a belföldi ipar megerősítése – támogatásának fontos eszközeként használják a befektetésátvilágítást, valamint a befektetésekhez kapcsolódó különböző ösztönzőket, korlátozásokat és tiltásokat (22).

21

22

| (77) | Összefoglalva: a kínai gazdasági modell olyan alapelveken nyugszik, amelyek biztosítják és ösztönzik a sokrétű kormányzati beavatkozást. A jelentős mértékű kormányzati beavatkozás ellentétes a piaci erők szabad érvényesülésével, ennélfogva a piaci elveknek megfelelő hatékony erőforrás-elosztáshoz képest torzulásokat eredményez (23). |
| --- | --- |

(77)

Összefoglalva: a kínai gazdasági modell olyan alapelveken nyugszik, amelyek biztosítják és ösztönzik a sokrétű kormányzati beavatkozást. A jelentős mértékű kormányzati beavatkozás ellentétes a piaci erők szabad érvényesülésével, ennélfogva a piaci elveknek megfelelő hatékony erőforrás-elosztáshoz képest torzulásokat eredményez (23).

23

3.3.1.3.   Jelentős torzulások az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése b) pontjának első franciabekezdése szerint: a kérdéses piacot jelentős mértékben olyan vállalkozások szolgálják ki, amelyek az exportáló ország hatóságainak tulajdonában vannak, ellenőrzése vagy szakpolitikai felügyelete vagy irányítása alatt állnak

Jelentős torzulások az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése b) pontjának első franciabekezdése szerint: a kérdéses piacot jelentős mértékben olyan vállalkozások szolgálják ki, amelyek az exportáló ország hatóságainak tulajdonában vannak, ellenőrzése vagy szakpolitikai felügyelete vagy irányítása alatt állnak

| (78) | Kínában az állam tulajdonában, ellenőrzése és/vagy szakpolitikai felügyelete vagy irányítása alatt működő vállalkozások a gazdaság alapvető részét képezik. |
| --- | --- |

(78)

Kínában az állam tulajdonában, ellenőrzése és/vagy szakpolitikai felügyelete vagy irányítása alatt működő vállalkozások a gazdaság alapvető részét képezik.

| (79) | A kínai kormány és a KKP olyan struktúrákat tart fenn, amelyekkel biztosítja folyamatos befolyását a vállalatok, különösen pedig az állami tulajdonú vállalatok felett. Az állam (és sok tekintetben a KKP) nem csupán megfogalmazza az általános gazdaságpolitikát és tevékenyen felügyeli annak az egyes állami tulajdonú vállalatoknál történő végrehajtását, hanem jogot formál arra is, hogy részt vegyen az állami tulajdonú vállalatok operatív döntéshozatalában. Ennek jellemző eszközei a kádereknek a kormányzati hatóságok és az állami tulajdonú vállalatok közötti rotációja, a párttagok jelenléte az állami tulajdonú vállalatok irányító szerveiben és a párt alapszervezeteinek jelenléte a vállalatokon belül (lásd még a 3.3.1.4. szakaszt), valamint az állami tulajdonú vállalatok struktúrájának alakítása (24). Cserében az állami tulajdonú vállalatok különleges státuszt élveznek a kínai gazdaságon belül, ami több gazdasági előnyt is jelent a számukra, például védelmet a versennyel szemben és kedvezményes hozzáférést a releváns inputokhoz (köztük a finanszírozáshoz) (25). A grafitelektróda-ágazat vállalkozásai feletti kormányzati ellenőrzés fennállására utaló tényezőket a lenti 3.3.1.4. szakasz elemzi részletesebben. |
| --- | --- |

(79)

A kínai kormány és a KKP olyan struktúrákat tart fenn, amelyekkel biztosítja folyamatos befolyását a vállalatok, különösen pedig az állami tulajdonú vállalatok felett. Az állam (és sok tekintetben a KKP) nem csupán megfogalmazza az általános gazdaságpolitikát és tevékenyen felügyeli annak az egyes állami tulajdonú vállalatoknál történő végrehajtását, hanem jogot formál arra is, hogy részt vegyen az állami tulajdonú vállalatok operatív döntéshozatalában. Ennek jellemző eszközei a kádereknek a kormányzati hatóságok és az állami tulajdonú vállalatok közötti rotációja, a párttagok jelenléte az állami tulajdonú vállalatok irányító szerveiben és a párt alapszervezeteinek jelenléte a vállalatokon belül (lásd még a 3.3.1.4. szakaszt), valamint az állami tulajdonú vállalatok struktúrájának alakítása (24). Cserében az állami tulajdonú vállalatok különleges státuszt élveznek a kínai gazdaságon belül, ami több gazdasági előnyt is jelent a számukra, például védelmet a versennyel szemben és kedvezményes hozzáférést a releváns inputokhoz (köztük a finanszírozáshoz) (25). A grafitelektróda-ágazat vállalkozásai feletti kormányzati ellenőrzés fennállására utaló tényezőket a lenti 3.3.1.4. szakasz elemzi részletesebben.

24

25

| (80) | A panaszban és a (61) preambulumbekezdésben jelzett módon a kínai kormány konkrétan a grafitelektróda-ágazatban továbbra is jelentős mértékű tulajdoni részesedéssel rendelkezik. A vizsgálat megerősítette, hogy számos vállalat – köztük a panaszban felsorolt vállalatok – valóban állami tulajdonú vállalatok, és bár nem áll rendelkezésre hivatalos információ a magántulajdonban lévő és az állami tulajdonú vállalatok pontos megoszlásáról, az állami tulajdonú vállalatok jelenléte a grafitelektróda-ágazatban jelentős, többek között a Shanxi Jinneng Group Co., Ltd., a Henan General Machinery és a Kaifeng Carbon esetében. A Bizottság megjegyzi továbbá, hogy az ágazatban magán- és állami tulajdonú vállalatok közös vállalkozásai is jelen vannak, például a Baofang Carbon Material Technology (51 %-ban az állami tulajdonú Baowu csoport és 49 %-ban a Fangda Carbon New Materials Co., Ltd (26) tulajdona) vagy a Fushun Carbon (65,5 %-ban a Fangda Carbon New Materials Co., Ltd és 34,5 %-ban az állami tulajdonú Fushun Longsheng Capital Operation Group Co., Ltd. tulajdona). |
| --- | --- |

(80)

A panaszban és a (61) preambulumbekezdésben jelzett módon a kínai kormány konkrétan a grafitelektróda-ágazatban továbbra is jelentős mértékű tulajdoni részesedéssel rendelkezik. A vizsgálat megerősítette, hogy számos vállalat – köztük a panaszban felsorolt vállalatok – valóban állami tulajdonú vállalatok, és bár nem áll rendelkezésre hivatalos információ a magántulajdonban lévő és az állami tulajdonú vállalatok pontos megoszlásáról, az állami tulajdonú vállalatok jelenléte a grafitelektróda-ágazatban jelentős, többek között a Shanxi Jinneng Group Co., Ltd., a Henan General Machinery és a Kaifeng Carbon esetében. A Bizottság megjegyzi továbbá, hogy az ágazatban magán- és állami tulajdonú vállalatok közös vállalkozásai is jelen vannak, például a Baofang Carbon Material Technology (51 %-ban az állami tulajdonú Baowu csoport és 49 %-ban a Fangda Carbon New Materials Co., Ltd (26) tulajdona) vagy a Fushun Carbon (65,5 %-ban a Fangda Carbon New Materials Co., Ltd és 34,5 %-ban az állami tulajdonú Fushun Longsheng Capital Operation Group Co., Ltd. tulajdona).

26

| (81) | A Bizottság megjegyzi továbbá, hogy számos állami tulajdonú vállalat, például a CNPC Jinzhou Petrochemical (27) és a Shanghai Baosteel (28) Chemical részt vesz a tűkoksz gyártásában, amely a grafitelektróda-gyártás nélkülözhetetlen alapanyaga. Ezenkívül egy másik állami tulajdonú vállalat, az Ordos Weiyi High-tech Materials (29) (a Baotou leányvállalata) tűkoksz-kapacitásbővítési projektben vesz részt Belső-Mongóliában. |
| --- | --- |

(81)

A Bizottság megjegyzi továbbá, hogy számos állami tulajdonú vállalat, például a CNPC Jinzhou Petrochemical (27) és a Shanghai Baosteel (28) Chemical részt vesz a tűkoksz gyártásában, amely a grafitelektróda-gyártás nélkülözhetetlen alapanyaga. Ezenkívül egy másik állami tulajdonú vállalat, az Ordos Weiyi High-tech Materials (29) (a Baotou leányvállalata) tűkoksz-kapacitásbővítési projektben vesz részt Belső-Mongóliában.

27

28

29

| (82) | A grafitelektróda-ágazatban érvényesülő kormányzati ellenőrzés és beavatkozás magas szintje és az ágazatban és a beszerzési szinten működő állami tulajdonú vállalatok fokozott jelenléte mellett a magántulajdonban lévő gyártók sem működhetnek piaci feltételek között. Olyannyira nem, hogy a 3.3.1.5. szakaszban foglaltaknak megfelelően a grafitelektróda-ágazatban az állami tulajdonú vállalatok mellett a magántulajdonú vállalatokra is kiterjed a szakpolitikai felügyelet és irányítás. |
| --- | --- |

(82)

A grafitelektróda-ágazatban érvényesülő kormányzati ellenőrzés és beavatkozás magas szintje és az ágazatban és a beszerzési szinten működő állami tulajdonú vállalatok fokozott jelenléte mellett a magántulajdonban lévő gyártók sem működhetnek piaci feltételek között. Olyannyira nem, hogy a 3.3.1.5. szakaszban foglaltaknak megfelelően a grafitelektróda-ágazatban az állami tulajdonú vállalatok mellett a magántulajdonú vállalatokra is kiterjed a szakpolitikai felügyelet és irányítás.

3.3.1.4.   Jelentős torzulások az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése b) pontjának második franciabekezdése szerint: az állami jelenlét a vállalatokban lehetővé teszi az állam számára, hogy befolyást gyakoroljon az árak és a költségek tekintetében

Jelentős torzulások az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése b) pontjának második franciabekezdése szerint: az állami jelenlét a vállalatokban lehetővé teszi az állam számára, hogy befolyást gyakoroljon az árak és a költségek tekintetében

| (83) | Amellett, hogy az állami tulajdonú vállalatok feletti tulajdonjogon és más eszközökön keresztül ellenőrzést gyakorol a gazdaság felett, a kínai kormányzat a vállalatokban való állami jelenlétének köszönhetően abban a helyzetben van, hogy befolyást gyakorolhat az árakra és a költségekre. Amellett, hogy a megfelelő állami hatóságokat a kínai jogszabályok szerint megillető azon jog, hogy kinevezzék és eltávolítsák az állami tulajdonú vállalatok kulcspozíciókban lévő vezetőit, tekinthető úgy, hogy megfelelő tulajdonosi jogokat testesít meg (30), a KKP-nek az állami és a magántulajdonú vállalatokban egyaránt jelen lévő alapszervezetei révén az állam egy másik olyan fontos csatornával is rendelkezik, amelynek révén befolyásolhatja az üzleti döntéseket. A kínai társasági jog szerint minden vállalatnál KKP-szervezetet kell létrehozni (és ebben a KKP alapszabálya szerint legalább három KKP-tagnak lennie kell (31)), amely számára az adott vállalatnak kell biztosítania a szükséges működési feltételeket. Ezt a szabályt a jelek szerint korábban nem mindig tartották be, illetve érvényesítették szigorúan. Legkésőbb 2016-tól azonban a KKP erőteljesebben, mintegy politikai alapelvként érvényesíti azt az igényét, hogy ellenőrzése alatt tartsa az üzleti döntéseket. A beszámolók szerint emellett a KKP annak érdekében is nyomást gyakorol a magántulajdonú vállalatokra, hogy azok elsődlegesnek tekintsék a „patriotizmust”, és pártfegyelmet tanúsítsanak (32). Értesülések szerint 2017-ben a mintegy 1,86 millió magántulajdonú vállalat 70 %-ában működött pártalapszervezet, a vállalatok pedig egyre inkább arra kényszerültek, hogy a KKP szervezeteinek engedjék át a végső üzleti döntéshozatal jogát (33). Ezek a szabályok a kínai gazdaság teljes egészében, minden ágazatra kiterjedően érvényesülnek, így a grafitelektródák gyártói és inputjaik beszállítói esetében is. |
| --- | --- |

(83)

Amellett, hogy az állami tulajdonú vállalatok feletti tulajdonjogon és más eszközökön keresztül ellenőrzést gyakorol a gazdaság felett, a kínai kormányzat a vállalatokban való állami jelenlétének köszönhetően abban a helyzetben van, hogy befolyást gyakorolhat az árakra és a költségekre. Amellett, hogy a megfelelő állami hatóságokat a kínai jogszabályok szerint megillető azon jog, hogy kinevezzék és eltávolítsák az állami tulajdonú vállalatok kulcspozíciókban lévő vezetőit, tekinthető úgy, hogy megfelelő tulajdonosi jogokat testesít meg (30), a KKP-nek az állami és a magántulajdonú vállalatokban egyaránt jelen lévő alapszervezetei révén az állam egy másik olyan fontos csatornával is rendelkezik, amelynek révén befolyásolhatja az üzleti döntéseket. A kínai társasági jog szerint minden vállalatnál KKP-szervezetet kell létrehozni (és ebben a KKP alapszabálya szerint legalább három KKP-tagnak lennie kell (31)), amely számára az adott vállalatnak kell biztosítania a szükséges működési feltételeket. Ezt a szabályt a jelek szerint korábban nem mindig tartották be, illetve érvényesítették szigorúan. Legkésőbb 2016-tól azonban a KKP erőteljesebben, mintegy politikai alapelvként érvényesíti azt az igényét, hogy ellenőrzése alatt tartsa az üzleti döntéseket. A beszámolók szerint emellett a KKP annak érdekében is nyomást gyakorol a magántulajdonú vállalatokra, hogy azok elsődlegesnek tekintsék a „patriotizmust”, és pártfegyelmet tanúsítsanak (32). Értesülések szerint 2017-ben a mintegy 1,86 millió magántulajdonú vállalat 70 %-ában működött pártalapszervezet, a vállalatok pedig egyre inkább arra kényszerültek, hogy a KKP szervezeteinek engedjék át a végső üzleti döntéshozatal jogát (33). Ezek a szabályok a kínai gazdaság teljes egészében, minden ágazatra kiterjedően érvényesülnek, így a grafitelektródák gyártói és inputjaik beszállítói esetében is.

30

31

32

33

| (84) | Ezenfelül 2020. szeptember 15-én„A KKP Központi Bizottsága Főhivatalának iránymutatása az Egységfront munkájának a magánszektorban, az új korszak jegyében történő fokozásához” címmel megjelent egy dokumentum (a továbbiakban: az iránymutatás) (34), amely tovább növelte a pártbizottságok magánvállalkozásokban játszott szerepét. Az iránymutatás II.4. szakasza kimondja: „[f]okoznunk kell a pártnak az Egységfront magánszektorban végzett munkájának vezetésére irányuló általános képességét, és hatékonyan intenzívebbé kell tennünk a munkát ezen a területen”; és a III.6. pont a következőket jelenti ki: „[t]ovább kell fokoznunk a pártépítési tevékenységet a magánvállalkozásokban, és lehetővé kell tennünk a pártalapszervezetek számára, hogy hatékonyan betölthessék védőbástya szerepüket, és lehetővé kell tennünk a párttagok számára, hogy élcsapatként és úttörőként maguk is szerepet játszhassanak”. Az iránymutatás tehát hangsúlyozza, illetve fokozni kívánja a KKP szerepét a vállalatokban és egyéb magánszektorbeli gazdasági szereplőkben (35). |
| --- | --- |

(84)

Ezenfelül 2020. szeptember 15-én„A KKP Központi Bizottsága Főhivatalának iránymutatása az Egységfront munkájának a magánszektorban, az új korszak jegyében történő fokozásához” címmel megjelent egy dokumentum (a továbbiakban: az iránymutatás) (34), amely tovább növelte a pártbizottságok magánvállalkozásokban játszott szerepét. Az iránymutatás II.4. szakasza kimondja: „[f]okoznunk kell a pártnak az Egységfront magánszektorban végzett munkájának vezetésére irányuló általános képességét, és hatékonyan intenzívebbé kell tennünk a munkát ezen a területen”; és a III.6. pont a következőket jelenti ki: „[t]ovább kell fokoznunk a pártépítési tevékenységet a magánvállalkozásokban, és lehetővé kell tennünk a pártalapszervezetek számára, hogy hatékonyan betölthessék védőbástya szerepüket, és lehetővé kell tennünk a párttagok számára, hogy élcsapatként és úttörőként maguk is szerepet játszhassanak”. Az iránymutatás tehát hangsúlyozza, illetve fokozni kívánja a KKP szerepét a vállalatokban és egyéb magánszektorbeli gazdasági szereplőkben (35).

34

[f]okoznunk kell a pártnak az Egységfront magánszektorban végzett munkájának vezetésére irányuló általános képességét, és hatékonyan intenzívebbé kell tennünk a munkát ezen a területen

[t]ovább kell fokoznunk a pártépítési tevékenységet a magánvállalkozásokban, és lehetővé kell tennünk a pártalapszervezetek számára, hogy hatékonyan betölthessék védőbástya szerepüket, és lehetővé kell tennünk a párttagok számára, hogy élcsapatként és úttörőként maguk is szerepet játszhassanak

35

| (85) | A már jelzett módon konkrétan a grafitelektróda-ágazatban számos olyan gyártó működik, amely állami tulajdonú vállalatként kinyilvánítja elkötelezettségét a kormányzati iparpolitikák, valamint a KKP vezető szerepe mellett. Például az állami tulajdonú Henan General Machinery kereskedelmi vállalat és a Kaifeng Carbon gyártó évek óta hangsúlyozzák KKP iránymutatásának fontosságát: a Henan General Machinery kijelentette, hogy „a fejlesztés tudományos koncepcióját követve mélyen meg fogjuk valósítani a Kínai Kommunista Párt 18. Országos Kongresszusának szellemét” (36) és a Kaifeng Carbon már 2016-ban beszámol a vállalat első sikeres pártkongresszusáról (37). Az állam és a párt befolyása azonban nem korlátozódik az állami vállalatokra, hanem a magántulajdonú vállalatoknál is megjelenik, ami a fenti preambulumbekezdésben foglaltakkal összhangban megerősíti a KKP egyre növekvő befolyását a magánszektorban. A Bizottság ezzel kapcsolatban megjegyzi, hogy a Fangda Carbon New Materials Co., Ltd. igazgatóságának elnöke, a KKP-nek is tagja (38). Ezen túlmenően a társaság a következőképpen nyilatkozik pártépítési tevékenységével kapcsolatban: „A Fangda Carbon a világ egyik vezető szénipari vállalatként aktívan megvalósítja a vállalati kultúrát, és a pártépítést a lelkének tekinti. Az évek során a vállalat nagy hangsúlyt fektetett arra a vállalati fejlesztési stratégiára, amely szerint az erős növekedéshez erős pártot kell építeni, megingathatatlanul integrálta pártépítést a vállalat termelésébe és üzleti tevékenységébe, és erős pozitív energiát gyűjtött a vállalat egészséges és gyors fejlődése érdekében. [...] Az évek során a Fangda Carbon folyamatosan megerősítette a pártszervezet építését [...]. A vállalat pártbizottsága megkapta »a fejlett helyi pártépítés nemzeti úttörője« díjat [...]” (39). Hasonlóképpen a Zhongze Group tagja, a Jilin Carbon Co. Ltd. a következőkről nyilatkozik: „A Zhongze Group valamennyi szintjén működő pártszervezetek számos pártépítési tevékenységet végeznek a Kínai Kommunista Párt alapításának 99. évfordulója alkalmából, [...] bizonyítva a magánvállalkozások azon eltökéltségét, meggyőződését és felelősségét, hogy mindig csatlakozzanak a párt vezetéséhez a szocialista gazdaság kiépítésének elősegítése érdekében. [...] A Zhongze Group valamennyi vállalata mindig jó munkát végzett a pártépítésben olyan tevékenységekkel, mint a párttananyagok kidolgozása és párttörténeti tanfolyamok szervezése, a fejlett modellek létrehozása, a vörös gén átörökítése és az eredeti törekvés fenntartása” (40). |
| --- | --- |

(85)

A már jelzett módon konkrétan a grafitelektróda-ágazatban számos olyan gyártó működik, amely állami tulajdonú vállalatként kinyilvánítja elkötelezettségét a kormányzati iparpolitikák, valamint a KKP vezető szerepe mellett. Például az állami tulajdonú Henan General Machinery kereskedelmi vállalat és a Kaifeng Carbon gyártó évek óta hangsúlyozzák KKP iránymutatásának fontosságát: a Henan General Machinery kijelentette, hogy „a fejlesztés tudományos koncepcióját követve mélyen meg fogjuk valósítani a Kínai Kommunista Párt 18. Országos Kongresszusának szellemét” (36) és a Kaifeng Carbon már 2016-ban beszámol a vállalat első sikeres pártkongresszusáról (37). Az állam és a párt befolyása azonban nem korlátozódik az állami vállalatokra, hanem a magántulajdonú vállalatoknál is megjelenik, ami a fenti preambulumbekezdésben foglaltakkal összhangban megerősíti a KKP egyre növekvő befolyását a magánszektorban. A Bizottság ezzel kapcsolatban megjegyzi, hogy a Fangda Carbon New Materials Co., Ltd. igazgatóságának elnöke, a KKP-nek is tagja (38). Ezen túlmenően a társaság a következőképpen nyilatkozik pártépítési tevékenységével kapcsolatban: „A Fangda Carbon a világ egyik vezető szénipari vállalatként aktívan megvalósítja a vállalati kultúrát, és a pártépítést a lelkének tekinti. Az évek során a vállalat nagy hangsúlyt fektetett arra a vállalati fejlesztési stratégiára, amely szerint az erős növekedéshez erős pártot kell építeni, megingathatatlanul integrálta pártépítést a vállalat termelésébe és üzleti tevékenységébe, és erős pozitív energiát gyűjtött a vállalat egészséges és gyors fejlődése érdekében. [...] Az évek során a Fangda Carbon folyamatosan megerősítette a pártszervezet építését [...]. A vállalat pártbizottsága megkapta »a fejlett helyi pártépítés nemzeti úttörője« díjat [...]” (39). Hasonlóképpen a Zhongze Group tagja, a Jilin Carbon Co. Ltd. a következőkről nyilatkozik: „A Zhongze Group valamennyi szintjén működő pártszervezetek számos pártépítési tevékenységet végeznek a Kínai Kommunista Párt alapításának 99. évfordulója alkalmából, [...] bizonyítva a magánvállalkozások azon eltökéltségét, meggyőződését és felelősségét, hogy mindig csatlakozzanak a párt vezetéséhez a szocialista gazdaság kiépítésének elősegítése érdekében. [...] A Zhongze Group valamennyi vállalata mindig jó munkát végzett a pártépítésben olyan tevékenységekkel, mint a párttananyagok kidolgozása és párttörténeti tanfolyamok szervezése, a fejlett modellek létrehozása, a vörös gén átörökítése és az eredeti törekvés fenntartása” (40).

a fejlesztés tudományos koncepcióját követve mélyen meg fogjuk valósítani a Kínai Kommunista Párt 18. Országos Kongresszusának szellemét

36

37

38

A Fangda Carbon a világ egyik vezető szénipari vállalatként aktívan megvalósítja a vállalati kultúrát, és a pártépítést a lelkének tekinti. Az évek során a vállalat nagy hangsúlyt fektetett arra a vállalati fejlesztési stratégiára, amely szerint az erős növekedéshez erős pártot kell építeni, megingathatatlanul integrálta pártépítést a vállalat termelésébe és üzleti tevékenységébe, és erős pozitív energiát gyűjtött a vállalat egészséges és gyors fejlődése érdekében.

Az évek során a Fangda Carbon folyamatosan megerősítette a pártszervezet építését

A vállalat pártbizottsága megkapta »a fejlett helyi pártépítés nemzeti úttörője« díjat

39

A Zhongze Group valamennyi szintjén működő pártszervezetek számos pártépítési tevékenységet végeznek a Kínai Kommunista Párt alapításának 99. évfordulója alkalmából,

bizonyítva a magánvállalkozások azon eltökéltségét, meggyőződését és felelősségét, hogy mindig csatlakozzanak a párt vezetéséhez a szocialista gazdaság kiépítésének elősegítése érdekében.

A Zhongze Group valamennyi vállalata mindig jó munkát végzett a pártépítésben olyan tevékenységekkel, mint a párttananyagok kidolgozása és párttörténeti tanfolyamok szervezése, a fejlett modellek létrehozása, a vörös gén átörökítése és az eredeti törekvés fenntartása

40

| (86) | A Bizottság megjegyzi továbbá, hogy a Kínai Szénipari Szövetség (a grafitelektróda-ágazat ipari szövetsége, amelynek a Fangda Carbon New Materials Co., Ltd. a tagja és elnökhelyettese, a Liaoning Dantan Technology Group pedig tagja és állandó igazgatója (41)) alapszabályában egyértelműen kinyilatkoztatja, hogy a szövetség célja „a párt irányvonalának, iránymutatásainak és politikáinak végrehajtása”, valamint hogy a szövetség „aláveti magát a Kínai Kommunista Párt általános vezető szerepének, és a Kínai Kommunista Párt alkotmányával összhangban létrehozza a Kínai Kommunista Párt szervezetét, fejleszti a párt tevékenységeit, és megteremti a pártszervezet tevékenységéhez szükséges feltételeket” (42). |
| --- | --- |

(86)

A Bizottság megjegyzi továbbá, hogy a Kínai Szénipari Szövetség (a grafitelektróda-ágazat ipari szövetsége, amelynek a Fangda Carbon New Materials Co., Ltd. a tagja és elnökhelyettese, a Liaoning Dantan Technology Group pedig tagja és állandó igazgatója (41)) alapszabályában egyértelműen kinyilatkoztatja, hogy a szövetség célja „a párt irányvonalának, iránymutatásainak és politikáinak végrehajtása”, valamint hogy a szövetség „aláveti magát a Kínai Kommunista Párt általános vezető szerepének, és a Kínai Kommunista Párt alkotmányával összhangban létrehozza a Kínai Kommunista Párt szervezetét, fejleszti a párt tevékenységeit, és megteremti a pártszervezet tevékenységéhez szükséges feltételeket” (42).

41

a párt irányvonalának, iránymutatásainak és politikáinak végrehajtása

aláveti magát a Kínai Kommunista Párt általános vezető szerepének, és a Kínai Kommunista Párt alkotmányával összhangban létrehozza a Kínai Kommunista Párt szervezetét, fejleszti a párt tevékenységeit, és megteremti a pártszervezet tevékenységéhez szükséges feltételeket

42

| (87) | Az államnak a pénzügyi piacokon (lásd még az alábbi 3.3.1.8. szakaszt), valamint a nyersanyagokat és más inputokat előállító gazdasági ágazatokban való jelenléte és az azok működésébe való beavatkozása további torzító hatást fejt ki a piacra (43). A grafitelektróda-ágazatban és a más ágazatokban (így a pénzügyi és az inputokat előállító ágazatokban) működő vállalatokban – köztük az állami tulajdonú vállalatokban – való állami jelenlét lehetővé teszi a kínai kormány számára, hogy befolyást gyakoroljon az árakra és a költségekre. |
| --- | --- |

(87)

Az államnak a pénzügyi piacokon (lásd még az alábbi 3.3.1.8. szakaszt), valamint a nyersanyagokat és más inputokat előállító gazdasági ágazatokban való jelenléte és az azok működésébe való beavatkozása további torzító hatást fejt ki a piacra (43). A grafitelektróda-ágazatban és a más ágazatokban (így a pénzügyi és az inputokat előállító ágazatokban) működő vállalatokban – köztük az állami tulajdonú vállalatokban – való állami jelenlét lehetővé teszi a kínai kormány számára, hogy befolyást gyakoroljon az árakra és a költségekre.

43

3.3.1.5.   Jelentős torzulások az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése b) pontjának harmadik franciabekezdése szerint: a belföldi beszállítókat előnyben részesítő vagy a szabadpiaci erőviszonyokat más módon befolyásoló közpolitikák vagy intézkedések

Jelentős torzulások az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése b) pontjának harmadik franciabekezdése szerint: a belföldi beszállítókat előnyben részesítő vagy a szabadpiaci erőviszonyokat más módon befolyásoló közpolitikák vagy intézkedések

| (88) | A kínai gazdaság irányát jelentős mértékben egy részletesen kidolgozott tervrendszer határozza meg, amely prioritásokat állít fel és célokat tűz ki a központi és a helyi kormányzati szervek számára. A tervek a kormányzat valamennyi szintjén jelen vannak, és szinte minden gazdasági ágazatot lefednek. A tervek kötelezően betartandó célokat rögzítenek, miközben a közigazgatás egyes szintjein működő hatóságok figyelemmel kísérik, hogy az alattuk lévő szinten elhelyezkedő kormányzati szervek hogyan hajtják végre őket. Általában elmondható, hogy a kínai tervrendszer miatt a források a kormány által stratégiainak vagy más szempontból politikailag fontosnak tekintett ágazatokba kerülnek, ahelyett, hogy elosztásuk a piaci erőviszonyoknak megfelelően történne (44). |
| --- | --- |

(88)

A kínai gazdaság irányát jelentős mértékben egy részletesen kidolgozott tervrendszer határozza meg, amely prioritásokat állít fel és célokat tűz ki a központi és a helyi kormányzati szervek számára. A tervek a kormányzat valamennyi szintjén jelen vannak, és szinte minden gazdasági ágazatot lefednek. A tervek kötelezően betartandó célokat rögzítenek, miközben a közigazgatás egyes szintjein működő hatóságok figyelemmel kísérik, hogy az alattuk lévő szinten elhelyezkedő kormányzati szervek hogyan hajtják végre őket. Általában elmondható, hogy a kínai tervrendszer miatt a források a kormány által stratégiainak vagy más szempontból politikailag fontosnak tekintett ágazatokba kerülnek, ahelyett, hogy elosztásuk a piaci erőviszonyoknak megfelelően történne (44).

44

| (89) | A kínai kormány a grafitelektróda-ágazatot kulcsfontosságú gazdasági ágazatnak tekinti. Ezt támasztja alá a grafitelektródákkal foglalkozó számos országos, regionális és települési szinten kiadott terv, irányelv és más dokumentum is. |
| --- | --- |

(89)

A kínai kormány a grafitelektróda-ágazatot kulcsfontosságú gazdasági ágazatnak tekinti. Ezt támasztja alá a grafitelektródákkal foglalkozó számos országos, regionális és települési szinten kiadott terv, irányelv és más dokumentum is.

| (90) | A panaszban és a fenti (67) preambulumbekezdésben jelzett módon számos szakpolitikai iránymutatást tartalmazó dokumentum létezik a grafitelektróda-ágazatra és a grafitelektróda-gyártás fő nyersanyagára, a tűkokszra vonatkozóan. A Bizottság kutatása megerősítette a panaszban ezzel kapcsolatban szolgáltatott információkat. Az Nemzeti Fejlesztési és Reformbizottság az iparszerkezeti kiigazításra vonatkozó iránymutatás-gyűjteménye (2019, VIII.2. pont) például az ösztönzött ágazatok között sorolja fel a grafitelektróda-ágazatot. Ez a rendelkezés „a 600 mm vagy annál nagyobb átmérőjű ultramagas teljesítményű elektródákra, nagyolvasztók esetében mikroporózus és ultramikroporózus széntéglákra, különleges (nagy szilárdságú, nagy sűrűségű, nagy tisztaságú, magas modulusú) grafitokra, (jó minőségű) grafitkatódra, belső grafitizáló berendezés kifejlesztésére és gyártására” hivatkozik (45). Az iránymutatás-gyűjtemény azonos szakaszában a tűkoksz is szerepel: „A kéntelenítésből származó folyékony hulladék erőforrás-hasznosítása, a kokszolás során keletkező szennyvíz, a kőszénkátrány és a szénalapú anyagok, a szénszurokból nyert tűkoksz fejlett kezelése és újrafelhasználása, a kokszolókemence-gáz, a nyersgáz és a keringő ammónia magas hozzáadott értékű felhasználása stb.”. Hasonlóképpen tartományi szinten a szénipar átalakításának és korszerűsítésének felgyorsítása Shanxi tartomány az ipar és az információs ágazat fejlesztésére vonatkozó 13. ötéves tervének egyik kiemelt prioritása. E terv szerint, amely egyaránt említi a grafitelektródákat és a tűkokszot, a tartománynak:
  „a mosóolaj, a fenololaj, a naftalinolaj, az antracénolaj és más frakciók utólagos finomfeldolgozási vegyi anyagainak aktív továbbfejlesztése, különös tekintettel a szurokalapú tűkoksz és az ultranagy teljesítményű grafitelektródák, a speciális korom, a nukleáris grafit és a szurokalapú, nagy hozzáadott értékű széntartalmú anyagok, például a szénszál támogatására. A nagyléptékű termelési kapacitás létrehozásának előmozdítása” (46). Az önkormányzati szinten példa erre a datongi Jishan Gazdaságfejlesztési Övezet Xishe Ipari Parkja (Shanxi), ahol tartományi kulcsprojekt az 1,2 milliárd RMB teljes beruházási összegből újonnan létesült ultramagas teljesítményű grafitelektróda-gyártó projekt, amelynek éves teljesítménye legalább 60 000 tonna 600 mm átmérőjű termék (47). A Bizottság kutatása azt is megerősítette, hogy az ipar átalakítására és korszerűsítésére, valamint a demonstrációs területek építésére vonatkozó Nyugat-Henan terv (48), Belső-Mongólia végrehajtási terve az autonóm régió feltörekvő iparágainak magas színvonalú fejlesztésére (49), a Liaoning tartományban új nemzeti nyersanyagbázis kiépítésére irányuló projekt végrehajtási terve (50), valamint a Heilongjiang tartomány iparának megerősítését célzó építési terv (51) szerepel a grafitelektróda-ágazatot célzó iparpolitikai dokumentumok között. |
| --- | --- |

(90)

A panaszban és a fenti (67) preambulumbekezdésben jelzett módon számos szakpolitikai iránymutatást tartalmazó dokumentum létezik a grafitelektróda-ágazatra és a grafitelektróda-gyártás fő nyersanyagára, a tűkokszra vonatkozóan. A Bizottság kutatása megerősítette a panaszban ezzel kapcsolatban szolgáltatott információkat. Az Nemzeti Fejlesztési és Reformbizottság az iparszerkezeti kiigazításra vonatkozó iránymutatás-gyűjteménye (2019, VIII.2. pont) például az ösztönzött ágazatok között sorolja fel a grafitelektróda-ágazatot. Ez a rendelkezés „a 600 mm vagy annál nagyobb átmérőjű ultramagas teljesítményű elektródákra, nagyolvasztók esetében mikroporózus és ultramikroporózus széntéglákra, különleges (nagy szilárdságú, nagy sűrűségű, nagy tisztaságú, magas modulusú) grafitokra, (jó minőségű) grafitkatódra, belső grafitizáló berendezés kifejlesztésére és gyártására” hivatkozik (45). Az iránymutatás-gyűjtemény azonos szakaszában a tűkoksz is szerepel: „A kéntelenítésből származó folyékony hulladék erőforrás-hasznosítása, a kokszolás során keletkező szennyvíz, a kőszénkátrány és a szénalapú anyagok, a szénszurokból nyert tűkoksz fejlett kezelése és újrafelhasználása, a kokszolókemence-gáz, a nyersgáz és a keringő ammónia magas hozzáadott értékű felhasználása stb.”. Hasonlóképpen tartományi szinten a szénipar átalakításának és korszerűsítésének felgyorsítása Shanxi tartomány az ipar és az információs ágazat fejlesztésére vonatkozó 13. ötéves tervének egyik kiemelt prioritása. E terv szerint, amely egyaránt említi a grafitelektródákat és a tűkokszot, a tartománynak:
  „a mosóolaj, a fenololaj, a naftalinolaj, az antracénolaj és más frakciók utólagos finomfeldolgozási vegyi anyagainak aktív továbbfejlesztése, különös tekintettel a szurokalapú tűkoksz és az ultranagy teljesítményű grafitelektródák, a speciális korom, a nukleáris grafit és a szurokalapú, nagy hozzáadott értékű széntartalmú anyagok, például a szénszál támogatására. A nagyléptékű termelési kapacitás létrehozásának előmozdítása” (46). Az önkormányzati szinten példa erre a datongi Jishan Gazdaságfejlesztési Övezet Xishe Ipari Parkja (Shanxi), ahol tartományi kulcsprojekt az 1,2 milliárd RMB teljes beruházási összegből újonnan létesült ultramagas teljesítményű grafitelektróda-gyártó projekt, amelynek éves teljesítménye legalább 60 000 tonna 600 mm átmérőjű termék (47). A Bizottság kutatása azt is megerősítette, hogy az ipar átalakítására és korszerűsítésére, valamint a demonstrációs területek építésére vonatkozó Nyugat-Henan terv (48), Belső-Mongólia végrehajtási terve az autonóm régió feltörekvő iparágainak magas színvonalú fejlesztésére (49), a Liaoning tartományban új nemzeti nyersanyagbázis kiépítésére irányuló projekt végrehajtási terve (50), valamint a Heilongjiang tartomány iparának megerősítését célzó építési terv (51) szerepel a grafitelektróda-ágazatot célzó iparpolitikai dokumentumok között.

a 600 mm vagy annál nagyobb átmérőjű ultramagas teljesítményű elektródákra, nagyolvasztók esetében mikroporózus és ultramikroporózus széntéglákra, különleges (nagy szilárdságú, nagy sűrűségű, nagy tisztaságú, magas modulusú) grafitokra, (jó minőségű) grafitkatódra, belső grafitizáló berendezés kifejlesztésére és gyártására

45

A kéntelenítésből származó folyékony hulladék erőforrás-hasznosítása, a kokszolás során keletkező szennyvíz, a kőszénkátrány és a szénalapú anyagok, a szénszurokból nyert tűkoksz fejlett kezelése és újrafelhasználása, a kokszolókemence-gáz, a nyersgáz és a keringő ammónia magas hozzáadott értékű felhasználása stb.

„a mosóolaj, a fenololaj, a naftalinolaj, az antracénolaj és más frakciók utólagos finomfeldolgozási vegyi anyagainak aktív továbbfejlesztése, különös tekintettel a szurokalapú tűkoksz és az ultranagy teljesítményű grafitelektródák, a speciális korom, a nukleáris grafit és a szurokalapú, nagy hozzáadott értékű széntartalmú anyagok, például a szénszál támogatására. A nagyléptékű termelési kapacitás létrehozásának előmozdítása

46

47

48

49

50

51

| (91) | Összefoglalásként elmondható, hogy a kínai kormány olyan intézkedéseket hajt végre, amelyek arra ösztönzik a grafitelektróda-ágazatban működő gazdasági szereplőket, hogy feleljenek meg az ösztönzött iparágak – köztük az érintett termék gyártásához fő nyersanyagként felhasznált tűkokszot előállító ágazat – támogatásához kapcsolódó közpolitikai célkitűzéseknek. Az ilyen intézkedések gátolják a piaci erők szabad érvényesülését. |
| --- | --- |

(91)

Összefoglalásként elmondható, hogy a kínai kormány olyan intézkedéseket hajt végre, amelyek arra ösztönzik a grafitelektróda-ágazatban működő gazdasági szereplőket, hogy feleljenek meg az ösztönzött iparágak – köztük az érintett termék gyártásához fő nyersanyagként felhasznált tűkokszot előállító ágazat – támogatásához kapcsolódó közpolitikai célkitűzéseknek. Az ilyen intézkedések gátolják a piaci erők szabad érvényesülését.

3.3.1.6.   Jelentős torzulások az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése b) pontjának negyedik franciabekezdése szerint: a csődeljárási, a társasági jogi és a tulajdonjogi jogszabályok hiánya, diszkriminatív alkalmazása vagy nem megfelelő érvényesítése

Jelentős torzulások az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése b) pontjának negyedik franciabekezdése szerint: a csődeljárási, a társasági jogi és a tulajdonjogi jogszabályok hiánya, diszkriminatív alkalmazása vagy nem megfelelő érvényesítése

| (92) | Az ügyben rendelkezésre álló információk szerint a kínai csődjogi rendszer alkalmatlan az elsődleges céljainak elérésére, így például arra, hogy biztosítsa a követelések és a tartozások méltányos rendezését, vagy hogy védelmet nyújtson a hitelezők és az adósok törvényes jogai és érdekei számára. Ennek okai a jelek szerint abban keresendők, hogy bár formálisan a kínai csődjog hasonló elveken nyugszik, mint más, Kínán kívüli országok megfelelő jogszabályai, a kínai rendszert a jogérvényesítés alapvető hiánya jellemzi. A csődesetek száma az ország gazdaságának méretéhez képest feltűnően alacsony, nem utolsósorban azért, mert a fizetésképtelenségi eljárásoknak számos olyan hiányosságuk van, amelyek a gyakorlatban visszatartják a vállalkozásokat a csődvédelem igénybevételétől. Emellett az állam továbbra is határozott és aktív szerepet játszik a fizetésképtelenségi eljárásokban, gyakran közvetlen befolyást gyakorolva az eljárások kimenetelére (52). |
| --- | --- |

(92)

Az ügyben rendelkezésre álló információk szerint a kínai csődjogi rendszer alkalmatlan az elsődleges céljainak elérésére, így például arra, hogy biztosítsa a követelések és a tartozások méltányos rendezését, vagy hogy védelmet nyújtson a hitelezők és az adósok törvényes jogai és érdekei számára. Ennek okai a jelek szerint abban keresendők, hogy bár formálisan a kínai csődjog hasonló elveken nyugszik, mint más, Kínán kívüli országok megfelelő jogszabályai, a kínai rendszert a jogérvényesítés alapvető hiánya jellemzi. A csődesetek száma az ország gazdaságának méretéhez képest feltűnően alacsony, nem utolsósorban azért, mert a fizetésképtelenségi eljárásoknak számos olyan hiányosságuk van, amelyek a gyakorlatban visszatartják a vállalkozásokat a csődvédelem igénybevételétől. Emellett az állam továbbra is határozott és aktív szerepet játszik a fizetésképtelenségi eljárásokban, gyakran közvetlen befolyást gyakorolva az eljárások kimenetelére (52).

52

| (93) | A tulajdonjogi rendszer hiányosságai Kínában különösen a földterületek tulajdonjogával és a földhasználati jogokkal összefüggésben nyilvánvalóak (53). Minden föld a kínai állam tulajdonában áll (a vidéki földterületek kollektív tulajdonban, a városi földterületek állami tulajdonban vannak). A földhasználati jogok kiosztása továbbra is kizárólag az államtól függ. Vannak olyan jogszabályi előírások, amelyek – például aukciók előírásával – azt kívánják biztosítani, hogy a földhasználati jogok kiosztása átlátható módon, piaci árakon történjen. Ezeket az előírásokat azonban rendszeresen figyelmen kívül hagyják, és egyes vevők ingyen vagy a piaci ár alatt jutnak földterülethez (54). Emellett a hatóságok a földterületek kiosztása során gyakran konkrét szakpolitikai célokat próbálnak megvalósítani, ideértve többek között a gazdasági tervek végrehajtását (55). |
| --- | --- |

(93)

A tulajdonjogi rendszer hiányosságai Kínában különösen a földterületek tulajdonjogával és a földhasználati jogokkal összefüggésben nyilvánvalóak (53). Minden föld a kínai állam tulajdonában áll (a vidéki földterületek kollektív tulajdonban, a városi földterületek állami tulajdonban vannak). A földhasználati jogok kiosztása továbbra is kizárólag az államtól függ. Vannak olyan jogszabályi előírások, amelyek – például aukciók előírásával – azt kívánják biztosítani, hogy a földhasználati jogok kiosztása átlátható módon, piaci árakon történjen. Ezeket az előírásokat azonban rendszeresen figyelmen kívül hagyják, és egyes vevők ingyen vagy a piaci ár alatt jutnak földterülethez (54). Emellett a hatóságok a földterületek kiosztása során gyakran konkrét szakpolitikai célokat próbálnak megvalósítani, ideértve többek között a gazdasági tervek végrehajtását (55).

53

54

55

| (94) | A kínai gazdaság más ágazataihoz hasonlóan a grafitelektródák gyártóira is az általános kínai csődjogi, társasági jogi és tulajdonjogi szabályok alkalmazandók. Ennek következtében ezek a vállalatok is ki vannak téve a csődjogi és a tulajdonjogi szabályozás diszkriminatív alkalmazásából és nem megfelelő érvényesítéséből fakadó, felülről lefelé ható torzulásoknak. A jelen vizsgálat nem tárt fel olyan körülményt, amely kétségbe vonná ezeket a ténymegállapításokat. Ennek alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a kínai csődjogi és tulajdonjogi szabályozás nem működik megfelelően, ami torzulásokat idéz elő Kínában a fizetésképtelen vállalatok életben tartása, valamint a földterületek használati jogának allokálása területén. A rendelkezésre álló bizonyítékok alapján e megfontolások maradéktalanul érvényesek a grafitelektróda-ágazatra is. |
| --- | --- |

(94)

A kínai gazdaság más ágazataihoz hasonlóan a grafitelektródák gyártóira is az általános kínai csődjogi, társasági jogi és tulajdonjogi szabályok alkalmazandók. Ennek következtében ezek a vállalatok is ki vannak téve a csődjogi és a tulajdonjogi szabályozás diszkriminatív alkalmazásából és nem megfelelő érvényesítéséből fakadó, felülről lefelé ható torzulásoknak. A jelen vizsgálat nem tárt fel olyan körülményt, amely kétségbe vonná ezeket a ténymegállapításokat. Ennek alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a kínai csődjogi és tulajdonjogi szabályozás nem működik megfelelően, ami torzulásokat idéz elő Kínában a fizetésképtelen vállalatok életben tartása, valamint a földterületek használati jogának allokálása területén. A rendelkezésre álló bizonyítékok alapján e megfontolások maradéktalanul érvényesek a grafitelektróda-ágazatra is.

| (95) | A fentiek alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a grafitelektróda-ágazatban – az érintett terméket is ideértve – a csődjogi és a tulajdonjogi jogszabályokat diszkriminatív módon alkalmazzák vagy nem érvényesítik megfelelő módon. |
| --- | --- |

(95)

A fentiek alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a grafitelektróda-ágazatban – az érintett terméket is ideértve – a csődjogi és a tulajdonjogi jogszabályokat diszkriminatív módon alkalmazzák vagy nem érvényesítik megfelelő módon.

3.3.1.7.   Jelentős torzulások az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése b) pontjának ötödik franciabekezdése szerint: a bérköltségek torzult volta

Jelentős torzulások az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése b) pontjának ötödik franciabekezdése szerint: a bérköltségek torzult volta

| (96) | Kínában nem fejlődhet ki teljes mértékben piaci alapokon nyugvó bérrendszer, mert a munkavállalók és a munkaadók nem gyakorolhatják kollektív önszerveződési jogaikat. Kína nem erősítette meg a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet több alapegyezményét, köztük azokat sem, amelyek az egyesülés szabadságára és a kollektív tárgyaláshoz való jogra vonatkoznak (56). A nemzeti jog szerint csak egy szakszervezet aktív. Ez a szakszervezet azonban nem független az állami hatóságoktól, és továbbra is csak korlátozott mértékben vesz részt a kollektív tárgyalásokban és a munkavállalói jogok védelmében (57). Emellett a kínai munkaerő mobilitását korlátozza a háztartás-nyilvántartási rendszer, amely a szociális és egyéb ellátásokat kizárólag egy adott közigazgatási területen lakók számára teszi maradéktalanul elérhetővé. Ez általában oda vezet, hogy a háztartás-nyilvántartásban nem szereplő munkavállalók kiszolgáltatott foglalkoztatási helyzetbe kerülnek, és a háztartás-nyilvántartásban szereplő munkavállalókhoz képest alacsonyabb bért kapnak (58). Ezek a ténymegállapítások a kínai bérköltségek tekintetében fennálló torzulásokat jelzik. |
| --- | --- |

(96)

Kínában nem fejlődhet ki teljes mértékben piaci alapokon nyugvó bérrendszer, mert a munkavállalók és a munkaadók nem gyakorolhatják kollektív önszerveződési jogaikat. Kína nem erősítette meg a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet több alapegyezményét, köztük azokat sem, amelyek az egyesülés szabadságára és a kollektív tárgyaláshoz való jogra vonatkoznak (56). A nemzeti jog szerint csak egy szakszervezet aktív. Ez a szakszervezet azonban nem független az állami hatóságoktól, és továbbra is csak korlátozott mértékben vesz részt a kollektív tárgyalásokban és a munkavállalói jogok védelmében (57). Emellett a kínai munkaerő mobilitását korlátozza a háztartás-nyilvántartási rendszer, amely a szociális és egyéb ellátásokat kizárólag egy adott közigazgatási területen lakók számára teszi maradéktalanul elérhetővé. Ez általában oda vezet, hogy a háztartás-nyilvántartásban nem szereplő munkavállalók kiszolgáltatott foglalkoztatási helyzetbe kerülnek, és a háztartás-nyilvántartásban szereplő munkavállalókhoz képest alacsonyabb bért kapnak (58). Ezek a ténymegállapítások a kínai bérköltségek tekintetében fennálló torzulásokat jelzik.

56

57

58

| (97) | A Bizottsághoz nem nyújtottak be arra vonatkozó bizonyítékot, hogy a grafitelektróda-ágazat ne tartozna az előzőekben bemutatott kínai munkajogi rendszer hatálya alá. Ennélfogva a grafitelektróda-ágazatban a bérköltségek torzulása közvetlenül (az érintett termék és annak legfontosabb nyersanyaga előállításával összefüggésben) és közvetetten (az ugyanezen kínai munkajogi rendszer hatálya alá tartozó vállalatoktól származó tőke és inputok felhasználásán keresztül) egyaránt érvényesül. |
| --- | --- |

(97)

A Bizottsághoz nem nyújtottak be arra vonatkozó bizonyítékot, hogy a grafitelektróda-ágazat ne tartozna az előzőekben bemutatott kínai munkajogi rendszer hatálya alá. Ennélfogva a grafitelektróda-ágazatban a bérköltségek torzulása közvetlenül (az érintett termék és annak legfontosabb nyersanyaga előállításával összefüggésben) és közvetetten (az ugyanezen kínai munkajogi rendszer hatálya alá tartozó vállalatoktól származó tőke és inputok felhasználásán keresztül) egyaránt érvényesül.

3.3.1.8.   Jelentős torzulások az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése b) pontjának hatodik franciabekezdése szerint: közpolitikai célokat megvalósító vagy az államtól más tekintetben nem függetlenül tevékenykedő intézmények által nyújtott finanszírozás vehető igénybe

Jelentős torzulások az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése b) pontjának hatodik franciabekezdése szerint: közpolitikai célokat megvalósító vagy az államtól más tekintetben nem függetlenül tevékenykedő intézmények által nyújtott finanszírozás vehető igénybe

| (98) | Kínában a vállalati szektor tőkéhez jutása többféle szempontból torzultnak tekinthető. |
| --- | --- |

(98)

Kínában a vállalati szektor tőkéhez jutása többféle szempontból torzultnak tekinthető.

| (99) | Először: a kínai pénzügyi rendszert az állami tulajdonú bankok (59) erős pozíciója jellemzi, valamint az, hogy ezek a bankok a források kihelyezésekor az adott projekt gazdasági életképességétől eltérő szempontokat vesznek figyelembe. A pénzügyi ágazaton kívüli állami tulajdonú vállalatokhoz hasonlóan a bankok nemcsak a tulajdoni jogviszonyon, hanem személyes kapcsolatokon keresztül is kötődnek az államhoz (a nagy állami tulajdonú pénzügyi intézmények felső vezetőit végső soron a KKP nevezi ki) (60), továbbá – szintén a pénzügyi ágazaton kívüli állami tulajdonú vállalatokhoz hasonlóan – a bankok rendszeresen részt vesznek a kormányzat által kidolgozott közpolitikai intézkedések végrehajtásában. Ezzel a bankok teljesítik kifejezett jogi kötelezettségüket, amely szerint üzleti tevékenységüket a nemzetgazdaság és a társadalmi fejlődés szükségleteinek megfelelően, az állam iparpolitikáinak iránymutatása mellett kell végezniük (61). Ezt a jelenséget erősítik további olyan szabályok, amelyek a kormány által ösztönzöttnek vagy más szempontból fontosnak nyilvánított ágazatokba csatornázzák a finanszírozási eszközöket (62). |
| --- | --- |

(99)

Először: a kínai pénzügyi rendszert az állami tulajdonú bankok (59) erős pozíciója jellemzi, valamint az, hogy ezek a bankok a források kihelyezésekor az adott projekt gazdasági életképességétől eltérő szempontokat vesznek figyelembe. A pénzügyi ágazaton kívüli állami tulajdonú vállalatokhoz hasonlóan a bankok nemcsak a tulajdoni jogviszonyon, hanem személyes kapcsolatokon keresztül is kötődnek az államhoz (a nagy állami tulajdonú pénzügyi intézmények felső vezetőit végső soron a KKP nevezi ki) (60), továbbá – szintén a pénzügyi ágazaton kívüli állami tulajdonú vállalatokhoz hasonlóan – a bankok rendszeresen részt vesznek a kormányzat által kidolgozott közpolitikai intézkedések végrehajtásában. Ezzel a bankok teljesítik kifejezett jogi kötelezettségüket, amely szerint üzleti tevékenységüket a nemzetgazdaság és a társadalmi fejlődés szükségleteinek megfelelően, az állam iparpolitikáinak iránymutatása mellett kell végezniük (61). Ezt a jelenséget erősítik további olyan szabályok, amelyek a kormány által ösztönzöttnek vagy más szempontból fontosnak nyilvánított ágazatokba csatornázzák a finanszírozási eszközöket (62).

59

60

61

62

| (100) | Amellett, hogy léteznek olyan jogszabályi rendelkezések, amelyek a rendes banki magatartás követését és a prudenciális követelmények tiszteletben tartását, így például a hitelfelvevők hitelképességi vizsgálatának szükségességét írják elő, a számos bizonyíték – ideértve a piacvédelmi vizsgálatok ténymegállapításait is – azt valószínűsíti, hogy az ilyen szabályok a különböző jogszabályi rendelkezések alkalmazása során csupán másodlagos szerepet töltenek be. |
| --- | --- |

(100)

Amellett, hogy léteznek olyan jogszabályi rendelkezések, amelyek a rendes banki magatartás követését és a prudenciális követelmények tiszteletben tartását, így például a hitelfelvevők hitelképességi vizsgálatának szükségességét írják elő, a számos bizonyíték – ideértve a piacvédelmi vizsgálatok ténymegállapításait is – azt valószínűsíti, hogy az ilyen szabályok a különböző jogszabályi rendelkezések alkalmazása során csupán másodlagos szerepet töltenek be.

| (101) | Például a kínai kormány a közelmúltban tisztázta, hogy a KKP-nak még a magánkézben lévő kereskedelmi bankok döntéseit is felügyelnie kell, és azoknak összhangban kell lenniük a nemzeti politikákkal. Az állam bankok irányításával kapcsolatos három átfogó céljának egyike most a párt vezető szerepének megerősítése a banki és biztosítási ágazatban, egyebek között a vállalatok működési és irányítási kérdéseire vonatkozóan (63). Ezenkívül a kereskedelmi bankok teljesítményértékelési kritériumainak most nevezetesen azt kell figyelembe venniük, hogy a szervezetek „hogyan szolgálják a nemzeti fejlesztési célkitűzéseket és a reálgazdaságot”, és különösen azt, hogy miként szolgálják a „stratégiai fontosságú és a feltörekvő iparágakat” (64). |
| --- | --- |

(101)

Például a kínai kormány a közelmúltban tisztázta, hogy a KKP-nak még a magánkézben lévő kereskedelmi bankok döntéseit is felügyelnie kell, és azoknak összhangban kell lenniük a nemzeti politikákkal. Az állam bankok irányításával kapcsolatos három átfogó céljának egyike most a párt vezető szerepének megerősítése a banki és biztosítási ágazatban, egyebek között a vállalatok működési és irányítási kérdéseire vonatkozóan (63). Ezenkívül a kereskedelmi bankok teljesítményértékelési kritériumainak most nevezetesen azt kell figyelembe venniük, hogy a szervezetek „hogyan szolgálják a nemzeti fejlesztési célkitűzéseket és a reálgazdaságot”, és különösen azt, hogy miként szolgálják a „stratégiai fontosságú és a feltörekvő iparágakat” (64).

63

hogyan szolgálják a nemzeti fejlesztési célkitűzéseket és a reálgazdaságot

stratégiai fontosságú és a feltörekvő iparágakat

64

| (102) | Emellett a kötvény- és a hitelminősítések gyakran különféle okokból torzultnak tekinthetők, többek között amiatt, hogy a kockázatértékelést befolyásolja az adott vállalat stratégiai fontossága a kínai kormány számára, valamint az implicit állami kezességvállalás ereje. A becslések határozottan arra mutatnak, hogy a kínai hitelminősítések szisztematikusan gyengébb nemzetközi minősítésnek felelnek meg (65). |
| --- | --- |

(102)

Emellett a kötvény- és a hitelminősítések gyakran különféle okokból torzultnak tekinthetők, többek között amiatt, hogy a kockázatértékelést befolyásolja az adott vállalat stratégiai fontossága a kínai kormány számára, valamint az implicit állami kezességvállalás ereje. A becslések határozottan arra mutatnak, hogy a kínai hitelminősítések szisztematikusan gyengébb nemzetközi minősítésnek felelnek meg (65).

65

| (103) | Ezt a jelenséget erősítik további olyan szabályok, amelyek a kormány által ösztönzöttnek vagy más szempontból fontosnak nyilvánított ágazatokba csatornázzák a finanszírozási eszközöket (66). Emiatt a hitelezés súlypontja az állami tulajdonú vállalatok, a jó összeköttetésekkel rendelkező, nagyobb méretű magántulajdonú vállalatok, valamint a kulcsfontosságú ipari ágazatokban működő vállalatok felé tolódik el, ami azt jelzi, hogy a tőkéhez jutás feltételei és költségei nem minden piaci szereplő számára azonosak. |
| --- | --- |

(103)

Ezt a jelenséget erősítik további olyan szabályok, amelyek a kormány által ösztönzöttnek vagy más szempontból fontosnak nyilvánított ágazatokba csatornázzák a finanszírozási eszközöket (66). Emiatt a hitelezés súlypontja az állami tulajdonú vállalatok, a jó összeköttetésekkel rendelkező, nagyobb méretű magántulajdonú vállalatok, valamint a kulcsfontosságú ipari ágazatokban működő vállalatok felé tolódik el, ami azt jelzi, hogy a tőkéhez jutás feltételei és költségei nem minden piaci szereplő számára azonosak.

66

| (104) | Másodszor: az elmúlt időszakban a hitelfelvétel költségeit a beruházások élénkítése érdekében mesterségesen alacsonyan tartották. Ez túlhajtotta a tőkeberuházásokat, amelyek egyre kisebb megtérülési ráta mellett valósultak meg. A folyamatot szemlélteti, hogy az állami szektorban a vállalatok tőkeáttételi mutatója a jövedelmezőség drasztikus visszaesése ellenére is nőtt, ami arra utal, hogy a bankrendszer mechanizmusai nem a szokásos kereskedelmi reakcióknak megfelelően működnek. |
| --- | --- |

(104)

Másodszor: az elmúlt időszakban a hitelfelvétel költségeit a beruházások élénkítése érdekében mesterségesen alacsonyan tartották. Ez túlhajtotta a tőkeberuházásokat, amelyek egyre kisebb megtérülési ráta mellett valósultak meg. A folyamatot szemlélteti, hogy az állami szektorban a vállalatok tőkeáttételi mutatója a jövedelmezőség drasztikus visszaesése ellenére is nőtt, ami arra utal, hogy a bankrendszer mechanizmusai nem a szokásos kereskedelmi reakcióknak megfelelően működnek.

| (105) | Harmadszor: bár 2015 októberében megtörtént a nominális kamatlábak liberalizációja, az árjelzések a kormányzat által előidézett torzulások hatása miatt továbbra sem a szabadpiaci erőviszonyok eredményei. 2018 végén a referencia-kamatlábon vagy az alatt nyújtott hitelek aránya még mindig az összes hitelezés legalább egyharmadát tette ki (67). Kína hivatalos médiája nemrégiben arról számolt be, hogy a KKP „a hitelpiaci kamatláb letörését” szorgalmazta (68). A mesterségesen alacsony kamatlábak alulárazást eredményeznek, ez pedig túlzott tőkefelhasználáshoz vezet. |
| --- | --- |

(105)

Harmadszor: bár 2015 októberében megtörtént a nominális kamatlábak liberalizációja, az árjelzések a kormányzat által előidézett torzulások hatása miatt továbbra sem a szabadpiaci erőviszonyok eredményei. 2018 végén a referencia-kamatlábon vagy az alatt nyújtott hitelek aránya még mindig az összes hitelezés legalább egyharmadát tette ki (67). Kína hivatalos médiája nemrégiben arról számolt be, hogy a KKP „a hitelpiaci kamatláb letörését” szorgalmazta (68). A mesterségesen alacsony kamatlábak alulárazást eredményeznek, ez pedig túlzott tőkefelhasználáshoz vezet.

67

a hitelpiaci kamatláb letörését

68

| (106) | A kínai hitelezés általános bővülése azt jelzi, hogy a tőkeallokáció hatékonyságának romlása ellenére nincs jele a hitelezési gyakorlat szigorításának, amelyre pedig torzulásmentes piaci környezetben számítani lehetne. Emiatt az elmúlt években rohamosan nőtt a nemteljesítő hitelek volumene. A veszélyeztetett hitelállomány bővülésével szembesülő kínai kormány a nemteljesítések elkerülése mellett döntött. Következésképpen a rossz hitelekre egyrészt a hitelek megújítása volt a válasz, ami úgynevezett „zombicégek” létrejöttéhez vezetett, másrészt az adósság átruházása (pl. összefonódások vagy hitel-tőke konverzió formájában), ami viszont nem feltétlenül oldotta meg az általános hitelproblémát vagy kezelte annak elsődleges okait. |
| --- | --- |

(106)

A kínai hitelezés általános bővülése azt jelzi, hogy a tőkeallokáció hatékonyságának romlása ellenére nincs jele a hitelezési gyakorlat szigorításának, amelyre pedig torzulásmentes piaci környezetben számítani lehetne. Emiatt az elmúlt években rohamosan nőtt a nemteljesítő hitelek volumene. A veszélyeztetett hitelállomány bővülésével szembesülő kínai kormány a nemteljesítések elkerülése mellett döntött. Következésképpen a rossz hitelekre egyrészt a hitelek megújítása volt a válasz, ami úgynevezett „zombicégek” létrejöttéhez vezetett, másrészt az adósság átruházása (pl. összefonódások vagy hitel-tőke konverzió formájában), ami viszont nem feltétlenül oldotta meg az általános hitelproblémát vagy kezelte annak elsődleges okait.

| (107) | Összességében a piac liberalizációja érdekében tett lépések ellenére a kínai vállalatihitel-rendszerre hatással vannak a jelentős torzulások, amelyek abból erednek, hogy az állam továbbra is meghatározó szerepet játszik a tőkepiacokon. |
| --- | --- |

(107)

Összességében a piac liberalizációja érdekében tett lépések ellenére a kínai vállalatihitel-rendszerre hatással vannak a jelentős torzulások, amelyek abból erednek, hogy az állam továbbra is meghatározó szerepet játszik a tőkepiacokon.

| (108) | A Bizottsághoz nem nyújtottak be arra vonatkozó bizonyítékot, hogy a grafitelektróda-ágazat mentes lenne a pénzügyi rendszerre irányuló, az előzőekben bemutatott kormányzati beavatkozástól. Ennek következtében a pénzügyi rendszerbe való jelentős kormányzati beavatkozás minden szinten nagymértékben befolyásolja a piaci viszonyokat. |
| --- | --- |

(108)

A Bizottsághoz nem nyújtottak be arra vonatkozó bizonyítékot, hogy a grafitelektróda-ágazat mentes lenne a pénzügyi rendszerre irányuló, az előzőekben bemutatott kormányzati beavatkozástól. Ennek következtében a pénzügyi rendszerbe való jelentős kormányzati beavatkozás minden szinten nagymértékben befolyásolja a piaci viszonyokat.

3.3.1.9.   A bemutatott torzulások rendszerszintű jellege

A bemutatott torzulások rendszerszintű jellege

| (109) | A Bizottság megjegyezte, hogy a jelentésben bemutatott torzulások jellemzőek a kínai gazdaságra. A rendelkezésre álló bizonyítékok szerint a kínai rendszer jellemzőiről a 3.3.1.2–3.3.1.5. szakaszban és a jelentés A. részében tett ténymegállapítások az ország egészére és a gazdaság valamennyi ágazatára érvényesek. Ugyanez igaz a termelési tényezőkkel kapcsolatban a 3.3.1.6–3.3.1.8. szakaszban és a jelentés B. részében ismertetett jellemzésre is. |
| --- | --- |

(109)

A Bizottság megjegyezte, hogy a jelentésben bemutatott torzulások jellemzőek a kínai gazdaságra. A rendelkezésre álló bizonyítékok szerint a kínai rendszer jellemzőiről a 3.3.1.2–3.3.1.5. szakaszban és a jelentés A. részében tett ténymegállapítások az ország egészére és a gazdaság valamennyi ágazatára érvényesek. Ugyanez igaz a termelési tényezőkkel kapcsolatban a 3.3.1.6–3.3.1.8. szakaszban és a jelentés B. részében ismertetett jellemzésre is.

| (110) | A Bizottság emlékeztet arra, hogy a grafitelektródák előállításához számos inputra van szükség, például ásványolajkokszra, ásványolaj-tűkokszra, szurok-tűkokszra, valamint villamos energiára (lásd a 2.1. szakaszt). Az ügyben rendelkezésre álló bizonyítékok szerint Kína a tűkoksz – a grafitelektróda-gyártási folyamat fő nyersanyaga – jelentős gyártója és a mintában szereplő exportáló gyártók inputjaik többségét (azaz beszerzési érték alapján több mint 70 %-át) Kínában szerezték be. Amikor a grafitelektródák gyártói beszerzik inputjaikat vagy szerződést kötnek inputjaik beszerzése érdekében, az általuk fizetett árakra (amelyeket költségként jelenítenek meg) nyilvánvalóan kihatnak az előzőekben ismertetett rendszerszintű torzulások. Például az inputok beszállítói olyan munkaerőt foglalkoztatnak, amelyre kihatnak a torzulások. Olyan kölcsönt vehetnek fel, amelyet szintén érintenek a pénzügyi szektor, illetve a tőkeallokáció torzulásai. Működésüket behatárolja a tervrendszer, amely a kormányzat minden szintjén és az összes gazdasági ágazatban érvényesül. |
| --- | --- |

(110)

A Bizottság emlékeztet arra, hogy a grafitelektródák előállításához számos inputra van szükség, például ásványolajkokszra, ásványolaj-tűkokszra, szurok-tűkokszra, valamint villamos energiára (lásd a 2.1. szakaszt). Az ügyben rendelkezésre álló bizonyítékok szerint Kína a tűkoksz – a grafitelektróda-gyártási folyamat fő nyersanyaga – jelentős gyártója és a mintában szereplő exportáló gyártók inputjaik többségét (azaz beszerzési érték alapján több mint 70 %-át) Kínában szerezték be. Amikor a grafitelektródák gyártói beszerzik inputjaikat vagy szerződést kötnek inputjaik beszerzése érdekében, az általuk fizetett árakra (amelyeket költségként jelenítenek meg) nyilvánvalóan kihatnak az előzőekben ismertetett rendszerszintű torzulások. Például az inputok beszállítói olyan munkaerőt foglalkoztatnak, amelyre kihatnak a torzulások. Olyan kölcsönt vehetnek fel, amelyet szintén érintenek a pénzügyi szektor, illetve a tőkeallokáció torzulásai. Működésüket behatárolja a tervrendszer, amely a kormányzat minden szintjén és az összes gazdasági ágazatban érvényesül.

| (111) | Következésképpen az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontja értelmében nemcsak a grafitelektródák belföldi értékesítési árait nem helyénvaló alkalmazni, hanem az inputköltségeket (ezen belül a nyersanyagok, az energia, a földterület, a finanszírozás, a munkaerő stb. költségeit) sem, hiszen ezekre is kihat a jelentés A. és B. részében bemutatott jelentős mértékű kormányzati beavatkozás. A tőke, a földterület, a munkaerő, az energia és a nyersanyagok allokálásával összefüggésben bemutatott kormányzati beavatkozás Kína teljes egészében érvényesül. Ebből egyebek mellett az is következik, hogy a Kínában különféle termelési tényezők felhasználásával előállított inputra szintén jelentős torzulások hatnak. Ugyanez vonatkozik az input inputjaira, és így tovább. Sem a kínai kormány, sem a jelen vizsgálatban érintett exportáló gyártók nem szolgáltak ellentétes értelmű bizonyítékkal vagy érvekkel. |
| --- | --- |

(111)

Következésképpen az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontja értelmében nemcsak a grafitelektródák belföldi értékesítési árait nem helyénvaló alkalmazni, hanem az inputköltségeket (ezen belül a nyersanyagok, az energia, a földterület, a finanszírozás, a munkaerő stb. költségeit) sem, hiszen ezekre is kihat a jelentés A. és B. részében bemutatott jelentős mértékű kormányzati beavatkozás. A tőke, a földterület, a munkaerő, az energia és a nyersanyagok allokálásával összefüggésben bemutatott kormányzati beavatkozás Kína teljes egészében érvényesül. Ebből egyebek mellett az is következik, hogy a Kínában különféle termelési tényezők felhasználásával előállított inputra szintén jelentős torzulások hatnak. Ugyanez vonatkozik az input inputjaira, és így tovább. Sem a kínai kormány, sem a jelen vizsgálatban érintett exportáló gyártók nem szolgáltak ellentétes értelmű bizonyítékkal vagy érvekkel.

3.3.1.10.   Következtetés

Következtetés

| (112) | A 3.3.1.2–3.3.1.9. szakaszban ismertetett, az egyebek mellett az általában a kínai gazdaságra, konkrétan pedig a grafitelektróda-ágazatra irányuló állami beavatkozásra vonatkozó bizonyítékok vizsgálatát is tartalmazó elemzés – és az annak során megvizsgált elemek közül egy vagy több tényleges vagy lehetséges hatása – arról tanúskodott, hogy az érintett termék árai és költségei (a nyersanyag-, az energia- és a munkaerőköltségeket is ideértve) az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének b) pontja értelmében jelentős kormányzati beavatkozás hatására alakulnak ki, és nem szabadpiaci erőviszonyok eredményei. Ennek alapján, valamint a kínai kormány együttműködésének hiányában a Bizottság elutasította az exportáló gyártóknak a jelentős torzulások hiányára vonatkozó állítását (lásd a (69) preambulumbekezdést), és arra a következtetésre jutott, hogy ez esetben nem helyénvaló a belföldi árak és költségek alkalmazása a rendes érték megállapításához. |
| --- | --- |

(112)

A 3.3.1.2–3.3.1.9. szakaszban ismertetett, az egyebek mellett az általában a kínai gazdaságra, konkrétan pedig a grafitelektróda-ágazatra irányuló állami beavatkozásra vonatkozó bizonyítékok vizsgálatát is tartalmazó elemzés – és az annak során megvizsgált elemek közül egy vagy több tényleges vagy lehetséges hatása – arról tanúskodott, hogy az érintett termék árai és költségei (a nyersanyag-, az energia- és a munkaerőköltségeket is ideértve) az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének b) pontja értelmében jelentős kormányzati beavatkozás hatására alakulnak ki, és nem szabadpiaci erőviszonyok eredményei. Ennek alapján, valamint a kínai kormány együttműködésének hiányában a Bizottság elutasította az exportáló gyártóknak a jelentős torzulások hiányára vonatkozó állítását (lásd a (69) preambulumbekezdést), és arra a következtetésre jutott, hogy ez esetben nem helyénvaló a belföldi árak és költségek alkalmazása a rendes érték megállapításához.

| (113) | A Bizottság ezért a rendes értéket az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontjával összhangban kizárólag torzulásoktól mentes árakat vagy referenciaértékeket tükröző előállítási és értékesítési költségek – ez esetben egy megfelelő reprezentatív országban érvényes előállítási és értékesítési költségek – alapján, a következő szakaszban foglaltak szerint képezte. |
| --- | --- |

(113)

A Bizottság ezért a rendes értéket az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontjával összhangban kizárólag torzulásoktól mentes árakat vagy referenciaértékeket tükröző előállítási és értékesítési költségek – ez esetben egy megfelelő reprezentatív országban érvényes előállítási és értékesítési költségek – alapján, a következő szakaszban foglaltak szerint képezte.

3.3.2.   Reprezentatív ország

Reprezentatív ország

3.3.2.1.   Általános megjegyzések

Általános megjegyzések

| (114) | A reprezentatív ország kiválasztása az alaprendelet 2. cikkének (6a) bekezdése alapján, a következő szempontok szerint történt:






  — | a Kínáéhoz hasonló gazdasági fejlettség. Ebben a vonatkozásban a Bizottság olyan országokat vett figyelembe, amelyek bruttó nemzeti jövedelme a Világbank adatbázisa szerint hasonló Kínáéhoz (69), |
| --- | --- | --- |

(114)

A reprezentatív ország kiválasztása az alaprendelet 2. cikkének (6a) bekezdése alapján, a következő szempontok szerint történt:

—

a Kínáéhoz hasonló gazdasági fejlettség. Ebben a vonatkozásban a Bizottság olyan országokat vett figyelembe, amelyek bruttó nemzeti jövedelme a Világbank adatbázisa szerint hasonló Kínáéhoz (69),

69

| — | a vizsgált termék gyártása az adott országban, |
| --- | --- |

—

a vizsgált termék gyártása az adott országban,

| — | a vonatkozó nyilvános adatok rendelkezésre állása a reprezentatív országban, |
| --- | --- |

—

a vonatkozó nyilvános adatok rendelkezésre állása a reprezentatív országban,

| — | több lehetséges reprezentatív ország esetén a Bizottság indokolt esetben előnyben részesítette azt az országot, amelyben a szociális védelem és a környezetvédelem szintje megfelelő. |
| --- | --- |

—

több lehetséges reprezentatív ország esetén a Bizottság indokolt esetben előnyben részesítette azt az országot, amelyben a szociális védelem és a környezetvédelem szintje megfelelő.

| (115) | A (43) és a (44) preambulumbekezdésben ismertetett módon a Bizottság a rendes érték meghatározásához felhasznált forrásokkal kapcsolatban két feljegyzést is fűzött az érdekelt felek számára betekintésre összeállított aktához. A feljegyzések ismertették a vonatkozó kritériumok alapjául szolgáló tényeket és bizonyítékokat, és foglalkoztak a felektől ezekre az elemekre és a releváns forrásokra vonatkozóan érkezett észrevételekkel. A második feljegyzésben a Bizottság tájékoztatta az érdekelt feleket arról, hogy ebben az ügyben Mexikót szándékozik megfelelő reprezentatív országnak tekinteni abban az esetben, ha megerősítést nyer az alaprendelet 2. cikkének (6a) bekezdése szerint a jelentős torzulások fennállása. A Bizottság értékelése a következőképpen foglalható össze: |
| --- | --- |

(115)

A (43) és a (44) preambulumbekezdésben ismertetett módon a Bizottság a rendes érték meghatározásához felhasznált forrásokkal kapcsolatban két feljegyzést is fűzött az érdekelt felek számára betekintésre összeállított aktához. A feljegyzések ismertették a vonatkozó kritériumok alapjául szolgáló tényeket és bizonyítékokat, és foglalkoztak a felektől ezekre az elemekre és a releváns forrásokra vonatkozóan érkezett észrevételekkel. A második feljegyzésben a Bizottság tájékoztatta az érdekelt feleket arról, hogy ebben az ügyben Mexikót szándékozik megfelelő reprezentatív országnak tekinteni abban az esetben, ha megerősítést nyer az alaprendelet 2. cikkének (6a) bekezdése szerint a jelentős torzulások fennállása. A Bizottság értékelése a következőképpen foglalható össze:

3.3.2.2.   Kínához hasonló gazdasági fejlettségi szint és a vizsgált termék gyártása

Kínához hasonló gazdasági fejlettségi szint és a vizsgált termék gyártása

| (116) | A termelési tényezőkre vonatkozó első feljegyzésben a Bizottság azonosította azokat az országokat, amelyek gazdasági fejlettségi szintje hasonló Kínáéhoz. A vizsgálati időszakban a bruttó nemzeti jövedelme alapján a Világbank ezek mindegyikét „a közepes jövedelmű országok felső sávjába” sorolta. Megállapítást nyert azonban, hogy a vizsgált terméket ezen országok közül csak háromban – Malajziában, Mexikóban és Oroszországban – gyártják számottevő mennyiségben. |
| --- | --- |

(116)

A termelési tényezőkre vonatkozó első feljegyzésben a Bizottság azonosította azokat az országokat, amelyek gazdasági fejlettségi szintje hasonló Kínáéhoz. A vizsgálati időszakban a bruttó nemzeti jövedelme alapján a Világbank ezek mindegyikét „a közepes jövedelmű országok felső sávjába” sorolta. Megállapítást nyert azonban, hogy a vizsgált terméket ezen országok közül csak háromban – Malajziában, Mexikóban és Oroszországban – gyártják számottevő mennyiségben.

| (117) | A második feljegyzést követően a CCCME és a Fangda Carbon New Material Co. azt állította, hogy Malajzia, Mexikó és Oroszország nem megfelelő reprezentatív ország, és helyettük más lehetséges országokat ajánlott, különösen Ukrajnát és Indiát. Mindkét fél megjegyezte, hogy a Bizottság egy közelmúltbeli eljárásban Indiát választotta ki reprezentatív országként (70). |
| --- | --- |

(117)

A második feljegyzést követően a CCCME és a Fangda Carbon New Material Co. azt állította, hogy Malajzia, Mexikó és Oroszország nem megfelelő reprezentatív ország, és helyettük más lehetséges országokat ajánlott, különösen Ukrajnát és Indiát. Mindkét fél megjegyezte, hogy a Bizottság egy közelmúltbeli eljárásban Indiát választotta ki reprezentatív országként (70).

70

| (118) | Ami a felek által fent említett vizsgálatot illeti, a Bizottság azért Indiát választotta reprezentatív országként, mert a fellelt információk szerint az annak a vizsgálatnak a tárgyát képező terméket csak Indiában és az Amerikai Egyesült Államokban gyártották. Mivel emellett az említett vizsgálat hatályvesztési felülvizsgálat volt, amely arra kereste a választ, hogy a dömping tényleges szintjétől függetlenül valószínű-e a dömping folytatódása vagy megismétlődése, a Bizottság úgy vélte, hogy a vizsgált eset konkrét körülményei között India kivételesen képezheti az előállítási és értékesítési költségek megállapításának alapját. |
| --- | --- |

(118)

Ami a felek által fent említett vizsgálatot illeti, a Bizottság azért Indiát választotta reprezentatív országként, mert a fellelt információk szerint az annak a vizsgálatnak a tárgyát képező terméket csak Indiában és az Amerikai Egyesült Államokban gyártották. Mivel emellett az említett vizsgálat hatályvesztési felülvizsgálat volt, amely arra kereste a választ, hogy a dömping tényleges szintjétől függetlenül valószínű-e a dömping folytatódása vagy megismétlődése, a Bizottság úgy vélte, hogy a vizsgált eset konkrét körülményei között India kivételesen képezheti az előállítási és értékesítési költségek megállapításának alapját.

| (119) | Emellett a feljegyzések egy olyan mellékletet is tartalmaznak, amelyek kifejezetten abban segítik a feleket, hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése a) pontjának alkalmazása céljából további potenciális reprezentatív országokról és/vagy vállalatokról milyen módon nyújtsanak be információkat. Az információkat egyik fél sem az említett mellékletben előírt követelménynek és részletességi szintnek megfelelően szolgáltatta. |
| --- | --- |

(119)

Emellett a feljegyzések egy olyan mellékletet is tartalmaznak, amelyek kifejezetten abban segítik a feleket, hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése a) pontjának alkalmazása céljából további potenciális reprezentatív országokról és/vagy vállalatokról milyen módon nyújtsanak be információkat. Az információkat egyik fél sem az említett mellékletben előírt követelménynek és részletességi szintnek megfelelően szolgáltatta.

| (120) | A Bizottság megállapította, hogy a Világbank besorolása szerint India és Ukrajna gazdasági fejlettségi szintje alacsonyabb, mint Kínáé, míg Malajzia, Mexikó és Oroszország gazdasági fejlettsége Kínáéhoz hasonló. Az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése a) pontjának első franciabekezdésével összhangban, amely előírja, hogy a rendes értéket az exportáló országhoz hasonló gazdasági fejlettségi szintű, megfelelő reprezentatív országbeli vonatkozó előállítási és értékesítési költségek alapján kell megállapítani, ezeket az országokat megfelelő potenciális reprezentatív országoknak tekintették, és nem volt indokolt olyan alacsonyabb gazdasági fejlettségi szintű országokat, mint például India és Ukrajna, figyelembe venni. Ennek alapján a Bizottság elutasította ezeket az állításokat. |
| --- | --- |

(120)

A Bizottság megállapította, hogy a Világbank besorolása szerint India és Ukrajna gazdasági fejlettségi szintje alacsonyabb, mint Kínáé, míg Malajzia, Mexikó és Oroszország gazdasági fejlettsége Kínáéhoz hasonló. Az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése a) pontjának első franciabekezdésével összhangban, amely előírja, hogy a rendes értéket az exportáló országhoz hasonló gazdasági fejlettségi szintű, megfelelő reprezentatív országbeli vonatkozó előállítási és értékesítési költségek alapján kell megállapítani, ezeket az országokat megfelelő potenciális reprezentatív országoknak tekintették, és nem volt indokolt olyan alacsonyabb gazdasági fejlettségi szintű országokat, mint például India és Ukrajna, figyelembe venni. Ennek alapján a Bizottság elutasította ezeket az állításokat.

3.3.2.3.   Releváns nyilvános adatok rendelkezésre állása a reprezentatív országban

Releváns nyilvános adatok rendelkezésre állása a reprezentatív országban

| (121) | Az első feljegyzésben a Bizottság jelezte, hogy azon országok – nevezetesen Malajzia, Mexikó és Oroszország – esetében, amelyekről megállapítást nyert, hogy gyártják az érintett terméket, tovább kell vizsgálni a nyilvános adatok elérhetőségét, különös tekintettel az érintett termék gyártóinak nyilvános pénzügyi adataira. |
| --- | --- |

(121)

Az első feljegyzésben a Bizottság jelezte, hogy azon országok – nevezetesen Malajzia, Mexikó és Oroszország – esetében, amelyekről megállapítást nyert, hogy gyártják az érintett terméket, tovább kell vizsgálni a nyilvános adatok elérhetőségét, különös tekintettel az érintett termék gyártóinak nyilvános pénzügyi adataira.

| (122) | Az Oroszországi Föderáció tekintetében az azonosított gyártók pénzügyi kimutatásai csak 2019-re vonatkoztak. Emellett egy oroszországi vállalat veszteséges volt. Továbbá az első feljegyzésben a Bizottság az orosz piac számos olyan torzulására mutatott rá, amelyek hatással voltak a vizsgált termék előállítási költségeire, és kizárták azt, hogy Oroszországot megfelelő reprezentatív országnak lehessen tekinteni. |
| --- | --- |

(122)

Az Oroszországi Föderáció tekintetében az azonosított gyártók pénzügyi kimutatásai csak 2019-re vonatkoztak. Emellett egy oroszországi vállalat veszteséges volt. Továbbá az első feljegyzésben a Bizottság az orosz piac számos olyan torzulására mutatott rá, amelyek hatással voltak a vizsgált termék előállítási költségeire, és kizárták azt, hogy Oroszországot megfelelő reprezentatív országnak lehessen tekinteni.

| (123) | Malajzia esetében könnyen hozzáférhető pénzügyi kimutatások 2017-re vonatkozóan álltak rendelkezésre, így azok a vizsgálati időszak szempontjából elavultak voltak. Emellett Malajziában két exportkorlátozás is érvényben volt, bár ezeknek nem volt jelentős hatása a vizsgált termék előállítási költségére – a mintában szereplő exportáló gyártóknál a grafitelektródák előállítási költségének körülbelül 1 %-át tették ki. Időközben a Bizottság hozzáfért a Showa Denko Malaysia 2020. évi, nyilvánosan elérhető pénzügyi kimutatásaihoz (71), de a vállalat abban az évben veszteséges volt. Következésképpen, mivel az országban nem volt olyan nyereséges gyártó, amelyről könnyen hozzáférhető adatok álltak volna rendelkezésre a vizsgálati időszakra vonatkozóan, a Bizottság Malajziát nem tekintette megfelelő reprezentatív országnak. |
| --- | --- |

(123)

Malajzia esetében könnyen hozzáférhető pénzügyi kimutatások 2017-re vonatkozóan álltak rendelkezésre, így azok a vizsgálati időszak szempontjából elavultak voltak. Emellett Malajziában két exportkorlátozás is érvényben volt, bár ezeknek nem volt jelentős hatása a vizsgált termék előállítási költségére – a mintában szereplő exportáló gyártóknál a grafitelektródák előállítási költségének körülbelül 1 %-át tették ki. Időközben a Bizottság hozzáfért a Showa Denko Malaysia 2020. évi, nyilvánosan elérhető pénzügyi kimutatásaihoz (71), de a vállalat abban az évben veszteséges volt. Következésképpen, mivel az országban nem volt olyan nyereséges gyártó, amelyről könnyen hozzáférhető adatok álltak volna rendelkezésre a vizsgálati időszakra vonatkozóan, a Bizottság Malajziát nem tekintette megfelelő reprezentatív országnak.

71

| (124) | Mexikó tekintetében a Bizottság egy gyártót azonosított, nevezetesen a GrafTech Mexico S.A. de C.V-t (a továbbiakban: GrafTech Mexico). Bár a vállalat pénzügyi kimutatásai nem voltak könnyen hozzáférhetők, a Bizottság azonosította a GrafTech csoport („GrafTech International”) 2020. évi éves jelentését, amely tartalmazta a csoport konszolidált pénzügyi kimutatásait. A fentiek fényében összességében ez tűnt a legjobb könnyen hozzáférhető adatnak. Végül az első feljegyzésben a Bizottság megállapította, hogy Mexikónak jelölési követelmények formájában vannak grafitelektródákra (8545 11 és 8545 90 tarifakód) vonatkozó behozatali követelményei. Ezek a jelölési követelmények azonban nem termékspecifikusak, hanem a Mexikóba importált valamennyi termékre vonatkoznak. A vonatkozó mexikói rendelet (72) olyan általános szabályokat állapít meg, amelyek biztosítják, hogy harmadik országokból érkező behozatal esetén a jelölések ne vezessék félre a fogyasztókat vagy a végfelhasználókat, ami önmagában nem tekinthető behozatali korlátozásnak. E követelményeknek ezért nincs jelentős hatásuk a vizsgált termék előállítási költségeire. |
| --- | --- |

(124)

Mexikó tekintetében a Bizottság egy gyártót azonosított, nevezetesen a GrafTech Mexico S.A. de C.V-t (a továbbiakban: GrafTech Mexico). Bár a vállalat pénzügyi kimutatásai nem voltak könnyen hozzáférhetők, a Bizottság azonosította a GrafTech csoport („GrafTech International”) 2020. évi éves jelentését, amely tartalmazta a csoport konszolidált pénzügyi kimutatásait. A fentiek fényében összességében ez tűnt a legjobb könnyen hozzáférhető adatnak. Végül az első feljegyzésben a Bizottság megállapította, hogy Mexikónak jelölési követelmények formájában vannak grafitelektródákra (8545 11 és 8545 90 tarifakód) vonatkozó behozatali követelményei. Ezek a jelölési követelmények azonban nem termékspecifikusak, hanem a Mexikóba importált valamennyi termékre vonatkoznak. A vonatkozó mexikói rendelet (72) olyan általános szabályokat állapít meg, amelyek biztosítják, hogy harmadik országokból érkező behozatal esetén a jelölések ne vezessék félre a fogyasztókat vagy a végfelhasználókat, ami önmagában nem tekinthető behozatali korlátozásnak. E követelményeknek ezért nincs jelentős hatásuk a vizsgált termék előállítási költségeire.

72

| (125) | Az első feljegyzést követően a Fangda Carbon New Material Co., Ltd., a Liaoning Dantan Technology Group Co., Ltd. és a CCCME beadványaikban azt állították, hogy a GrafTech Mexico S.A. nem megfelelő választás. Először is, mivel az egyetlen rendelkezésre álló pénzügyi kimutatás egy nem csupán Mexikóra, hanem a világ többi részén található leányvállalatokra is kiterjedő konszolidált beszámoló volt, és az olyan országbeli vállalatokat foglal magában, amelyek nem tekinthetők Kínáéval azonos fejlettségi szinten lévőnek, így ha a Bizottság Mexikót választaná reprezentatív országként a vizsgálatához, a beszámoló nem a Mexikóban érvényes állandó gyártási általános költségeket, SGA-költségeket és nyereséget tükrözné. Ezenkívül a Liaoning Dantan Technology Group Co., Ltd. azt állította, hogy ha Mexikót választják reprezentatív országnak, akkor a GrafTech International Ltd nyereségét ki kell igazítani oly módon, hogy tükrözze a grafitelektróda-üzletág észszerű nyereségszintjét, mivel a GrafTech International Ltd konszolidált nyereségszintje rendkívül magas, ami a GrafTech tevékenységének vertikálisan integrált jellegéből ered, amelynek keretében a vállalat saját maga állítja elő az ásványolaj-tűkokszot, és azt nem külső szállítóktól szerzi be. A CCCME végül kétségbe vonta a GrafTech Mexico által szolgáltatott adatok általános tárgyilagosságát, mivel a GrafTech International Ltd a panaszt támogató fél. |
| --- | --- |

(125)

Az első feljegyzést követően a Fangda Carbon New Material Co., Ltd., a Liaoning Dantan Technology Group Co., Ltd. és a CCCME beadványaikban azt állították, hogy a GrafTech Mexico S.A. nem megfelelő választás. Először is, mivel az egyetlen rendelkezésre álló pénzügyi kimutatás egy nem csupán Mexikóra, hanem a világ többi részén található leányvállalatokra is kiterjedő konszolidált beszámoló volt, és az olyan országbeli vállalatokat foglal magában, amelyek nem tekinthetők Kínáéval azonos fejlettségi szinten lévőnek, így ha a Bizottság Mexikót választaná reprezentatív országként a vizsgálatához, a beszámoló nem a Mexikóban érvényes állandó gyártási általános költségeket, SGA-költségeket és nyereséget tükrözné. Ezenkívül a Liaoning Dantan Technology Group Co., Ltd. azt állította, hogy ha Mexikót választják reprezentatív országnak, akkor a GrafTech International Ltd nyereségét ki kell igazítani oly módon, hogy tükrözze a grafitelektróda-üzletág észszerű nyereségszintjét, mivel a GrafTech International Ltd konszolidált nyereségszintje rendkívül magas, ami a GrafTech tevékenységének vertikálisan integrált jellegéből ered, amelynek keretében a vállalat saját maga állítja elő az ásványolaj-tűkokszot, és azt nem külső szállítóktól szerzi be. A CCCME végül kétségbe vonta a GrafTech Mexico által szolgáltatott adatok általános tárgyilagosságát, mivel a GrafTech International Ltd a panaszt támogató fél.

| (126) | Végül a Liaoning Dantan Technology Group Co., Ltd. általánosabb észrevételt tett, amely szerint 2020-ban a jövedelmezősége 2019-hez képest jelentősen csökkenni fog az ágazat ciklikussága és a világjárvány közelmúltban tapasztalt hatásai miatt. Ezért mindaddig, amíg nem állnak rendelkezésre a GrafTech Mexico 2020. évi egyedi pénzügyi adatai, Mexikó nem teljesíti a 2. cikk (6a) bekezdésében a megfelelő reprezentatív országra vonatkozóan meghatározott követelményt. |
| --- | --- |

(126)

Végül a Liaoning Dantan Technology Group Co., Ltd. általánosabb észrevételt tett, amely szerint 2020-ban a jövedelmezősége 2019-hez képest jelentősen csökkenni fog az ágazat ciklikussága és a világjárvány közelmúltban tapasztalt hatásai miatt. Ezért mindaddig, amíg nem állnak rendelkezésre a GrafTech Mexico 2020. évi egyedi pénzügyi adatai, Mexikó nem teljesíti a 2. cikk (6a) bekezdésében a megfelelő reprezentatív országra vonatkozóan meghatározott követelményt.

| (127) | Az első feljegyzésben jelzett módon a Bizottság az interneten fellelte a GrafTech International Ltd. konszolidált pénzügyi kimutatásait. Az első feljegyzésben a kimutatások a 2019. pénzügyi évre vonatkoztak (73) , míg a második feljegyzésben a 2020. pénzügyi évre (74). |
| --- | --- |

(127)

Az első feljegyzésben jelzett módon a Bizottság az interneten fellelte a GrafTech International Ltd. konszolidált pénzügyi kimutatásait. Az első feljegyzésben a kimutatások a 2019. pénzügyi évre vonatkoztak (73) , míg a második feljegyzésben a 2020. pénzügyi évre (74).

73

74

| (128) | Ami azt az állítást illeti, hogy a GrafTech International Ltd. konszolidált beszámolója olyan vállalatokat foglal magában, amelyek miatt a beszámoló nem a Mexikóban érvényes állandó gyártási általános költségeket, SGA-költségeket és nyereséget tükrözné, a GrafTech International Ltd. adatai a vizsgált termék gyártására vonatkoznak, mivel a csoport kizárólag grafitelektródákat gyárt. Másképpen fogalmazva: a csoport konszolidált pénzügyi adatai egyaránt tükrözik a grafitelektródák gyártási teljesítményét, valamint a grafitelektródák állandó gyártási általános költségeit, SGA-költségeit és nyereségét, mivel a csoport grafitelektródákon kívül más terméket nem gyárt. A GrafTech International Ltd. egyébként a vizsgálati időszak alatt nyereséges volt. Ezenkívül a GrafTech Mexico a kínai vállalatokhoz hasonló méretű vállalat, és az érintett terméket is jelentős mennyiségben gyártja. |
| --- | --- |

(128)

Ami azt az állítást illeti, hogy a GrafTech International Ltd. konszolidált beszámolója olyan vállalatokat foglal magában, amelyek miatt a beszámoló nem a Mexikóban érvényes állandó gyártási általános költségeket, SGA-költségeket és nyereséget tükrözné, a GrafTech International Ltd. adatai a vizsgált termék gyártására vonatkoznak, mivel a csoport kizárólag grafitelektródákat gyárt. Másképpen fogalmazva: a csoport konszolidált pénzügyi adatai egyaránt tükrözik a grafitelektródák gyártási teljesítményét, valamint a grafitelektródák állandó gyártási általános költségeit, SGA-költségeit és nyereségét, mivel a csoport grafitelektródákon kívül más terméket nem gyárt. A GrafTech International Ltd. egyébként a vizsgálati időszak alatt nyereséges volt. Ezenkívül a GrafTech Mexico a kínai vállalatokhoz hasonló méretű vállalat, és az érintett terméket is jelentős mennyiségben gyártja.

| (129) | Végül a kifejtett okokból a más országokban található többi figyelembe vett gyártó adatai nem voltak felhasználhatók, és az első feljegyzést követően észrevételeket benyújtó felek egyike sem javasolt alternatív megoldást. |
| --- | --- |

(129)

Végül a kifejtett okokból a más országokban található többi figyelembe vett gyártó adatai nem voltak felhasználhatók, és az első feljegyzést követően észrevételeket benyújtó felek egyike sem javasolt alternatív megoldást.

| (130) | A Bizottság azonban ezen észrevételek fényében úgy határozott, hogy megvizsgálja azt is, hogy Mexikóban voltak-e a vizsgált termékével azonos vagy hasonló kategóriájú termékeket előállító gyártók. A Bizottság különösen azt állapította meg, hogy a GrafTech International 2020. évi konszolidált beszámolójában bejelentett nyereség valóban rendkívül magas (35,5 % a bevétel alapján kifejezve). A vizsgált termékével azonos vagy hasonló kategóriájú termékeket előállító mexikói gyártók közül a Bizottság e szakaszban csak egy olyan vállalatot azonosított, amelyről a 2020. évre vonatkozó adatok rendelkezésre álltak. Ez a Reotix Materiales Refractarios S.A. de C.V („Reotix Materiales Refractarios”), amely a nem agyagból készült tűzálló termékek ágazatában folytat tevékenységet. A vállalat 2020-ban 4,7 %-os nyereséget ért el. Mivel az eljárás e szakaszában nem állnak rendelkezésre más megbízható, könnyen hozzáférhető adatok, a Bizottság úgy ítélte meg, hogy ezt a nyereséget észszerűen elérheti a vizsgált termék mexikói gyártója. |
| --- | --- |

(130)

A Bizottság azonban ezen észrevételek fényében úgy határozott, hogy megvizsgálja azt is, hogy Mexikóban voltak-e a vizsgált termékével azonos vagy hasonló kategóriájú termékeket előállító gyártók. A Bizottság különösen azt állapította meg, hogy a GrafTech International 2020. évi konszolidált beszámolójában bejelentett nyereség valóban rendkívül magas (35,5 % a bevétel alapján kifejezve). A vizsgált termékével azonos vagy hasonló kategóriájú termékeket előállító mexikói gyártók közül a Bizottság e szakaszban csak egy olyan vállalatot azonosított, amelyről a 2020. évre vonatkozó adatok rendelkezésre álltak. Ez a Reotix Materiales Refractarios S.A. de C.V („Reotix Materiales Refractarios”), amely a nem agyagból készült tűzálló termékek ágazatában folytat tevékenységet. A vállalat 2020-ban 4,7 %-os nyereséget ért el. Mivel az eljárás e szakaszában nem állnak rendelkezésre más megbízható, könnyen hozzáférhető adatok, a Bizottság úgy ítélte meg, hogy ezt a nyereséget észszerűen elérheti a vizsgált termék mexikói gyártója.

| (131) | Másrészt a Reotix Materiales Refractarios SGA-költségei a bevételek alapján 39,0 %-ot tettek ki. Ennek fényében a Bizottság észszerűbbnek találta a GrafTech International Ltd 2020. évi éves jelentésében szereplő SGA-költségekre hagyatkozást, amely a bevételek alapján 5,9 % volt, mivel ez az érintett termékre, részben pedig a GrafTech Mexicóra vonatkozott. |
| --- | --- |

(131)

Másrészt a Reotix Materiales Refractarios SGA-költségei a bevételek alapján 39,0 %-ot tettek ki. Ennek fényében a Bizottság észszerűbbnek találta a GrafTech International Ltd 2020. évi éves jelentésében szereplő SGA-költségekre hagyatkozást, amely a bevételek alapján 5,9 % volt, mivel ez az érintett termékre, részben pedig a GrafTech Mexicóra vonatkozott.

| (132) | A fentiekre tekintettel, egyéb megbízható adatok hiányában a Bizottság úgy vélte, hogy a GrafTech International Ltd SGA-költségeinek összege, valamint a Reotix Materiales Refractarios által elért nyereség az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése a) pontjának utolsó bekezdése értelmében torzulástól mentesnek és észszerűnek tekinthető. |
| --- | --- |

(132)

A fentiekre tekintettel, egyéb megbízható adatok hiányában a Bizottság úgy vélte, hogy a GrafTech International Ltd SGA-költségeinek összege, valamint a Reotix Materiales Refractarios által elért nyereség az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése a) pontjának utolsó bekezdése értelmében torzulástól mentesnek és észszerűnek tekinthető.

| (133) | A második feljegyzésre reagálva a CCCME, valamint Fangda Carbon New Material Co., Ltd és a Liaoning Dantan Technology Group Co., Ltd ellenezte a GrafTech International Ltd SGA-költségeinek használatát, mivel annak értéke eltérő jövedelmi szintű – köztük magas jövedelmű – országokban letelepedett különböző vállalatok konszolidált pénzügyi adataiból származik, azonban az első feljegyzést követően előterjesztett hasonló érvekhez képest új érveket nem hozott fel és nem nyújtott be bizonyítékot e tekintetben. A Bizottság ugyanakkor megállapította, hogy a CCCME és a Fangda Carbon New Material Co., Ltd támogatja az észszerű nyereség alkalmazására vonatkozó bizottsági döntést. |
| --- | --- |

(133)

A második feljegyzésre reagálva a CCCME, valamint Fangda Carbon New Material Co., Ltd és a Liaoning Dantan Technology Group Co., Ltd ellenezte a GrafTech International Ltd SGA-költségeinek használatát, mivel annak értéke eltérő jövedelmi szintű – köztük magas jövedelmű – országokban letelepedett különböző vállalatok konszolidált pénzügyi adataiból származik, azonban az első feljegyzést követően előterjesztett hasonló érvekhez képest új érveket nem hozott fel és nem nyújtott be bizonyítékot e tekintetben. A Bizottság ugyanakkor megállapította, hogy a CCCME és a Fangda Carbon New Material Co., Ltd támogatja az észszerű nyereség alkalmazására vonatkozó bizottsági döntést.

| (134) | Ezért egyéb észrevételek vagy más, könnyen hozzáférhető adatok benyújtása hiányában a Bizottság ideiglenesen arra a következtetésre jutott, hogy az általa az SGA-költségek és a nyereség tekintetében felhasználásra javasolt források az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése a) pontjának utolsó bekezdése értelmében torzulástól mentesek és észszerűek. |
| --- | --- |

(134)

Ezért egyéb észrevételek vagy más, könnyen hozzáférhető adatok benyújtása hiányában a Bizottság ideiglenesen arra a következtetésre jutott, hogy az általa az SGA-költségek és a nyereség tekintetében felhasználásra javasolt források az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése a) pontjának utolsó bekezdése értelmében torzulástól mentesek és észszerűek.

3.3.2.4.   A szociális védelem és a környezetvédelem szintje

A szociális védelem és a környezetvédelem szintje

| (135) | Miután megállapítást nyert, hogy a fenti tényezők összessége alapján Mexikó az egyetlen megfelelő reprezentatív ország, a szociális védelem és a környezetvédelem szintjének vizsgálatára az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése a) pontja első franciabekezdésének utolsó fordulatával összhangban már nem volt szükség. |
| --- | --- |

(135)

Miután megállapítást nyert, hogy a fenti tényezők összessége alapján Mexikó az egyetlen megfelelő reprezentatív ország, a szociális védelem és a környezetvédelem szintjének vizsgálatára az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése a) pontja első franciabekezdésének utolsó fordulatával összhangban már nem volt szükség.

3.3.2.5.   Következtetés

Következtetés

| (136) | A fenti elemzés alapján Mexikó teljesítette azokat a kritériumokat, amelyeket az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése a) pontjának első franciabekezdése a megfelelő reprezentatív országként történő figyelembevételhez meghatároz. |
| --- | --- |

(136)

A fenti elemzés alapján Mexikó teljesítette azokat a kritériumokat, amelyeket az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése a) pontjának első franciabekezdése a megfelelő reprezentatív országként történő figyelembevételhez meghatároz.

| (137) | A Fangda Carbon New Material Co., Ltd., a Liaoning Dantan Technology Group Co., Ltd. és a CCCME észrevételeiben hangsúlyozta, hogy alternatívaként negyedik reprezentatív országot szükséges azonosítani. Alternatív reprezentatív országot azonban a felsorolt felek egyike sem javasolt. Ennek kapcsán hangsúlyozni szükséges, hogy a Bizottság a rendelkezésére álló információk alapján megállapította, hogy a Kínához hasonló gazdasági fejlettségű országok közül csak Mexikó, Malajzia és Oroszország gyártja a vizsgált terméket. Emellett e három ország közül csak Mexikóban állnak rendelkezésre könnyen hozzáférhető, releváns adatok. |
| --- | --- |

(137)

A Fangda Carbon New Material Co., Ltd., a Liaoning Dantan Technology Group Co., Ltd. és a CCCME észrevételeiben hangsúlyozta, hogy alternatívaként negyedik reprezentatív országot szükséges azonosítani. Alternatív reprezentatív országot azonban a felsorolt felek egyike sem javasolt. Ennek kapcsán hangsúlyozni szükséges, hogy a Bizottság a rendelkezésére álló információk alapján megállapította, hogy a Kínához hasonló gazdasági fejlettségű országok közül csak Mexikó, Malajzia és Oroszország gyártja a vizsgált terméket. Emellett e három ország közül csak Mexikóban állnak rendelkezésre könnyen hozzáférhető, releváns adatok.

| (138) | A fenti megállapításokra és a vonatkozó tények összességére tekintettel, a Bizottság ideiglenesen úgy döntött, hogy Mexikót kívánja kiválasztani megfelelő reprezentatív országként a kínai exportáló gyártókra vonatkozó rendes értéknek az alaprendelet 2. cikkének (6a) bekezdése szerinti megállapításához, valamint az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése a) pontjának első franciabekezdésével összhangban a mexikói székhelyű GrafTech Mexico vállalatot szándékozik figyelembe venni. |
| --- | --- |

(138)

A fenti megállapításokra és a vonatkozó tények összességére tekintettel, a Bizottság ideiglenesen úgy döntött, hogy Mexikót kívánja kiválasztani megfelelő reprezentatív országként a kínai exportáló gyártókra vonatkozó rendes értéknek az alaprendelet 2. cikkének (6a) bekezdése szerinti megállapításához, valamint az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése a) pontjának első franciabekezdésével összhangban a mexikói székhelyű GrafTech Mexico vállalatot szándékozik figyelembe venni.

3.3.3.   A termelési tényezők torzulatlan költségeinek megállapításához felhasznált források

A termelési tényezők torzulatlan költségeinek megállapításához felhasznált források

| (139) | Az érdekelt felektől kapott és a vizsgálat iratai között rendelkezésre álló egyéb lényeges információk alapján a Bizottság az első feljegyzésben – többek között az alapanyagokra, az energiára és a munkaerőre is kiterjedően – összeállította azon termelési tényezők előzetes jegyzékét, amelyeket a vizsgált termék előállításához felhasználnak. |
| --- | --- |

(139)

Az érdekelt felektől kapott és a vizsgálat iratai között rendelkezésre álló egyéb lényeges információk alapján a Bizottság az első feljegyzésben – többek között az alapanyagokra, az energiára és a munkaerőre is kiterjedően – összeállította azon termelési tényezők előzetes jegyzékét, amelyeket a vizsgált termék előállításához felhasználnak.

| (140) | A Bizottság az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontjával összhangban azonosította továbbá a torzulatlan árak és a referenciaértékek meghatározásához felhasználandó forrásokat. A Bizottság által felhasználni javasolt legfontosabb forrás a Globális Kereskedelmi Atlasz (a továbbiakban: GTA) volt. Végül pedig ugyanabban a feljegyzésben a Bizottság megjelölte azokat a harmonizált rendszerben (HR) a termelési tényezőkhöz kapcsolódó kódokat, amelyeket az érdekelt felektől kapott információk alapján eredetileg fel kívánt használni a Globális Kereskedelmi Atlasz szerinti elemzéshez. |
| --- | --- |

(140)

A Bizottság az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontjával összhangban azonosította továbbá a torzulatlan árak és a referenciaértékek meghatározásához felhasználandó forrásokat. A Bizottság által felhasználni javasolt legfontosabb forrás a Globális Kereskedelmi Atlasz (a továbbiakban: GTA) volt. Végül pedig ugyanabban a feljegyzésben a Bizottság megjelölte azokat a harmonizált rendszerben (HR) a termelési tényezőkhöz kapcsolódó kódokat, amelyeket az érdekelt felektől kapott információk alapján eredetileg fel kívánt használni a Globális Kereskedelmi Atlasz szerinti elemzéshez.

| (141) | A Bizottság felkérte az érdekelt feleket, hogy tegyenek észrevételeket és javaslatokat a szóban forgó feljegyzésben említett egyes termelési tényezők torzulástól mentes értékeire vonatkozó, könnyen hozzáférhető információkra. |
| --- | --- |

(141)

A Bizottság felkérte az érdekelt feleket, hogy tegyenek észrevételeket és javaslatokat a szóban forgó feljegyzésben említett egyes termelési tényezők torzulástól mentes értékeire vonatkozó, könnyen hozzáférhető információkra.

| (142) | Ezt követően a második feljegyzésben a Bizottság a felek észrevételei és a mintában szereplő exportáló gyártók által a kérdőívre adott válaszaikban benyújtott információk alapján frissítette a termelési tényezők jegyzékét. |
| --- | --- |

(142)

Ezt követően a második feljegyzésben a Bizottság a felek észrevételei és a mintában szereplő exportáló gyártók által a kérdőívre adott válaszaikban benyújtott információk alapján frissítette a termelési tényezők jegyzékét.

| (143) | A második feljegyzésben a Bizottság azt javasolta, hogy a mexikói importár helyett a malajziai behozatali adatokat használják fel a petrolkoksz (HR 2713 12) árának megállapításához, az exportáló gyártók és az Európai Szén- és Grafitszövetség azon észrevételei nyomán, amelyek szerint a petrolkoksz Mexikóba történő behozatalára vonatkozó statisztikák nem tükrözik kellőképpen a grafitelektróda-rendszerek gyártásához használt tűkoksz minőségi osztályát. |
| --- | --- |

(143)

A második feljegyzésben a Bizottság azt javasolta, hogy a mexikói importár helyett a malajziai behozatali adatokat használják fel a petrolkoksz (HR 2713 12) árának megállapításához, az exportáló gyártók és az Európai Szén- és Grafitszövetség azon észrevételei nyomán, amelyek szerint a petrolkoksz Mexikóba történő behozatalára vonatkozó statisztikák nem tükrözik kellőképpen a grafitelektróda-rendszerek gyártásához használt tűkoksz minőségi osztályát.

| (144) | A második megjegyzést követően több fél azt állította, hogy a Bizottságnak nem kellene a malajziai behozatali adatokat használnia a petrolkoksz (HR 2713 12) árának megállapításához, mivel a malajziai statisztikákban szereplő mennyiség nagyon kevés és nem reprezentatív. |
| --- | --- |

(144)

A második megjegyzést követően több fél azt állította, hogy a Bizottságnak nem kellene a malajziai behozatali adatokat használnia a petrolkoksz (HR 2713 12) árának megállapításához, mivel a malajziai statisztikákban szereplő mennyiség nagyon kevés és nem reprezentatív.

| (145) | A Bizottság elfogadta az állítást, és úgy határozott, hogy ideiglenesen a mexikói importár alapján határozza meg a petrolkokszra vonatkozó referenciaértéket. |
| --- | --- |

(145)

A Bizottság elfogadta az állítást, és úgy határozott, hogy ideiglenesen a mexikói importár alapján határozza meg a petrolkokszra vonatkozó referenciaértéket.

| (146) | A második feljegyzésben a Bizottság arról is beszámolt, hogy Mexikóba nem importálnak kőszénkátrányt (HR 2708 20), és ezért úgy döntött, hogy a malajziai adatokat használja e referenciaérték megállapításához. |
| --- | --- |

(146)

A második feljegyzésben a Bizottság arról is beszámolt, hogy Mexikóba nem importálnak kőszénkátrányt (HR 2708 20), és ezért úgy döntött, hogy a malajziai adatokat használja e referenciaérték megállapításához.

| (147) | A Bizottság megjegyezte, hogy a felek a második feljegyzéssel kapcsolatos észrevételeikben nem ellenezték ezt a döntést. |
| --- | --- |

(147)

A Bizottság megjegyezte, hogy a felek a második feljegyzéssel kapcsolatos észrevételeikben nem ellenezték ezt a döntést.

| (148) | Az egyik fél azt állította, hogy a mexikói CIF-importár megállapításához használt módszer nem megfelelő, mivel a Bizottság ugyanazt a fuvarköltség-arányt alkalmazta egyetlen HR-kód (azaz 2713) alapján bármely exportáló ország és valamennyi referenciaérték esetén. Ráadásul a felhasznált adatkészlet elavult, mivel a legutolsó rendelkezésre álló pénzügyi év 2016. |
| --- | --- |

(148)

Az egyik fél azt állította, hogy a mexikói CIF-importár megállapításához használt módszer nem megfelelő, mivel a Bizottság ugyanazt a fuvarköltség-arányt alkalmazta egyetlen HR-kód (azaz 2713) alapján bármely exportáló ország és valamennyi referenciaérték esetén. Ráadásul a felhasznált adatkészlet elavult, mivel a legutolsó rendelkezésre álló pénzügyi év 2016.

| (149) | Bár a fél azt állította, hogy a módszertan nem megfelelő, nem javasolt alternatív megoldást. A Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy továbbra is a becslés a rendelkezésére álló legpontosabb módszer. |
| --- | --- |

(149)

Bár a fél azt állította, hogy a módszertan nem megfelelő, nem javasolt alternatív megoldást. A Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy továbbra is a becslés a rendelkezésére álló legpontosabb módszer.

| (150) | Az érdekelt felek által benyújtott összes információ figyelembevételével a Bizottság a következő termelési tényezőket és forrásaikat azonosította a rendes értéknek az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontjával összhangban történő meghatározásához:









  A grafitelektródák termelési tényezői |
| --- | --- |
| Termelési tényező | Vámtarifaszám | Torzulástól mentes érték
  (RMB) | Mértékegység |
| Nyersanyagok |
| Ásványolajkoksz (kalcinálva) | 2713 12 | 5 240 | Tonna |
| Ásványolajkoksz (nem kalcinálva) | 2713 11 | 432 | Tonna |
| Szurok kőszénkátrányból | 2708 10 | 8 640 | Tonna |
| Szurokkoksz kőszénkátrányból | 2708 20 | 3 917 | Tonna |
| Koksz és félkoksz kőszénből | 2704 00 | 1 884 | Tonna |
| Aszfalt szénből | 2715 00 | 6 113 | Tonna |
| Szén | 2701 12 | 881 | Tonna |
| Fragmentált grafit | 3801 90 | 13 048 | Tonna |
| Fogyóeszközök |
| Munkaerő |
| Feldolgozóipari munkabérek | [n.a.] | 13,37 | Óra |
| Energia |
| Villamos energia | [n.a.] | 1 138 | kWh |
| Földgáz | [n.a.] | 0,70 | m3 |
| Melléktermék/hulladék |
| Grafithulladék | 3801 90 | 13 048 | Tonna |
| Szilíciumkarbid-hulladék | 2849 20 | 8 055 | Tonna |

(150)

Az érdekelt felek által benyújtott összes információ figyelembevételével a Bizottság a következő termelési tényezőket és forrásaikat azonosította a rendes értéknek az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontjával összhangban történő meghatározásához:

A grafitelektródák termelési tényezői

A grafitelektródák termelési tényezői

Termelési tényező

Vámtarifaszám

Torzulástól mentes érték

(RMB)

Mértékegység

Nyersanyagok

Ásványolajkoksz (kalcinálva)

2713 12

5 240

Tonna

Ásványolajkoksz (nem kalcinálva)

2713 11

432

Tonna

Szurok kőszénkátrányból

2708 10

8 640

Tonna

Szurokkoksz kőszénkátrányból

2708 20

3 917

Tonna

Koksz és félkoksz kőszénből

2704 00

1 884

Tonna

Aszfalt szénből

2715 00

6 113

Tonna

Szén

2701 12

881

Tonna

Fragmentált grafit

3801 90

13 048

Tonna

Fogyóeszközök

Munkaerő

Feldolgozóipari munkabérek

[n.a.]

13,37

Óra

Energia

Villamos energia

[n.a.]

1 138

kWh

Földgáz

[n.a.]

0,70

m3

3

Melléktermék/hulladék

Grafithulladék

3801 90

13 048

Tonna

Szilíciumkarbid-hulladék

2849 20

8 055

Tonna

3.3.3.1.   A gyártási folyamatban felhasznált nyersanyagok

A gyártási folyamatban felhasznált nyersanyagok

| (151) | A nyersanyagok torzulatlan árának megállapításához a Bizottság a Kínán és a Kereskedelmi Világszervezetben tagsággal nem rendelkező és az (EU) 2015/755 európai parlamenti és tanácsi rendelet (75) I. mellékletében felsorolt országokon kívüli összes harmadik országból a reprezentatív országba érkező import GTA-ban jelentett (CIF paritáson számolt) egységárainak súlyozott átlagát vette alapul. A Bizottság azért döntött a Kínából érkező import figyelmen kívül hagyása mellett, mert arra a következtetésre jutott, hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének b) pontja értelmében vett jelentős torzulások fennállása miatt nem helyénvaló a Kínában érvényes belföldi árak és költségek alkalmazása (lásd a fenti 3.3.1. szakaszt). Arra utaló bizonyíték hiányában, hogy ugyanezek a torzulások a kivitelre szánt termékekre nem hatnak ki ugyanilyen módon, a Bizottság úgy ítélte meg, hogy ezek a torzulások az exportot is befolyásolták. Mexikó esetében a Kínából és néhány nem WTO-tagból származó behozatal kizárása nem járt jelentős hatással, mivel a fennmaradó behozatal még mindig a reprezentatív országba irányuló teljes importmennyiség mintegy 99 %-át tette ki. Malajziában a kőszénkátrányból nyert szurokkoksz behozatala esetében a Kínából származó behozatal a teljes behozatal 55 %-át tette ki. Az importár súlyozott átlaga adott esetben a behozatali vámra tekintettel kiigazításra került. |
| --- | --- |

(151)

A nyersanyagok torzulatlan árának megállapításához a Bizottság a Kínán és a Kereskedelmi Világszervezetben tagsággal nem rendelkező és az (EU) 2015/755 európai parlamenti és tanácsi rendelet (75) I. mellékletében felsorolt országokon kívüli összes harmadik országból a reprezentatív országba érkező import GTA-ban jelentett (CIF paritáson számolt) egységárainak súlyozott átlagát vette alapul. A Bizottság azért döntött a Kínából érkező import figyelmen kívül hagyása mellett, mert arra a következtetésre jutott, hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének b) pontja értelmében vett jelentős torzulások fennállása miatt nem helyénvaló a Kínában érvényes belföldi árak és költségek alkalmazása (lásd a fenti 3.3.1. szakaszt). Arra utaló bizonyíték hiányában, hogy ugyanezek a torzulások a kivitelre szánt termékekre nem hatnak ki ugyanilyen módon, a Bizottság úgy ítélte meg, hogy ezek a torzulások az exportot is befolyásolták. Mexikó esetében a Kínából és néhány nem WTO-tagból származó behozatal kizárása nem járt jelentős hatással, mivel a fennmaradó behozatal még mindig a reprezentatív országba irányuló teljes importmennyiség mintegy 99 %-át tette ki. Malajziában a kőszénkátrányból nyert szurokkoksz behozatala esetében a Kínából származó behozatal a teljes behozatal 55 %-át tette ki. Az importár súlyozott átlaga adott esetben a behozatali vámra tekintettel kiigazításra került.

75

| (152) | Néhány termelési tényező esetében az együttműködő exportáló gyártóknál felmerült tényleges költségek a vizsgálati időszak alatt az összes nyersanyagköltség elhanyagolható részét tették ki. Mivel az ezekhez használt értéknek – a felhasznált forrástól függetlenül – nem volt érzékelhető hatása a dömpingkülönbözet-számításokra, a Bizottság ezeket a termelési tényezőket a (166) preambulumbekezdésben kifejtett módon fogyóeszközként kezelte. |
| --- | --- |

(152)

Néhány termelési tényező esetében az együttműködő exportáló gyártóknál felmerült tényleges költségek a vizsgálati időszak alatt az összes nyersanyagköltség elhanyagolható részét tették ki. Mivel az ezekhez használt értéknek – a felhasznált forrástól függetlenül – nem volt érzékelhető hatása a dömpingkülönbözet-számításokra, a Bizottság ezeket a termelési tényezőket a (166) preambulumbekezdésben kifejtett módon fogyóeszközként kezelte.

| (153) | A Bizottság az együttműködő exportáló gyártóknál a nyersanyagok beszerzésével kapcsolatban felmerült fuvarozási költségeket az érintett nyersanyagok tényleges költségének százalékában fejezte ki, majd a torzulatlan fuvarozási költség megállapítása érdekében ezt a százalékot alkalmazta ugyanezen érintett nyersanyagok torzulatlan költségére. A Bizottság úgy ítélte meg, hogy e vizsgálat keretében az exportáló gyártó nyersanyagköltségéből és a jelentett fuvarozási költségekből képzett hányados észszerű módon felhasználható a vállalat telephelyére leszállított nyersanyagok torzulástól mentes költségeinek becslésére. |
| --- | --- |

(153)

A Bizottság az együttműködő exportáló gyártóknál a nyersanyagok beszerzésével kapcsolatban felmerült fuvarozási költségeket az érintett nyersanyagok tényleges költségének százalékában fejezte ki, majd a torzulatlan fuvarozási költség megállapítása érdekében ezt a százalékot alkalmazta ugyanezen érintett nyersanyagok torzulatlan költségére. A Bizottság úgy ítélte meg, hogy e vizsgálat keretében az exportáló gyártó nyersanyagköltségéből és a jelentett fuvarozási költségekből képzett hányados észszerű módon felhasználható a vállalat telephelyére leszállított nyersanyagok torzulástól mentes költségeinek becslésére.

3.3.3.2.   Munkaerő

Munkaerő

| (154) | A Bizottság az ILO statisztikáit használta fel, amelyek a mexikói munkavállalók 2020. évi átlagos havi keresetéről és a heti munkaórák egy munkavállalóra jutó átlagos számáról szolgálnak információkkal. A havi kereset nem tartalmazza a munkáltatót terhelő társadalombiztosítási költségeket és adókat. Ezek az információk ugyanerre az évre elérhetők az OECD könyvtárában (76). |
| --- | --- |

(154)

A Bizottság az ILO statisztikáit használta fel, amelyek a mexikói munkavállalók 2020. évi átlagos havi keresetéről és a heti munkaórák egy munkavállalóra jutó átlagos számáról szolgálnak információkkal. A havi kereset nem tartalmazza a munkáltatót terhelő társadalombiztosítási költségeket és adókat. Ezek az információk ugyanerre az évre elérhetők az OECD könyvtárában (76).

76

3.3.3.3.   Villamos energia

Villamos energia

| (155) | A mexikói villamosenergia-árat a mexikói villamosenergia-bizottság teszi közzé. A Bizottság az ipari villamosenergia-árakra vonatkozóan Mexikó Hivatalos Közlönyében közzétett adatokat használta fel. |
| --- | --- |

(155)

A mexikói villamosenergia-árat a mexikói villamosenergia-bizottság teszi közzé. A Bizottság az ipari villamosenergia-árakra vonatkozóan Mexikó Hivatalos Közlönyében közzétett adatokat használta fel.

| (156) | A második feljegyzést követően a Liaoning Dantan Technology Group Co., Ltd. azt állította, hogy a mexikói villamosenergia-árak torzultak, ezért azokat csökkenteni kell, mivel a mexikói állam akadályozza a megújuló energiaforrások fejlődését. |
| --- | --- |

(156)

A második feljegyzést követően a Liaoning Dantan Technology Group Co., Ltd. azt állította, hogy a mexikói villamosenergia-árak torzultak, ezért azokat csökkenteni kell, mivel a mexikói állam akadályozza a megújuló energiaforrások fejlődését.

| (157) | A Bizottság megjegyezte, hogy a fél a homályos kijelentéseken kívül semmilyen bizonyítékot nem nyújtott be állításának alátámasztására. A Bizottság ezért elutasította az állítást. |
| --- | --- |

(157)

A Bizottság megjegyezte, hogy a fél a homályos kijelentéseken kívül semmilyen bizonyítékot nem nyújtott be állításának alátámasztására. A Bizottság ezért elutasította az állítást.

3.3.3.4.   Földgáz

Földgáz

| (158) | A Bizottság a Comisión Reguladora de Energía (77) rendszeres sajtóközleményeiben a mexikói ipari felhasználókra vonatkozóan közzétett gázárat használta fel. A Bizottság a vizsgálati időszakra vonatkozóan gigajoule-ban megadott megfelelő fogyasztási sávban szereplő ipari gázárak adatait használta fel. |
| --- | --- |

(158)

A Bizottság a Comisión Reguladora de Energía (77) rendszeres sajtóközleményeiben a mexikói ipari felhasználókra vonatkozóan közzétett gázárat használta fel. A Bizottság a vizsgálati időszakra vonatkozóan gigajoule-ban megadott megfelelő fogyasztási sávban szereplő ipari gázárak adatait használta fel.

77

3.3.3.5.   Hulladék

Hulladék

| (159) | A Bizottság elemezte a mintában szereplő kínai exportáló gyártók melléktermékekre és hulladékokra vonatkozó számviteli gyakorlatát. Ennek eredményeként a Bizottság az egyes vállalatok melléktermékekre és hulladékokra vonatkozó számviteli gyakorlatának megfelelően igazította ki a számtanilag képzett termelési költségeket. |
| --- | --- |

(159)

A Bizottság elemezte a mintában szereplő kínai exportáló gyártók melléktermékekre és hulladékokra vonatkozó számviteli gyakorlatát. Ennek eredményeként a Bizottság az egyes vállalatok melléktermékekre és hulladékokra vonatkozó számviteli gyakorlatának megfelelően igazította ki a számtanilag képzett termelési költségeket.

3.3.3.6.   Gyártási általános költségek, SGA-költségek, nyereség és értékcsökkenés

Gyártási általános költségek, SGA-költségek, nyereség és értékcsökkenés

| (160) | Az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontja szerint „a számtanilag képzett rendes értéknek tartalmaznia kell az igazgatási, értékesítési és általános költségek, valamint a nyereség torzulástól mentes és észszerű összegét”. Emellett a gyártási általános költségeket úgy kell meghatározni, hogy az előzőekben említett termelési tényezők költségében nem szereplő költségelemeket is tartalmazzák. |
| --- | --- |

(160)

Az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontja szerint „a számtanilag képzett rendes értéknek tartalmaznia kell az igazgatási, értékesítési és általános költségek, valamint a nyereség torzulástól mentes és észszerű összegét”. Emellett a gyártási általános költségeket úgy kell meghatározni, hogy az előzőekben említett termelési tényezők költségében nem szereplő költségelemeket is tartalmazzák.

a számtanilag képzett rendes értéknek tartalmaznia kell az igazgatási, értékesítési és általános költségek, valamint a nyereség torzulástól mentes és észszerű összegét

| (161) | A Bizottság az együttműködő exportáló gyártónál felmerült általános gyártási költségeket kifejezte az exportáló gyártók tényleges gyártási költségeinek arányában. Ezt követően a Bizottság ezt a százalékot alkalmazta a torzulatlan gyártási költségekre. |
| --- | --- |

(161)

A Bizottság az együttműködő exportáló gyártónál felmerült általános gyártási költségeket kifejezte az exportáló gyártók tényleges gyártási költségeinek arányában. Ezt követően a Bizottság ezt a százalékot alkalmazta a torzulatlan gyártási költségekre.

| (162) | A gyártási általános költségek, az SGA-költségek és a nyereség torzulástól mentes és észszerű összegének meghatározása során a Bizottság az SGA-költségek tekintetében a GrafTech International Ltd adataira, a nyereség tekintetében pedig a Reotix Materiales Refractarios adataira támaszkodott. |
| --- | --- |

(162)

A gyártási általános költségek, az SGA-költségek és a nyereség torzulástól mentes és észszerű összegének meghatározása során a Bizottság az SGA-költségek tekintetében a GrafTech International Ltd adataira, a nyereség tekintetében pedig a Reotix Materiales Refractarios adataira támaszkodott.

3.3.4.   A rendes érték számítása

A rendes érték számítása

| (163) | A fentiekben ismertetett torzulatlan árak és referenciaértékek alapján a Bizottság az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése a) pontjának megfelelően terméktípusonként meghatározta a gyártelepi paritáson számított rendes értéket. |
| --- | --- |

(163)

A fentiekben ismertetett torzulatlan árak és referenciaértékek alapján a Bizottság az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése a) pontjának megfelelően terméktípusonként meghatározta a gyártelepi paritáson számított rendes értéket.

| (164) | Az érintett terméket gyártó és exportáló jogalanyok torzulatlan gyártási költségeinek megállapítása érdekében a Bizottság minden egyes exportáló gyártó esetében a kapcsolatban álló és független felektől vásárolt termelési tényezőket felváltotta a fenti táblázatban meghatározott termelési tényezőkkel. |
| --- | --- |

(164)

Az érintett terméket gyártó és exportáló jogalanyok torzulatlan gyártási költségeinek megállapítása érdekében a Bizottság minden egyes exportáló gyártó esetében a kapcsolatban álló és független felektől vásárolt termelési tényezőket felváltotta a fenti táblázatban meghatározott termelési tényezőkkel.

| (165) | Elsőként a Bizottság az egyes vállalatok által beszerzett termelési tényezők alapján megállapította a torzulatlan gyártási költségeket. Ezután a Bizottság az egyes termelési tényezőkből az egyes együttműködő exportáló gyártók által felhasznált mennyiségeket beszorozta a torzulatlan egységköltségekkel. A Bizottság a gyártási költségekből levonta a gyártási folyamat során újrafelhasznált melléktermékek torzulatlan költségeit. |
| --- | --- |

(165)

Elsőként a Bizottság az egyes vállalatok által beszerzett termelési tényezők alapján megállapította a torzulatlan gyártási költségeket. Ezután a Bizottság az egyes termelési tényezőkből az egyes együttműködő exportáló gyártók által felhasznált mennyiségeket beszorozta a torzulatlan egységköltségekkel. A Bizottság a gyártási költségekből levonta a gyártási folyamat során újrafelhasznált melléktermékek torzulatlan költségeit.

| (166) | Másodszor: a torzulatlan gyártási összköltség meghatározásához hozzáadta a kapott eredményhez a gyártási általános költségeket. A Bizottság az együttműködő exportáló gyártóknál felmerült gyártási általános költségeket megnövelte a (152) preambulumbekezdésben említett fogyóeszközök költségével, majd az így kapott értéket kifejezte az egyes exportáló gyártóknál ténylegesen felmerült gyártási költségek arányában. Ezt követően a Bizottság ezt a százalékot alkalmazta a torzulatlan gyártási költségekre. |
| --- | --- |

(166)

Másodszor: a torzulatlan gyártási összköltség meghatározásához hozzáadta a kapott eredményhez a gyártási általános költségeket. A Bizottság az együttműködő exportáló gyártóknál felmerült gyártási általános költségeket megnövelte a (152) preambulumbekezdésben említett fogyóeszközök költségével, majd az így kapott értéket kifejezte az egyes exportáló gyártóknál ténylegesen felmerült gyártási költségek arányában. Ezt követően a Bizottság ezt a százalékot alkalmazta a torzulatlan gyártási költségekre.

| (167) | Végül a Bizottság hozzáadta az SGA-költségek és a nyereség az értékesített áruk költségének százalékában kifejezett, a torzulástól mentes teljes gyártási költségre alkalmazott értékét (ennek megfelelően az SGA-költségek aránya 12,0 %-ot, a nyereségé 8,9 %-ot tett ki). |
| --- | --- |

(167)

Végül a Bizottság hozzáadta az SGA-költségek és a nyereség az értékesített áruk költségének százalékában kifejezett, a torzulástól mentes teljes gyártási költségre alkalmazott értékét (ennek megfelelően az SGA-költségek aránya 12,0 %-ot, a nyereségé 8,9 %-ot tett ki).

| (168) | Ez alapján a Bizottság az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése a) pontjának megfelelően terméktípusonként számtanilag képezte a gyártelepi paritáson számított rendes értéket. |
| --- | --- |

(168)

Ez alapján a Bizottság az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése a) pontjának megfelelően terméktípusonként számtanilag képezte a gyártelepi paritáson számított rendes értéket.

3.4.   Exportár

Exportár

| (169) | A Liaoning Dantan Technology Group Co., Ltd az érintett termék teljes előállított mennyiségét exportálta két vele kapcsolatban álló, Kínában működő kereskedőn keresztül. Egy másik exportáló gyártó, a Chengdu Rongguang Carbon Co., Ltd., amely a Fangda Carbon New Material Co., Ltd. csoport tagja, az érintett termék teljes előállított mennyiségének csak egy részét exportálta egy vele kapcsolatban álló kínai kereskedőn keresztül. Ezzel szemben a Nantong Yangzi Carbon Co., Ltd. csak közvetlenül az Uniónak értékesített. |
| --- | --- |

(169)

A Liaoning Dantan Technology Group Co., Ltd az érintett termék teljes előállított mennyiségét exportálta két vele kapcsolatban álló, Kínában működő kereskedőn keresztül. Egy másik exportáló gyártó, a Chengdu Rongguang Carbon Co., Ltd., amely a Fangda Carbon New Material Co., Ltd. csoport tagja, az érintett termék teljes előállított mennyiségének csak egy részét exportálta egy vele kapcsolatban álló kínai kereskedőn keresztül. Ezzel szemben a Nantong Yangzi Carbon Co., Ltd. csak közvetlenül az Uniónak értékesített.

| (170) | Így az exportár az alaprendelet 2. cikkének (8) bekezdésével összhangban az Unióba exportra értékesített érintett termékért ténylegesen megfizetett vagy fizetendő ár volt mindhárom mintába felvett exportáló gyártó esetében. |
| --- | --- |

(170)

Így az exportár az alaprendelet 2. cikkének (8) bekezdésével összhangban az Unióba exportra értékesített érintett termékért ténylegesen megfizetett vagy fizetendő ár volt mindhárom mintába felvett exportáló gyártó esetében.

3.5.   Összehasonlítás

Összehasonlítás

| (171) | A Bizottság gyártelepi paritáson összehasonlította egymással a rendes értéket és a mintában szereplő exportáló gyártók exportárát. |
| --- | --- |

(171)

A Bizottság gyártelepi paritáson összehasonlította egymással a rendes értéket és a mintában szereplő exportáló gyártók exportárát.

| (172) | Amennyiben a tisztességes összehasonlítás biztosítása érdekében indokolt volt, a Bizottság az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének megfelelően kiigazította a rendes értéket és/vagy az exportárat az árakat és az árak összehasonlíthatóságát befolyásoló különbségek tekintetében. A Bizottság kiigazításokat végzett a fuvarozás, a biztosítás, az anyagmozgatás, a rakodás, a csomagolás, a hitelköltségek, a banki díjak, a jutalékok és a vámok tekintetében. |
| --- | --- |

(172)

Amennyiben a tisztességes összehasonlítás biztosítása érdekében indokolt volt, a Bizottság az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének megfelelően kiigazította a rendes értéket és/vagy az exportárat az árakat és az árak összehasonlíthatóságát befolyásoló különbségek tekintetében. A Bizottság kiigazításokat végzett a fuvarozás, a biztosítás, az anyagmozgatás, a rakodás, a csomagolás, a hitelköltségek, a banki díjak, a jutalékok és a vámok tekintetében.

| (173) | Mivel a Fangda Carbon New Material Co., Ltd. csoport részét képező Liaoning Dantan Technology Group Co., Ltd. és Chengdu Rongguang Carbon Co., Ltd. vele kapcsolatban álló kínai kereskedőn keresztül exportált, a Bizottság az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének i) pontjával összhangban kiigazította e vállalatok exportárait, mivel ezek a kereskedők jutalékalapon dolgozó ügynökként jártak el. A kiigazítás mértéke a kereskedő SGA-költségeinek és nyereségének összege volt. |
| --- | --- |

(173)

Mivel a Fangda Carbon New Material Co., Ltd. csoport részét képező Liaoning Dantan Technology Group Co., Ltd. és Chengdu Rongguang Carbon Co., Ltd. vele kapcsolatban álló kínai kereskedőn keresztül exportált, a Bizottság az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének i) pontjával összhangban kiigazította e vállalatok exportárait, mivel ezek a kereskedők jutalékalapon dolgozó ügynökként jártak el. A kiigazítás mértéke a kereskedő SGA-költségeinek és nyereségének összege volt.

3.6.   Dömpingkülönbözetek

Dömpingkülönbözetek

| (174) | A mintában szereplő exportáló gyártók esetében a Bizottság az alaprendelet 2. cikkének (11) és (12) bekezdésével összhangban összehasonlította a hasonló termék egyes típusaihoz tartozó rendes értékek súlyozott átlagát az érintett termék megfelelő típusaihoz tartozó exportárak súlyozott átlagával. |
| --- | --- |

(174)

A mintában szereplő exportáló gyártók esetében a Bizottság az alaprendelet 2. cikkének (11) és (12) bekezdésével összhangban összehasonlította a hasonló termék egyes típusaihoz tartozó rendes értékek súlyozott átlagát az érintett termék megfelelő típusaihoz tartozó exportárak súlyozott átlagával.

| (175) | Ennek alapján az ideiglenes, súlyozott átlagú dömpingkülönbözetek a vámfizetés nélkül, uniós határparitáson számított CIF-ár százalékában kifejezve a következők:






  Vállalat | Ideiglenes dömpingkülönbözet |
| --- | --- | --- |
| A 4 gyártóból álló Fangda csoport | 24,5  % |
| Liaoning Dantan Technology Group Co., Ltd. | 17,5  % |
| Nantong Yangzi Carbon Co., Ltd. | 24,5  % |

(175)

Ennek alapján az ideiglenes, súlyozott átlagú dömpingkülönbözetek a vámfizetés nélkül, uniós határparitáson számított CIF-ár százalékában kifejezve a következők:

Vállalat

Ideiglenes dömpingkülönbözet

A 4 gyártóból álló Fangda csoport

24,5  %

Liaoning Dantan Technology Group Co., Ltd.

17,5  %

Nantong Yangzi Carbon Co., Ltd.

24,5  %

| (176) | Az alaprendelet 9. cikkének (6) bekezdésével összhangban a mintában nem szereplő együttműködő exportáló gyártók esetében a Bizottság kiszámította a dömpingkülönbözet súlyozott átlagát. Ennek a különbözetnek a meghatározása tehát a mintában szereplő exportáló gyártók vonatkozásában megállapított különbözetek alapján történt. |
| --- | --- |

(176)

Az alaprendelet 9. cikkének (6) bekezdésével összhangban a mintában nem szereplő együttműködő exportáló gyártók esetében a Bizottság kiszámította a dömpingkülönbözet súlyozott átlagát. Ennek a különbözetnek a meghatározása tehát a mintában szereplő exportáló gyártók vonatkozásában megállapított különbözetek alapján történt.

| (177) | Ennek alapján a mintában nem szereplő együttműködő exportáló gyártók ideiglenes dömpingkülönbözete 21,6 %. |
| --- | --- |

(177)

Ennek alapján a mintában nem szereplő együttműködő exportáló gyártók ideiglenes dömpingkülönbözete 21,6 %.

| (178) | A Kínában működő minden más exportáló gyártó esetében a Bizottság a dömpingkülönbözetet az alaprendelet 18. cikkével összhangban a rendelkezésre álló tények alapján határozta meg. Ennek érdekében a Bizottság meghatározta az exportáló gyártók együttműködésének szintjét. Az együttműködés szintje az együttműködő exportáló gyártók Unióba irányuló exportvolumene az érintett országból a vizsgálati időszakban az Unióba érkező – az Eurostat statisztikai adatai alapján megállapított – teljes importvolumen arányában kifejezve. |
| --- | --- |

(178)

A Kínában működő minden más exportáló gyártó esetében a Bizottság a dömpingkülönbözetet az alaprendelet 18. cikkével összhangban a rendelkezésre álló tények alapján határozta meg. Ennek érdekében a Bizottság meghatározta az exportáló gyártók együttműködésének szintjét. Az együttműködés szintje az együttműködő exportáló gyártók Unióba irányuló exportvolumene az érintett országból a vizsgálati időszakban az Unióba érkező – az Eurostat statisztikai adatai alapján megállapított – teljes importvolumen arányában kifejezve.

| (179) | A jelen ügyben az együttműködés szintje alacsony, mivel a vizsgálati időszakban az Unióba irányuló teljes kivitel csupán mintegy 62 %-át tette ki az együttműködő exportáló gyártóktól érkező behozatal. Ennek alapján a Bizottság helyénvalónak ítélte meg, hogy az összes többi nem együttműködő exportáló gyártóra alkalmazandó, az egész országra érvényes dömpingkülönbözetet a legnagyobb dömpingkülönbözetet alkalmazó exportáló gyártó által reprezentatív mennyiségben értékesített terméktípusra megállapított legmagasabb dömpingkülönbözet szintjén állapítsa meg. Az így megállapított dömpingkülönbözet 66,5 % volt. |
| --- | --- |

(179)

A jelen ügyben az együttműködés szintje alacsony, mivel a vizsgálati időszakban az Unióba irányuló teljes kivitel csupán mintegy 62 %-át tette ki az együttműködő exportáló gyártóktól érkező behozatal. Ennek alapján a Bizottság helyénvalónak ítélte meg, hogy az összes többi nem együttműködő exportáló gyártóra alkalmazandó, az egész országra érvényes dömpingkülönbözetet a legnagyobb dömpingkülönbözetet alkalmazó exportáló gyártó által reprezentatív mennyiségben értékesített terméktípusra megállapított legmagasabb dömpingkülönbözet szintjén állapítsa meg. Az így megállapított dömpingkülönbözet 66,5 % volt.

| (180) | Az ideiglenes dömpingkülönbözetek tehát a vámfizetés nélküli, uniós határparitáson számított CIF-ár százalékaként kifejezve a következők:






  Vállalat | Ideiglenes dömpingkülönbözet |
| --- | --- | --- |
| A 4 gyártóból álló Fangda csoport | 24,5  % |
| Liaoning Dantan Technology Group Co., Ltd. | 17,5  % |
| Nantong Yangzi Carbon Co., Ltd. | 24,5  % |
| Egyéb együttműködő vállalatok | 21,6  % |
| Minden más vállalat | 66,5  % |

(180)

Az ideiglenes dömpingkülönbözetek tehát a vámfizetés nélküli, uniós határparitáson számított CIF-ár százalékaként kifejezve a következők:

Vállalat

Ideiglenes dömpingkülönbözet

A 4 gyártóból álló Fangda csoport

24,5  %

Liaoning Dantan Technology Group Co., Ltd.

17,5  %

Nantong Yangzi Carbon Co., Ltd.

24,5  %

Egyéb együttműködő vállalatok

21,6  %

Minden más vállalat

66,5  %

4.   KÁR

KÁR

4.1.   Az uniós gazdasági ágazat és az uniós termelés meghatározása

Az uniós gazdasági ágazat és az uniós termelés meghatározása

| (181) | A vizsgálati időszak alatt öt vállalat vagy vállalatcsoportosulás gyártotta a hasonló terméket az Unióban. Ezek a vállalkozások alkotják az alaprendelet 4. cikkének (1) bekezdése értelmében vett uniós gazdasági ágazatot. |
| --- | --- |

(181)

A vizsgálati időszak alatt öt vállalat vagy vállalatcsoportosulás gyártotta a hasonló terméket az Unióban. Ezek a vállalkozások alkotják az alaprendelet 4. cikkének (1) bekezdése értelmében vett uniós gazdasági ágazatot.

| (182) | A vizsgálati időszakban a teljes uniós termelés mintegy 164 460 tonna volt. A Bizottság ezt a számadatot az uniós gyártók által megadott információk alapján határozta meg. A (13) preambulumbekezdésben jelzett módon a mintában szereplő három uniós gyártó a hasonló termék teljes termelési volumenének több mint 55 %-át, az Unión belüli értékesítésének pedig több mint 65 %-át képviselte. |
| --- | --- |

(182)

A vizsgálati időszakban a teljes uniós termelés mintegy 164 460 tonna volt. A Bizottság ezt a számadatot az uniós gyártók által megadott információk alapján határozta meg. A (13) preambulumbekezdésben jelzett módon a mintában szereplő három uniós gyártó a hasonló termék teljes termelési volumenének több mint 55 %-át, az Unión belüli értékesítésének pedig több mint 65 %-át képviselte.

| (183) | A panaszosok kérték a Sangraf Italy kizárását az uniós gazdasági ágazat meghatározásából, mivel a Sangraf Italy és vele kapcsolatban álló kínai Sangraf Henan vállalat teljes mértékben a Kajmán-szigeteken bejegyzett Sanergy Group Limited tulajdonában lévő hongkongi székhelyű Gaoshuo csoport (Hongkong) irányítása alatt áll. |
| --- | --- |

(183)

A panaszosok kérték a Sangraf Italy kizárását az uniós gazdasági ágazat meghatározásából, mivel a Sangraf Italy és vele kapcsolatban álló kínai Sangraf Henan vállalat teljes mértékben a Kajmán-szigeteken bejegyzett Sanergy Group Limited tulajdonában lévő hongkongi székhelyű Gaoshuo csoport (Hongkong) irányítása alatt áll.

| (184) | A vizsgálat kimutatta, hogy a Sangraf Italy a kötőelemeket a vele kapcsolatban álló kínai vállalattól importálta, de a grafitelektróda-testeket az olaszországi Narniban gyártotta. A Sangraf azt is bizonyította, hogy bizonyos fokú működési autonómiával működik az EU-ban. A Sangraf Italyt Olaszországból irányítják, míg a csoportot (Sangraf international) az USA-ból. Részvényesi szempontból a végső irányítást gyakorló holdingtársaság a Kajmán-szigeteken van bejegyezve. A Sangraf Italy emellett az Európai Szén- és Grafitszövetség teljes jogú tagja is. |
| --- | --- |

(184)

A vizsgálat kimutatta, hogy a Sangraf Italy a kötőelemeket a vele kapcsolatban álló kínai vállalattól importálta, de a grafitelektróda-testeket az olaszországi Narniban gyártotta. A Sangraf azt is bizonyította, hogy bizonyos fokú működési autonómiával működik az EU-ban. A Sangraf Italyt Olaszországból irányítják, míg a csoportot (Sangraf international) az USA-ból. Részvényesi szempontból a végső irányítást gyakorló holdingtársaság a Kajmán-szigeteken van bejegyezve. A Sangraf Italy emellett az Európai Szén- és Grafitszövetség teljes jogú tagja is.

| (185) | E megfontolások alapján a Sangraf Italyt az alaprendelet 4. cikkével összhangban az uniós gazdasági ágazat részének tekintették. A Sangraf Italynak az uniós gazdasági ágazat meghatározásából való kizárására irányuló kérelmet ezért elutasították. |
| --- | --- |

(185)

E megfontolások alapján a Sangraf Italyt az alaprendelet 4. cikkével összhangban az uniós gazdasági ágazat részének tekintették. A Sangraf Italynak az uniós gazdasági ágazat meghatározásából való kizárására irányuló kérelmet ezért elutasították.

4.2.   Uniós felhasználás

Uniós felhasználás

| (186) | A Bizottság az uniós felhasználást az uniós gazdasági ágazat által megadott információk alapján, valamint az Eurostat felé bejelentett importvolumen (TARIC-szint) alapján határozta meg. |
| --- | --- |

(186)

A Bizottság az uniós felhasználást az uniós gazdasági ágazat által megadott információk alapján, valamint az Eurostat felé bejelentett importvolumen (TARIC-szint) alapján határozta meg.

| (187) | Az uniós felhasználás a következőképpen alakult:

  1. táblázat


  Uniós felhasználás (tonna) | 2017 | 2018 | 2019 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Teljes uniós felhasználás | 175 738 | 181 070 | 153 706 | 132 454 |
| Index | 100 | 103 | 87 | 75 |
| Forrás: Eurostat (Comext) és uniós gazdasági ágazat
  Megjegyzés: A 8545 11 00 90 TARIC-kód alá tartozó behozatalt kiigazították az 1,5 g/cm3-nél kisebb látszólagos sűrűségű vagy 7,0 μΩm-nél nagyobb elektromos ellenállású grafitelektródák kizárása érdekében. Ez a kiigazítás a teljes kivitel volumene 7,5 %-ának és a teljes export értéke 3,3 %-ának visszavonását foglalta magában. Ez a kiigazítás a panaszban használt módszeren alapult, amely a normál teljesítményű („RP”) grafitelektródáknak a grafitelektródák 2019. évi világszintű fogyasztásában (Kína kivételével) képviselt arányán alapult*. Másként fogalmazva 2019-ben a Kínán kívül felhasznált elektródák teljes mennyiségének 7,5 %-a normál teljesítményű („RP”) elektróda volt. A Kínán kívül felhasznált elektródák összértékének 3,3 %-a 2019-ben normál teljesítményű („RP”) elektróda volt.






  - | A Bizottság szolgálatainak rendelkezésére álló legutolsó év. Elegendőnek tartották, mivel ez a számadat nem mutat magas volatilitást. |

(187)

Az uniós felhasználás a következőképpen alakult:

1. táblázat

1. táblázat

Uniós felhasználás (tonna)

Uniós felhasználás (tonna)

2017

2018

2019

Vizsgálati időszak

Teljes uniós felhasználás

175 738

181 070

153 706

132 454

Index

100

103

87

75

Forrás: Eurostat (Comext) és uniós gazdasági ágazat

Megjegyzés: A 8545 11 00 90 TARIC-kód alá tartozó behozatalt kiigazították az 1,5 g/cm3-nél kisebb látszólagos sűrűségű vagy 7,0 μΩm-nél nagyobb elektromos ellenállású grafitelektródák kizárása érdekében. Ez a kiigazítás a teljes kivitel volumene 7,5 %-ának és a teljes export értéke 3,3 %-ának visszavonását foglalta magában. Ez a kiigazítás a panaszban használt módszeren alapult, amely a normál teljesítményű („RP”) grafitelektródáknak a grafitelektródák 2019. évi világszintű fogyasztásában (Kína kivételével) képviselt arányán alapult*. Másként fogalmazva 2019-ben a Kínán kívül felhasznált elektródák teljes mennyiségének 7,5 %-a normál teljesítményű („RP”) elektróda volt. A Kínán kívül felhasznált elektródák összértékének 3,3 %-a 2019-ben normál teljesítményű („RP”) elektróda volt.

3

*

*

A Bizottság szolgálatainak rendelkezésére álló legutolsó év. Elegendőnek tartották, mivel ez a számadat nem mutat magas volatilitást.

| (188) | A figyelembe vett időszakban a grafitelektródák uniós felhasználása 25 %-kal csökkent. 2017-ben és 2018-ban magas felhasználás volt megfigyelhető, amelyet az acélválságból éppen kilábaló uniós acélipar fokozott kereslete okozott. Emellett a grafitelektródák hirtelen áremelkedését látva a további növekedéstől tartó acélgyártók készleteket halmoztak fel a grafitelektródákból. 2019-ben az elektromos ívkemencékben történő acélgyártás az Eurofer adatai szerint 2018-hoz képest mélypontot (–6,6 %) ért el. A grafitelektródák iránti kereslet csökkent. Mivel a grafitelektródák ára jelentősen csökkent, a továbbfelhasználó iparág számára már nem volt szükség készletfelhalmozásra. Ennek következtében az acélgyártók leépítették grafitelektróda-készleteiket. A Covid19-világjárvány következtében 2020-ban még tovább csökkent a kereslet. |
| --- | --- |

(188)

A figyelembe vett időszakban a grafitelektródák uniós felhasználása 25 %-kal csökkent. 2017-ben és 2018-ban magas felhasználás volt megfigyelhető, amelyet az acélválságból éppen kilábaló uniós acélipar fokozott kereslete okozott. Emellett a grafitelektródák hirtelen áremelkedését látva a további növekedéstől tartó acélgyártók készleteket halmoztak fel a grafitelektródákból. 2019-ben az elektromos ívkemencékben történő acélgyártás az Eurofer adatai szerint 2018-hoz képest mélypontot (–6,6 %) ért el. A grafitelektródák iránti kereslet csökkent. Mivel a grafitelektródák ára jelentősen csökkent, a továbbfelhasználó iparág számára már nem volt szükség készletfelhalmozásra. Ennek következtében az acélgyártók leépítették grafitelektróda-készleteiket. A Covid19-világjárvány következtében 2020-ban még tovább csökkent a kereslet.

4.3.   Az érintett országból érkező behozatal

Az érintett országból érkező behozatal

4.3.1.   Az érintett országból érkező behozatal volumene és piaci részesedése

Az érintett országból érkező behozatal volumene és piaci részesedése

| (189) | A Bizottság a behozatal volumenét a Comext-adatbázis alapján határozta meg. A Bizottság a behozatal piaci részesedését a behozatali adatok és az uniós gazdasági ágazat uniós piacon történő értékesítésre vonatkozó adatai alapján állapította meg. |
| --- | --- |

(189)

A Bizottság a behozatal volumenét a Comext-adatbázis alapján határozta meg. A Bizottság a behozatal piaci részesedését a behozatali adatok és az uniós gazdasági ágazat uniós piacon történő értékesítésre vonatkozó adatai alapján állapította meg.

| (190) | Az érintett országból érkező behozatal a következőképpen alakult:

  2. táblázat


  A behozatal volumene (tonna) és piaci részesedése | 2017 | 2018 | 2019 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| A Kínából érkező behozatal volumene | 42 256 | 43 180 | 45 932 | 47 429 |
| Index | 100 | 102 | 109 | 112 |
| Piaci részesedés (%) | 24,0 | 23,8 | 29,9 | 35,8 |
| Index | 100 | 99 | 124 | 149 |
| Forrás: Eurostat (Comext), uniós gazdasági ágazat |

(190)

Az érintett országból érkező behozatal a következőképpen alakult:

2. táblázat

2. táblázat

A behozatal volumene (tonna) és piaci részesedése

A behozatal volumene (tonna) és piaci részesedése

2017

2018

2019

Vizsgálati időszak

A Kínából érkező behozatal volumene

42 256

43 180

45 932

47 429

Index

Index

100

100

102

102

109

109

112

112

Piaci részesedés (%)

24,0

23,8

29,9

35,8

Index

Index

100

100

99

99

124

124

149

149

Forrás: Eurostat (Comext), uniós gazdasági ágazat

| (191) | A csökkenő felhasználás mellett a kínai behozatal az uniós gazdasági ágazat kárára bővült. A Kínából érkező behozatal volumene 12 %-kal nőtt a figyelembe vett időszak alatt, piaci részesedése pedig 49 %-kal nőtt, a vizsgálati időszakban elérve a 35,8 %-ot (+11,8 százalékpont). Az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése a 2017. évi 60,0 %-ról 2020-ra 6,4 százalékponttal 53,6 %-ra csökkent (5. táblázat). Más országok piaci részesedése 10,6 %-ra csökkent a figyelembe vett időszakban (–5,3 százalékpont) (11. táblázat). |
| --- | --- |

(191)

A csökkenő felhasználás mellett a kínai behozatal az uniós gazdasági ágazat kárára bővült. A Kínából érkező behozatal volumene 12 %-kal nőtt a figyelembe vett időszak alatt, piaci részesedése pedig 49 %-kal nőtt, a vizsgálati időszakban elérve a 35,8 %-ot (+11,8 százalékpont). Az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése a 2017. évi 60,0 %-ról 2020-ra 6,4 százalékponttal 53,6 %-ra csökkent (5. táblázat). Más országok piaci részesedése 10,6 %-ra csökkent a figyelembe vett időszakban (–5,3 százalékpont) (11. táblázat).

4.3.2.   Az érintett országból érkező behozatal árai és áralákínálás

Az érintett országból érkező behozatal árai és áralákínálás

| (192) | A Bizottság a behozatal árait az Eurostat Comext-adatbázisa alapján határozta meg. A behozatal áralákínálását a Bizottság a mintába felvett uniós gyártók és a kínai exportáló gyártók kérdőívre adott válaszai alapján állapította meg. |
| --- | --- |

(192)

A Bizottság a behozatal árait az Eurostat Comext-adatbázisa alapján határozta meg. A behozatal áralákínálását a Bizottság a mintába felvett uniós gyártók és a kínai exportáló gyártók kérdőívre adott válaszai alapján állapította meg.

| (193) | Az érintett országból érkező behozatal átlagára a következőképpen alakult:

  3. táblázat


  Importár (EUR/tonna) | 2017 | 2018 | 2019 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kína | 4 152 | 9 710 | 4 845 | 2 077 |
| Index | 100 | 234 | 117 | 50 |
| Forrás: Eurostat (Comext) |

(193)

Az érintett országból érkező behozatal átlagára a következőképpen alakult:

3. táblázat

3. táblázat

Importár (EUR/tonna)

Importár (EUR/tonna)

2017

2018

2019

Vizsgálati időszak

Kína

4 152

9 710

4 845

2 077

Index

Index

100

100

234

234

117

117

50

50

Forrás: Eurostat (Comext)

| (194) | A Kínából származó behozatal átlagos importárai 2019 óta jelentősen elmaradtak az uniós gazdasági ágazat áraitól és költségeitől. A Kínából származó behozatal átlagos importárai 50 %-kal csökkentek a figyelembe vett időszakban, míg az uniós gazdasági ágazat termelési költségei emelkedtek a mintába felvett uniós gyártók által rendelkezésre bocsátott adatok alapján (lásd a 7. táblázatot). Kezdetben az importárak nagyon magas szintre emelkedtek, 2018-ban érték el a csúcsot, majd meredek csökkenésnek indultak. A 2018. évi árcsúcs után a kínai behozatal árai az uniós értékesítési árakhoz képest jelentősebb mértékben csökkentek. |
| --- | --- |

(194)

A Kínából származó behozatal átlagos importárai 2019 óta jelentősen elmaradtak az uniós gazdasági ágazat áraitól és költségeitől. A Kínából származó behozatal átlagos importárai 50 %-kal csökkentek a figyelembe vett időszakban, míg az uniós gazdasági ágazat termelési költségei emelkedtek a mintába felvett uniós gyártók által rendelkezésre bocsátott adatok alapján (lásd a 7. táblázatot). Kezdetben az importárak nagyon magas szintre emelkedtek, 2018-ban érték el a csúcsot, majd meredek csökkenésnek indultak. A 2018. évi árcsúcs után a kínai behozatal árai az uniós értékesítési árakhoz képest jelentősebb mértékben csökkentek.

| (195) | A vizsgálati időszak alatti áralákínálás meghatározásához a Bizottság összehasonlította egymással:






  (1) | a mintában szereplő uniós gyártók által az Unió piacán a független vevők felé felszámított értékesítési árak gyártelepi szintre átszámított terméktípusonkénti súlyozott átlagát, valamint |
| --- | --- | --- |

(195)

A vizsgálati időszak alatti áralákínálás meghatározásához a Bizottság összehasonlította egymással:

(1)

a mintában szereplő uniós gyártók által az Unió piacán a független vevők felé felszámított értékesítési árak gyártelepi szintre átszámított terméktípusonkénti súlyozott átlagát, valamint

| (2) | a mintában szereplő együttműködő kínai gyártóktól származó behozatal tekintetében az első független uniós vevő részére történő értékesítéshez tartozó, CIF-alapon (a költségek, a biztosítások és a fuvardíjak megfizetésének feltételezésével) megállapított, a vámokkal és a behozatal után felmerülő költségekkel megfelelő módon kiigazított terméktípusonkénti súlyozott átlagárakat. |
| --- | --- |

(2)

a mintában szereplő együttműködő kínai gyártóktól származó behozatal tekintetében az első független uniós vevő részére történő értékesítéshez tartozó, CIF-alapon (a költségek, a biztosítások és a fuvardíjak megfizetésének feltételezésével) megállapított, a vámokkal és a behozatal után felmerülő költségekkel megfelelő módon kiigazított terméktípusonkénti súlyozott átlagárakat.

| (196) | Az árak összehasonlítása terméktípusonként, a kereskedelem azonos szintjén megvalósuló ügyleteket vizsgálva, az adatok szükség szerinti kiigazításával, a kedvezmények és az árengedmények levonásával történt. Az összehasonlítás eredményét a Bizottság a mintában szereplő uniós gyártók vizsgálati időszak alatti elméleti forgalmának százalékában fejezte ki. Ennek alapján az érintett országból származó behozatal alákínálási különbözeteinek súlyozott átlaga az uniós piac tekintetében 51,2 % volt. Megállapítást nyert, hogy minden olyan importvolumen, amely esetében egyezés állt fenn, alákínált az uniós áraknak. |
| --- | --- |

(196)

Az árak összehasonlítása terméktípusonként, a kereskedelem azonos szintjén megvalósuló ügyleteket vizsgálva, az adatok szükség szerinti kiigazításával, a kedvezmények és az árengedmények levonásával történt. Az összehasonlítás eredményét a Bizottság a mintában szereplő uniós gyártók vizsgálati időszak alatti elméleti forgalmának százalékában fejezte ki. Ennek alapján az érintett országból származó behozatal alákínálási különbözeteinek súlyozott átlaga az uniós piac tekintetében 51,2 % volt. Megállapítást nyert, hogy minden olyan importvolumen, amely esetében egyezés állt fenn, alákínált az uniós áraknak.

4.4.   Az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzete

Az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzete

4.4.1.   Általános megjegyzések

Általános megjegyzések

| (197) | A dömpingelt behozatal által az uniós gazdasági ágazatra kifejtett hatás vizsgálata az alaprendelet 3. cikkének (5) bekezdésével összhangban valamennyi olyan gazdasági mutató értékelésére kiterjedt, amely a figyelembe vett időszakban hatást gyakorolt az uniós gazdasági ágazat helyzetére. |
| --- | --- |

(197)

A dömpingelt behozatal által az uniós gazdasági ágazatra kifejtett hatás vizsgálata az alaprendelet 3. cikkének (5) bekezdésével összhangban valamennyi olyan gazdasági mutató értékelésére kiterjedt, amely a figyelembe vett időszakban hatást gyakorolt az uniós gazdasági ágazat helyzetére.

| (198) | A Bizottság a (13) preambulumbekezdésben említett módon az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett esetleges kár megállapítására mintavételt alkalmazott. |
| --- | --- |

(198)

A Bizottság a (13) preambulumbekezdésben említett módon az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett esetleges kár megállapítására mintavételt alkalmazott.

| (199) | A kár meghatározásával összefüggésben a Bizottság különbséget tett a makrogazdasági és a mikrogazdasági kármutatók között. A Bizottság a makrogazdasági mutatókat az uniós gazdasági ágazat beadványában közölt adatok alapján értékelte. Az adatok valamennyi uniós gyártóra vonatkoztak. A mikrogazdasági mutatókat a Bizottság a mintában szereplő uniós gyártók által a kitöltött kérdőíven közölt adatok alapján értékelte. |
| --- | --- |

(199)

A kár meghatározásával összefüggésben a Bizottság különbséget tett a makrogazdasági és a mikrogazdasági kármutatók között. A Bizottság a makrogazdasági mutatókat az uniós gazdasági ágazat beadványában közölt adatok alapján értékelte. Az adatok valamennyi uniós gyártóra vonatkoztak. A mikrogazdasági mutatókat a Bizottság a mintában szereplő uniós gyártók által a kitöltött kérdőíven közölt adatok alapján értékelte.

| (200) | A makrogazdasági mutatók a következők: termelés, termelési kapacitás, kapacitáskihasználás, értékesítési volumen, piaci részesedés, növekedés, foglalkoztatás, termelékenység, a dömpingkülönbözet nagysága, valamint a korábbi dömpingelt behozatal hatásaiból való felépülés. |
| --- | --- |

(200)

A makrogazdasági mutatók a következők: termelés, termelési kapacitás, kapacitáskihasználás, értékesítési volumen, piaci részesedés, növekedés, foglalkoztatás, termelékenység, a dömpingkülönbözet nagysága, valamint a korábbi dömpingelt behozatal hatásaiból való felépülés.

| (201) | A mikrogazdasági mutatók a következők: átlagos egységár, egységköltség, munkaerőköltség, készletek, jövedelmezőség, pénzforgalom, beruházások, a beruházások megtérülése és tőkebevonási képesség. |
| --- | --- |

(201)

A mikrogazdasági mutatók a következők: átlagos egységár, egységköltség, munkaerőköltség, készletek, jövedelmezőség, pénzforgalom, beruházások, a beruházások megtérülése és tőkebevonási képesség.

4.4.2.   Makrogazdasági mutatók

Makrogazdasági mutatók

4.4.2.1.   Termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás

Termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás

| (202) | A teljes uniós termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

  4. táblázat


  Termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás | 2017 | 2018 | 2019 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Termelési volumen (tonna) | 233 538 | 250 597 | 219 526 | 164 460 |
| Index | 100 | 107 | 94 | 70 |
| Termelési kapacitás (tonna) | 255 500 | 283 500 | 294 900 | 294 900 |
| Index | 100 | 111 | 115 | 115 |
| Kapacitáskihasználás (%) | 91,4 | 88,4 | 74,4 | 55,8 |
| Index | 100 | 97 | 81 | 61 |
| Forrás: A mintában szereplő uniós gyártók által kitöltött kérdőívek |

(202)

A teljes uniós termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

4. táblázat

4. táblázat

Termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás

Termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás

2017

2018

2019

Vizsgálati időszak

Termelési volumen (tonna)

233 538

250 597

219 526

164 460

Index

Index

100

100

107

107

94

94

70

70

Termelési kapacitás (tonna)

255 500

283 500

294 900

294 900

Index

Index

100

100

111

111

115

115

115

115

Kapacitáskihasználás (%)

91,4

88,4

74,4

55,8

Index

Index

100

100

97

97

81

81

61

61

Forrás: A mintában szereplő uniós gyártók által kitöltött kérdőívek

Forrás:

| (203) | A figyelembe vett időszakban a termelési volumen 30 %-kal csökkent. A termelés szorosan követte a felhasználás változását: 2017 és 2018 között magas volt a kereslet, majd 2019-ben mérséklődött (készletleépítés), 2020-ban tovább és még markánsabban csökkent (Covid19-járvány). |
| --- | --- |

(203)

A figyelembe vett időszakban a termelési volumen 30 %-kal csökkent. A termelés szorosan követte a felhasználás változását: 2017 és 2018 között magas volt a kereslet, majd 2019-ben mérséklődött (készletleépítés), 2020-ban tovább és még markánsabban csökkent (Covid19-járvány).

| (204) | A termelési kapacitás a figyelembe vett időszak alatt 15 %-kal nőtt. Ez részben a Sangraf Italynak tudható be, amely 2018-ban kezdte meg működését. Az általánosabban vett uniós gazdasági ágazat is kapacitásbővítésre irányuló beruházásokat hajtott végre. Az uniós gazdasági ágazat arra számított, hogy a figyelembe vett időszak elején tapasztalt kedvező piaci helyzet folytatódni fog, és a kereslet tovább fog nőni. |
| --- | --- |

(204)

A termelési kapacitás a figyelembe vett időszak alatt 15 %-kal nőtt. Ez részben a Sangraf Italynak tudható be, amely 2018-ban kezdte meg működését. Az általánosabban vett uniós gazdasági ágazat is kapacitásbővítésre irányuló beruházásokat hajtott végre. Az uniós gazdasági ágazat arra számított, hogy a figyelembe vett időszak elején tapasztalt kedvező piaci helyzet folytatódni fog, és a kereslet tovább fog nőni.

| (205) | Az említett két tendencia (a termelés csökkenése, kapacitásnövekedés) a kapacitáskihasználás jelentős csökkenését eredményezte (–35 %). A vizsgálati időszak alatt a kapacitáskihasználás aránya nagyon alacsony szintet ért el (55,8 %). |
| --- | --- |

(205)

Az említett két tendencia (a termelés csökkenése, kapacitásnövekedés) a kapacitáskihasználás jelentős csökkenését eredményezte (–35 %). A vizsgálati időszak alatt a kapacitáskihasználás aránya nagyon alacsony szintet ért el (55,8 %).

4.4.2.2.   Az értékesítés volumene és piaci részesedése

Az értékesítés volumene és piaci részesedése

| (206) | Az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumene és piaci részesedése a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

  5. táblázat


  Az értékesítés volumene és piaci részesedése | 2017 | 2018 | 2019 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Értékesítési volumen az uniós piacon (tonna) | 105 520 | 118 025 | 91 949 | 70 970 |
| Index | 100 | 112 | 87 | 67 |
| Piaci részesedés (%) | 60,0 | 65,2 | 59,8 | 53,6 |
| Index | 100 | 109 | 100 | 89 |
| Forrás: Az uniós gazdasági ágazat |

(206)

Az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumene és piaci részesedése a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

5. táblázat

5. táblázat

Az értékesítés volumene és piaci részesedése

Az értékesítés volumene és piaci részesedése

2017

2018

2019

Vizsgálati időszak

Értékesítési volumen az uniós piacon (tonna)

105 520

118 025

91 949

70 970

Index

Index

100

100

112

112

87

87

67

67

Piaci részesedés (%)

60,0

65,2

59,8

53,6

Index

Index

100

100

109

109

100

100

89

89

Forrás: Az uniós gazdasági ágazat

Forrás:

| (207) | Az értékesítés 2017–2018 között nőtt, majd a 2018–2020-as időszakban csökkent. Az általános tendencia a felhasználás alakulását követte. Ennek ellenére a figyelembe vett időszakban az értékesítés (–33 %) a felhasználáshoz (–25 %) képest jelentősebb mértékben esett vissza. |
| --- | --- |

(207)

Az értékesítés 2017–2018 között nőtt, majd a 2018–2020-as időszakban csökkent. Az általános tendencia a felhasználás alakulását követte. Ennek ellenére a figyelembe vett időszakban az értékesítés (–33 %) a felhasználáshoz (–25 %) képest jelentősebb mértékben esett vissza.

| (208) | Ennek következtében az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése 6,4 százalékponttal csökkent. A Kínától eltérő harmadik országok piaci részesedése 5,3 százalékponttal csökkent. A kínai behozatal piaci részesedése ugyanezen időszak alatt 11,8 százalékponttal nőtt az uniós gazdasági ágazat kárára. |
| --- | --- |

(208)

Ennek következtében az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése 6,4 százalékponttal csökkent. A Kínától eltérő harmadik országok piaci részesedése 5,3 százalékponttal csökkent. A kínai behozatal piaci részesedése ugyanezen időszak alatt 11,8 százalékponttal nőtt az uniós gazdasági ágazat kárára.

4.4.2.3.   Növekedés

| (209) | Az EU – 27 ország figyelembevételével számított – GDP-növekedési rátája a 2017–2019-es időszakban körülbelül +2,2 % volt (Eurostat (78)). 2020-ban –6 %-ot ért el (Eurostat (79)). Az Unió elektromos nyersacél-termelése a Covid19-járvány kitörése előtt csökkenő tendenciát mutatott: 2017-ben 68 497 tonna, 2018-ban 69 781 tonna, 2019-ben 65 171 tonna volt (forrás: Eurofer). A grafitelektródák kereslete és gyártása ezt a tendenciát követte. A csökkenő felhasználással összefüggésben az uniós gazdasági ágazat nemcsak az értékesítési volumenéből veszített, hanem a piaci részesedéséből is, amint azt a (208) preambulumbekezdés kifejti. |
| --- | --- |

(209)

Az EU – 27 ország figyelembevételével számított – GDP-növekedési rátája a 2017–2019-es időszakban körülbelül +2,2 % volt (Eurostat (78)). 2020-ban –6 %-ot ért el (Eurostat (79)). Az Unió elektromos nyersacél-termelése a Covid19-járvány kitörése előtt csökkenő tendenciát mutatott: 2017-ben 68 497 tonna, 2018-ban 69 781 tonna, 2019-ben 65 171 tonna volt (forrás: Eurofer). A grafitelektródák kereslete és gyártása ezt a tendenciát követte. A csökkenő felhasználással összefüggésben az uniós gazdasági ágazat nemcsak az értékesítési volumenéből veszített, hanem a piaci részesedéséből is, amint azt a (208) preambulumbekezdés kifejti.

78

79

4.4.2.4.   Foglalkoztatás és termelékenység

| (210) | A foglalkoztatás és a termelékenység a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

  6. táblázat


  Foglalkoztatás és termelékenység | 2017 | 2018 | 2019 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Alkalmazottak létszáma | 1 034 | 1 164 | 1 150 | 1 102 |
| Index | 100 | 113 | 111 | 107 |
| Termelékenység (tonna/alkalmazott) | 226 | 215 | 191 | 149 |
| Index | 100 | 95 | 85 | 66 |
| Forrás: Az uniós gazdasági ágazat. |

(210)

A foglalkoztatás és a termelékenység a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

6. táblázat

6. táblázat

Foglalkoztatás és termelékenység

Foglalkoztatás és termelékenység

2017

2018

2019

Vizsgálati időszak

Alkalmazottak létszáma

1 034

1 164

1 150

1 102

Index

Index

100

100

113

113

111

111

107

107

Termelékenység (tonna/alkalmazott)

226

215

191

149

Index

Index

100

100

95

95

85

85

66

66

Forrás: Az uniós gazdasági ágazat.

Forrás:

| (211) | Az ágazatban a foglalkoztatás az uniós piacon jellemző termeléshez és a felhasználáshoz hasonló tendenciát követett, és 2017 és 2018 között 13 %-kal bővült. Ez részben a Sangraf Italynak tudható be, amely 2018-ban kezdte meg működését. A foglalkoztatás ezt követően a termeléshez és a felhasználáshoz hasonló tendenciát követett és 2018-tól kezdődően a figyelembe vett időszak végére csökkent, viszont a foglalkoztatás lassabb ütemben csökkent. A foglalkoztatás összességében 7 %-kal nőtt a figyelembe vett időszakban. |
| --- | --- |

(211)

Az ágazatban a foglalkoztatás az uniós piacon jellemző termeléshez és a felhasználáshoz hasonló tendenciát követett, és 2017 és 2018 között 13 %-kal bővült. Ez részben a Sangraf Italynak tudható be, amely 2018-ban kezdte meg működését. A foglalkoztatás ezt követően a termeléshez és a felhasználáshoz hasonló tendenciát követett és 2018-tól kezdődően a figyelembe vett időszak végére csökkent, viszont a foglalkoztatás lassabb ütemben csökkent. A foglalkoztatás összességében 7 %-kal nőtt a figyelembe vett időszakban.

| (212) | Így a termelés a figyelembe vett időszakban 30 %-kal csökkent, romló termelékenység mellett. A termelékenység 34 %-kal csökkent a figyelembe vett időszakban. |
| --- | --- |

(212)

Így a termelés a figyelembe vett időszakban 30 %-kal csökkent, romló termelékenység mellett. A termelékenység 34 %-kal csökkent a figyelembe vett időszakban.

4.4.2.5.   A dömpingkülönbözet nagysága és a korábbi dömpingelt behozatal hatásaiból való felépülés

A dömpingkülönbözet nagysága és a korábbi dömpingelt behozatal hatásaiból való felépülés

| (213) | Minden dömpingkülönbözet jóval meghaladta a csekély mértékű szintet. Figyelembe véve az érintett országból érkező behozatal volumenét és árait, a dömpingkülönbözetek tényleges mértéke jelentős hatást gyakorolt az uniós gazdasági ágazatra. |
| --- | --- |

(213)

Minden dömpingkülönbözet jóval meghaladta a csekély mértékű szintet. Figyelembe véve az érintett országból érkező behozatal volumenét és árait, a dömpingkülönbözetek tényleges mértéke jelentős hatást gyakorolt az uniós gazdasági ágazatra.

| (214) | A grafitelektródákra vonatkozóan korábban is zajlottak dömpingellenes vizsgálatok, és az Indiából származó grafitelektródák behozatalára vonatkozó dömpingellenes intézkedések még mindig hatályban vannak. |
| --- | --- |

(214)

A grafitelektródákra vonatkozóan korábban is zajlottak dömpingellenes vizsgálatok, és az Indiából származó grafitelektródák behozatalára vonatkozó dömpingellenes intézkedések még mindig hatályban vannak.

| (215) | A korábbi vizsgálatok kimutatták, hogy a korábbi dömping hosszan tartó negatív hatást gyakorolt az uniós gazdasági ágazat helyzetére. Ezek a vizsgálatok nem állapították meg, hogy az uniós gazdasági ágazat felépült volna a korábbi dömping hatásaiból. Éppen ellenkezőleg, a 2020 októberében lezárult legutóbbi időközi felülvizsgálat megállapításai azt mutatták, hogy az uniós gazdasági ágazat jó gazdasági helyzete 2017-ben és 2018-ban átmeneti volt, és nem volt szükség az Indiával szembeni intézkedések megszüntetésére (80). |
| --- | --- |

(215)

A korábbi vizsgálatok kimutatták, hogy a korábbi dömping hosszan tartó negatív hatást gyakorolt az uniós gazdasági ágazat helyzetére. Ezek a vizsgálatok nem állapították meg, hogy az uniós gazdasági ágazat felépült volna a korábbi dömping hatásaiból. Éppen ellenkezőleg, a 2020 októberében lezárult legutóbbi időközi felülvizsgálat megállapításai azt mutatták, hogy az uniós gazdasági ágazat jó gazdasági helyzete 2017-ben és 2018-ban átmeneti volt, és nem volt szükség az Indiával szembeni intézkedések megszüntetésére (80).

80

4.4.3.   Mikrogazdasági mutatók

Mikrogazdasági mutatók

| (216) | Az uniós gazdasági ágazat értékesítéseit és a mikrogazdasági mutatókat figyelembe véve a Bizottság megjegyezte, hogy a hasonló termék uniós termelésének egy része (különösen az egyik uniós gyártó, a GrafTech, amely a teljes értékesítés mintegy 50 %-át a teljes termelés több mint 50 %-át tudhatja magáénak (81)) védve volt a közvetlen piaci versenytől, míg a másik rész (a mintába felvett másik két uniós gyártó) közvetlenül ki volt téve az alacsony árú kínai behozatalnak (lásd 4.3. szakasz). |
| --- | --- |

(216)

Az uniós gazdasági ágazat értékesítéseit és a mikrogazdasági mutatókat figyelembe véve a Bizottság megjegyezte, hogy a hasonló termék uniós termelésének egy része (különösen az egyik uniós gyártó, a GrafTech, amely a teljes értékesítés mintegy 50 %-át a teljes termelés több mint 50 %-át tudhatja magáénak (81)) védve volt a közvetlen piaci versenytől, míg a másik rész (a mintába felvett másik két uniós gyártó) közvetlenül ki volt téve az alacsony árú kínai behozatalnak (lásd 4.3. szakasz).

81

| (217) | Ez a helyzet annak volt betudható, hogy a grafitelektródák egyetlen legnagyobb uniós gyártója (GrafTech) hosszú távú szerződéseket kötött a vevőivel a 2017 és 2018 közötti szokatlanul magas árakkal jellemezhető időszak kezdete miatt. A szerződések olyan adásvételi szerződéseket takarnak, amelyekben egyfelől a GrafTech bizonyos szintű szállítást garantál meghatározott áron, másfelől a vevő kötelezettséget vállalt arra, hogy a megállapodás szerinti mennyiségeket az előre meghatározott és rögzített áron vásárolja meg, különböző szerződéses jogok és kötelezettségek betartása mellett. A szerződések három vagy öt évre szóltak. Úgy tűnt, hogy a GrafTech értékesítéseinek igen nagy része e hosszú távú szerződések alapján történt a vizsgálati időszakban. A Bizottság legjobb tudomása szerint egyetlen más uniós gyártó sem részesül hasonló hosszú távú szerződések előnyeiből. Tekintettel a hosszú távú szerződések időtartamára, a Bizottság megjegyezte, hogy a szerződések hatása átmeneti jellegű. |
| --- | --- |

(217)

Ez a helyzet annak volt betudható, hogy a grafitelektródák egyetlen legnagyobb uniós gyártója (GrafTech) hosszú távú szerződéseket kötött a vevőivel a 2017 és 2018 közötti szokatlanul magas árakkal jellemezhető időszak kezdete miatt. A szerződések olyan adásvételi szerződéseket takarnak, amelyekben egyfelől a GrafTech bizonyos szintű szállítást garantál meghatározott áron, másfelől a vevő kötelezettséget vállalt arra, hogy a megállapodás szerinti mennyiségeket az előre meghatározott és rögzített áron vásárolja meg, különböző szerződéses jogok és kötelezettségek betartása mellett. A szerződések három vagy öt évre szóltak. Úgy tűnt, hogy a GrafTech értékesítéseinek igen nagy része e hosszú távú szerződések alapján történt a vizsgálati időszakban. A Bizottság legjobb tudomása szerint egyetlen más uniós gyártó sem részesül hasonló hosszú távú szerződések előnyeiből. Tekintettel a hosszú távú szerződések időtartamára, a Bizottság megjegyezte, hogy a szerződések hatása átmeneti jellegű.

| (218) | Ezért az uniós gazdasági ágazat két ága közötti gazdasági kapcsolat megfelelő értékelése érdekében a Bizottság a WTO ítélkezési gyakorlatával összhangban (82), hasonló módon, megvizsgálta egyrészt az ágazat azon részét, amelyet védettnek tekintettek a behozatallal való közvetlen versenytől, másrészt pedig azt a részét, amely ki volt téve a behozatal miatti versenykényszernek, továbbá a gazdasági ágazat egészét. |
| --- | --- |

(218)

Ezért az uniós gazdasági ágazat két ága közötti gazdasági kapcsolat megfelelő értékelése érdekében a Bizottság a WTO ítélkezési gyakorlatával összhangban (82), hasonló módon, megvizsgálta egyrészt az ágazat azon részét, amelyet védettnek tekintettek a behozatallal való közvetlen versenytől, másrészt pedig azt a részét, amely ki volt téve a behozatal miatti versenykényszernek, továbbá a gazdasági ágazat egészét.

82

4.4.3.1.   Árak és az árakat befolyásoló tényezők

Árak és az árakat befolyásoló tényezők

| (219) | A mintában szereplő uniós gyártók független vevők részére történt uniós értékesítéseinek átlagos egységárai a figyelembe vett időszakban a következőképpen alakultak:

  7. táblázat


  Értékesítési árak az Unióban | 2017 | 2018 | 2019 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Átlagos értékesítési egységár a teljes uniós piacon (EUR/tonna) | 2 221 | 8 780 | 9 900 | 5 993 |
| Index | 100 | 395 | 446 | 270 |
| Termelési egységköltség (EUR/tonna) | 2 071 | 4 095 | 5 454 | 5 016 |
| Index | 100 | 198 | 263 | 242 |
| Forrás: A mintában szereplő uniós gyártók által kitöltött kérdőívek |

(219)

A mintában szereplő uniós gyártók független vevők részére történt uniós értékesítéseinek átlagos egységárai a figyelembe vett időszakban a következőképpen alakultak:

7. táblázat

7. táblázat

Értékesítési árak az Unióban

Értékesítési árak az Unióban

2017

2018

2019

Vizsgálati időszak

Átlagos értékesítési egységár a teljes uniós piacon (EUR/tonna)

2 221

8 780

9 900

5 993

Index

Index

100

100

395

395

446

446

270

270

Termelési egységköltség (EUR/tonna)

2 071

4 095

5 454

5 016

Index

Index

100

100

198

198

263

263

242

242

Forrás: A mintában szereplő uniós gyártók által kitöltött kérdőívek

| (220) | Az értékesítési árak 2018-ban és 2019-ben igen erőteljesen növekedtek, majd 2020-ban meredeken csökkentek. Az értékesítési árak azonban 2020-ban még mindig a 2017. évi árak több mint kétszeresét tették ki (+170 %). |
| --- | --- |

(220)

Az értékesítési árak 2018-ban és 2019-ben igen erőteljesen növekedtek, majd 2020-ban meredeken csökkentek. Az értékesítési árak azonban 2020-ban még mindig a 2017. évi árak több mint kétszeresét tették ki (+170 %).

| (221) | A meglévő hosszú távú szerződéseknek köszönhetően a GrafTech France a vizsgálati időszakban magas árszintet tudott fenntartani ([25–50] %-kal meghaladva az uniós átlagos értékesítési egységárat) az árak általános esése ellenére, amelytől az uniós gazdasági ágazat fennmaradó részét nem élvezett védelmet. A rendelkezésre álló információk, és különösen a GraftTech France hosszú távú szerződések hatálya alá nem tartozó értékesítési volumene, valamint a mintában szereplő másik két uniós gyártó értékesítései alapján a Bizottság úgy becsülte, hogy az átlagos ár a „szabad” piacon körülbelül [20–40] %-kal alacsonyabb volt, mint a teljes piacon az átlagos uniós értékesítési egységár. Ennek megfelelően a vizsgálati időszak alatti átlagos uniós értékesítési ár nem tükrözi pontosan az uniós piacon uralkodó árversenyhelyzetet, amelyet jelentősen befolyásolt az alacsony árú és dömpingelt kínai behozatal. |
| --- | --- |

(221)

A meglévő hosszú távú szerződéseknek köszönhetően a GrafTech France a vizsgálati időszakban magas árszintet tudott fenntartani ([25–50] %-kal meghaladva az uniós átlagos értékesítési egységárat) az árak általános esése ellenére, amelytől az uniós gazdasági ágazat fennmaradó részét nem élvezett védelmet. A rendelkezésre álló információk, és különösen a GraftTech France hosszú távú szerződések hatálya alá nem tartozó értékesítési volumene, valamint a mintában szereplő másik két uniós gyártó értékesítései alapján a Bizottság úgy becsülte, hogy az átlagos ár a „szabad” piacon körülbelül [20–40] %-kal alacsonyabb volt, mint a teljes piacon az átlagos uniós értékesítési egységár. Ennek megfelelően a vizsgálati időszak alatti átlagos uniós értékesítési ár nem tükrözi pontosan az uniós piacon uralkodó árversenyhelyzetet, amelyet jelentősen befolyásolt az alacsony árú és dömpingelt kínai behozatal.

| (222) | A 2017–2019-es időszakban a grafitelektródák értékesítési ára világszerte emelkedett. Ennek oka a piaci egyensúlyhiány volt, amelyben a kínálat nem tudott lépést tartani a globális kereslet növekedésével. A keresletnövekedés fő okaként említik, hogy az acéliparban világszerte a nagyolvasztókról elektromos ívkemencékre térnek át, amelyek grafitelektródákkal üzemelnek. A globális kínálat lemaradásának fő okaként a kínai grafitelektróda-gyártóknak a kormány által a környezetvédelmi korszerűsítés céljából elrendelt bezárását említették. Ezek a bezárások egybeestek a kínai acélgyártók grafitelektródák iránti megnövekedett belföldi keresletével és a tűkokszért (a grafitelektródák gyártásának fő alapanyagáért) megindult új versennyel, amelyet a lítium-ion akkumulátorokat gyártó iparág keltett. |
| --- | --- |

(222)

A 2017–2019-es időszakban a grafitelektródák értékesítési ára világszerte emelkedett. Ennek oka a piaci egyensúlyhiány volt, amelyben a kínálat nem tudott lépést tartani a globális kereslet növekedésével. A keresletnövekedés fő okaként említik, hogy az acéliparban világszerte a nagyolvasztókról elektromos ívkemencékre térnek át, amelyek grafitelektródákkal üzemelnek. A globális kínálat lemaradásának fő okaként a kínai grafitelektróda-gyártóknak a kormány által a környezetvédelmi korszerűsítés céljából elrendelt bezárását említették. Ezek a bezárások egybeestek a kínai acélgyártók grafitelektródák iránti megnövekedett belföldi keresletével és a tűkokszért (a grafitelektródák gyártásának fő alapanyagáért) megindult új versennyel, amelyet a lítium-ion akkumulátorokat gyártó iparág keltett.

| (223) | A tűkoksz ára 2017-től 2019 közepéig folyamatosan és jelentősen nőtt: mintegy 9-szeresére, 500 USD/tonnáról 4 500 USD/tonnára emelkedett. A grafitelektródák és nyersanyagaik árának e volatilitása az ágazat bizonyos szereplőit arra sarkallta, hogy hosszú távú szerződéseket kössenek, amint az a (217) preambulumbekezdésben is szerepel. A tűkoksz árai ezt követően normalizálódtak, de a grafitelektródák költségei és árai továbbra is magasabbak maradtak, mint 2017-ben. A vizsgálati időszak alatt a mintába felvett uniós gyártók értékesítési árai visszatértek a hosszú távú átlaghoz közelebbi szintekre. Ebben több tényező együttesen hatott közre: a tűkoksz árának csökkenése, a Covid19-világjárványhoz kapcsolódó keresletcsökkenés, valamint a Kínából származó alacsony árú behozatal támasztotta verseny miatt megnövekedett árnyomás. Ahogyan az korábban már említésre került ((216)–(218) preambulumbekezdés), ez a helyzet azonban nem azonos mértékben érintette az uniós gazdasági ágazat egészét. Az uniós gazdasági ágazatnak a hosszú távú szerződések védelmét nem élvező része jelentős [48–60] %-os csökkenést tapasztalt az értékesítési árakban a vizsgálati időszakban, miközben a GrafTech France értékesítési árai csak [15–35] %-kal csökkentek. |
| --- | --- |

(223)

A tűkoksz ára 2017-től 2019 közepéig folyamatosan és jelentősen nőtt: mintegy 9-szeresére, 500 USD/tonnáról 4 500 USD/tonnára emelkedett. A grafitelektródák és nyersanyagaik árának e volatilitása az ágazat bizonyos szereplőit arra sarkallta, hogy hosszú távú szerződéseket kössenek, amint az a (217) preambulumbekezdésben is szerepel. A tűkoksz árai ezt követően normalizálódtak, de a grafitelektródák költségei és árai továbbra is magasabbak maradtak, mint 2017-ben. A vizsgálati időszak alatt a mintába felvett uniós gyártók értékesítési árai visszatértek a hosszú távú átlaghoz közelebbi szintekre. Ebben több tényező együttesen hatott közre: a tűkoksz árának csökkenése, a Covid19-világjárványhoz kapcsolódó keresletcsökkenés, valamint a Kínából származó alacsony árú behozatal támasztotta verseny miatt megnövekedett árnyomás. Ahogyan az korábban már említésre került ((216)–(218) preambulumbekezdés), ez a helyzet azonban nem azonos mértékben érintette az uniós gazdasági ágazat egészét. Az uniós gazdasági ágazatnak a hosszú távú szerződések védelmét nem élvező része jelentős [48–60] %-os csökkenést tapasztalt az értékesítési árakban a vizsgálati időszakban, miközben a GrafTech France értékesítési árai csak [15–35] %-kal csökkentek.

| (224) | A figyelembe vett időszak alatt a termelési költségek 242 %-kal nőttek. Ez a fő nyersanyagok árának növekedésével függött össze: a tűkoksz ára a fentiek szerint alakult. A munkaerőköltségek az időszak során stabilak voltak (lásd a 8. táblázatot). Az energia (beleértve a villamos energiát is) emelkedő tendenciát mutatott, ami bizonyos mértékben hozzájárult a termelési költségek növekedéséhez. |
| --- | --- |

(224)

A figyelembe vett időszak alatt a termelési költségek 242 %-kal nőttek. Ez a fő nyersanyagok árának növekedésével függött össze: a tűkoksz ára a fentiek szerint alakult. A munkaerőköltségek az időszak során stabilak voltak (lásd a 8. táblázatot). Az energia (beleértve a villamos energiát is) emelkedő tendenciát mutatott, ami bizonyos mértékben hozzájárult a termelési költségek növekedéséhez.

4.4.3.2.   Munkaerőköltség

Munkaerőköltség

| (225) | A mintában szereplő uniós gyártók átlagos munkaerőköltsége a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

  8. táblázat


  Alkalmazottankénti átlagos munkaerőköltség | 2017 | 2018 | 2019 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Alkalmazottankénti átlagos munkaerőköltség (EUR) | 83 705 | 91 784 | 89 456 | 84 780 |
| Index | 100 | 110 | 107 | 101 |
| Forrás: A mintában szereplő uniós gyártók által kitöltött kérdőívek. |

(225)

A mintában szereplő uniós gyártók átlagos munkaerőköltsége a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

8. táblázat

8. táblázat

Alkalmazottankénti átlagos munkaerőköltség

Alkalmazottankénti átlagos munkaerőköltség

2017

2018

2019

Vizsgálati időszak

Alkalmazottankénti átlagos munkaerőköltség (EUR)

83 705

91 784

89 456

84 780

Index

Index

100

100

110

110

107

107

101

101

Forrás: A mintában szereplő uniós gyártók által kitöltött kérdőívek.

Forrás:

| (226) | Az egy alkalmazottra jutó átlagos munkaerőköltség 2018-ban 10 %-kal nőtt, amit 3 %-os csökkenés követett, majd a vizsgálati időszakban tovább csökkent, és a 2017-es szintnél 1 %-kal magasabb szintet ért el. |
| --- | --- |

(226)

Az egy alkalmazottra jutó átlagos munkaerőköltség 2018-ban 10 %-kal nőtt, amit 3 %-os csökkenés követett, majd a vizsgálati időszakban tovább csökkent, és a 2017-es szintnél 1 %-kal magasabb szintet ért el.

| (227) | Az ágazat különböző része és az ágazat egésze munkaerőköltségei alakulásának értékelésekor a Bizottság nem állapított meg jelentős különbségeket a figyelembe vett időszak során a költségek változása tekintetében. |
| --- | --- |

(227)

Az ágazat különböző része és az ágazat egésze munkaerőköltségei alakulásának értékelésekor a Bizottság nem állapított meg jelentős különbségeket a figyelembe vett időszak során a költségek változása tekintetében.

4.4.3.3.   Készletek

Készletek

| (228) | A mintában szereplő uniós gyártók készletszintjei a következőképpen alakultak a figyelembe vett időszakban:

  9. táblázat


  Készletek | 2017 | 2018 | 2019 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Zárókészlet (tonna) | 6 142 | 6 424 | 9 114 | 8 163 |
| Index | 100 | 105 | 148 | 133 |
| Zárókészlet a termelés százalékában | 4,8  % | 4,9  % | 8,3  % | 8,6  % |
| Index | 100 | 103 | 174 | 180 |
| Forrás: A mintában szereplő uniós gyártók által kitöltött kérdőívek. |

(228)

A mintában szereplő uniós gyártók készletszintjei a következőképpen alakultak a figyelembe vett időszakban:

9. táblázat

9. táblázat

Készletek

Készletek

2017

2018

2019

Vizsgálati időszak

Zárókészlet (tonna)

6 142

6 424

9 114

8 163

Index

Index

100

100

105

105

148

148

133

133

Zárókészlet a termelés százalékában

4,8  %

4,9  %

8,3  %

8,6  %

Index

Index

100

100

103

103

174

174

180

180

Forrás: A mintában szereplő uniós gyártók által kitöltött kérdőívek.

Forrás:

| (229) | A készletek mind nominális értelemben (+33 %), mind a termelés százalékában (+80 %) emelkedtek. Ez azzal állt összefüggésben, hogy az uniós gazdasági ágazat értékesítése az uniós piacon és az exportpiacokon egyaránt visszaesett. Az ágazat jelezte, hogy fenn kell tartania bizonyos tevékenységi volument, ezért nem tudta a termelést az értékesítés csökkenésével összhangban csökkenteni. |
| --- | --- |

(229)

A készletek mind nominális értelemben (+33 %), mind a termelés százalékában (+80 %) emelkedtek. Ez azzal állt összefüggésben, hogy az uniós gazdasági ágazat értékesítése az uniós piacon és az exportpiacokon egyaránt visszaesett. Az ágazat jelezte, hogy fenn kell tartania bizonyos tevékenységi volument, ezért nem tudta a termelést az értékesítés csökkenésével összhangban csökkenteni.

| (230) | Az uniós gazdasági ágazat azon részének külön történő vizsgálatakor, amely nem kötött hosszú távú szerződéseket a vevőivel, a Bizottság megjegyezte, hogy a készletek a figyelembe vett időszakban nagyobb mértékben növekedtek (a készletek átlagos növekedését [5–15] százalékponttal meghaladva). Ezzel szemben, a GrafTech France külön történő vizsgálatakor megállapítható, hogy a készletek kisebb mértékben nőttek (a készletek átlagos növekedésétől [5–15] százalékponttal elmaradva). Ez szintén bizonyítja, hogy a hosszú távú szerződések létezése csak egyetlen uniós gyártó gazdasági mutatóira gyakorolt jelentős pozitív hatást (és még jelenleg is azt gyakorol). |
| --- | --- |

(230)

Az uniós gazdasági ágazat azon részének külön történő vizsgálatakor, amely nem kötött hosszú távú szerződéseket a vevőivel, a Bizottság megjegyezte, hogy a készletek a figyelembe vett időszakban nagyobb mértékben növekedtek (a készletek átlagos növekedését [5–15] százalékponttal meghaladva). Ezzel szemben, a GrafTech France külön történő vizsgálatakor megállapítható, hogy a készletek kisebb mértékben nőttek (a készletek átlagos növekedésétől [5–15] százalékponttal elmaradva). Ez szintén bizonyítja, hogy a hosszú távú szerződések létezése csak egyetlen uniós gyártó gazdasági mutatóira gyakorolt jelentős pozitív hatást (és még jelenleg is azt gyakorol).

4.4.3.4.   Jövedelmezőség, pénzforgalom, beruházások, a beruházások megtérülése és tőkebevonási képesség

| (231) | A mintában szereplő uniós gyártók jövedelmezősége, pénzforgalma, beruházásai és beruházásainak megtérülése a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

  10. táblázat


  Jövedelmezőség, pénzforgalom, beruházások és a beruházások megtérülése | 2017 | 2018 | 2019 | Vizsgálati időszak | A vizsgálati időszak negyedik negyedéve |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Az Unióban független vevők részére végrehajtott értékesítések jövedelmezősége (az értékesítési forgalom százalékában) | 8,0 | 52,7 | 43,8 | 16,1 | 2,6 |
| Index | 100 | 658 | 547 | 201 | 33 |
| Pénzforgalom (EUR) | 28 215 108 | 488 291 957 | 380 447 375 | 60 964 690 | –22 330 357 |
| Index | 100 | 1 731 | 1 348 | 216 | – 356 |
| Beruházások (EUR) | 12 662 440 | 30 259 283 | 21 600 910 | 18 670 327 | 6 542 529 |
| Index | 100 | 239 | 171 | 147 | 208
  - |
| A beruházások megtérülése (%) | 17,8 | 552,4 | 366,5 | –3,9 | –32,6 |
| Index | 100 | 3 100 | 2 057 | –22 | – 183 |
| Forrás: A mintában szereplő uniós gyártók által kitöltött kérdőívek.
  - Éves alapon. |

(231)

A mintában szereplő uniós gyártók jövedelmezősége, pénzforgalma, beruházásai és beruházásainak megtérülése a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

10. táblázat

10. táblázat

Jövedelmezőség, pénzforgalom, beruházások és a beruházások megtérülése

Jövedelmezőség, pénzforgalom, beruházások és a beruházások megtérülése

2017

2018

2019

Vizsgálati időszak

A vizsgálati időszak negyedik negyedéve

Az Unióban független vevők részére végrehajtott értékesítések jövedelmezősége (az értékesítési forgalom százalékában)

8,0

52,7

43,8

16,1

2,6

Index

Index

100

100

658

658

547

547

201

201

33

33

Pénzforgalom (EUR)

28 215 108

488 291 957

380 447 375

60 964 690

–22 330 357

Index

Index

100

100

1 731

1 731

1 348

1 348

216

216

– 356

– 356

Beruházások (EUR)

12 662 440

30 259 283

21 600 910

18 670 327

6 542 529

Index

Index

100

100

239

239

171

171

147

147

208
  *

208

*

A beruházások megtérülése (%)

17,8

552,4

366,5

–3,9

–32,6

Index

Index

100

100

3 100

3 100

2 057

2 057

–22

–22

– 183

– 183

Forrás: A mintában szereplő uniós gyártók által kitöltött kérdőívek.

Forrás:

- Éves alapon.

| (232) | A Bizottság a mintában szereplő uniós gyártók jövedelmezőségét úgy állapította meg, hogy a hasonló termék független vevők részére végrehajtott uniós értékesítéseiből származó adózás előtti nettó nyereséget kifejezte az értékesítési forgalom százalékában. A figyelembe vett időszak alatt a nyereség 2018 és 2019 közötti ugrásszerű növekedését meredek visszaesés követte, és a GrafTech France kivételével valamennyi uniós gyártó kétszámjegyű veszteséget produkált. A 2018–2019-es időszak kiugróan magas nyeresége ezen évek rendkívül különleges helyzetéhez kapcsolódik, amelyben a grafitelektródák gyártói számára rendkívül kedvező piaci egyensúlyhiány volt jellemző. 2020-ban a Covid19-világjárvánnyal összefüggő hirtelen keresletcsökkenés és a kínai export támasztotta fokozott verseny hatására a helyzet a visszájára fordult, és a nyereség negatív rekordokat ért el. |
| --- | --- |

(232)

A Bizottság a mintában szereplő uniós gyártók jövedelmezőségét úgy állapította meg, hogy a hasonló termék független vevők részére végrehajtott uniós értékesítéseiből származó adózás előtti nettó nyereséget kifejezte az értékesítési forgalom százalékában. A figyelembe vett időszak alatt a nyereség 2018 és 2019 közötti ugrásszerű növekedését meredek visszaesés követte, és a GrafTech France kivételével valamennyi uniós gyártó kétszámjegyű veszteséget produkált. A 2018–2019-es időszak kiugróan magas nyeresége ezen évek rendkívül különleges helyzetéhez kapcsolódik, amelyben a grafitelektródák gyártói számára rendkívül kedvező piaci egyensúlyhiány volt jellemző. 2020-ban a Covid19-világjárvánnyal összefüggő hirtelen keresletcsökkenés és a kínai export támasztotta fokozott verseny hatására a helyzet a visszájára fordult, és a nyereség negatív rekordokat ért el.

| (233) | Összességében az értékesítés jövedelmezősége az EU-ban a 2017. évi +8,0 %-ról +16,1 %-ra nőtt a vizsgálati időszakban. A helyzet azonban igen eltérő az ágazat különböző részei esetében. |
| --- | --- |

(233)

Összességében az értékesítés jövedelmezősége az EU-ban a 2017. évi +8,0 %-ról +16,1 %-ra nőtt a vizsgálati időszakban. A helyzet azonban igen eltérő az ágazat különböző részei esetében.

| (234) | A Bizottság először is elemezte az uniós gazdasági ágazat azon részének helyzetét, amely nem kötött hosszú távú szerződéseket, és ezért teljes mértékben ki volt téve a megváltozott piaci dinamikának, beleértve a Kínából származó dömpingelt behozatal megnövekedett volumenét is. Az ebbe a kategóriába tartozó, mintába felvett uniós gyártók jövedelmezősége a figyelembe vett időszak alatt határozottan csökkent a 2017. évi +[5–15] %-ról a vizsgálati időszak alatti [–10–20] %-ra. |
| --- | --- |

(234)

A Bizottság először is elemezte az uniós gazdasági ágazat azon részének helyzetét, amely nem kötött hosszú távú szerződéseket, és ezért teljes mértékben ki volt téve a megváltozott piaci dinamikának, beleértve a Kínából származó dömpingelt behozatal megnövekedett volumenét is. Az ebbe a kategóriába tartozó, mintába felvett uniós gyártók jövedelmezősége a figyelembe vett időszak alatt határozottan csökkent a 2017. évi +[5–15] %-ról a vizsgálati időszak alatti [–10–20] %-ra.

| (235) | A Bizottság ezt követően megvizsgálta a GrafTech France-t. Ez a vállalat hosszú távú szerződések védelmét élvezi és ennek megfelelően a vizsgálati időszakban még mindig magas nyereséget ért el. A Bizottság ugyanakkor megjegyezte, hogy a GrafTech France grafitelektróda-értékesítéseinek egy része a nyílt piacon történt. Ezeknek az ügyleteknek az árai jelentősen alacsonyabbak voltak a hosszú távú szerződések szerinti ügyletek árainál. A GrafTech France által nem hosszú távú szerződések keretében kötött ügyletek árait a mintába felvett többi uniós gyártó áraival termékkódonként összehasonlítva úgy tűnt, hogy egyes ügyletek árai magasabbak, egyes ügyletek árai pedig alacsonyabbak. Ezen ügyletek árai átlagosan nagyon közel estek a mintába felvett többi uniós gyártó áraihoz. A Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy e nyíltpiaci műveletek esetében az árak hasonlóak voltak a mintába felvett többi uniós gyártó áraihoz. A Kínából származó alacsony árú behozatalnak betudható versenykényszert ezért a GraftTech France is érezte, amikor a hosszú távú szerződések nem védték meg a versenytől. |
| --- | --- |

(235)

A Bizottság ezt követően megvizsgálta a GrafTech France-t. Ez a vállalat hosszú távú szerződések védelmét élvezi és ennek megfelelően a vizsgálati időszakban még mindig magas nyereséget ért el. A Bizottság ugyanakkor megjegyezte, hogy a GrafTech France grafitelektróda-értékesítéseinek egy része a nyílt piacon történt. Ezeknek az ügyleteknek az árai jelentősen alacsonyabbak voltak a hosszú távú szerződések szerinti ügyletek árainál. A GrafTech France által nem hosszú távú szerződések keretében kötött ügyletek árait a mintába felvett többi uniós gyártó áraival termékkódonként összehasonlítva úgy tűnt, hogy egyes ügyletek árai magasabbak, egyes ügyletek árai pedig alacsonyabbak. Ezen ügyletek árai átlagosan nagyon közel estek a mintába felvett többi uniós gyártó áraihoz. A Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy e nyíltpiaci műveletek esetében az árak hasonlóak voltak a mintába felvett többi uniós gyártó áraihoz. A Kínából származó alacsony árú behozatalnak betudható versenykényszert ezért a GraftTech France is érezte, amikor a hosszú távú szerződések nem védték meg a versenytől.

| (236) | A Bizottság megjegyezte továbbá, hogy a teljes uniós gazdasági ágazat – beleértve a GrafTech France-t is – helyzete romlott a vizsgálati időszak végén, amint azt különösen a vizsgálati időszak negyedik negyedévére vonatkozó jövedelmezőségi adatok mutatják, amelyek jóval alatta maradtak az ágazat rendes versenyfeltételek mellett szokásos haszonkulcsának. Az ágazat helyzete romlásának oka elsősorban az ágazat hosszú távú szerződések védelmét nem élvező része helyzetének rosszabbodása. |
| --- | --- |

(236)

A Bizottság megjegyezte továbbá, hogy a teljes uniós gazdasági ágazat – beleértve a GrafTech France-t is – helyzete romlott a vizsgálati időszak végén, amint azt különösen a vizsgálati időszak negyedik negyedévére vonatkozó jövedelmezőségi adatok mutatják, amelyek jóval alatta maradtak az ágazat rendes versenyfeltételek mellett szokásos haszonkulcsának. Az ágazat helyzete romlásának oka elsősorban az ágazat hosszú távú szerződések védelmét nem élvező része helyzetének rosszabbodása.

| (237) | A nettó pénzforgalom az uniós gyártók önfinanszírozó képességét jelzi. A nettó pénzforgalom a jövedelmezőséghez hasonlóan alakult: a 2018–2019 közötti óriási mértékű növekedést 2020-ban drasztikus visszaesést követte. Ebben is azonos tényezők játszanak közre. Az uniós gazdasági ágazat különböző részei pénzforgalmának vizsgálatakor ugyanez mondható el a GrafTech France (nagy pénzforgalom) és az uniós gazdasági ágazat többi része (negatív pénzforgalom) közötti különbségekkel kapcsolatban is. |
| --- | --- |

(237)

A nettó pénzforgalom az uniós gyártók önfinanszírozó képességét jelzi. A nettó pénzforgalom a jövedelmezőséghez hasonlóan alakult: a 2018–2019 közötti óriási mértékű növekedést 2020-ban drasztikus visszaesést követte. Ebben is azonos tényezők játszanak közre. Az uniós gazdasági ágazat különböző részei pénzforgalmának vizsgálatakor ugyanez mondható el a GrafTech France (nagy pénzforgalom) és az uniós gazdasági ágazat többi része (negatív pénzforgalom) közötti különbségekkel kapcsolatban is.

| (238) | A beruházások szintje a figyelembe vett időszakban 47 %-kal nőtt. A 2018–2019. évek jelentős nyeresége lehetővé tette az uniós gazdasági ágazat számára, hogy gyártóüzemekbe ruházzon be. A Covid19-világjárványt követően a beruházások ismét csökkentek a figyelembe vett időszak végéhez közeledve. |
| --- | --- |

(238)

A beruházások szintje a figyelembe vett időszakban 47 %-kal nőtt. A 2018–2019. évek jelentős nyeresége lehetővé tette az uniós gazdasági ágazat számára, hogy gyártóüzemekbe ruházzon be. A Covid19-világjárványt követően a beruházások ismét csökkentek a figyelembe vett időszak végéhez közeledve.

| (239) | Az ágazat különböző részeinek vizsgálata alapján egyértelmű tendencia nem volt megfigyelhető. A GrafTech France több beruházást végzett a figyelembe vett időszak közepén, míg az ágazat többi szereplője az időszak vége felé végzett több beruházást. |
| --- | --- |

(239)

Az ágazat különböző részeinek vizsgálata alapján egyértelmű tendencia nem volt megfigyelhető. A GrafTech France több beruházást végzett a figyelembe vett időszak közepén, míg az ágazat többi szereplője az időszak vége felé végzett több beruházást.

| (240) | A beruházások megtérülése a beruházások könyv szerinti nettó értékének százalékában kifejezett nyereség. Alakulása hasonló a jövedelmezőségéhez: a 2018–2019 közötti óriási mértékű növekedést 2020-ban drasztikus visszaesést követte. |
| --- | --- |

(240)

A beruházások megtérülése a beruházások könyv szerinti nettó értékének százalékában kifejezett nyereség. Alakulása hasonló a jövedelmezőségéhez: a 2018–2019 közötti óriási mértékű növekedést 2020-ban drasztikus visszaesést követte.

4.4.4.   A kárra vonatkozó következtetés

A kárra vonatkozó következtetés

| (241) | A figyelembe vett időszak alatt a fő makrogazdasági mutatók kedvezőtlen tendenciát mutattak: Az uniós értékesítési volumen 33 %-kal, a termelés 30 %-kal esett vissza, az uniós gazdasági ágazat pedig veszített piaci részesedéséből. A zsugorodó piac mellett a Kínából érkező behozatal volumene 12 %-kal nőtt a figyelembe vett időszakban, piaci részesedése pedig 49 %-kal nőtt, és a vizsgálati időszakban elérte a 35,8 %-ot. A Kínából származó behozatal árai 2019 óta tartósan és jelentősen elmaradtak az uniós gazdasági ágazat áraitól és költségeitől. |
| --- | --- |

(241)

A figyelembe vett időszak alatt a fő makrogazdasági mutatók kedvezőtlen tendenciát mutattak: Az uniós értékesítési volumen 33 %-kal, a termelés 30 %-kal esett vissza, az uniós gazdasági ágazat pedig veszített piaci részesedéséből. A zsugorodó piac mellett a Kínából érkező behozatal volumene 12 %-kal nőtt a figyelembe vett időszakban, piaci részesedése pedig 49 %-kal nőtt, és a vizsgálati időszakban elérte a 35,8 %-ot. A Kínából származó behozatal árai 2019 óta tartósan és jelentősen elmaradtak az uniós gazdasági ágazat áraitól és költségeitől.

| (242) | A mikrogazdasági mutatókat illetően az egész ágazatra tekintettel az uniós gazdasági ágazat helyzete vegyes képet mutatott: az uniós értékesítés jövedelmezősége nőtt (+8,0 %-ról +16,1 %-ra), a pénzforgalom bővült (+116 %), ugyanakkor a készletek szintje (+33 %) és a beruházások megtérülése (+17,8 %-ról –3,9 %-ra) számottevően romlott. |
| --- | --- |

(242)

A mikrogazdasági mutatókat illetően az egész ágazatra tekintettel az uniós gazdasági ágazat helyzete vegyes képet mutatott: az uniós értékesítés jövedelmezősége nőtt (+8,0 %-ról +16,1 %-ra), a pénzforgalom bővült (+116 %), ugyanakkor a készletek szintje (+33 %) és a beruházások megtérülése (+17,8 %-ról –3,9 %-ra) számottevően romlott.

| (243) | Ezek az aggregált számadatok azonban nagyon egyenlőtlen helyzetet rejtenek, amely hatással van a piac dinamikájára és a különböző uniós gyártók közötti gazdasági kapcsolatokra. A Bizottság a (216)–(218) preambulumbekezdésben kifejtett okokból kifolyólag külön megvizsgálta egyrészt az uniós gazdasági ágazat azon részét, amely nem kötött hosszú távú szerződéseket a vevőivel és a nyílt piacon működik (így a dömpingelt behozatallal folyamatosan versenyben áll), másrészt az uniós gazdasági ágazat azon részét, amely a 2017 és 2018 közötti időszakban hosszú távú szerződéseket kötött ügyfeleivel (vagyis a GrafTechet). |
| --- | --- |

(243)

Ezek az aggregált számadatok azonban nagyon egyenlőtlen helyzetet rejtenek, amely hatással van a piac dinamikájára és a különböző uniós gyártók közötti gazdasági kapcsolatokra. A Bizottság a (216)–(218) preambulumbekezdésben kifejtett okokból kifolyólag külön megvizsgálta egyrészt az uniós gazdasági ágazat azon részét, amely nem kötött hosszú távú szerződéseket a vevőivel és a nyílt piacon működik (így a dömpingelt behozatallal folyamatosan versenyben áll), másrészt az uniós gazdasági ágazat azon részét, amely a 2017 és 2018 közötti időszakban hosszú távú szerződéseket kötött ügyfeleivel (vagyis a GrafTechet).

| (244) | A mintában szereplő azon három uniós gyártó közül kettő esetében, amelyek nem kötöttek hosszú távú szerződéseket a vevőikkel, valamennyi mikromutató jelentősen romlott: az uniós értékesítések jövedelmezősége a 2017. évi [5–10] %-ról 2020-ra [10–20] %-ra csökkent, a készletek nőttek (+[30–60] %), a beruházások megtérülése [20–50] %-ról –[200–250] %-ra csökkent, a pénzforgalom pedig csökkent (–[220–260] %-ra). |
| --- | --- |

(244)

A mintában szereplő azon három uniós gyártó közül kettő esetében, amelyek nem kötöttek hosszú távú szerződéseket a vevőikkel, valamennyi mikromutató jelentősen romlott: az uniós értékesítések jövedelmezősége a 2017. évi [5–10] %-ról 2020-ra [10–20] %-ra csökkent, a készletek nőttek (+[30–60] %), a beruházások megtérülése [20–50] %-ról –[200–250] %-ra csökkent, a pénzforgalom pedig csökkent (–[220–260] %-ra).

| (245) | Másrészről a mintában szereplő harmadik uniós gyártó, a GrafTech France helyzete eltérő és kivételes volt. A GrafTech France jelentős nyereséget ért el és magas pénzforgalmat generált a vizsgálati időszakban. |
| --- | --- |

(245)

Másrészről a mintában szereplő harmadik uniós gyártó, a GrafTech France helyzete eltérő és kivételes volt. A GrafTech France jelentős nyereséget ért el és magas pénzforgalmat generált a vizsgálati időszakban.

| (246) | Ennek kapcsán a vizsgálat feltárta a GrafTech France és ügyfelei közötti hosszú távú szerződések szerepét. Úgy tűnt, hogy a GrafTech France értékesítéseinek igen nagy része hosszú távú szerződések alapján történt a vizsgálati időszakban. Ennek következtében a GrafTech France árai jelentősen meghaladták a versenytársak árait a vizsgálati időszakban. Ezek a hosszú távú szerződések azzal a hatással jártak, hogy a GrafTech France értékesítési árait elválasztották a versenyképes uniós piaci áraktól. A GrafTech France, és általánosabban a GrafTech tulajdonképpen a vevőivel kötött hosszú távú szerződések révén jelentős fokú védelmet élvezett az olyan külső tényezőkkel szemben, mint a kereslet visszaesése és a Kínából érkező alacsony árú behozatal támasztotta egyre erősebb verseny. |
| --- | --- |

(246)

Ennek kapcsán a vizsgálat feltárta a GrafTech France és ügyfelei közötti hosszú távú szerződések szerepét. Úgy tűnt, hogy a GrafTech France értékesítéseinek igen nagy része hosszú távú szerződések alapján történt a vizsgálati időszakban. Ennek következtében a GrafTech France árai jelentősen meghaladták a versenytársak árait a vizsgálati időszakban. Ezek a hosszú távú szerződések azzal a hatással jártak, hogy a GrafTech France értékesítési árait elválasztották a versenyképes uniós piaci áraktól. A GrafTech France, és általánosabban a GrafTech tulajdonképpen a vevőivel kötött hosszú távú szerződések révén jelentős fokú védelmet élvezett az olyan külső tényezőkkel szemben, mint a kereslet visszaesése és a Kínából érkező alacsony árú behozatal támasztotta egyre erősebb verseny.

| (247) | Ez azonban átmeneti és kivételes helyzet volt, mivel egyes hosszú távú szerződések már lejártak, és a fennmaradó hosszú távú szerződések többsége 2022 végén lejár. |
| --- | --- |

(247)

Ez azonban átmeneti és kivételes helyzet volt, mivel egyes hosszú távú szerződések már lejártak, és a fennmaradó hosszú távú szerződések többsége 2022 végén lejár.

| (248) | Már a vizsgálati időszak negyedik negyedévében azonban további romlás volt megfigyelhető, mivel a jövedelmezőségi adatok (a mintába felvett vállalatok, köztük a GrafTech France átlaga) 2,6 %-ra csökkent. Miután az összes hosszú távú szerződés lejár, a GrafTech kénytelen lesz ugyanolyan piaci feltételek mellett működni, mint a többi uniós gyártó. |
| --- | --- |

(248)

Már a vizsgálati időszak negyedik negyedévében azonban további romlás volt megfigyelhető, mivel a jövedelmezőségi adatok (a mintába felvett vállalatok, köztük a GrafTech France átlaga) 2,6 %-ra csökkent. Miután az összes hosszú távú szerződés lejár, a GrafTech kénytelen lesz ugyanolyan piaci feltételek mellett működni, mint a többi uniós gyártó.

| (249) | A Bizottság tovább vizsgálta a gazdasági kapcsolatot az uniós gazdasági ágazat egyrészt azon része között, amely nem kötött hosszú távú szerződéseket a vevőivel, másrészt azon része között, amely hosszú távú szerződéseket között a vevőivel (azaz a GrafTech France) avégett, hogy megállapítsa, hogy az ágazat „egészségesebb” része követi-e az ágazat másik részét és az uniós gazdasági ágazat egészét az érintett időszak alatt már megfigyelt negatív tendenciát illetően. |
| --- | --- |

(249)

A Bizottság tovább vizsgálta a gazdasági kapcsolatot az uniós gazdasági ágazat egyrészt azon része között, amely nem kötött hosszú távú szerződéseket a vevőivel, másrészt azon része között, amely hosszú távú szerződéseket között a vevőivel (azaz a GrafTech France) avégett, hogy megállapítsa, hogy az ágazat „egészségesebb” része követi-e az ágazat másik részét és az uniós gazdasági ágazat egészét az érintett időszak alatt már megfigyelt negatív tendenciát illetően.

| (250) | A termelést vizsgálva a mintában szereplő mindhárom gyártó arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy azonos kategóriájú elektródákat (rendkívül nagy teljesítményű elektródákat) gyártanak. A mintában szereplő három gyártó által előállított grafitelektródák 500–720 mm átmérőjűek és 1 651 cm feletti (és különösen 1 951 cm feletti) hosszúságúak voltak. A három gyártó nagy mennyiségben gyártott 600 mm és 700 mm körüli átmérőjű elektródákat. A Bizottság nem tudott eltérő gyártási tendenciát megállapítani az uniós gazdasági ágazat azon része között, amely nem kötött hosszú távú szerződéseket a vevőivel, valamint a GrafTech France között. |
| --- | --- |

(250)

A termelést vizsgálva a mintában szereplő mindhárom gyártó arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy azonos kategóriájú elektródákat (rendkívül nagy teljesítményű elektródákat) gyártanak. A mintában szereplő három gyártó által előállított grafitelektródák 500–720 mm átmérőjűek és 1 651 cm feletti (és különösen 1 951 cm feletti) hosszúságúak voltak. A három gyártó nagy mennyiségben gyártott 600 mm és 700 mm körüli átmérőjű elektródákat. A Bizottság nem tudott eltérő gyártási tendenciát megállapítani az uniós gazdasági ágazat azon része között, amely nem kötött hosszú távú szerződéseket a vevőivel, valamint a GrafTech France között.

| (251) | A költségeket vizsgálva a mintába felvett uniós gyártók termelési költségei a vizsgálati időszakban mintegy 5 000 EUR-t tettek ki. A mintában szereplő három gyártó között nem volt megfigyelhető jelentős különbség. Termelési költségeik mind ezen átlag ±10 %-os tartományába estek. |
| --- | --- |

(251)

A költségeket vizsgálva a mintába felvett uniós gyártók termelési költségei a vizsgálati időszakban mintegy 5 000 EUR-t tettek ki. A mintában szereplő három gyártó között nem volt megfigyelhető jelentős különbség. Termelési költségeik mind ezen átlag ±10 %-os tartományába estek.

| (252) | A Bizottság azt is megjegyezte, hogy a GrafTech France értékesítéseinek azon részét, amely nem tartozott hosszú távú szerződések hatálya alá, a GrafTech France az ágazat többi része által alkalmazott árakhoz nagyon közeli árakon értékesítette (lásd a (235) preambulumbekezdést). A Kínából származó olcsó behozatalnak betudható versenykényszert ezért a GraftTech France is egyértelműen tapasztalta, amikor a hosszú távú szerződései nem védték meg. |
| --- | --- |

(252)

A Bizottság azt is megjegyezte, hogy a GrafTech France értékesítéseinek azon részét, amely nem tartozott hosszú távú szerződések hatálya alá, a GrafTech France az ágazat többi része által alkalmazott árakhoz nagyon közeli árakon értékesítette (lásd a (235) preambulumbekezdést). A Kínából származó olcsó behozatalnak betudható versenykényszert ezért a GraftTech France is egyértelműen tapasztalta, amikor a hosszú távú szerződései nem védték meg.

| (253) | Ezért a hosszú távú szerződések hatályán kívül az uniós piacon értékesített termelés az uniós gazdasági ágazat egészére nézve reprezentatív. Ennek az az oka, hogy a hosszú távú szerződések az egyedüli elemek, amelyek megkülönböztetnek egy uniós gyártót az uniós gazdasági ágazat többi részétől. A hosszú távú szerződések által e gyártónak nyújtott kedvezmény azonban átmeneti jellegű, és nem tükrözi a vizsgálati időszak alatti általános piaci dinamikát, amelyet az alacsony árú kínai behozatal folyamatos növekedése jellemez. A hosszú távú szerződések nélkül még a GrafTech France is szenved a dömpingelt behozataltól (lásd a (235) preambulumbekezdést). Tekintettel arra, hogy a GrafTech France hosszú távú szerződései hamarosan lejárnak, elképzelhető, hogy a GrafTech France követni fogja az uniós gazdasági ágazat másik részére, és így az uniós gazdasági ágazat egészére már megállapított negatív tendenciákat. |
| --- | --- |

(253)

Ezért a hosszú távú szerződések hatályán kívül az uniós piacon értékesített termelés az uniós gazdasági ágazat egészére nézve reprezentatív. Ennek az az oka, hogy a hosszú távú szerződések az egyedüli elemek, amelyek megkülönböztetnek egy uniós gyártót az uniós gazdasági ágazat többi részétől. A hosszú távú szerződések által e gyártónak nyújtott kedvezmény azonban átmeneti jellegű, és nem tükrözi a vizsgálati időszak alatti általános piaci dinamikát, amelyet az alacsony árú kínai behozatal folyamatos növekedése jellemez. A hosszú távú szerződések nélkül még a GrafTech France is szenved a dömpingelt behozataltól (lásd a (235) preambulumbekezdést). Tekintettel arra, hogy a GrafTech France hosszú távú szerződései hamarosan lejárnak, elképzelhető, hogy a GrafTech France követni fogja az uniós gazdasági ágazat másik részére, és így az uniós gazdasági ágazat egészére már megállapított negatív tendenciákat.

| (254) | A fentiek alapján a Bizottság az eljárás e szakaszában arra a következtetésre jutott, hogy az uniós gazdasági ágazatot az alaprendelet 3. cikkének (5) bekezdése értelmében jelentős kár érte. A gazdasági ágazat nyereséges része nem lesz képes pozitívan befolyásolni a nem nyereséges részt, amelyet a Kínából származó alacsony árú behozatal miatt hatalmas versenykényszer sújt. Emellett a vizsgálati időszak negyedik negyedévére vonatkozó adatok vizsgálatakor már megfigyelhető az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzetének további romlása. Ez a csökkenő tendencia várhatóan erősödni fog, amint a GrafTech hosszú távú szerződései lejárnak, figyelembe véve azt is, hogy az elmúlt években jelentősen növekedett az uniós árakhoz képest jelentősen alulkínált árakon értékesített dömpingelt behozatal, valamint nőtt Kína termelési kapacitása. |
| --- | --- |

(254)

A fentiek alapján a Bizottság az eljárás e szakaszában arra a következtetésre jutott, hogy az uniós gazdasági ágazatot az alaprendelet 3. cikkének (5) bekezdése értelmében jelentős kár érte. A gazdasági ágazat nyereséges része nem lesz képes pozitívan befolyásolni a nem nyereséges részt, amelyet a Kínából származó alacsony árú behozatal miatt hatalmas versenykényszer sújt. Emellett a vizsgálati időszak negyedik negyedévére vonatkozó adatok vizsgálatakor már megfigyelhető az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzetének további romlása. Ez a csökkenő tendencia várhatóan erősödni fog, amint a GrafTech hosszú távú szerződései lejárnak, figyelembe véve azt is, hogy az elmúlt években jelentősen növekedett az uniós árakhoz képest jelentősen alulkínált árakon értékesített dömpingelt behozatal, valamint nőtt Kína termelési kapacitása.

5.   OK-OKOZATI ÖSSZEFÜGGÉS

OK-OKOZATI ÖSSZEFÜGGÉS

| (255) | Az alaprendelet 3. cikke (6) bekezdésének megfelelően a Bizottság megvizsgálta, hogy az érintett országból érkező dömpingelt behozatal okozott-e jelentős kárt az uniós gazdasági ágazatnak. A Bizottság emellett az alaprendelet 3. cikkének (7) bekezdésével összhangban azt is megvizsgálta, hogy ezzel egy időben más ismert tényezők okozhattak-e kárt az uniós gazdasági ágazatnak. A Bizottság gondoskodott arról, hogy az érintett országból érkező dömpingelt behozatalon kívüli egyéb tényezők által esetlegesen előidézett károkat ne a dömpingelt behozatalnak tulajdonítsa. E tényezők a következők voltak: a Covid19-világjárvány, a 2017–2018-as válság vége, az uniós gazdasági ágazat elavulása, a más országokból érkező behozatal, az uniós gazdasági ágazat exportteljesítménye és az uniós felhasználás. |
| --- | --- |

(255)

Az alaprendelet 3. cikke (6) bekezdésének megfelelően a Bizottság megvizsgálta, hogy az érintett országból érkező dömpingelt behozatal okozott-e jelentős kárt az uniós gazdasági ágazatnak. A Bizottság emellett az alaprendelet 3. cikkének (7) bekezdésével összhangban azt is megvizsgálta, hogy ezzel egy időben más ismert tényezők okozhattak-e kárt az uniós gazdasági ágazatnak. A Bizottság gondoskodott arról, hogy az érintett országból érkező dömpingelt behozatalon kívüli egyéb tényezők által esetlegesen előidézett károkat ne a dömpingelt behozatalnak tulajdonítsa. E tényezők a következők voltak: a Covid19-világjárvány, a 2017–2018-as válság vége, az uniós gazdasági ágazat elavulása, a más országokból érkező behozatal, az uniós gazdasági ágazat exportteljesítménye és az uniós felhasználás.

5.1.   A dömpingelt behozatal hatásai

A dömpingelt behozatal hatásai

| (256) | A Kínából érkező behozatal volumene a figyelembe vett időszakban 12 %-kal, 42 256 tonnáról (2017) 47 429 tonnára (2020) nőtt. Ugyanebben az időszakban piaci részesedése 49 %-kal nőtt, és a vizsgálati időszakban elérte a 35,8 %-ot. Ez a növekvő behozatal a figyelembe vett időszak második felében (2019–2020) az uniós gazdasági ágazaténál jelentősen alacsonyabb árakon valósult meg. Ez erősen érintette az uniós gazdasági ágazatot a vizsgálati időszakban, amelynek értékesítése a 2018. évi 118 025 tonnáról 2019-ben 91 949 tonnára, 2020-ban pedig 70 970 tonnára esett vissza. Ez az egyetlen hosszú távú szerződésekkel rendelkező gyártó kivételével a mintában szereplő valamennyi uniós gyártó esetében a jövedelmezőség igen erőteljes visszaesését eredményezte: (a 2017. évi +[5–10] %-os) nyereség (2020-ra) súlyos (–[10–20] %-os) veszteségbe fordult, amelynek következtében a pénzügyi mutatók, többek között a készletek szintje, a beruházások megtérülése és a pénzforgalom is romlottak. |
| --- | --- |

(256)

A Kínából érkező behozatal volumene a figyelembe vett időszakban 12 %-kal, 42 256 tonnáról (2017) 47 429 tonnára (2020) nőtt. Ugyanebben az időszakban piaci részesedése 49 %-kal nőtt, és a vizsgálati időszakban elérte a 35,8 %-ot. Ez a növekvő behozatal a figyelembe vett időszak második felében (2019–2020) az uniós gazdasági ágazaténál jelentősen alacsonyabb árakon valósult meg. Ez erősen érintette az uniós gazdasági ágazatot a vizsgálati időszakban, amelynek értékesítése a 2018. évi 118 025 tonnáról 2019-ben 91 949 tonnára, 2020-ban pedig 70 970 tonnára esett vissza. Ez az egyetlen hosszú távú szerződésekkel rendelkező gyártó kivételével a mintában szereplő valamennyi uniós gyártó esetében a jövedelmezőség igen erőteljes visszaesését eredményezte: (a 2017. évi +[5–10] %-os) nyereség (2020-ra) súlyos (–[10–20] %-os) veszteségbe fordult, amelynek következtében a pénzügyi mutatók, többek között a készletek szintje, a beruházások megtérülése és a pénzforgalom is romlottak.

| (257) | Ezért megerősítést nyert, hogy a Kínából származó dömpingárú grafitelektródák megnövekedett behozatala – az időbeli összefüggésre tekintettel – az uniós gazdasági ágazat gazdasági és pénzügyi helyzetének romlásához vezetett. Az egyéb tényezőkkel az 5.2. pont foglalkozik. |
| --- | --- |

(257)

Ezért megerősítést nyert, hogy a Kínából származó dömpingárú grafitelektródák megnövekedett behozatala – az időbeli összefüggésre tekintettel – az uniós gazdasági ágazat gazdasági és pénzügyi helyzetének romlásához vezetett. Az egyéb tényezőkkel az 5.2. pont foglalkozik.

5.2.   Az egyéb tényezők hatásai

Az egyéb tényezők hatásai

5.2.1.   A Covid19-világjárvány

A Covid19-világjárvány

| (258) | A nyilvántartások szerint a Kínából származó, olcsón importált grafitelektródák behozatala 2019 óta tart. 2019-ben és 2020-ban a kínai behozatal átlagára a Kína figyelembevétele nélküli behozatal átlagárnak 57 %-át, illetve 51 %-át tette ki. 2019 óta (még a világjárvány előtt) egy olyan időszakban, amikor az uniós felhasználás csökkenő tendenciát mutatott, a kínai behozatal növekedni kezdett. Ez illeszkedett a 2018 óta folyamatosan bővülő kínai behozatalhoz, a piaci részesedés tekintetében is. A világjárvány miatti felhasználáscsökkenés ezért nem gyengítette a dömpingelt behozatal és az uniós gazdasági ágazatnak okozott kár közötti ok-okozati összefüggést. |
| --- | --- |

(258)

A nyilvántartások szerint a Kínából származó, olcsón importált grafitelektródák behozatala 2019 óta tart. 2019-ben és 2020-ban a kínai behozatal átlagára a Kína figyelembevétele nélküli behozatal átlagárnak 57 %-át, illetve 51 %-át tette ki. 2019 óta (még a világjárvány előtt) egy olyan időszakban, amikor az uniós felhasználás csökkenő tendenciát mutatott, a kínai behozatal növekedni kezdett. Ez illeszkedett a 2018 óta folyamatosan bővülő kínai behozatalhoz, a piaci részesedés tekintetében is. A világjárvány miatti felhasználáscsökkenés ezért nem gyengítette a dömpingelt behozatal és az uniós gazdasági ágazatnak okozott kár közötti ok-okozati összefüggést.

5.2.2.   A 2017–2019-es csúcsidőszak vége

A 2017–2019-es csúcsidőszak vége

| (259) | A 2017–2019-es időszak után mind a belföldi, mind az importárak csökkentek. A fent említett módon azonban a kínai árak gyorsabb ütemben csökkentek a Kína figyelembevétele nélküli harmadik országokból érkező behozatal átlagárához képest (2019-ben –50 %-kal, 2020-ban –57 %-kal, a –12 %-hoz, illetve –51 %-hoz képest). Ezért a világpiaci árcsökkenés nem járult hozzá az uniós gazdasági ágazat kárához. |
| --- | --- |

(259)

A 2017–2019-es időszak után mind a belföldi, mind az importárak csökkentek. A fent említett módon azonban a kínai árak gyorsabb ütemben csökkentek a Kína figyelembevétele nélküli harmadik országokból érkező behozatal átlagárához képest (2019-ben –50 %-kal, 2020-ban –57 %-kal, a –12 %-hoz, illetve –51 %-hoz képest). Ezért a világpiaci árcsökkenés nem járult hozzá az uniós gazdasági ágazat kárához.

5.2.3.   Az uniós gazdasági ágazat elavulása

Az uniós gazdasági ágazat elavulása

| (260) | Bár előfordulhat, hogy egyes uniós gyártók a berendezéseik tekintetében lemaradnak a többiektől, összességében dinamikus ágazatról van szó, amely a kapacitás növelése, a gyártóberendezések átalakítása és a legújabb technológia beszerzése érdekében növelte beruházásait. A figyelembe vett időszak alatt a beruházások 47 %-kal nőttek. |
| --- | --- |

(260)

Bár előfordulhat, hogy egyes uniós gyártók a berendezéseik tekintetében lemaradnak a többiektől, összességében dinamikus ágazatról van szó, amely a kapacitás növelése, a gyártóberendezések átalakítása és a legújabb technológia beszerzése érdekében növelte beruházásait. A figyelembe vett időszak alatt a beruházások 47 %-kal nőttek.

5.2.4.   Harmadik országokból érkező behozatal

Harmadik országokból érkező behozatal

| (261) | Az egyéb harmadik országokból érkező behozatal volumene a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

  11. táblázat


  Harmadik országokból érkező behozatal











  Ország | | 2017 | 2018 | 2019 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| India | Volumen (tonna) | 5 662 | 6 212 | 3 700 | 2 211 |
| | Index | 100 | 110 | 65 | 39 |
| | Piaci részesedés (%) | 3,2 | 3,4 | 2,4 | 1,7 |
| | Átlagár (EUR) | 2 339 | 13 709 | 10 018 | 4 072 |
| | Index | 100 | 586 | 428 | 174 |
| Mexikó | Volumen (tonna) | 2 865 | 1 379 | 12 | 896 |
| | Index | 100 | 48 | 0,4 | 31 |
| | Piaci részesedés (%) | 1,6 | 0,8 | 0 | 0,7 |
| | Átlagár (EUR) | 2 218 | 2 525 | 3 344 | 3 976 |
| | Index | 100 | 114 | 151 | 179 |
| Oroszország | Volumen (tonna) | 4 118 | 5 244 | 8 092 | 5 485 |
| | Index | 100 | 127 | 197 | 133 |
| | Piaci részesedés (%) | 2,3 | 2,9 | 5,3 | 4,1 |
| | Átlagár (EUR) | 2 382 | 9 055 | 6 879 | 3 578 |
| | Index | 100 | 380 | 289 | 150 |
| Egyesült Államok | Volumen (tonna) | 9 689 | 3 359 | 1 860 | 2 950 |
| | Index | 100 | 35 | 19 | 30 |
| | Piaci részesedés (%) | 5,5 | 1,9 | 1,2 | 2,2 |
| | Átlagár (EUR) | 2 398 | 7 997 | 11 376 | 5 025 |
| | Index | 100 | 333 | 474 | 210 |
| Egyéb harmadik országok | Volumen (tonna) | 5 629 | 3 671 | 2 162 | 2 514 |
| | Index | 100 | 65 | 38 | 45 |
| | Piaci részesedés (%) | 3,2 | 2,0 | 1,4 | 1,9 |
| | Átlagár (EUR) | 2 427 | 7 435 | 9 057 | 4 285 |
| | Index | 100 | 306 | 373 | 177 |
| Harmadik országok összesen, az érintett ország kivételével | Volumen (tonna) | 27 962 | 19 866 | 15 826 | 14 055 |
| | Index | 100 | 71 | 57 | 50 |
| | Piaci részesedés (%) | 15,9 | 11,0 | 10,3 | 10,6 |
| | Átlagár (EUR) | 2 371 | 9 579 | 8 436 | 4 111 |
| | Index | 100 | 404 | 356 | 173 |
| Forrás: Eurostat (Comext). |

(261)

Az egyéb harmadik országokból érkező behozatal volumene a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

11. táblázat

11. táblázat

Harmadik országokból érkező behozatal

Harmadik országokból érkező behozatal

Ország

2017

2018

2019

Vizsgálati időszak

India

Volumen (tonna)

5 662

6 212

3 700

2 211

Index

Index

100

100

110

110

65

65

39

39

Piaci részesedés (%)

3,2

3,4

2,4

1,7

Átlagár (EUR)

2 339

13 709

10 018

4 072

Index

Index

100

100

586

586

428

428

174

174

Mexikó

Volumen (tonna)

2 865

1 379

12

896

Index

Index

100

100

48

48

0,4

0,4

31

31

Piaci részesedés (%)

1,6

0,8

0

0,7

Átlagár (EUR)

2 218

2 525

3 344

3 976

Index

Index

100

100

114

114

151

151

179

179

Oroszország

Volumen (tonna)

4 118

5 244

8 092

5 485

Index

Index

100

100

127

127

197

197

133

133

Piaci részesedés (%)

2,3

2,9

5,3

4,1

Átlagár (EUR)

2 382

9 055

6 879

3 578

Index

Index

100

100

380

380

289

289

150

150

Egyesült Államok

Volumen (tonna)

9 689

3 359

1 860

2 950

Index

Index

100

100

35

35

19

19

30

30

Piaci részesedés (%)

5,5

1,9

1,2

2,2

Átlagár (EUR)

2 398

7 997

11 376

5 025

Index

Index

100

100

333

333

474

474

210

210

Egyéb harmadik országok

Volumen (tonna)

5 629

3 671

2 162

2 514

Index

Index

100

100

65

65

38

38

45

45

Piaci részesedés (%)

3,2

2,0

1,4

1,9

Átlagár (EUR)

2 427

7 435

9 057

4 285

Index

Index

100

100

306

306

373

373

177

177

Harmadik országok összesen, az érintett ország kivételével

Volumen (tonna)

27 962

19 866

15 826

14 055

Index

Index

100

100

71

71

57

57

50

50

Piaci részesedés (%)

15,9

11,0

10,3

10,6

Átlagár (EUR)

2 371

9 579

8 436

4 111

Index

Index

100

100

404

404

356

356

173

173

Forrás: Eurostat (Comext).

Forrás:

| (262) | Az érintett országtól eltérő harmadik országok piaci részesedése alacsony szinten (körülbelül 10–11 %) volt és stabil maradt a 2018–2020-as időszakban. Ez azt jelenti, hogy abszolút volumenben kifejezve az uniós felhasználás mérséklődésével arányosan csökkent. |
| --- | --- |

(262)

Az érintett országtól eltérő harmadik országok piaci részesedése alacsony szinten (körülbelül 10–11 %) volt és stabil maradt a 2018–2020-as időszakban. Ez azt jelenti, hogy abszolút volumenben kifejezve az uniós felhasználás mérséklődésével arányosan csökkent.

| (263) | Az érintett országtól eltérő harmadik országokból érkező behozatal árai átlagosan a figyelembe vett időszak alatt az uniós gazdasági ágazat áraival azonos szinten voltak. A vizsgálati időszak alatt az árak azonban 31 %-kal alacsonyabbak voltak az uniós gazdasági ágazat árainál, ami az uniós gazdasági ágazat áraihoz viszonyítva a figyelembe vett időszakban elért legalacsonyabb szintet jelentette. Ez éles ellentétben áll a kínai behozatal áraival, amelyek 2020-ban jelentősen csökkentek, és a vizsgálati időszakban 65 %-kal alacsonyabbak voltak az uniós gazdasági ágazat árainál. Az árak azonban az elektródák specifikációitól függően változnak, és bár az átlagárak összehasonlítása némi jelzést ad, az ilyen összehasonlítás nem helyettesítheti a termékkód alapján történő ár-összehasonlítást. |
| --- | --- |

(263)

Az érintett országtól eltérő harmadik országokból érkező behozatal árai átlagosan a figyelembe vett időszak alatt az uniós gazdasági ágazat áraival azonos szinten voltak. A vizsgálati időszak alatt az árak azonban 31 %-kal alacsonyabbak voltak az uniós gazdasági ágazat árainál, ami az uniós gazdasági ágazat áraihoz viszonyítva a figyelembe vett időszakban elért legalacsonyabb szintet jelentette. Ez éles ellentétben áll a kínai behozatal áraival, amelyek 2020-ban jelentősen csökkentek, és a vizsgálati időszakban 65 %-kal alacsonyabbak voltak az uniós gazdasági ágazat árainál. Az árak azonban az elektródák specifikációitól függően változnak, és bár az átlagárak összehasonlítása némi jelzést ad, az ilyen összehasonlítás nem helyettesítheti a termékkód alapján történő ár-összehasonlítást.

| (264) | A Bizottság ezért arra a következtetésre jutott, hogy a más országokból érkező behozatal nem járult hozzá az uniós gazdasági ágazat kárához, mivel az a kínai behozatalhoz képest jelentősen magasabb árakon valósult meg. |
| --- | --- |

(264)

A Bizottság ezért arra a következtetésre jutott, hogy a más országokból érkező behozatal nem járult hozzá az uniós gazdasági ágazat kárához, mivel az a kínai behozatalhoz képest jelentősen magasabb árakon valósult meg.

5.2.5.   Az uniós gazdasági ágazat exportteljesítménye

Az uniós gazdasági ágazat exportteljesítménye

| (265) | Az uniós gyártók exportvolumene a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

  12. táblázat


  Az uniós gyártók exportteljesítménye | 2017 | 2018 | 2019 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Exportvolumen (tonna) | 134 311 | 132 850 | 124 460 | 102 222 |
| Index | 100 | 99 | 93 | 76 |
| Átlagár (EUR/tonna) | 2 377 | 8 134 | 9 186 | 5 660 |
| Index | 100 | 342 | 386 | 238 |
| Forrás: A mintában szereplő uniós gyártók és az uniós gazdasági ágazat által kitöltött kérdőívek. |

(265)

Az uniós gyártók exportvolumene a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

12. táblázat

12. táblázat

Az uniós gyártók exportteljesítménye

Az uniós gyártók exportteljesítménye

2017

2018

2019

Vizsgálati időszak

Exportvolumen (tonna)

134 311

132 850

124 460

102 222

Index

Index

100

100

99

99

93

93

76

76

Átlagár (EUR/tonna)

2 377

8 134

9 186

5 660

Index

Index

100

100

342

342

386

386

238

238

Forrás: A mintában szereplő uniós gyártók és az uniós gazdasági ágazat által kitöltött kérdőívek.

Forrás:

| (266) | A figyelembe vett időszakban az uniós gazdasági ágazat exportja folyamatosan (az időszak egészét tekintve –24 %-kal) csökkent. Az uniós gazdasági ágazat a kínai export versenyére hívta fel a figyelmet, amely nemcsak a belső piacon, hanem a harmadik országok piacain is zajlik. |
| --- | --- |

(266)

A figyelembe vett időszakban az uniós gazdasági ágazat exportja folyamatosan (az időszak egészét tekintve –24 %-kal) csökkent. Az uniós gazdasági ágazat a kínai export versenyére hívta fel a figyelmet, amely nemcsak a belső piacon, hanem a harmadik országok piacain is zajlik.

| (267) | Az exportteljesítmény összességében hasonló tendenciát mutatott, mint az uniós gazdasági ágazat uniós piacon történő értékesítése, de az exportértékesítések relatív értelemben kisebb mértékben csökkentek, mint az uniós piacon történő értékesítés. A Bizottság ennek alapján ideiglenesen arra a következtetésre jutott, hogy az exportteljesítmény csökkenése nem járult hozzá a kárhoz. |
| --- | --- |

(267)

Az exportteljesítmény összességében hasonló tendenciát mutatott, mint az uniós gazdasági ágazat uniós piacon történő értékesítése, de az exportértékesítések relatív értelemben kisebb mértékben csökkentek, mint az uniós piacon történő értékesítés. A Bizottság ennek alapján ideiglenesen arra a következtetésre jutott, hogy az exportteljesítmény csökkenése nem járult hozzá a kárhoz.

5.2.6.   Felhasználás

Felhasználás

| (268) | Az 1. táblázatban bemutatott módon a figyelembe vett időszakban a grafitelektródák uniós felhasználása 25 %-kal csökkent. Ez a Covid19-világjárványhoz kapcsolódott, amelynek hatását a (258) preambulumbekezdés elemzi. Az uniós gazdasági ágazat uniós piaci értékesítése ugyanakkor 33 %-kal esett vissza. A Bizottság ennek alapján ideiglenesen arra a következtetésre jutott, hogy a felhasználás alakulása nem járult hozzá az uniós gazdasági ágazat kárához. |
| --- | --- |

(268)

Az 1. táblázatban bemutatott módon a figyelembe vett időszakban a grafitelektródák uniós felhasználása 25 %-kal csökkent. Ez a Covid19-világjárványhoz kapcsolódott, amelynek hatását a (258) preambulumbekezdés elemzi. Az uniós gazdasági ágazat uniós piaci értékesítése ugyanakkor 33 %-kal esett vissza. A Bizottság ennek alapján ideiglenesen arra a következtetésre jutott, hogy a felhasználás alakulása nem járult hozzá az uniós gazdasági ágazat kárához.

5.2.7.   Belső felhasználás

Belső felhasználás

| (269) | A mintában szereplő vállalatok által szolgáltatott információk alapján az EU-ban nem történt értékesítés a gyártókkal kapcsolatban álló vállalkozások részére, viszont történt értékesítés harmadik országokbeli kapcsolatban álló vállalatok számára. Ezek az értékesítések – a figyelembe vett évtől függően – a teljes volumen 5–11 %-át tették ki. Ezek alapján a Bizottság ideiglenesen arra a következtetésre jutott, hogy a belső felhasználás alakulásának az uniós gazdasági ágazatot ért kárra gyakorolt esetleges hatása – ha volt egyáltalán – nem számottevő. |
| --- | --- |

(269)

A mintában szereplő vállalatok által szolgáltatott információk alapján az EU-ban nem történt értékesítés a gyártókkal kapcsolatban álló vállalkozások részére, viszont történt értékesítés harmadik országokbeli kapcsolatban álló vállalatok számára. Ezek az értékesítések – a figyelembe vett évtől függően – a teljes volumen 5–11 %-át tették ki. Ezek alapján a Bizottság ideiglenesen arra a következtetésre jutott, hogy a belső felhasználás alakulásának az uniós gazdasági ágazatot ért kárra gyakorolt esetleges hatása – ha volt egyáltalán – nem számottevő.

5.3.   Az ok-okozati összefüggésre vonatkozó következtetés

Az ok-okozati összefüggésre vonatkozó következtetés

| (270) | A kínai importárak 2019 óta jelentősen elmaradtak az uniós gazdasági ágazat áraitól és költségeitől. A vizsgálat szerint az alákínálási különbözetek súlyozott átlaga 51,2 % volt. Ugyanebben az időszakban a kínai gyártók piaci részesedése nőtt. A figyelembe vett időszakban a Kínából érkező behozatal volumene 12 %-kal, piaci részesedése 49 %-kal nőtt, és a vizsgálati időszakban 35,8 %-ot ért el. Ez a növekvő piaci jelenlét hátrányosan érintette az uniós gazdasági ágazatot. Az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése a 2018. évi 65,2 %-os csúcsról 2020-ban 53,6 %-ra esett vissza. Ez az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzetének kedvezőtlen alakulásához vezetett. |
| --- | --- |

(270)

A kínai importárak 2019 óta jelentősen elmaradtak az uniós gazdasági ágazat áraitól és költségeitől. A vizsgálat szerint az alákínálási különbözetek súlyozott átlaga 51,2 % volt. Ugyanebben az időszakban a kínai gyártók piaci részesedése nőtt. A figyelembe vett időszakban a Kínából érkező behozatal volumene 12 %-kal, piaci részesedése 49 %-kal nőtt, és a vizsgálati időszakban 35,8 %-ot ért el. Ez a növekvő piaci jelenlét hátrányosan érintette az uniós gazdasági ágazatot. Az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése a 2018. évi 65,2 %-os csúcsról 2020-ban 53,6 %-ra esett vissza. Ez az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzetének kedvezőtlen alakulásához vezetett.

| (271) | A Bizottság megkülönböztette és elválasztotta az uniós gazdasági ágazat helyzetét befolyásoló összes ismert tényező hatásait a dömpingelt behozatal káros hatásaitól. |
| --- | --- |

(271)

A Bizottság megkülönböztette és elválasztotta az uniós gazdasági ágazat helyzetét befolyásoló összes ismert tényező hatásait a dömpingelt behozatal káros hatásaitól.

| (272) | A Covid19-világjárvány és a grafitelektródák uniós és globális felhasználásában bekövetkezett, a járványhoz kapcsolódó csökkenés negatívan befolyásolta ugyan az uniós gazdasági ágazat alakulását, azonban átmeneti tényezőnek tekintették. Az uniós gazdasági ágazat helyzete már a világjárvány előtt és a figyelembe vett időszak végén romlott. A helyzet egyúttal aszimmetrikus volt, mivel a gazdasági visszaesés ellenére a Kínából érkező behozatal nem mérséklődött. Épp ellenkezőleg: 2018–2020 között – a csökkenő felhasználás időszakában – folyamatosan nőtt. |
| --- | --- |

(272)

A Covid19-világjárvány és a grafitelektródák uniós és globális felhasználásában bekövetkezett, a járványhoz kapcsolódó csökkenés negatívan befolyásolta ugyan az uniós gazdasági ágazat alakulását, azonban átmeneti tényezőnek tekintették. Az uniós gazdasági ágazat helyzete már a világjárvány előtt és a figyelembe vett időszak végén romlott. A helyzet egyúttal aszimmetrikus volt, mivel a gazdasági visszaesés ellenére a Kínából érkező behozatal nem mérséklődött. Épp ellenkezőleg: 2018–2020 között – a csökkenő felhasználás időszakában – folyamatosan nőtt.

| (273) | A 2017–2018-as válság megszűnése, az uniós gazdasági ágazat elavulása és a más országokból érkező behozatal csupán legfeljebb igen korlátozott hatással lehetett az uniós gazdasági ágazat helyzetének kedvezőtlen alakulására. |
| --- | --- |

(273)

A 2017–2018-as válság megszűnése, az uniós gazdasági ágazat elavulása és a más országokból érkező behozatal csupán legfeljebb igen korlátozott hatással lehetett az uniós gazdasági ágazat helyzetének kedvezőtlen alakulására.

| (274) | A fentiek alapján a Bizottság ebben a szakaszban arra a következtetésre jutott, hogy az érintett országból érkező dömpingelt behozatal jelentős kárt okozott az uniós gazdasági ágazatnak, és az egyéb tényezők – akár külön-külön, akár együttesen vizsgálva – nem gyengítették a dömpingelt behozatal és a jelentős kár közötti ok-okozati összefüggést. |
| --- | --- |

(274)

A fentiek alapján a Bizottság ebben a szakaszban arra a következtetésre jutott, hogy az érintett országból érkező dömpingelt behozatal jelentős kárt okozott az uniós gazdasági ágazatnak, és az egyéb tényezők – akár külön-külön, akár együttesen vizsgálva – nem gyengítették a dömpingelt behozatal és a jelentős kár közötti ok-okozati összefüggést.

6.   UNIÓS ÉRDEK

UNIÓS ÉRDEK

| (275) | Tekintettel az alaprendelet 7. cikke (2) bekezdésére, az alaprendelet 21. cikkével összhangban a Bizottság megvizsgálta, hogy a kárt okozó dömping megállapítása ellenére egyértelműen kijelenthető-e, hogy a jelen ügyben az intézkedések elfogadása nem szolgálja az Unió érdekét. Az uniós érdek meghatározása az összes érintett érdek értékelésén alapult, beleértve az uniós gazdasági ágazat, az importőrök és kereskedők, a felhasználók, valamint a végső fogyasztók érdekeit is. |
| --- | --- |

(275)

Tekintettel az alaprendelet 7. cikke (2) bekezdésére, az alaprendelet 21. cikkével összhangban a Bizottság megvizsgálta, hogy a kárt okozó dömping megállapítása ellenére egyértelműen kijelenthető-e, hogy a jelen ügyben az intézkedések elfogadása nem szolgálja az Unió érdekét. Az uniós érdek meghatározása az összes érintett érdek értékelésén alapult, beleértve az uniós gazdasági ágazat, az importőrök és kereskedők, a felhasználók, valamint a végső fogyasztók érdekeit is.

6.1.   Az uniós gazdasági ágazat érdeke

Az uniós gazdasági ágazat érdeke

| (276) | Az uniós gazdasági ágazat öt csoportból áll, amelyek grafitelektródákat gyártanak az Unióban. Valamennyi csoport teljeskörűen együttműködött a vizsgálatban. |
| --- | --- |

(276)

Az uniós gazdasági ágazat öt csoportból áll, amelyek grafitelektródákat gyártanak az Unióban. Valamennyi csoport teljeskörűen együttműködött a vizsgálatban.

| (277) | Az intézkedések bevezetése lehetővé tenné az uniós gazdasági ágazat számára, hogy visszanyerje elveszített piaci részesedését, növelje kapacitáskihasználását, fenntartható szintre emelje az árakat és a jövedelmezőséget olyan szintre emelje, amely elvárható rendes versenyfeltételek mellett. |
| --- | --- |

(277)

Az intézkedések bevezetése lehetővé tenné az uniós gazdasági ágazat számára, hogy visszanyerje elveszített piaci részesedését, növelje kapacitáskihasználását, fenntartható szintre emelje az árakat és a jövedelmezőséget olyan szintre emelje, amely elvárható rendes versenyfeltételek mellett.

| (278) | Az ágazat egy részét ideiglenesen hosszú távú szerződések védik a Kínából származó dömpingelt behozataltól; ezeknek a szerződéseknek a többsége várhatóan legkésőbb 2022 végén lejár. A grafitelektródák árának 2019 óta világszerte tartó meredek esése miatt – legalábbis a jelenlegi körülmények között – nem valószínű a hosszabbítás. |
| --- | --- |

(278)

Az ágazat egy részét ideiglenesen hosszú távú szerződések védik a Kínából származó dömpingelt behozataltól; ezeknek a szerződéseknek a többsége várhatóan legkésőbb 2022 végén lejár. A grafitelektródák árának 2019 óta világszerte tartó meredek esése miatt – legalábbis a jelenlegi körülmények között – nem valószínű a hosszabbítás.

| (279) | Az intézkedések bevezetésének mellőzése valószínűleg a jövedelmezőség további romlásához vezetne, amely egyébként a mintában szereplő valamennyi uniós gyártó esetében már negatív volt, egyetlen gyártó kivételével, amely – miután a 2017–2018-as időszakban hosszú távú szerződéseket kötött az ügyfeleivel – ideiglenesen védelmet élvez a dömpingelt behozatal hatásától. Az intézkedések bevezetésének mellőzése a termelőegységek lezárásához és elbocsátásokhoz vezethet, ezáltal veszélyezteti az uniós gazdasági ágazat életképességét. |
| --- | --- |

(279)

Az intézkedések bevezetésének mellőzése valószínűleg a jövedelmezőség további romlásához vezetne, amely egyébként a mintában szereplő valamennyi uniós gyártó esetében már negatív volt, egyetlen gyártó kivételével, amely – miután a 2017–2018-as időszakban hosszú távú szerződéseket kötött az ügyfeleivel – ideiglenesen védelmet élvez a dömpingelt behozatal hatásától. Az intézkedések bevezetésének mellőzése a termelőegységek lezárásához és elbocsátásokhoz vezethet, ezáltal veszélyezteti az uniós gazdasági ágazat életképességét.

| (280) | Ebből kifolyólag a Bizottság ideiglenesen arra a következtetésre jutott, hogy az ideiglenes intézkedések bevezetése az uniós gazdasági ágazat érdekét szolgálja. |
| --- | --- |

(280)

Ebből kifolyólag a Bizottság ideiglenesen arra a következtetésre jutott, hogy az ideiglenes intézkedések bevezetése az uniós gazdasági ágazat érdekét szolgálja.

6.2.   A független importőrök és kereskedők érdeke

A független importőrök és kereskedők érdeke

| (281) | Tíz független importőr nyújtott be mintavételi űrlapot – ez volumen tekintetében a kínai behozatal 63 %-át teszi ki. A mintában szereplő importőrök nyereségének súlyozott átlaga a vizsgálati időszak alatt 4 % körül volt. |
| --- | --- |

(281)

Tíz független importőr nyújtott be mintavételi űrlapot – ez volumen tekintetében a kínai behozatal 63 %-át teszi ki. A mintában szereplő importőrök nyereségének súlyozott átlaga a vizsgálati időszak alatt 4 % körül volt.

| (282) | Ezek az importőrök ellenezték az intézkedések bevezetését. Azt állították, hogy az uniós gyártók nem képesek fedezni a meglévő uniós keresletet és termékválasztékot, különösen a kis (legfeljebb 400–450 mm) átmérőjű elektródák esetében. Jelezték továbbá, hogy az egyéb beszerzési forrásokra való átállás lehetősége elhanyagolható. A grafitelektródák harmadik országbeli gyártói általában saját értékesítési részlegekkel rendelkeznek, és közvetlen kapcsolatban állnak az uniós vevőkkel. |
| --- | --- |

(282)

Ezek az importőrök ellenezték az intézkedések bevezetését. Azt állították, hogy az uniós gyártók nem képesek fedezni a meglévő uniós keresletet és termékválasztékot, különösen a kis (legfeljebb 400–450 mm) átmérőjű elektródák esetében. Jelezték továbbá, hogy az egyéb beszerzési forrásokra való átállás lehetősége elhanyagolható. A grafitelektródák harmadik országbeli gyártói általában saját értékesítési részlegekkel rendelkeznek, és közvetlen kapcsolatban állnak az uniós vevőkkel.

| (283) | A Bizottság megállapította, hogy az uniós importőrök számára kulcsfontosságú a grafitelektródák minőség-ellenőrzése és a nyújtott műszaki szolgáltatás. Ennek alapján valószínű, hogy a többletköltségek egy része áthárítható grafitelektródák végső felhasználóira. A Bizottság ezért úgy ítélte meg, hogy a dömpingellenes intézkedések bevezetése – bár korlátozott mértékben – hatással lehet az uniós importőrök eredményeire. |
| --- | --- |

(283)

A Bizottság megállapította, hogy az uniós importőrök számára kulcsfontosságú a grafitelektródák minőség-ellenőrzése és a nyújtott műszaki szolgáltatás. Ennek alapján valószínű, hogy a többletköltségek egy része áthárítható grafitelektródák végső felhasználóira. A Bizottság ezért úgy ítélte meg, hogy a dömpingellenes intézkedések bevezetése – bár korlátozott mértékben – hatással lehet az uniós importőrök eredményeire.

| (284) | Ezért az intézkedések független importőrökre gyakorolt esetleges negatív hatása összességében várhatóan korlátozott lesz, és nem haladja meg azokat a pozitív hatásokat, amelyeket az intézkedések az uniós gyártókra gyakorolnak. |
| --- | --- |

(284)

Ezért az intézkedések független importőrökre gyakorolt esetleges negatív hatása összességében várhatóan korlátozott lesz, és nem haladja meg azokat a pozitív hatásokat, amelyeket az intézkedések az uniós gyártókra gyakorolnak.

6.3.   A felhasználók érdeke

A felhasználók érdeke

| (285) | Tizenöt felhasználó kérte nyilvántartásba vételét érdekelt félként, közülük nyolctól érkezett kitöltött kérdőív. E felhasználók elsősorban az uniós acélágazatot képviselik. A feldolgozóipari ágazatok (és különösen az acélágazat) forgalom és foglalkoztatás tekintetében nagyobbak, mint a grafitelektródák ágazata. Az Eurofer adatai szerint 2019-ben az acélágazat közvetlenül 330 000, közvetetten pedig 1 620 000 főt foglalkoztatott. |
| --- | --- |

(285)

Tizenöt felhasználó kérte nyilvántartásba vételét érdekelt félként, közülük nyolctól érkezett kitöltött kérdőív. E felhasználók elsősorban az uniós acélágazatot képviselik. A feldolgozóipari ágazatok (és különösen az acélágazat) forgalom és foglalkoztatás tekintetében nagyobbak, mint a grafitelektródák ágazata. Az Eurofer adatai szerint 2019-ben az acélágazat közvetlenül 330 000, közvetetten pedig 1 620 000 főt foglalkoztatott.

| (286) | A felhasználók aggodalmuknak adtak hangot azzal kapcsolatban, hogy az intézkedések esetleges bevezetése negatív hatással lehet a versenyképességükre. A grafitelektródák költsége a becslések szerint az acélgyártás költségének 1–5 %-át teszi ki. Ez azt jelenti, hogy az intézkedések nem lesznek jelentős hatással az acélgyártók termelési költségére. |
| --- | --- |

(286)

A felhasználók aggodalmuknak adtak hangot azzal kapcsolatban, hogy az intézkedések esetleges bevezetése negatív hatással lehet a versenyképességükre. A grafitelektródák költsége a becslések szerint az acélgyártás költségének 1–5 %-át teszi ki. Ez azt jelenti, hogy az intézkedések nem lesznek jelentős hatással az acélgyártók termelési költségére.

| (287) | A panaszosok és a sajtó továbbá arról számoltak be, hogy az acélárak emelkednek, mivel a kereslet meghaladja a kínálatot. Ez lehetővé teheti az acélipar számára, hogy bármely többletköltséget vagy annak egy részét áthárítsa a továbbfelhasználókra. |
| --- | --- |

(287)

A panaszosok és a sajtó továbbá arról számoltak be, hogy az acélárak emelkednek, mivel a kereslet meghaladja a kínálatot. Ez lehetővé teheti az acélipar számára, hogy bármely többletköltséget vagy annak egy részét áthárítsa a továbbfelhasználókra.

| (288) | Az uniós acélágazat azzal érvelt továbbá, hogy az uniós gyártók a vizsgálati időszak alatt nem tudták kielégíteni a keresletet. Az ellátás biztonságát illetően azonban úgy tűnik, hogy az uniós gazdasági ágazat elegendő szabad kapacitással rendelkezik. A figyelembe vett időszak alatt az uniós termelési kapacitás 255 500 tonnáról 294 900 tonnára nőtt (+15 %). A kapacitáskihasználás a vizsgálati időszakban csupán 55,6 % volt. Más országok – például India, Mexikó, Oroszország és az Amerikai Egyesült Államok – alternatív beszerzési források lehetnek, azonban jelenleg nincs megfelelő jelenlétük az uniós piacon. 2020-ban e négy ország együttesen az uniós kínálat 11 %-át képviselte. |
| --- | --- |

(288)

Az uniós acélágazat azzal érvelt továbbá, hogy az uniós gyártók a vizsgálati időszak alatt nem tudták kielégíteni a keresletet. Az ellátás biztonságát illetően azonban úgy tűnik, hogy az uniós gazdasági ágazat elegendő szabad kapacitással rendelkezik. A figyelembe vett időszak alatt az uniós termelési kapacitás 255 500 tonnáról 294 900 tonnára nőtt (+15 %). A kapacitáskihasználás a vizsgálati időszakban csupán 55,6 % volt. Más országok – például India, Mexikó, Oroszország és az Amerikai Egyesült Államok – alternatív beszerzési források lehetnek, azonban jelenleg nincs megfelelő jelenlétük az uniós piacon. 2020-ban e négy ország együttesen az uniós kínálat 11 %-át képviselte.

| (289) | A Bizottság ezért ideiglenesen arra a következtetésre jutott, hogy az intézkedések felhasználókra gyakorolt negatív hatása várhatóan korlátozott lesz, és nem haladja meg az intézkedések uniós gyártókra gyakorolt pozitív hatását. |
| --- | --- |

(289)

A Bizottság ezért ideiglenesen arra a következtetésre jutott, hogy az intézkedések felhasználókra gyakorolt negatív hatása várhatóan korlátozott lesz, és nem haladja meg az intézkedések uniós gyártókra gyakorolt pozitív hatását.

6.4.   Egyéb tényezők

Egyéb tényezők

| (290) | Emellett a grafitelektródák hozzájárulnak az Unió környezetvédelmi céljához, és különösen az éghajlatváltozás elleni küzdelemhez. A grafitelektródák az acélt újrafeldolgozó elektromos ívkemencék nélkülözhetetlen alkotóelemei. Az elektromos ívkemencék alacsonyabb szén-dioxid-kibocsátással állítanak elő acélt a hagyományos nagyolvasztós acélgyártáshoz képest. |
| --- | --- |

(290)

Emellett a grafitelektródák hozzájárulnak az Unió környezetvédelmi céljához, és különösen az éghajlatváltozás elleni küzdelemhez. A grafitelektródák az acélt újrafeldolgozó elektromos ívkemencék nélkülözhetetlen alkotóelemei. Az elektromos ívkemencék alacsonyabb szén-dioxid-kibocsátással állítanak elő acélt a hagyományos nagyolvasztós acélgyártáshoz képest.

| (291) | Néhány érdekelt fél azt állította, hogy az intézkedések bevezetése negatív hatást gyakorolna a versenyre egy állítólag igen koncentrált ágazatban. A Bizottság azonban megjegyezte, hogy a piacot öt uniós csoport látja el. A Bizottság azt is megjegyzi, hogy a Sangraf Italy új uniós gyártó (jóllehet megjegyzi, hogy a létesítmények nem újak, hanem korábban az SGL csoport üzemeltette azokat). A Bizottság ezért arra a következtetésre jutott, hogy ebben a szakaszban nem várható, hogy az intézkedések negatív hatást gyakorolnak az Unión belüli versenyre. |
| --- | --- |

(291)

Néhány érdekelt fél azt állította, hogy az intézkedések bevezetése negatív hatást gyakorolna a versenyre egy állítólag igen koncentrált ágazatban. A Bizottság azonban megjegyezte, hogy a piacot öt uniós csoport látja el. A Bizottság azt is megjegyzi, hogy a Sangraf Italy új uniós gyártó (jóllehet megjegyzi, hogy a létesítmények nem újak, hanem korábban az SGL csoport üzemeltette azokat). A Bizottság ezért arra a következtetésre jutott, hogy ebben a szakaszban nem várható, hogy az intézkedések negatív hatást gyakorolnak az Unión belüli versenyre.

6.5.   Az uniós érdekre vonatkozó következtetés

Az uniós érdekre vonatkozó következtetés

| (292) | A fentiek alapján a vizsgálat e szakaszában a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy nem állnak fenn olyan kényszerítő okok, amelyek alapján a Kínából származó grafitelektróda-rendszerek behozatalára vonatkozó intézkedések bevezetése nem szolgálja az Unió érdekét. |
| --- | --- |

(292)

A fentiek alapján a vizsgálat e szakaszában a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy nem állnak fenn olyan kényszerítő okok, amelyek alapján a Kínából származó grafitelektróda-rendszerek behozatalára vonatkozó intézkedések bevezetése nem szolgálja az Unió érdekét.

7.   AZ INTÉZKEDÉSEK SZINTJE

AZ INTÉZKEDÉSEK SZINTJE

| (293) | Az intézkedések szintjének meghatározásához a Bizottság megvizsgálta, hogy a dömpingkülönbözetnél alacsonyabb vám elegendő-e az uniós gazdasági ágazatnak a dömpingelt behozatal által okozott kár elhárításához. |
| --- | --- |

(293)

Az intézkedések szintjének meghatározásához a Bizottság megvizsgálta, hogy a dömpingkülönbözetnél alacsonyabb vám elegendő-e az uniós gazdasági ágazatnak a dömpingelt behozatal által okozott kár elhárításához.

| (294) | A jelen ügyben a panaszosok azt állították, hogy az alaprendelet 7. cikkének (2a) bekezdése értelmében vett nyersanyagpiaci torzulások állnak fenn. Az intézkedések megfelelő szintjére vonatkozó értékelés elvégzéséhez a Bizottság először az uniós gazdasági ágazatot érő kár megszüntetéséhez szükséges vám összegét állapította meg. Ezután megvizsgálta, hogy ez a vámösszeg elegendő-e a kár megszüntetésére, az alaprendelet 7. cikkének (2a) bekezdésének értelmében vett nyersanyagpiaci torzulások állítólagos jelenlétét figyelembe véve. |
| --- | --- |

(294)

A jelen ügyben a panaszosok azt állították, hogy az alaprendelet 7. cikkének (2a) bekezdése értelmében vett nyersanyagpiaci torzulások állnak fenn. Az intézkedések megfelelő szintjére vonatkozó értékelés elvégzéséhez a Bizottság először az uniós gazdasági ágazatot érő kár megszüntetéséhez szükséges vám összegét állapította meg. Ezután megvizsgálta, hogy ez a vámösszeg elegendő-e a kár megszüntetésére, az alaprendelet 7. cikkének (2a) bekezdésének értelmében vett nyersanyagpiaci torzulások állítólagos jelenlétét figyelembe véve.

7.1.   Alulértékesítési különbözet

Alulértékesítési különbözet

| (295) | A Bizottság először megállapította az alaprendelet 7. cikkének (2a) bekezdése szerinti torzulások hiányában az uniós gazdasági ágazatot ért kár megszüntetéséhez szükséges vám összegét. A jelen ügyben a kár akkor szűnne meg, ha az uniós gazdasági ágazat fedezni tudná előállítási költségeit, beleértve azokat a költségeket is, amelyek az alaprendelet Ia. mellékletében felsorolt ILO-egyezmények jegyzőkönyveiből, valamint olyan többoldalú környezetvédelmi megállapodásokból és azok jegyzőkönyveiből fakadnak, amelyeknek az Unió részes fele, továbbá észszerű nyereségre (a továbbiakban: nyereségcél) is szert tudna tenni. |
| --- | --- |

(295)

A Bizottság először megállapította az alaprendelet 7. cikkének (2a) bekezdése szerinti torzulások hiányában az uniós gazdasági ágazatot ért kár megszüntetéséhez szükséges vám összegét. A jelen ügyben a kár akkor szűnne meg, ha az uniós gazdasági ágazat fedezni tudná előállítási költségeit, beleértve azokat a költségeket is, amelyek az alaprendelet Ia. mellékletében felsorolt ILO-egyezmények jegyzőkönyveiből, valamint olyan többoldalú környezetvédelmi megállapodásokból és azok jegyzőkönyveiből fakadnak, amelyeknek az Unió részes fele, továbbá észszerű nyereségre (a továbbiakban: nyereségcél) is szert tudna tenni.

Ia. mellékletében felsorolt ILO-egyezmények jegyzőkönyveiből, valamint olyan többoldalú környezetvédelmi megállapodásokból és azok jegyzőkönyveiből fakadnak, amelyeknek az Unió részes fele

| (296) | Az alaprendelet 7. cikkének (2c) bekezdésével összhangban a Bizottság a nyereségcél megállapítása során figyelembe vette:






  — | az érintett országból érkező behozatal megnövekedése előtti jövedelmezőséget, |
| --- | --- | --- |

(296)

Az alaprendelet 7. cikkének (2c) bekezdésével összhangban a Bizottság a nyereségcél megállapítása során figyelembe vette:

—

az érintett országból érkező behozatal megnövekedése előtti jövedelmezőséget,

| — | az összes költség, a beruházások, a kutatás és fejlesztés (a továbbiakban: K+F), valamint az innováció teljes költségének fedezéséhez szükséges jövedelmezőséget, továbbá |
| --- | --- |

—

az összes költség, a beruházások, a kutatás és fejlesztés (a továbbiakban: K+F), valamint az innováció teljes költségének fedezéséhez szükséges jövedelmezőséget, továbbá

| — | a rendes versenyfeltételek mellett várható jövedelmezőségi szintet. |
| --- | --- |

—

a rendes versenyfeltételek mellett várható jövedelmezőségi szintet.

| (297) | E haszonkulcs nem lehet alacsonyabb, mint 6 %. |
| --- | --- |

(297)

E haszonkulcs nem lehet alacsonyabb, mint 6 %.

| (298) | A panaszosok a panaszban 8 %-os nyereségcélt alkalmaztak, de úgy vélték, hogy ez konzervatív becslés, és a kárt okozó behozatal hiányában magasabb haszonkulcsra kell számítani. |
| --- | --- |

(298)

A panaszosok a panaszban 8 %-os nyereségcélt alkalmaztak, de úgy vélték, hogy ez konzervatív becslés, és a kárt okozó behozatal hiányában magasabb haszonkulcsra kell számítani.

| (299) | Az Indiából származó grafitelektróda-rendszerek behozatalával kapcsolatos korábbi vizsgálat során a Bizottság megállapította, hogy a nyereségkulcsot – amely joggal tekinthető úgy, mint ami tükrözi az uniós gazdasági ágazat pénzügyi helyzetét, a kárt okozó dömping hiányában, 8 %-ban kell megállapítani, a sérelmi haszonkulcs kiszámítása szempontjából. Ez volt a mintában szereplő uniós gyártók által 2017-ben elért nyereség is. |
| --- | --- |

(299)

Az Indiából származó grafitelektróda-rendszerek behozatalával kapcsolatos korábbi vizsgálat során a Bizottság megállapította, hogy a nyereségkulcsot – amely joggal tekinthető úgy, mint ami tükrözi az uniós gazdasági ágazat pénzügyi helyzetét, a kárt okozó dömping hiányában, 8 %-ban kell megállapítani, a sérelmi haszonkulcs kiszámítása szempontjából. Ez volt a mintában szereplő uniós gyártók által 2017-ben elért nyereség is.

| (300) | A fenti megfontolásokra tekintettel a Bizottság a haszonkulcsot 8 %-ban állapította meg a 7. cikk (2c) bekezdésének rendelkezéseivel összhangban. |
| --- | --- |

(300)

A fenti megfontolásokra tekintettel a Bizottság a haszonkulcsot 8 %-ban állapította meg a 7. cikk (2c) bekezdésének rendelkezéseivel összhangban.

| (301) | Az alaprendelet 7. cikkének (2d) bekezdésével összhangban a Bizottság végső lépésként megvizsgálta azon többoldalú környezetvédelmi megállapodásokból és azok jegyzőkönyveiből származó jövőbeni költségeket, amelyeknek az Unió részes fele, valamint az ILO-egyezményeknek az alaprendelet Ia. mellékletében felsorolt azon jegyzőkönyveiből származó jövőbeni költségeket, amelyek az intézkedésnek a 11. cikk (2) bekezdése szerinti alkalmazási időszakában az uniós gazdasági ágazatra hárulnak. A Bizottság tonnánként mintegy 0–42 EUR értékű többletköltséget állapított meg, amelyet a mintában szereplő uniós gyártók esetében hozzáadott a kárt nem okozó árhoz. A Bizottság egy, az érdekelt felek számára betekintésre összeállított aktához fűzött, ezen aktában hozzáférhető feljegyzésben ismerteti, hogyan állapította meg ezt a többletköltséget. |
| --- | --- |

(301)

Az alaprendelet 7. cikkének (2d) bekezdésével összhangban a Bizottság végső lépésként megvizsgálta azon többoldalú környezetvédelmi megállapodásokból és azok jegyzőkönyveiből származó jövőbeni költségeket, amelyeknek az Unió részes fele, valamint az ILO-egyezményeknek az alaprendelet Ia. mellékletében felsorolt azon jegyzőkönyveiből származó jövőbeni költségeket, amelyek az intézkedésnek a 11. cikk (2) bekezdése szerinti alkalmazási időszakában az uniós gazdasági ágazatra hárulnak. A Bizottság tonnánként mintegy 0–42 EUR értékű többletköltséget állapított meg, amelyet a mintában szereplő uniós gyártók esetében hozzáadott a kárt nem okozó árhoz. A Bizottság egy, az érdekelt felek számára betekintésre összeállított aktához fűzött, ezen aktában hozzáférhető feljegyzésben ismerteti, hogyan állapította meg ezt a többletköltséget.

| (302) | A kérdéses költségek magukban foglalták az EU kibocsátáskereskedelmi rendszerének (a továbbiakban: EU ETS) való megfelelés biztosításával kapcsolatos jövőbeli többletköltségeket. Az EU ETS azon uniós szakpolitika sarokköve, amely a többoldalú környezetvédelmi megállapodásoknak való megfelelést szolgálja. A Bizottság a többletköltségeket az intézkedések alkalmazási időszakában (2021–2025) beszerzendő, becsült kiegészítő kibocsátási egységek (EUA-k) alapján határozta meg. A többletköltségek figyelembe vették a 2021 és 2025 közötti időszakban a villamosenergia-árak EU ETS-hez köthető emelkedéséből fakadó közvetett szén-dioxid-kibocsátási költségeket és a kiegészítő kibocsátási egységek (EUA-k) előrejelzett árait is. |
| --- | --- |

(302)

A kérdéses költségek magukban foglalták az EU kibocsátáskereskedelmi rendszerének (a továbbiakban: EU ETS) való megfelelés biztosításával kapcsolatos jövőbeli többletköltségeket. Az EU ETS azon uniós szakpolitika sarokköve, amely a többoldalú környezetvédelmi megállapodásoknak való megfelelést szolgálja. A Bizottság a többletköltségeket az intézkedések alkalmazási időszakában (2021–2025) beszerzendő, becsült kiegészítő kibocsátási egységek (EUA-k) alapján határozta meg. A többletköltségek figyelembe vették a 2021 és 2025 közötti időszakban a villamosenergia-árak EU ETS-hez köthető emelkedéséből fakadó közvetett szén-dioxid-kibocsátási költségeket és a kiegészítő kibocsátási egységek (EUA-k) előrejelzett árait is.

| (303) | E kiegészítő kibocsátási egységek árelőrejelzéseinek forrása a Bloomberg New Energy Finance 2021. július 30-i kivonata. Az uniós kibocsátási egységek átlagos becsült ára erre az időszakra a kibocsátott CO2 után tonnánként 55 EUR. |
| --- | --- |

(303)

E kiegészítő kibocsátási egységek árelőrejelzéseinek forrása a Bloomberg New Energy Finance 2021. július 30-i kivonata. Az uniós kibocsátási egységek átlagos becsült ára erre az időszakra a kibocsátott CO2 után tonnánként 55 EUR.

2

| (304) | Ennek alapján a Bizottság kiszámította a hasonló terméknek az uniós gazdasági ágazat számára kárt nem okozó árát. |
| --- | --- |

(304)

Ennek alapján a Bizottság kiszámította a hasonló terméknek az uniós gazdasági ágazat számára kárt nem okozó árát.

| (305) | A Bizottság ezt követően az együttműködő exportáló gyártók – az áralákínálás kiszámításához meghatározott – súlyozott átlagos importárának, valamint a mintában szereplő uniós gyártók által az uniós piacon a vizsgálati időszakban értékesített hasonló termék kárt nem okozó, súlyozott átlagárának összehasonlítása alapján meghatározta a kár megszüntetéséhez szükséges szintet. A Bizottság az ebből az összehasonlításból kiadódó különbséget kifejezte a behozatalok CIF-alapon számított súlyozott átlagos értékének százalékaként. |
| --- | --- |

(305)

A Bizottság ezt követően az együttműködő exportáló gyártók – az áralákínálás kiszámításához meghatározott – súlyozott átlagos importárának, valamint a mintában szereplő uniós gyártók által az uniós piacon a vizsgálati időszakban értékesített hasonló termék kárt nem okozó, súlyozott átlagárának összehasonlítása alapján meghatározta a kár megszüntetéséhez szükséges szintet. A Bizottság az ebből az összehasonlításból kiadódó különbséget kifejezte a behozatalok CIF-alapon számított súlyozott átlagos értékének százalékaként.

| (306) | Ami az alulértékesítési maradványkülönbözetet illeti, tekintettel arra a tényre, hogy a kínai exportáló gyártók a (179) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint alacsony szintű együttműködést tanúsítottak, a Bizottság helyénvalónak ítélte, hogy a maradványkülönbözetet a rendelkezésre álló tények alapján határozza meg. Ez a különbözet a legmagasabb alulértékesítési különbözetet alkalmazó exportáló gyártó által reprezentatív mennyiségben értékesített terméktípusra vonatkozóan megállapított legmagasabb alulértékesítési különbözettel azonos szinten került meghatározásra. Az így számított maradék alulértékesítési különbözetet a Bizottság 153,6 %-os szinten határozta meg. |
| --- | --- |

(306)

Ami az alulértékesítési maradványkülönbözetet illeti, tekintettel arra a tényre, hogy a kínai exportáló gyártók a (179) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint alacsony szintű együttműködést tanúsítottak, a Bizottság helyénvalónak ítélte, hogy a maradványkülönbözetet a rendelkezésre álló tények alapján határozza meg. Ez a különbözet a legmagasabb alulértékesítési különbözetet alkalmazó exportáló gyártó által reprezentatív mennyiségben értékesített terméktípusra vonatkozóan megállapított legmagasabb alulértékesítési különbözettel azonos szinten került meghatározásra. Az így számított maradék alulértékesítési különbözetet a Bizottság 153,6 %-os szinten határozta meg.

| (307) | A számítások eredményét az alábbi táblázat mutatja be.







  Vállalat | Dömpingkülönbözet | Alulértékesítési különbözet |
| --- | --- | --- | --- |
| A négy gyártóból álló Fangda csoport: Fangda Carbon New Material Co., Ltd.; Fushun Carbon Co., Ltd.; Chengdu Rongguang Carbon Co., Ltd.; Hefei Carbon Co., Ltd. | 24,5  % | 139,7  % |
| Liaoning Dantan Technology Group Co., Ltd. | 17,5  % | 99,5  % |
| Nantong Yangzi Carbon Co., Ltd. | 24,5  % | 150,5  % |
| Egyéb együttműködő vállalatok | 21,6  % | 123,6  % |
| Minden más vállalat | 66,5  % | 159,3  % |

(307)

A számítások eredményét az alábbi táblázat mutatja be.

Vállalat

Dömpingkülönbözet

Alulértékesítési különbözet

A négy gyártóból álló Fangda csoport: Fangda Carbon New Material Co., Ltd.; Fushun Carbon Co., Ltd.; Chengdu Rongguang Carbon Co., Ltd.; Hefei Carbon Co., Ltd.

24,5  %

139,7  %

Liaoning Dantan Technology Group Co., Ltd.

17,5  %

99,5  %

Nantong Yangzi Carbon Co., Ltd.

24,5  %

150,5  %

Egyéb együttműködő vállalatok

21,6  %

123,6  %

Minden más vállalat

66,5  %

159,3  %

7.2.   Nyersanyagpiaci torzulások

Nyersanyagpiaci torzulások

| (308) | Az eljárás megindításáról szóló értesítésben kifejtettek szerint a panaszos elegendő bizonyítékot szolgáltatott a Bizottságnak arra vonatkozóan, hogy az érintett országban a vizsgált termék esetében nyersanyagpiaci torzulások állnak fenn. Az alaprendelet 7. cikke (2a) bekezdésének megfelelően ezért a jelen vizsgálat értékelte az állítólagos torzulásokat annak megállapítása érdekében, hogy adott esetben a kár megszüntetéséhez elegendő lenne-e a dömpingkülönbözetnél alacsonyabb vám kivetése. |
| --- | --- |

(308)

Az eljárás megindításáról szóló értesítésben kifejtettek szerint a panaszos elegendő bizonyítékot szolgáltatott a Bizottságnak arra vonatkozóan, hogy az érintett országban a vizsgált termék esetében nyersanyagpiaci torzulások állnak fenn. Az alaprendelet 7. cikke (2a) bekezdésének megfelelően ezért a jelen vizsgálat értékelte az állítólagos torzulásokat annak megállapítása érdekében, hogy adott esetben a kár megszüntetéséhez elegendő lenne-e a dömpingkülönbözetnél alacsonyabb vám kivetése.

| (309) | Azonban mivel a kár megszüntetéséhez elegendő különbözetek magasabbak, mint a megállapított dömpingkülönbözetek, a Bizottság megítélése szerint ebben a szakaszban nem volt szükséges e szemponttal foglalkozni. |
| --- | --- |

(309)

Azonban mivel a kár megszüntetéséhez elegendő különbözetek magasabbak, mint a megállapított dömpingkülönbözetek, a Bizottság megítélése szerint ebben a szakaszban nem volt szükséges e szemponttal foglalkozni.

8.   IDEIGLENES DÖMPINGELLENES INTÉZKEDÉSEK

IDEIGLENES DÖMPINGELLENES INTÉZKEDÉSEK

| (310) | A Bizottságnak a dömpinggel, a kárral, az ok-okozati összefüggéssel és az uniós érdekkel kapcsolatos következtetései alapján helyénvaló ideiglenes intézkedéseket bevezetni annak megakadályozása érdekében, hogy a dömpingelt behozatal további kárt okozzon az uniós gazdasági ágazatnak. |
| --- | --- |

(310)

A Bizottságnak a dömpinggel, a kárral, az ok-okozati összefüggéssel és az uniós érdekkel kapcsolatos következtetései alapján helyénvaló ideiglenes intézkedéseket bevezetni annak megakadályozása érdekében, hogy a dömpingelt behozatal további kárt okozzon az uniós gazdasági ágazatnak.

| (311) | A Kínai Népköztársaságból származó grafitelektródák behozatalára ideiglenes dömpingellenes intézkedéseket kell bevezetni az alaprendelet 7. cikkének (2) bekezdésében szereplő alacsonyabb vám szabályának megfelelően. |
| --- | --- |

(311)

A Kínai Népköztársaságból származó grafitelektródák behozatalára ideiglenes dömpingellenes intézkedéseket kell bevezetni az alaprendelet 7. cikkének (2) bekezdésében szereplő alacsonyabb vám szabályának megfelelően.

| (312) | A Bizottság összehasonlította az alulértékesítési különbözeteket és a dömpingkülönbözeteket a (307) preambulumbekezdésben megállapítottak szerint. A vám összegét a Bizottság a dömping- és az alulértékesítési különbözet közül az alacsonyabb szintjén rögzítette. |
| --- | --- |

(312)

A Bizottság összehasonlította az alulértékesítési különbözeteket és a dömpingkülönbözeteket a (307) preambulumbekezdésben megállapítottak szerint. A vám összegét a Bizottság a dömping- és az alulértékesítési különbözet közül az alacsonyabb szintjén rögzítette.

| (313) | A fentiek alapján az ideiglenes dömpingellenes vámtételek a vámfizetés nélküli, uniós határparitáson számított CIF-ár százalékában kifejezve a következők:






  Vállalat | Ideiglenes dömpingkülönbözet |
| --- | --- | --- |
| A négy gyártóból álló Fangda csoport: Fangda Carbon New Material Co., Ltd.; Fushun Carbon Co., Ltd.; Chengdu Rongguang Carbon Co., Ltd.; Hefei Carbon Co., Ltd. | 24,5  % |
| Liaoning Dantan Technology Group Co., Ltd. | 17,5  % |
| Nantong Yangzi Carbon Co., Ltd. | 24,5  % |
| Egyéb együttműködő vállalatok | 21,6  % |
| Minden más vállalat | 66,5  % |

(313)

A fentiek alapján az ideiglenes dömpingellenes vámtételek a vámfizetés nélküli, uniós határparitáson számított CIF-ár százalékában kifejezve a következők:

Vállalat

Ideiglenes dömpingkülönbözet

A négy gyártóból álló Fangda csoport: Fangda Carbon New Material Co., Ltd.; Fushun Carbon Co., Ltd.; Chengdu Rongguang Carbon Co., Ltd.; Hefei Carbon Co., Ltd.

24,5  %

Liaoning Dantan Technology Group Co., Ltd.

17,5  %

Nantong Yangzi Carbon Co., Ltd.

24,5  %

Egyéb együttműködő vállalatok

21,6  %

Minden más vállalat

66,5  %

| (314) | Az e rendeletben az egyes meghatározott vállalatok esetében megállapított egyedi dömpingellenes vámtételek a vizsgálat ténymegállapításain alapulnak. Így ezek az értékek az e vizsgálat során az említett vállalatok tekintetében feltárt helyzetet tükrözik. Ezek a vámtételek kizárólag az érintett országból származó és a megnevezett jogalanyok által gyártott érintett termék behozatalára vonatkoznak. Az e rendelet rendelkező részében kifejezetten meg nem jelölt vállalatok – köztük a kifejezetten megjelölt vállalatokkal kapcsolatban álló vállalatok – által gyártott érintett termék behozatalaira a „minden más vállalatra” vonatkozó vámtételt kell alkalmazni. E vállalatok esetében az egyedi dömpingellenes vámtételek nem alkalmazhatók. |
| --- | --- |

(314)

Az e rendeletben az egyes meghatározott vállalatok esetében megállapított egyedi dömpingellenes vámtételek a vizsgálat ténymegállapításain alapulnak. Így ezek az értékek az e vizsgálat során az említett vállalatok tekintetében feltárt helyzetet tükrözik. Ezek a vámtételek kizárólag az érintett országból származó és a megnevezett jogalanyok által gyártott érintett termék behozatalára vonatkoznak. Az e rendelet rendelkező részében kifejezetten meg nem jelölt vállalatok – köztük a kifejezetten megjelölt vállalatokkal kapcsolatban álló vállalatok – által gyártott érintett termék behozatalaira a „minden más vállalatra” vonatkozó vámtételt kell alkalmazni. E vállalatok esetében az egyedi dömpingellenes vámtételek nem alkalmazhatók.

| (315) | Ha egy vállalatnak a későbbiekben megváltozik a neve, a rá vonatkozó egyedi dömpingellenes vámtételek a kérelme alapján alkalmazhatók. A kérelmet a Bizottsághoz kell intézni (83). A kérelemnek tartalmaznia kell minden olyan releváns információt, amely alapján bizonyítható, hogy a változás nem érinti a vállalatnak a rá vonatkozó vámtételre való jogosultságát. Ha a vállalat nevének megváltozása nem érinti a vállalatra vonatkozó vámtétel igénybevételére való jogosultságot, a névváltoztatásról a Bizottság rendeletet tesz közzé az Európai Unió Hivatalos Lapjában. |
| --- | --- |

(315)

Ha egy vállalatnak a későbbiekben megváltozik a neve, a rá vonatkozó egyedi dömpingellenes vámtételek a kérelme alapján alkalmazhatók. A kérelmet a Bizottsághoz kell intézni (83). A kérelemnek tartalmaznia kell minden olyan releváns információt, amely alapján bizonyítható, hogy a változás nem érinti a vállalatnak a rá vonatkozó vámtételre való jogosultságát. Ha a vállalat nevének megváltozása nem érinti a vállalatra vonatkozó vámtétel igénybevételére való jogosultságot, a névváltoztatásról a Bizottság rendeletet tesz közzé az Európai Unió Hivatalos Lapjában.

83

Európai Unió Hivatalos Lapjában

| (316) | A dömpingellenes vámok megfelelő érvényesítése érdekében a „minden más vállalatra” megállapított dömpingellenes vám nemcsak az e vizsgálatban nem együttműködő exportáló gyártókra alkalmazandó, hanem azokra a gyártókra is, amelyek a vizsgálati időszak alatt nem exportáltak az Unióba. |
| --- | --- |

(316)

A dömpingellenes vámok megfelelő érvényesítése érdekében a „minden más vállalatra” megállapított dömpingellenes vám nemcsak az e vizsgálatban nem együttműködő exportáló gyártókra alkalmazandó, hanem azokra a gyártókra is, amelyek a vizsgálati időszak alatt nem exportáltak az Unióba.

| (317) | A vámtételek közötti különbségből adódó, az intézkedések kijátszásával kapcsolatos kockázat lehető legkisebbre csökkentése érdekében különleges intézkedésekkel szükséges biztosítani az egyedi dömpingellenes vámok alkalmazását. A vállalatoknak, amelyekre egyedi dömpingellenes vámok vonatkoznak, a tagállamok vámhatóságai felé érvényes kereskedelmi számlát kell bemutatniuk. A számlának meg kell felelnie az e rendelet 1. cikkének (3) bekezdésében meghatározott követelményeknek. Ha a behozatalt nem kíséri ilyen számla, a „minden más vállalatra” megállapított dömpingellenes vámot kell alkalmazni. |
| --- | --- |

(317)

A vámtételek közötti különbségből adódó, az intézkedések kijátszásával kapcsolatos kockázat lehető legkisebbre csökkentése érdekében különleges intézkedésekkel szükséges biztosítani az egyedi dömpingellenes vámok alkalmazását. A vállalatoknak, amelyekre egyedi dömpingellenes vámok vonatkoznak, a tagállamok vámhatóságai felé érvényes kereskedelmi számlát kell bemutatniuk. A számlának meg kell felelnie az e rendelet 1. cikkének (3) bekezdésében meghatározott követelményeknek. Ha a behozatalt nem kíséri ilyen számla, a „minden más vállalatra” megállapított dömpingellenes vámot kell alkalmazni.

| (318) | Bár a számla bemutatása szükséges ahhoz, hogy a tagállamok vámhatóságai egyedi dömpingellenes vámtételeket alkalmazhassanak a behozatalokra, nem a számla jelenti az egyetlen olyan elemet, amelyet a vámhatóságoknak figyelembe kell venniük. Ugyanis, még ha a bemutatott számla teljesíti is az e rendelet 1. cikkének (3) bekezdésében előírt összes követelményt, a tagállamok vámhatóságainak akkor is el kell végezniük a szokásos ellenőrzéseket, és – minden más esethez hasonlóan – további dokumentumokat (fuvarokmányokat stb.) is bekérhetnek a nyilatkozatban foglalt adatok pontosságának ellenőrzése céljából, valamint annak érdekében, hogy az adott vámtétel alkalmazása a vámjognak megfelelően indokolt legyen. |
| --- | --- |

(318)

Bár a számla bemutatása szükséges ahhoz, hogy a tagállamok vámhatóságai egyedi dömpingellenes vámtételeket alkalmazhassanak a behozatalokra, nem a számla jelenti az egyetlen olyan elemet, amelyet a vámhatóságoknak figyelembe kell venniük. Ugyanis, még ha a bemutatott számla teljesíti is az e rendelet 1. cikkének (3) bekezdésében előírt összes követelményt, a tagállamok vámhatóságainak akkor is el kell végezniük a szokásos ellenőrzéseket, és – minden más esethez hasonlóan – további dokumentumokat (fuvarokmányokat stb.) is bekérhetnek a nyilatkozatban foglalt adatok pontosságának ellenőrzése céljából, valamint annak érdekében, hogy az adott vámtétel alkalmazása a vámjognak megfelelően indokolt legyen.

| (319) | Amennyiben az érintett dömpingellenes intézkedések bevezetését követően az alacsonyabb egyedi vámtételekben részesülő vállalatok kivitelének mennyisége jelentősen megnő, ez a mennyiségi növekedés önmagában is az alaprendelet 13. cikkének (1) bekezdése szerinti, a kereskedelem szerkezetében az intézkedések bevezetése nyomán bekövetkezett változásnak tekinthető. Ilyen körülmények között, és amennyiben a feltételek teljesülnek, a kijátszások feltárására vizsgálatot lehet indítani. E vizsgálat többek között irányulhat annak megállapítására, hogy szükség van-e az egyedi vámtételek eltörlésére és ebből következően országos vám kivetésére. |
| --- | --- |

(319)

Amennyiben az érintett dömpingellenes intézkedések bevezetését követően az alacsonyabb egyedi vámtételekben részesülő vállalatok kivitelének mennyisége jelentősen megnő, ez a mennyiségi növekedés önmagában is az alaprendelet 13. cikkének (1) bekezdése szerinti, a kereskedelem szerkezetében az intézkedések bevezetése nyomán bekövetkezett változásnak tekinthető. Ilyen körülmények között, és amennyiben a feltételek teljesülnek, a kijátszások feltárására vizsgálatot lehet indítani. E vizsgálat többek között irányulhat annak megállapítására, hogy szükség van-e az egyedi vámtételek eltörlésére és ebből következően országos vám kivetésére.

9.   TÁJÉKOZTATÁS AZ ELJÁRÁS IDEIGLENES SZAKASZÁBAN

TÁJÉKOZTATÁS AZ ELJÁRÁS IDEIGLENES SZAKASZÁBAN

| (320) | A Bizottság az alaprendelet 19a. cikkével összhangban tájékoztatta az érdekelt feleket az ideiglenes vámok tervezett kivetéséről. A Bizottság ezt a tájékoztatást a Kereskedelmi Főigazgatóság internetes honlapján keresztül a nyilvánosság számára is hozzáférhetővé tette. Az érdekelt felek három munkanapot kaptak arra, hogy a kifejezetten nekik megküldött számítások pontosságával kapcsolatban írásban észrevételeket tegyenek. |
| --- | --- |

(320)

A Bizottság az alaprendelet 19a. cikkével összhangban tájékoztatta az érdekelt feleket az ideiglenes vámok tervezett kivetéséről. A Bizottság ezt a tájékoztatást a Kereskedelmi Főigazgatóság internetes honlapján keresztül a nyilvánosság számára is hozzáférhetővé tette. Az érdekelt felek három munkanapot kaptak arra, hogy a kifejezetten nekik megküldött számítások pontosságával kapcsolatban írásban észrevételeket tegyenek.

| (321) | A számítások pontosságával kapcsolatban érkezett észrevétel. A Liaoning Dantan Technology Group Co., Ltd és a Fangda Carbon New Material Co., Ltd által tett észrevételek nem érintették a számítások pontosságát. Ezenkívül a Misano S.p.A. és a COMAP SAS vállalatok (az érintett termék importőre és felhasználója) az előzetes tájékoztatást követően olyan általános észrevételeket tettek, amelyek nem kapcsolódtak a számítások pontosságához. Ezért azokat az észrevételeket csak a végleges szakaszban fogják figyelembe venni. |
| --- | --- |

(321)

A számítások pontosságával kapcsolatban érkezett észrevétel. A Liaoning Dantan Technology Group Co., Ltd és a Fangda Carbon New Material Co., Ltd által tett észrevételek nem érintették a számítások pontosságát. Ezenkívül a Misano S.p.A. és a COMAP SAS vállalatok (az érintett termék importőre és felhasználója) az előzetes tájékoztatást követően olyan általános észrevételeket tettek, amelyek nem kapcsolódtak a számítások pontosságához. Ezért azokat az észrevételeket csak a végleges szakaszban fogják figyelembe venni.

10.   ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK

ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK

| (322) | A megfelelő ügyintézés érdekében a Bizottság fel fogja kérni az érdekelt feleket, hogy a megadott határidőn belül nyújtsák be írásbeli észrevételeiket, és/vagy kérjék a Bizottság és/vagy a kereskedelmi ügyekben eljáró meghallgató tisztviselő előtti meghallgatásukat. |
| --- | --- |

(322)

A megfelelő ügyintézés érdekében a Bizottság fel fogja kérni az érdekelt feleket, hogy a megadott határidőn belül nyújtsák be írásbeli észrevételeiket, és/vagy kérjék a Bizottság és/vagy a kereskedelmi ügyekben eljáró meghallgató tisztviselő előtti meghallgatásukat.

| (323) | Az ideiglenes vámok kivetésével kapcsolatos ténymegállapítások ideiglenesek, és a vizsgálat végleges szakaszában módosíthatók, |
| --- | --- |

(323)

Az ideiglenes vámok kivetésével kapcsolatos ténymegállapítások ideiglenesek, és a vizsgálat végleges szakaszában módosíthatók,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

(1)   A Bizottság ideiglenes dömpingellenes vámot vet ki a Kínából származó, jelenleg az ex 8545 11 00 KN-kód (TARIC-kódok: 8545110010 és 8545110015) alá tartozó, elektromos kemencékben használt, legalább 1,5 g/cm3 látszólagos sűrűségű és legfeljebb 7,0 μΩm elektromos ellenállású, kötőelemekkel felszerelt vagy fel nem szerelt grafitelektródák behozatalára.

(2)   Az (1) bekezdésben meghatározott és az alább felsorolt vállalatok által gyártott termék vámfizetés előtti, nettó, uniós határparitáson megállapított árára alkalmazandó ideiglenes dömpingellenes vámtételek a következők:

| Ország | Vállalat | Ideiglenes dömpingellenes vám | TARIC-kiegészítő kód |
| --- | --- | --- | --- |
| Kína | A négy gyártóból álló Fangda csoport: Fangda Carbon New Material Co., Ltd.; Fushun Carbon Co., Ltd.; Chengdu Rongguang Carbon Co., Ltd.; Hefei Carbon Co., Ltd. | 24,5  % | C731 |
| Kína | Liaoning Dantan Technology Group Co., Ltd. | 17,5  % | C732 |
| Kína | Nantong Yangzi Carbon Co., Ltd. | 24,5  % | C733 |
| Kína | A mellékletben felsorolt egyéb együttműködő vállalatok | 21,6  % | |
| Kína | Minden más vállalat | 66,5  % | C999 |

Ország

Vállalat

Ideiglenes dömpingellenes vám

TARIC-kiegészítő kód

Kína

A négy gyártóból álló Fangda csoport: Fangda Carbon New Material Co., Ltd.; Fushun Carbon Co., Ltd.; Chengdu Rongguang Carbon Co., Ltd.; Hefei Carbon Co., Ltd.

24,5  %

C731

Kína

Liaoning Dantan Technology Group Co., Ltd.

17,5  %

C732

Kína

Nantong Yangzi Carbon Co., Ltd.

24,5  %

C733

Kína

A mellékletben felsorolt egyéb együttműködő vállalatok

21,6  %

Kína

Minden más vállalat

66,5  %

C999

(3)   A (2) bekezdésben megjelölt vállalatok esetében meghatározott egyedi vámtételek alkalmazásának feltétele olyan érvényes kereskedelmi számla bemutatása a tagállamok vámhatóságainak, amelyen szerepel a számlát kibocsátó vállalat név és beosztás szerint azonosított tisztségviselője által keltezett és aláírt következő nyilatkozat: „Alulírott igazolom, hogy az e számla tárgyát képező, az Európai Unióba történő kivitelre értékesített (mennyiség) (érintett termék)-t a(z) (vállalat neve és címe) (TARIC-kiegészítő kód) állította elő [érintett ország]-ban/-ben. Kijelentem, hogy az e számlán szereplő adatok hiánytalanok és megfelelnek a valóságnak”. Ha ilyen számlát nem mutatnak be, a minden más vállalatra alkalmazandó vámot kell alkalmazni.

(4)   Az (1) bekezdésben meghatározott termék Unión belüli szabad forgalomba bocsátásának feltétele az ideiglenes vám összegével megegyező vámbiztosíték nyújtása.

(5)   Eltérő rendelkezés hiányában a vámokra vonatkozó hatályos rendelkezések alkalmazandók.

2. cikk

(1)   Az érdekelt felek az e rendeletre vonatkozó írásbeli észrevételeiket az e rendelet hatálybalépésétől számított 15 naptári napon belül nyújthatják be a Bizottságnak.

(2)   Azok az érdekelt felek, amelyek kérni kívánják a Bizottság előtti meghallgatásukat, ilyen irányú kérésüket az e rendelet hatálybalépésétől számított 5 naptári napon belül nyújthatják be.

(3)   Azok az érdekelt felek, amelyek kérni kívánják a kereskedelmi ügyekben eljáró meghallgató tisztviselő előtti meghallgatásukat, ilyen irányú kérésüket az e rendelet hatálybalépésétől számított 5 naptári napon belül nyújthatják be. A meghallgató tisztviselő megvizsgálja a határidőn túl benyújtott kérelmeket, és a kérelmek elfogadásáról az adott eset körülményeinek megfelelően határoz.

3. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Az 1. cikket hat hónapig kell alkalmazni.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2021. október 14-én.

a Bizottság részéről

az elnök

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  HL L 176., 2016.6.30., 21. o.

1

(2)  Értesítés a Kínai Népköztársaságból származó egyes grafitelektróda-rendszerek behozatalára vonatkozó dömpingellenes eljárás megindításáról (HL C 57., 2021.2.17., 3. o.).

2

(3)  https://trade.ec.europa.eu/tdi/case_details.cfm?id=2515

3

(4)  Közlemény a Covid19-járványnak a dömpingellenes és szubvencióellenes vizsgálatokra gyakorolt hatásáról (HL C 86., 2020.3.16., 6. o.).

4

(5)  A grafitelektródákat általában különböző kategóriájúaknak nevezik: szokásos vagy normál teljesítményű („RP”), nagy teljesítményű („HP”), rendkívül nagy teljesítményű („UHP”). A szokásos vagy normál teljesítményű („RP”) grafitelektródák alacsony minőségű grafitelektródák, amelyeket főként normál teljesítményű kemencékben használnak, míg a nagy teljesítményű („HP”) és rendkívül nagy teljesítményű („UHP”) grafitelektródákat főként az elektromos ívkemencés acélgyártásban használják nagyobb áramsűrűséggel.

5

(6)  A dokumentum nyilvántartásba vételi száma: t21.002670.

6

(7)  A dokumentum nyilvántartásba vételi száma: t21.004605.

7

(8)  Bizottsági szolgálati munkadokumentum piacvédelmi vizsgálatokhoz a Kínai Népköztársaság gazdaságának jelentős torzulásairól, 2017. december 20., SWD(2017) 483 final/2.

8

(9)  Az Egyesült Államok kereskedelmi képviselőjének 2019. évi jelentése Kína WTO-szabályoknak való megfeleléséről (2020. március).

9

(10)  A panasz az egyéb hatóságok következő vizsgálatait említette: a brazil fejlesztési minisztérium külkereskedelmi államtitkárának 19. sz. határozata (2009. április 8.); India kereskedelmi és ipari minisztériumának dömpingellenes vizsgálata a Kínából származó vagy onnan exportált „bármilyen átmérőjű grafitelektródák” behozatalára vonatkozóan – végleges megállapítások (2014. november 19.); az Egyesült Államok kereskedelmi minisztériumának nyolcadik közigazgatási felülvizsgálata a Kínából származó kis átmérőjű grafitelektródákra vonatkozóan – az előzetes eredmény helyettesítő értékei (A-570-929., 2018. március 5.).

10

(11)  Xinhua Silk Road: „100,000 tons ultra-high power graphite electrode project settled in Lanzhou, Gansu” (Xinhua Selyemút: „
  100 000 tonnás ultranagy teljesítményű grafitelektródára irányuló projekt Lanzhouban, Gansu”), 2018. augusztus 21., https://www.imsilkroad.com/news/p/107255.html

11

(12)  Lásd a Fangda Carbon 2018. évi éves jelentését.

12

(13)  Mining News Agency (Bányászati Hírügynökség), „Is China’s Inner Mongolia Region becoming Manufacturing Hub for Graphite Electrode Industry?” (Kína Belső-Mongólia régiója a grafitelektróda-ágazat gyártási központjává válik?), https://www.miningnewspro.com/news/230134/is-china%E2%80%99s-inner-mongolia-region-becoming-manufacturing-hub-for-graphite-electrode-industry; SteelMint’s China Roadshow (SteelMint Kína roadshow): „Precious Insights into Graphite Electrodes and Needle Coke - SteelMint Events” (Értékes betekintések a grafitelektródák és a tűkoksz ágazatába – SteelMint-események), https://www.steelmintevents.com/blog/steelmints-china-roadshow-precious-insights-into-graphite-electrodes-and-needle-coke/

13

(14)  Jelentés: 2. fejezet, 6–7. o.

14

(15)  Jelentés: 2. fejezet, 10. o.

15

(16)  Megtekinthető a következő internetcímen: http://www.fdi.gov.cn/1800000121_39_4866_0_7.html (legutóbbi hozzáférés: 2019. július 15.).

16

(17)  Jelentés: 2. fejezet, 20–21. o.

17

(18)  Jelentés: 3. fejezet, 41. és 73–74. o.

18

(19)  Jelentés: 6. fejezet, 120–121. o.

19

(20)  Jelentés: 6. fejezet. 122–135. o.

20

(21)  Jelentés: 7. fejezet, 167–168. o.

21

(22)  Jelentés: 8. fejezet, 169–170. és 200–201. o.

22

(23)  Jelentés: 2. fejezet, 15–16. o.; 4. fejezet, 50. és 84. o.; 5. fejezet, 108–109. o.

23

(24)  Jelentés: 3. fejezet, 22–24. o.; 5. fejezet, 97–108. o.

24

(25)  Jelentés: 5. fejezet, 104–109. o.

25

(26)  Lásd például: Asian Metal, „Baosteel Chemical and Fangda Carbon jointly construct graphite electrode project” (A Baosteel Chemical és a Fangda Carbon együtt épít fel egy grafitelektróda-projektet), http://www.asianmetal.com/news/data/1440613/Baosteel%20Chemical%20and%20Fangda%20Carbon%20jointly%20construct%20graphite%20electrode%20project (hozzáférés: 2021. augusztus 2.).

26

(27)  Lásd: http://www.cnpc.com.cn/cnpc/lyxgdt/201912/74dfc55f14f84da189c03c7654d143c5.shtml (hozzáférés: 2021. szeptember 15.) „Jinzhou Petrochemical’s needle coke quality keeps improving” (A Jinzhou Petrochemical által gyártott tűkoksz minősége továbbra is javul), közzétéve 2019. december 19-én, a China National Petroleum Newsban.

27

(28)  Lásd: https://www.sohu.com/a/282104808_120065805 (hozzáférés: 2021. augusztus 4.).

28

(29)  Lásd: https://www.sohu.com/a/314213234_120054226 (hozzáférés: 2021. augusztus 4.).

29

(30)  Jelentés: 5. fejezet, 100–1. o.

30

(31)  Jelentés: 2. fejezet, 26. o.

31

(32)  Jelentés: 2. fejezet, 31–2. o.

32

(33)  Megtekinthető a következő internetcímen: Reuters, Exclusive: In China, the Party’s push for influence inside foreign firms stirs fears” (Exkluzív: Kínában a párt külföldi cégeken belüli befolyásgyakorlásra irányuló törekvése félelmeket ébreszt), https://www.reuters.com/article/us-china-congress-companies-idUSKCN1B40JU (legutóbbi hozzáférés: 2019. július 15.).

33

(34)  Megtekinthető a következő internetcímen: www.gov.cn/zhengce/2020-09/15/content_5543685.htm (legutóbbi hozzáférés: 2021. március 10.).

34

(35)  Financial Times (2020): „Chinese Communist Party asserts greater control over private enterprise” (A Kínai Kommunista Párt fokozottabb ellenőrzés alá vonja a magánvállalkozásokat), megtekinthető a következő internetes címen: https://on.ft.com/3mYxP4j

35

(36)  Lásd: http://www.hngcmc.com/index.php?m=content&c=index&a=show&catid=27&id=451, „Innovative development year” (Innovatív fejlesztési év), közzétéve: 2013. február 28-án, és megtekinthető a Henan General Machinery weboldalán (hozzáférés: 2021. szeptember 15.).

36

(37)  Lásd: http://www.kfcc.com.cn/news/newsInfo.asp?ID=110, „The Company’s first Party members’ congress was a success” (A vállalat első párttagi kongresszusa sikeres volt), közzétéve: 2016. december 28-án, és megtekinthető a Kaifeng Carbon weboldalán (hozzáférés: 2021. szeptember 15.).

37

(38)  Lásd: https://vip.stock.finance.sina.com.cn/corp/view/vCI_CorpManagerInfo.php?stockid=600516&Pcode=30033806&Name=%B5%B3%CE%FD%BD%AD, „Information notice on Mr Dang Xijiang, Chairman of Fangda Carbon New Materials” (Tájékoztató Dang Xijiangról, a Fangda Carbon New Materials elnökéről), közzétette a sina.com.cn információs weboldal (hozzáférés: 2021. szeptember 15.).

38

(39)  Lásd: http://www.fdtsgs.com/htm/202011/13_1830.htm, „Party Building guides and fosters development” (A pártépítés vezérli és előmozdítja a fejlődést), a Fangda Carbon New Materials weboldalán, 2020. november 25. (hozzáférés: 2021. szeptember 15.).

39

(40)  Lásd: http://www.jlts.cn/Html/NewsView.asp?ID=1367&SortID=13 (hozzáférés: 2021. augusztus 2.).

40

(41)  Lásd: http://www.chinacarbon.org.cn/huiyuan.html (hozzáférés: 2021. augusztus 2.).

41

(42)  Lásd az alapszabály 2. és 3. pontját, elérhető a következő címen: http://www.chinacarbon.org.cn/zhangcheng.html (hozzáférés: 2021. augusztus 2.).

42

(43)  Jelentés: 14.1–14.3. fejezet.

43

(44)  Jelentés: 4. fejezet, 41–42. és 83. o.

44

(45)  Lásd: http://www.gov.cn/xinwen/2019-11/06/content_5449193.htm (hozzáférés: 2021. július 30.).

45

(46)  Lásd: https://www.jcgov.gov.cn/zwgk/wjgg/sxwj/201611/t20161125_137333.shtml (hozzáférés: 2021. július 30.).

46

(47)  Lásd: http://www.dt.gov.cn/dtzww/sxyw/202106/42ef183ea0ab4ab084a2dadc8fd5c7b5.shtml (hozzáférés: 2021. július 30.).

47

(48)  Lásd: https://www.ndrc.gov.cn/fzggw/jgsj/zxs/sjdt/202004/P020200401627899644473.pdf (hozzáférés: 2021. augusztus 3.). A panasz a tervet Nyugat-Henan 2019–2025-ös időszakra vonatkozó ötéves terveként említi.

48

(49)  Lásd: http://www.nmg.gov.cn/zwgk/zfxxgk/zfxxgkml/zzqzfjbgtwj/202012/t20201208_315136.html (hozzáférés: 2021. augusztus 3.).

49

(50)  Lásd: http://www.ln.gov.cn/zwgkx/zfwj/szfbgtwj/zfwj2011_136268/201901/t20190122_3424162.html (hozzáférés: 2021. augusztus 3.).

50

(51)  Lásd: https://www.hlj.gov.cn/zwfb/system/2019/07/02/010903336.shtml (hozzáférés: 2021. augusztus 3.).

51

(52)  Jelentés: 6. fejezet, 138–149. o.

52

(53)  Jelentés: 9. fejezet, 216. o.

53

(54)  Jelentés: 9. fejezet, 213–215. o.

54

(55)  Jelentés: 9. fejezet, 209–211. o.

55

(56)  Jelentés: 13. fejezet, 332–337. o.

56

(57)  Jelentés: 13. fejezet, 336. o.

57

(58)  Jelentés: 13. fejezet, 337–341. o.

58

(59)  Jelentés: 6. fejezet, 114–117. o.

59

(60)  Jelentés: 6. fejezet, 119. o.

60

(61)  Jelentés: 6. fejezet, 120. o.

61

(62)  Jelentés: 6. fejezet, 121–122., 126–128. és 133–135. o.

62

(63)  Lásd a Kínai Banki és Biztosítási Szabályozó Bizottság (CBIRC) 2020. augusztus 28-i hivatalos szakpolitikai dokumentumát: Hároméves cselekvési terv a banki és biztosítási ágazat vállalatirányításának javítására (2020–2022). http://www.cbirc.gov.cn/cn/view/pages/ItemDetail.html?docId=925393&itemId=928 (legutóbbi hozzáférés: 2021. április 3.). A Terv arra utasít, hogy „
  folytassák Xi Jinping főtitkárnak a pénzügyi szektor vállalatirányítási reformjának előmozdításáról szóló programbeszéde által képviselt szellemiség érvényesítését
  ”. Ezenkívül a terv II. szakaszának célja elősegíteni, hogy a pártvezetés szervesen beépüljön a vállalatirányításba: „
  a pártvezetésnek a vállalatirányításba történő beépülését szisztematikusabbá, egységesebbé és sajátos eljárásokon alapulóvá kell tennünk [...] A főbb operatív és vezetési kérdéseket a pártbizottságnak meg kell vitatnia, mielőtt az igazgatótanács vagy a felső vezetést döntést hozna
  ”.

63

Hároméves cselekvési terv a banki és biztosítási ágazat vállalatirányításának javítására (2020–2022)

folytassák Xi Jinping főtitkárnak a pénzügyi szektor vállalatirányítási reformjának előmozdításáról szóló programbeszéde által képviselt szellemiség érvényesítését

a pártvezetésnek a vállalatirányításba történő beépülését szisztematikusabbá, egységesebbé és sajátos eljárásokon alapulóvá kell tennünk [...] A főbb operatív és vezetési kérdéseket a pártbizottságnak meg kell vitatnia, mielőtt az igazgatótanács vagy a felső vezetést döntést hozna

(64)  Lásd a CBIRC kereskedelmi bankok teljesítményértékelési módszeréről szóló közleményét, 2020. december 15. http://jrs.mof.gov.cn/gongzuotongzhi/202101/t20210104_3638904.htm (legutóbbi hozzáférés: 2021. április 12.).

64

kereskedelmi bankok teljesítményértékelési módszeréről szóló közleményét

(65)  Lásd az IMF munkadokumentumát: A kínai vállalatok adósságproblémájának megoldása („Resolving China’s Corporate Debt Problem”), szerzők: Wojciech Maliszewski, Serkan Arslanalp, John Caparusso, José Garrido, Si Guo, Joong Shik Kang, W. Raphael Lam, T. Daniel Law, Wei Liao, Nadia Rendak, Philippe Wingender és Jiangyan, 2016. október, WP/16/203.

65

(66)  Jelentés: 6. fejezet, 121–122., 126–128. és 133–135. o.

66

(67)  Lásd: OECD (2019), OECD Economic Surveys: China 2019 (OECD gazdasági felmérések, Kína 2019), OECD Publishing, Párizs, 29. o.

67

https://doi.org/10.1787/eco_surveys-chn-2019-en

(68)  Lásd: http://www.xinhuanet.com/fortune/2020-04/20/c_1125877816.htm (legutóbbi hozzáférés: 2021. április 12.).

68

(69)  World Bank Open Data – Upper Middle Income (A Világbank nyílt hozzáférésű adatai – közepes jövedelmű országok, felső sáv), https://data.worldbank.org/income-level/upper-middle-income

69

(70)  A Bizottság (EU) 2021/441 végrehajtási rendelete (2021. március 11.) a Kínai Népköztársaságból származó szulfanilsav behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vámnak az (EU) 2016/1036 európai parlamenti és tanácsi rendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot követő kivetéséről (HL L 85., 2021.3.12., 154. o.), (111) preambulumbekezdés.

70

(71)  A vállalatra vonatkozó adatok a https://www.crif.com.my/ weboldalon voltak hozzáférhetők, amely a Malajziában bejegyzett vállalatok nyilvánosan elérhető pénzügyi adatait tartalmazza, az adatok pedig az SSM-ből, a malajziai vállalatok és vállalkozások nemzeti nyilvántartásából származnak. A jelentés azonban szerzői jogi védelem alatt áll, és jelenleg nem helyezhető el a nyilvános aktában tehető nyilvánossá, viszont jelképes összegért megvásárolható.

71

(72)  NORMA Oficial Mexicana NOM-024-SCFI-2013, Información comercial para empaques, instructivos y garantías de los productos electrónicos, eléctricos y electrodomésticos, elérhető a következő címen: dof.gob.mx/nota_detalle.php?codigo=5309980&fecha=12/08/2013

72

(73)  A 2019. évi éves jelentés elérhető a következő internetcímen: https://s2.q4cdn.com/282965219/files/doc_financials/2019/q4/843539-GrafTech-Bookmarked-Annual-Report.pdf

73

(74)  A 2020. évi éves jelentés elérhető a következő internetcímen: https://s2.q4cdn.com/282965219/files/doc_financials/2020/q4/2020-Graftech-Bookmarked-Annual-Report.pdf (hozzáférés: 2021. június 16.).

74

(75)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2015/755 rendelete (2015. április 29.) az egyes harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó közös szabályokról (HL L 123., 2015.5.19., 33. o.). Az alaprendelet 2. cikkének (7) bekezdése úgy rendelkezik, hogy a rendes érték megállapítása céljából nem vehetők figyelembe ezen országok belföldi árai.

75

(76)  Megtekinthető a következő internetcímen: https://ilostat.ilo.org/data/country-profiles/ (legutóbbi hozzáférés: 2021. március 28.).

76

(77)  Megtekinthető a következő internetcímen: https://www.cre.gob.mx//IPGN/index.html (legutóbbi hozzáférés: 2021. március 28.).

77

(78)  https://ec.europa.eu/eurostat/databrowser/view/tec00115/default/table?lang=en

78

(79)  Uo.

79

(80)  A BIZOTTSÁG (EU) 2020/1605 VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATA (2020. október 30.) az Indiából származó egyes grafitelektróda-rendszerek behozatalára alkalmazandó dömpingellenes és kiegyenlítő intézkedések részleges időközi felülvizsgálatának megszüntetéséről.

80

(81)  Az Unióban a GrafTech France és a GrafTech Iberica a GrafTech számára gyárt. Az ebben a preambulumbekezdésben szereplő számadatok a két jogalanyra vonatkoznak.

81

(82)  A Fellebbezési Testület jelentése: Egyesült Államok – Egyes, Japánból származó melegen hengerelt acéltermékekre vonatkozó dömpingellenes intézkedések, WT/DS184/AB/R, 195–205. pont.

82

(83)  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, Rue de la Loi 170, 1040 Bruxelles/Brussel, Belgique/België.

83

---

MELLÉKLET

A mintában nem szereplő együttműködő exportáló gyártók

| Ország | Elnevezés | TARIC-kiegészítő kód |
| --- | --- | --- |
| Kínai Népköztársaság | ANSHAN CARBON CO., LTD. | C 735 |
| Kínai Népköztársaság | ASAHI FINE CARBON DALIAN CO., LTD. | C 736 |
| Kínai Népköztársaság | DALIAN JINGYI CARBON CO., LTD | C 738 |
| Kínai Népköztársaság | DATONG YU LIN DE GRAPHITE NEW MATERIAL CO., LTD. | C 739 |
| Kínai Népköztársaság | DECHANG SHIDA CARBON CO., LTD. | C 740 |
| Kínai Népköztársaság | Fushun Jinly Petrochemical Carbon Co., Ltd. | C 741 |
| Kínai Népköztársaság | FUSHUN ORIENTAL CARBON CO., LTD. | C 742 |
| Kínai Népköztársaság | Fushun Xinxinda Furnace Charge Factory | C 743 |
| Kínai Népköztársaság | Henan Sangraf Carbon Technologies Co., Limited | C 744 |
| Kínai Népköztársaság | Jiangsu Jianglong New Energy Technology Co., Ltd | C 746 |
| Kínai Népköztársaság | JILIN CARBON CO., LTD | C 747 |
| Kínai Népköztársaság | Jilin City Chengxin Carbon Co., Ltd. | C 748 |
| Kínai Népköztársaság | JILIN CITY ZHAOCHEN CARBON CO., LTD. | C 749 |
| Kínai Népköztársaság | Kaifeng Pingmei New Carbon Materials Technology Co., Ltd | C 750 |
| Kínai Népköztársaság | LIAONING SINCERE CARBON NEW MATERIAL CO., LTD | C 751 |
| Kínai Népköztársaság | LIAOYANG CARBON CO., LTD. | C 752 |
| Kínai Népköztársaság | LIAOYANG SHOUSHAN CARBON FACTORY | C 753 |
| Kínai Népköztársaság | LINGHAI HONGFENG CARBON PRODUCTS CO., LTD | C 754 |
| Kínai Népköztársaság | MEISHAN SHIDA NEW MATERIAL CO., LTD. | C 755 |
| Kínai Népköztársaság | SHANDONG ASAHI GRAPHITE NEW MATERIAL TECHNOLOGY CO., LTD. | C 756 |
| Kínai Népköztársaság | SHANDONG BASAN GRAPHITE NEW MATERIAL PLANT | C 757 |
| Kínai Népköztársaság | SHANXI JUXIAN GRAPHITE NEW MATERIALS CO., LTD. | C 758 |
| Kínai Népköztársaság | SHANXI SINSAGE CARBON MATERIAL TECHNOLOGY CO., LTD. | C 759 |
| Kínai Népköztársaság | TIANJIN KIMWAN CARBON TECHNOLOGY AND DEVELOPMENT CO., LTD | C 760 |
| Kínai Népköztársaság | XINGHE COUNTY MUZI CARBON CO., LTD | C 762 |

Ország

Elnevezés

TARIC-kiegészítő kód

Kínai Népköztársaság

ANSHAN CARBON CO., LTD.

C 735

Kínai Népköztársaság

ASAHI FINE CARBON DALIAN CO., LTD.

C 736

Kínai Népköztársaság

DALIAN JINGYI CARBON CO., LTD

C 738

Kínai Népköztársaság

DATONG YU LIN DE GRAPHITE NEW MATERIAL CO., LTD.

C 739

Kínai Népköztársaság

DECHANG SHIDA CARBON CO., LTD.

C 740

Kínai Népköztársaság

Fushun Jinly Petrochemical Carbon Co., Ltd.

C 741

Kínai Népköztársaság

FUSHUN ORIENTAL CARBON CO., LTD.

C 742

Kínai Népköztársaság

Fushun Xinxinda Furnace Charge Factory

C 743

Kínai Népköztársaság

Henan Sangraf Carbon Technologies Co., Limited

C 744

Kínai Népköztársaság

Jiangsu Jianglong New Energy Technology Co., Ltd

C 746

Kínai Népköztársaság

JILIN CARBON CO., LTD

C 747

Kínai Népköztársaság

Jilin City Chengxin Carbon Co., Ltd.

C 748

Kínai Népköztársaság

JILIN CITY ZHAOCHEN CARBON CO., LTD.

C 749

Kínai Népköztársaság

Kaifeng Pingmei New Carbon Materials Technology Co., Ltd

C 750

Kínai Népköztársaság

LIAONING SINCERE CARBON NEW MATERIAL CO., LTD

C 751

Kínai Népköztársaság

LIAOYANG CARBON CO., LTD.

C 752

Kínai Népköztársaság

LIAOYANG SHOUSHAN CARBON FACTORY

C 753

Kínai Népköztársaság

LINGHAI HONGFENG CARBON PRODUCTS CO., LTD

C 754

Kínai Népköztársaság

MEISHAN SHIDA NEW MATERIAL CO., LTD.

C 755

Kínai Népköztársaság

SHANDONG ASAHI GRAPHITE NEW MATERIAL TECHNOLOGY CO., LTD.

C 756

Kínai Népköztársaság

SHANDONG BASAN GRAPHITE NEW MATERIAL PLANT

C 757

Kínai Népköztársaság

SHANXI JUXIAN GRAPHITE NEW MATERIALS CO., LTD.

C 758

Kínai Népköztársaság

SHANXI SINSAGE CARBON MATERIAL TECHNOLOGY CO., LTD.

C 759

Kínai Népköztársaság

TIANJIN KIMWAN CARBON TECHNOLOGY AND DEVELOPMENT CO., LTD

C 760

Kínai Népköztársaság

XINGHE COUNTY MUZI CARBON CO., LTD

C 762

---

HATÁROZATOK

| 2021.10.15. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 366/109 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.10.15.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 366/109

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2021/1813 VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATA

(2021. október 14.)

az (EU) 2019/436 végrehajtási határozatnak a légi közlekedés földi berendezéseire, a darukra, a bányászati szerszámokra és egyéb gépekre vonatkozóan a 2006/42/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv támogatása céljából kidolgozott harmonizált szabványok tekintetében történő módosításáról, valamint az (EU) 2015/27 bizottsági végrehajtási határozat hatályon kívül helyezéséről

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az európai szabványosításról, a 89/686/EGK és a 93/15/EGK tanácsi irányelv, a 94/9/EK, a 94/25/EK, a 95/16/EK, a 97/23/EK, a 98/34/EK, a 2004/22/EK, a 2007/23/EK, a 2009/23/EK és a 2009/105/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv módosításáról, valamint a 87/95/EGK tanácsi határozat és az 1673/2006/EK európai parlamenti és tanácsi határozat hatályon kívül helyezéséről szóló, 2012. október 25-i 1025/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 10. cikke (6) bekezdésére,

tekintettel a gépekről és a 95/16/EK irányelv módosításáról szóló, 2006. május 17-i 2006/42/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (2) és különösen annak 7. cikke (3) bekezdésére és 10. cikkére,

mivel:

| (1) | A 2006/42/EK irányelv 7. cikke szerint vélelmezni kell, hogy az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett hivatkozással rendelkező harmonizált szabványnak megfelelően gyártott gépek megfelelnek az ilyen harmonizált szabvány által előírt alapvető egészségvédelmi és biztonsági követelményeknek. |
| --- | --- |

(1)

A 2006/42/EK irányelv 7. cikke szerint vélelmezni kell, hogy az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett hivatkozással rendelkező harmonizált szabványnak megfelelően gyártott gépek megfelelnek az ilyen harmonizált szabvány által előírt alapvető egészségvédelmi és biztonsági követelményeknek.

| (2) | A Bizottság 2006. december 19-i, M/396 jelzetű levelében (a továbbiakban: felkérés) felkérte az Európai Szabványügyi Bizottságot (a továbbiakban: CEN) és az Európai Elektrotechnikai Szabványügyi Bizottságot (a továbbiakban: CENELEC), hogy végezzék el a 2006/42/EK irányelvet támogató harmonizált szabványok kidolgozására, felülvizsgálatára és kiegészítésére irányuló munkát annak érdekében, hogy az említett irányelv tükrözze a 98/37/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvhez (3) képest bevezetett változtatásokat. |
| --- | --- |

(2)

A Bizottság 2006. december 19-i, M/396 jelzetű levelében (a továbbiakban: felkérés) felkérte az Európai Szabványügyi Bizottságot (a továbbiakban: CEN) és az Európai Elektrotechnikai Szabványügyi Bizottságot (a továbbiakban: CENELEC), hogy végezzék el a 2006/42/EK irányelvet támogató harmonizált szabványok kidolgozására, felülvizsgálatára és kiegészítésére irányuló munkát annak érdekében, hogy az említett irányelv tükrözze a 98/37/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvhez (3) képest bevezetett változtatásokat.

| (3) | A felkérés alapján a CEN új harmonizált szabványokat dolgozott ki: az EN 1459-5:2020 szabványt a változtatható gémkinyúlású targoncák kapcsolódási érintkezőfelületére vonatkozó biztonsági követelményekről, és az EN 16808:2020 szabványt a kőolaj-, petrokémiai és földgáziparban használt kézi hajtású felvonókra vonatkozó biztonsági követelményekről. |
| --- | --- |

(3)

A felkérés alapján a CEN új harmonizált szabványokat dolgozott ki: az EN 1459-5:2020 szabványt a változtatható gémkinyúlású targoncák kapcsolódási érintkezőfelületére vonatkozó biztonsági követelményekről, és az EN 16808:2020 szabványt a kőolaj-, petrokémiai és földgáziparban használt kézi hajtású felvonókra vonatkozó biztonsági követelményekről.

| (4) | A felkérés alapján a CEN és a CENELEC felülvizsgálta a meglévő harmonizált szabványokat, amelyek hivatkozásai az Európai Unió Hivatalos Lapjának C sorozatában a 2018/C092/01 számú bizottsági közleményben (4) kerültek közzétételre, hogy hozzáigazítsa azokat a technológiai fejlődéshez. Ennek eredményeként az alábbi új harmonizált szabványok kerültek elfogadásra: az EN 12312-7:2020 a légi közlekedés földi berendezéseire vonatkozó egyedi követelményekről; az EN 13586:2020 a darukhoz vezető feljárókra vonatkozó követelményekről; az EN 15011:2020 a híd- és bakdarukról; az EN 15571:2020 a terméskő felületi megmunkálására szolgáló gépek biztonsági követelményeiről; az EN 16564:2020 a híd típusú fűrész-/marógépek követelményeiről, beleértve a numerikus vezérlésűeket (NC/CNC) is; az EN 1804-1:2020 a támasztóegység kiviteléről és a hidraulikus födémtámaszok általános követelményeiről; az EN 1804-2:2020 a hidraulikus födémtámaszok talp és emelőhengeréről; az EN 1804-3:2020 a hidraulikus födémtámaszok hidraulikus és elektrohidraulikus vezérlőrendszereiről; az EN 1837:2020 a gépek beépített világításáról; az EN 1974:2020 az élelmiszer-ipari gépek biztonsági és higiéniai követelményeiről; az EN 81-40:2020 a mozgáskorlátozott személyek számára készült lépcsőfelvonókról és ferdepályás emelőlapokról; az EN 1175:2020 a targoncák elektromos és elektronikus követelményeiről; az EN 12312-3:2017+A1:2020 a szállítószalagos járművekről; az EN ISO 16092-2:2020 a mechanikus sajtók biztonsági követelményeiről; az EN ISO 16092-4:2020 a pneumatikus sajtók biztonsági követelményeiről; az EN 16307-1:2020 az önjáró ipari targoncák, egyéb vezető nélküli targoncák, változtatható gémkinyúlású targoncák és teherszállító targoncák kiegészítő követelményeiről; az EN 16808:2020 a kézi hajtású felvonókról; az EN ISO 19085-10:2019/A11:2020 a külső téri körfűrészgépekről; az EN ISO 20430:2020 a fröccsöntő gépekről; az EN IEC 62841-2-6:2020 a kézben tartott kalapácsok kiegészítő követelményeiről és az azt módosító EN IEC 62841-2-6:2020/A11:2020; valamint az EN ISO 11553-1:2020 a lézeres megmunkálógépek biztonsági követelményeiről és az azt módosító EN ISO 11553-1:2020/A11:2020. |
| --- | --- |

(4)

A felkérés alapján a CEN és a CENELEC felülvizsgálta a meglévő harmonizált szabványokat, amelyek hivatkozásai az Európai Unió Hivatalos Lapjának C sorozatában a 2018/C092/01 számú bizottsági közleményben (4) kerültek közzétételre, hogy hozzáigazítsa azokat a technológiai fejlődéshez. Ennek eredményeként az alábbi új harmonizált szabványok kerültek elfogadásra: az EN 12312-7:2020 a légi közlekedés földi berendezéseire vonatkozó egyedi követelményekről; az EN 13586:2020 a darukhoz vezető feljárókra vonatkozó követelményekről; az EN 15011:2020 a híd- és bakdarukról; az EN 15571:2020 a terméskő felületi megmunkálására szolgáló gépek biztonsági követelményeiről; az EN 16564:2020 a híd típusú fűrész-/marógépek követelményeiről, beleértve a numerikus vezérlésűeket (NC/CNC) is; az EN 1804-1:2020 a támasztóegység kiviteléről és a hidraulikus födémtámaszok általános követelményeiről; az EN 1804-2:2020 a hidraulikus födémtámaszok talp és emelőhengeréről; az EN 1804-3:2020 a hidraulikus födémtámaszok hidraulikus és elektrohidraulikus vezérlőrendszereiről; az EN 1837:2020 a gépek beépített világításáról; az EN 1974:2020 az élelmiszer-ipari gépek biztonsági és higiéniai követelményeiről; az EN 81-40:2020 a mozgáskorlátozott személyek számára készült lépcsőfelvonókról és ferdepályás emelőlapokról; az EN 1175:2020 a targoncák elektromos és elektronikus követelményeiről; az EN 12312-3:2017+A1:2020 a szállítószalagos járművekről; az EN ISO 16092-2:2020 a mechanikus sajtók biztonsági követelményeiről; az EN ISO 16092-4:2020 a pneumatikus sajtók biztonsági követelményeiről; az EN 16307-1:2020 az önjáró ipari targoncák, egyéb vezető nélküli targoncák, változtatható gémkinyúlású targoncák és teherszállító targoncák kiegészítő követelményeiről; az EN 16808:2020 a kézi hajtású felvonókról; az EN ISO 19085-10:2019/A11:2020 a külső téri körfűrészgépekről; az EN ISO 20430:2020 a fröccsöntő gépekről; az EN IEC 62841-2-6:2020 a kézben tartott kalapácsok kiegészítő követelményeiről és az azt módosító EN IEC 62841-2-6:2020/A11:2020; valamint az EN ISO 11553-1:2020 a lézeres megmunkálógépek biztonsági követelményeiről és az azt módosító EN ISO 11553-1:2020/A11:2020.

| (5) | Emellett a kérelem alapján a CEN és a CENELEC felülvizsgálta az EN 12999:2011+A2:2018 szabványt, amelynek hivatkozása az (EU) 2019/436 bizottsági végrehajtási határozat (5) I. mellékletében szerepel, és kidolgozta a rakodódarukról szóló EN 12999:2020 változatot a szabványnak a technológiai fejlődéshez való hozzáigazítása érdekében. |
| --- | --- |

(5)

Emellett a kérelem alapján a CEN és a CENELEC felülvizsgálta az EN 12999:2011+A2:2018 szabványt, amelynek hivatkozása az (EU) 2019/436 bizottsági végrehajtási határozat (5) I. mellékletében szerepel, és kidolgozta a rakodódarukról szóló EN 12999:2020 változatot a szabványnak a technológiai fejlődéshez való hozzáigazítása érdekében.

| (6) | A CEN és a CENELEC módosította továbbá a könnyűdarurendszerekről szóló EN 16851:2017 szabványt és a tömörítőgépekről szóló EN 16486:2014 szabványt, amelyek hivatkozásait a 2018/C092/01 közleményben tették közzé, és kidolgozta a könnyűdarurendszerekről szóló EN 16851:2017+A1:2020 szabványt és a tömörítőgépekről szóló EN 16486:2014+A1:2020 szabványt. |
| --- | --- |

(6)

A CEN és a CENELEC módosította továbbá a könnyűdarurendszerekről szóló EN 16851:2017 szabványt és a tömörítőgépekről szóló EN 16486:2014 szabványt, amelyek hivatkozásait a 2018/C092/01 közleményben tették közzé, és kidolgozta a könnyűdarurendszerekről szóló EN 16851:2017+A1:2020 szabványt és a tömörítőgépekről szóló EN 16486:2014+A1:2020 szabványt.

| (7) | A Bizottság és a CEN-nel és a CENELEC-kel együtt értékelte, hogy az általuk kidolgozott, felülvizsgált, illetve módosított szabványok megfelelnek-e a felkérésben foglaltaknak. |
| --- | --- |

(7)

A Bizottság és a CEN-nel és a CENELEC-kel együtt értékelte, hogy az általuk kidolgozott, felülvizsgált, illetve módosított szabványok megfelelnek-e a felkérésben foglaltaknak.

| (8) | A CEN és a CENELEC által a felkérés alapján kidolgozott, felülvizsgált, illetve módosított harmonizált szabványok megfelelnek az általuk teljesítendő és a 2006/42/EK irányelvben meghatározott biztonsági követelményeknek. Ezért az említett szabványok hivatkozásait, a megfelelő módosító vagy helyesbítő szabványok hivatkozásaival együtt helyénvaló közzétenni az Európai Unió Hivatalos Lapjában. |
| --- | --- |

(8)

A CEN és a CENELEC által a felkérés alapján kidolgozott, felülvizsgált, illetve módosított harmonizált szabványok megfelelnek az általuk teljesítendő és a 2006/42/EK irányelvben meghatározott biztonsági követelményeknek. Ezért az említett szabványok hivatkozásait, a megfelelő módosító vagy helyesbítő szabványok hivatkozásaival együtt helyénvaló közzétenni az Európai Unió Hivatalos Lapjában.

| (9) | Az EN 474-1:2006+A4:2013 szabvány hivatkozását közzétették az Európai Unió Hivatalos Lapjában, az (EU) 2015/27 bizottsági végrehajtási határozattal (6) bevezetett korlátozással, amely kizárta a szabvány által biztosított megfelelőség vélelmét a 2006/42/EK irányelv I. mellékletének 1.2.2. és 3.2.1. pontjában foglalt alapvető egészségvédelmi és biztonsági követelményekkel összefüggésben. |
| --- | --- |

(9)

Az EN 474-1:2006+A4:2013 szabvány hivatkozását közzétették az Európai Unió Hivatalos Lapjában, az (EU) 2015/27 bizottsági végrehajtási határozattal (6) bevezetett korlátozással, amely kizárta a szabvány által biztosított megfelelőség vélelmét a 2006/42/EK irányelv I. mellékletének 1.2.2. és 3.2.1. pontjában foglalt alapvető egészségvédelmi és biztonsági követelményekkel összefüggésben.

| (10) | Az EN 474-1:2006+A4:2013 szabványt az (EU) 2019/436 végrehajtási határozatnak megfelelően 2020. szeptember 19-től visszavonták. Ezért az (EU) 2015/27 végrehajtási határozatot indokolt hatályon kívül helyezni. |
| --- | --- |

(10)

Az EN 474-1:2006+A4:2013 szabványt az (EU) 2019/436 végrehajtási határozatnak megfelelően 2020. szeptember 19-től visszavonták. Ezért az (EU) 2015/27 végrehajtási határozatot indokolt hatályon kívül helyezni.

| (11) | A CEN az EN 474-1:2006+A5:2018 verzióban javította a szabványt. Az új verzió azonban nem kezelte az EN 474-1:2006+A5:2018 és az EN 474 szabványsorozat, a hidraulikus kotrógépekre vonatkozó különleges követelményeket tartalmazó 5. része közötti együtthatás okozta láthatósági aggályokat. Az EN 474-1:2006+A5:2018 szabvány ezért nem felelt meg maradéktalanul a 2006/42/EK irányelv I. mellékletének 1.2.2. és 3.2.1. pontjában meghatározott alapvető egészségvédelmi és biztonsági követelményeknek. Az (EU) 2019/436 végrehajtási határozattal a harmonizált szabványt új korlátozással tették közzé ki az Európai Unió Hivatalos Lapjában az EN 474-5: 2006 + A3: 2013 szabványnak a hidraulikus lapátokra vonatkozó követelményeivel való alkalmazása tekintetében. |
| --- | --- |

(11)

A CEN az EN 474-1:2006+A5:2018 verzióban javította a szabványt. Az új verzió azonban nem kezelte az EN 474-1:2006+A5:2018 és az EN 474 szabványsorozat, a hidraulikus kotrógépekre vonatkozó különleges követelményeket tartalmazó 5. része közötti együtthatás okozta láthatósági aggályokat. Az EN 474-1:2006+A5:2018 szabvány ezért nem felelt meg maradéktalanul a 2006/42/EK irányelv I. mellékletének 1.2.2. és 3.2.1. pontjában meghatározott alapvető egészségvédelmi és biztonsági követelményeknek. Az (EU) 2019/436 végrehajtási határozattal a harmonizált szabványt új korlátozással tették közzé ki az Európai Unió Hivatalos Lapjában az EN 474-5: 2006 + A3: 2013 szabványnak a hidraulikus lapátokra vonatkozó követelményeivel való alkalmazása tekintetében.

| (12) | A CEN folytatta az EN 474-1 szabvány továbbfejlesztését, és benyújtotta az EN 474-1:2006+A6:2019 harmonizált szabvány módosított változatát. A Bizottság a CEN-nel és a CENELEC-kel közösen megvizsgálta, hogy az EN 474-1:2006+A6:2019 szabvány megfelel-e a 2006/42/EK irányelv I. mellékletének 1.2.2. és 3.2.1. pontjában meghatározott alapvető egészségvédelmi és biztonsági követelményeknek, és arra a következtetésre jutott, hogy a szabvány láthatósági aggályaival kapcsolatos korlátozást fel lehet oldani. |
| --- | --- |

(12)

A CEN folytatta az EN 474-1 szabvány továbbfejlesztését, és benyújtotta az EN 474-1:2006+A6:2019 harmonizált szabvány módosított változatát. A Bizottság a CEN-nel és a CENELEC-kel közösen megvizsgálta, hogy az EN 474-1:2006+A6:2019 szabvány megfelel-e a 2006/42/EK irányelv I. mellékletének 1.2.2. és 3.2.1. pontjában meghatározott alapvető egészségvédelmi és biztonsági követelményeknek, és arra a következtetésre jutott, hogy a szabvány láthatósági aggályaival kapcsolatos korlátozást fel lehet oldani.

| (13) | Az EN 474-1 szabvány vizsgálata során azonban a 2006/42/EK irányelv 22. cikkével létrehozott bizottság képviselői új aggályokat vetettek fel a szabvány B.2. mellékletében előírt gyorskapcsoló berendezéssel kapcsolatban, amely lehetővé teszi különböző szerszámok földmunkagépekhez való csatlakoztatását. A tagállamok különösen nagy számban jegyeztek fel súlyos sérüléseket és haláleseteket az eszközök helytelen reteszelése, valamint amiatt, hogy a kezelő nem rendelkezik aktív figyelmeztető rendszerrel vagy aktív megfigyelőrendszerrel arra az esetre, ha a gépet helytelenül rögzített szerszámokkal, például kotrókanállal, markolóval, lapvibrátorokkal indítják el. A balesetek száma különösen jelentős bizonyos gépek, például a kotrógépek esetében, amelyeken naponta rendszeresen cserélik a különböző gépi hajtású szerszámokat. |
| --- | --- |

(13)

Az EN 474-1 szabvány vizsgálata során azonban a 2006/42/EK irányelv 22. cikkével létrehozott bizottság képviselői új aggályokat vetettek fel a szabvány B.2. mellékletében előírt gyorskapcsoló berendezéssel kapcsolatban, amely lehetővé teszi különböző szerszámok földmunkagépekhez való csatlakoztatását. A tagállamok különösen nagy számban jegyeztek fel súlyos sérüléseket és haláleseteket az eszközök helytelen reteszelése, valamint amiatt, hogy a kezelő nem rendelkezik aktív figyelmeztető rendszerrel vagy aktív megfigyelőrendszerrel arra az esetre, ha a gépet helytelenül rögzített szerszámokkal, például kotrókanállal, markolóval, lapvibrátorokkal indítják el. A balesetek száma különösen jelentős bizonyos gépek, például a kotrógépek esetében, amelyeken naponta rendszeresen cserélik a különböző gépi hajtású szerszámokat.

| (14) | Az EN 474-1:2006+A6:2019 szabvány vizsgálatát követően a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a szabvány nem felel meg a 2006/42/EK irányelv I. mellékletének 1.2.2. és 3.2.1. pontjában meghatározott alapvető egészségvédelmi és biztonsági követelményeknek, nevezetesen a biztonság beépítése követelményének, valamint hogy a járművezető a gépet és annak szerszámait előrelátható használati körülmények között, a vezető és a veszélyeknek kitett személyek számára teljes biztonságban működtethesse. Az EN 474-1:2006+A6:2019 szabványt ezért korlátozással kell közzétenni az Európai Unió Hivatalos Lapjában, amennyiben azt az EN 474-4:2006+A2:2012 kotró-rakodó gépekre vonatkozó követelményekkel és az EN 474-5:2006+A3:2013 hidraulikus kotrógépekre vonatkozó követelményekkel együtt alkalmazzák. |
| --- | --- |

(14)

Az EN 474-1:2006+A6:2019 szabvány vizsgálatát követően a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a szabvány nem felel meg a 2006/42/EK irányelv I. mellékletének 1.2.2. és 3.2.1. pontjában meghatározott alapvető egészségvédelmi és biztonsági követelményeknek, nevezetesen a biztonság beépítése követelményének, valamint hogy a járművezető a gépet és annak szerszámait előrelátható használati körülmények között, a vezető és a veszélyeknek kitett személyek számára teljes biztonságban működtethesse. Az EN 474-1:2006+A6:2019 szabványt ezért korlátozással kell közzétenni az Európai Unió Hivatalos Lapjában, amennyiben azt az EN 474-4:2006+A2:2012 kotró-rakodó gépekre vonatkozó követelményekkel és az EN 474-5:2006+A3:2013 hidraulikus kotrógépekre vonatkozó követelményekkel együtt alkalmazzák.

| (15) | A kézi láncfűrészekre vonatkozó egyedi követelményekről szóló EN 62841-4-1:2020 harmonizált szabvány jelentősen módosította az EN 60745-2-13:2009 harmonizált szabvány előírásait. Az EN 62841-4-1:2020 és az EN 60745-2-13:2009 szabvány hatálya alá tartozó kézi láncfűrészek a 2006/42/EK irányelv IV. mellékletében felsorolt gépek, amelyek esetében egy bejelentett szervezet bevonásával szigorúbb tanúsítási eljárást kell követni, amennyiben nincs olyan harmonizált szabvány, amely az összes vonatkozó alapvető egészségvédelmi és biztonsági követelményre kiterjed. Tekintettel arra, hogy az EN 62841-4-1:2020 harmonizált szabvány hatálya alá tartozó láncfűrészek kialakítását jelentősen módosítani kell, és hogy az EN 60745-2-13:2009 harmonizált szabvány 2022. szeptember 3-át követően már nem biztosítja a megfelelőség vélelmét, lehetséges, hogy számos gyártó nem tudja betartani ezt a határidőt. Ezért helyénvaló kivételesen további 8 hónappal elhalasztani az EN 60745-2-13:2009 harmonizált szabvány visszavonásának időpontját. Az (EU) 2019/436 végrehajtási határozat III. mellékletében az EN 60745-2-13:2019 harmonizált szabványra vonatkozó bejegyzést tehát ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(15)

A kézi láncfűrészekre vonatkozó egyedi követelményekről szóló EN 62841-4-1:2020 harmonizált szabvány jelentősen módosította az EN 60745-2-13:2009 harmonizált szabvány előírásait. Az EN 62841-4-1:2020 és az EN 60745-2-13:2009 szabvány hatálya alá tartozó kézi láncfűrészek a 2006/42/EK irányelv IV. mellékletében felsorolt gépek, amelyek esetében egy bejelentett szervezet bevonásával szigorúbb tanúsítási eljárást kell követni, amennyiben nincs olyan harmonizált szabvány, amely az összes vonatkozó alapvető egészségvédelmi és biztonsági követelményre kiterjed. Tekintettel arra, hogy az EN 62841-4-1:2020 harmonizált szabvány hatálya alá tartozó láncfűrészek kialakítását jelentősen módosítani kell, és hogy az EN 60745-2-13:2009 harmonizált szabvány 2022. szeptember 3-át követően már nem biztosítja a megfelelőség vélelmét, lehetséges, hogy számos gyártó nem tudja betartani ezt a határidőt. Ezért helyénvaló kivételesen további 8 hónappal elhalasztani az EN 60745-2-13:2009 harmonizált szabvány visszavonásának időpontját. Az (EU) 2019/436 végrehajtási határozat III. mellékletében az EN 60745-2-13:2019 harmonizált szabványra vonatkozó bejegyzést tehát ennek megfelelően módosítani kell.

| (16) | A különleges zengőszobákban alkalmazható módszerekről szóló EN ISO 3743-2:2019 harmonizált szabvány hivatkozását a 2021/377 bizottsági végrehajtási határozat (7) vette fel az (EU) 2019/436 végrehajtási határozat I. mellékletébe. A szóban forgó szabvány előző változatát, az EN ISO 3743-2:2009 szabványt azonban a 2018/C092/01 közlemény tette közzé, azt pedig nem vonták vissza. Tekintettel arra, hogy az EN ISO 3743-2:2009 szabvány már nem felel meg a technika jelenlegi állásának, helyénvaló a szabvány hivatkozását visszavonni az Európai Unió Hivatalos Lapjából. Annak érdekében, hogy a gyártóknak elegendő idejük legyen felkészülni az EN ISO 3743-2:2019 szabvány alkalmazására, az EN ISO 3743-2:2009 szabvány visszavonását el kell halasztani. |
| --- | --- |

(16)

A különleges zengőszobákban alkalmazható módszerekről szóló EN ISO 3743-2:2019 harmonizált szabvány hivatkozását a 2021/377 bizottsági végrehajtási határozat (7) vette fel az (EU) 2019/436 végrehajtási határozat I. mellékletébe. A szóban forgó szabvány előző változatát, az EN ISO 3743-2:2009 szabványt azonban a 2018/C092/01 közlemény tette közzé, azt pedig nem vonták vissza. Tekintettel arra, hogy az EN ISO 3743-2:2009 szabvány már nem felel meg a technika jelenlegi állásának, helyénvaló a szabvány hivatkozását visszavonni az Európai Unió Hivatalos Lapjából. Annak érdekében, hogy a gyártóknak elegendő idejük legyen felkészülni az EN ISO 3743-2:2019 szabvány alkalmazására, az EN ISO 3743-2:2009 szabvány visszavonását el kell halasztani.

| (17) | Az (EU) 2019/436 végrehajtási határozat I. melléklete megadja a 2006/42/EK irányelvnek való megfelelés vélelmét megalapozó harmonizált szabványok hivatkozásait, II. melléklete pedig a megfelelés vélelmét megalapozó, korlátozással ellátott harmonizált szabványok hivatkozásait. Annak érdekében, hogy a 2006/42/EK irányelv támogatása céljából kidolgozott harmonizált szabványok hivatkozásai egyetlen jogi aktusban szerepeljenek, a CEN és a CENELEC által lecserélt, felülvizsgált vagy módosított szabványok hivatkozásait bele kell foglalni az (EU) 2019/436 végrehajtási határozatba. |
| --- | --- |

(17)

Az (EU) 2019/436 végrehajtási határozat I. melléklete megadja a 2006/42/EK irányelvnek való megfelelés vélelmét megalapozó harmonizált szabványok hivatkozásait, II. melléklete pedig a megfelelés vélelmét megalapozó, korlátozással ellátott harmonizált szabványok hivatkozásait. Annak érdekében, hogy a 2006/42/EK irányelv támogatása céljából kidolgozott harmonizált szabványok hivatkozásai egyetlen jogi aktusban szerepeljenek, a CEN és a CENELEC által lecserélt, felülvizsgált vagy módosított szabványok hivatkozásait bele kell foglalni az (EU) 2019/436 végrehajtási határozatba.

| (18) | Az (EU) 2019/436 végrehajtási határozat III. melléklete a 2006/42/EK irányelv támogatása céljából kidolgozott azon harmonizált szabványok hivatkozásait sorolja fel, amelyeket a mellékletben meghatározott időpontoktól kezdődően visszavonnak az Európai Unió Hivatalos Lapjának C sorozatából. |
| --- | --- |

(18)

Az (EU) 2019/436 végrehajtási határozat III. melléklete a 2006/42/EK irányelv támogatása céljából kidolgozott azon harmonizált szabványok hivatkozásait sorolja fel, amelyeket a mellékletben meghatározott időpontoktól kezdődően visszavonnak az Európai Unió Hivatalos Lapjának C sorozatából.

| (19) | A CEN és a CENELEC által a kérelem alapján végzett munka eredményeként az Európai Unió Hivatalos Lapjának C sorozatában közzétett következő harmonizált szabványokat cserélték le, vizsgálták felül vagy módosították: az EN 12312-7:2005+A1:2009; az EN 13155:2003+A2:2009; az EN 13586:2004+A1:2008; az EN 15011:2011+A1:2014; az EN 15571:2014; az EN 15746-2:2010+A1:2011; az EN 1804-1:2001+A1:2010; az EN 1804-2:2001+A1:2010; az EN 1804-3:2006+A1:2010; az EN 1837:1999+A1:2009; az EN 1974:1998+A1:2009; az EN 60745-2-6:2010; az EN IEC 62841-2-6:2020; az EN ISO 11553-1:2008; az EN ISO 11553-1:2020; az EN 1175-1:1998+A1:2010; az EN 1175-2:1998+A1:2010; az EN 1175-3:1998+A1:2010; az EN 12312-3:2017; az EN 13411-1:2002+A1:2008; az EN 13411-2:2001+A1:2008; az EN 13411-3:2004+A1:2008; az EN 13411-4:2011; az EN 13411-5:2003+A1:2008; az EN 13411-6:2004+A1:2008; az EN 13411-7:2006+A1:2008; az EN 13411-8:2011; az EN 16307-1:2013+A1:2015; az EN 16486:2014; az EN 201:2009; és az EN 81-40:2008. Ezért az említett szabványok hivatkozásait az (EU) 2019/436 végrehajtási határozat III. mellékletébe való felvételük révén vissza kell vonni az Európai Unió Hivatalos Lapjából. |
| --- | --- |

(19)

A CEN és a CENELEC által a kérelem alapján végzett munka eredményeként az Európai Unió Hivatalos Lapjának C sorozatában közzétett következő harmonizált szabványokat cserélték le, vizsgálták felül vagy módosították: az EN 12312-7:2005+A1:2009; az EN 13155:2003+A2:2009; az EN 13586:2004+A1:2008; az EN 15011:2011+A1:2014; az EN 15571:2014; az EN 15746-2:2010+A1:2011; az EN 1804-1:2001+A1:2010; az EN 1804-2:2001+A1:2010; az EN 1804-3:2006+A1:2010; az EN 1837:1999+A1:2009; az EN 1974:1998+A1:2009; az EN 60745-2-6:2010; az EN IEC 62841-2-6:2020; az EN ISO 11553-1:2008; az EN ISO 11553-1:2020; az EN 1175-1:1998+A1:2010; az EN 1175-2:1998+A1:2010; az EN 1175-3:1998+A1:2010; az EN 12312-3:2017; az EN 13411-1:2002+A1:2008; az EN 13411-2:2001+A1:2008; az EN 13411-3:2004+A1:2008; az EN 13411-4:2011; az EN 13411-5:2003+A1:2008; az EN 13411-6:2004+A1:2008; az EN 13411-7:2006+A1:2008; az EN 13411-8:2011; az EN 16307-1:2013+A1:2015; az EN 16486:2014; az EN 201:2009; és az EN 81-40:2008. Ezért az említett szabványok hivatkozásait az (EU) 2019/436 végrehajtási határozat III. mellékletébe való felvételük révén vissza kell vonni az Európai Unió Hivatalos Lapjából.

| (20) | Az (EU) 2019/436 végrehajtási határozattal közzétett EN 12999:2011+A2:2018 harmonizált szabványra való hivatkozást is vissza kell vonni, mivel a szabványt felülvizsgálták. Ezért indokolt törölni a megfelelő hivatkozást a végrehajtási határozat I. mellékletéből. |
| --- | --- |

(20)

Az (EU) 2019/436 végrehajtási határozattal közzétett EN 12999:2011+A2:2018 harmonizált szabványra való hivatkozást is vissza kell vonni, mivel a szabványt felülvizsgálták. Ezért indokolt törölni a megfelelő hivatkozást a végrehajtási határozat I. mellékletéből.

| (21) | Annak érdekében, hogy a gyártóknak elegendő idejük legyen felkészülni az új, felülvizsgált vagy módosított szabványok alkalmazására, az EN 12999:2011+A2:2018, az EN 1175-1:1998+A1:2010, az EN 1175-2:1998+A1:2010, az EN 1175-3:1998+A1:2010, az EN 12312-3:2017, az EN 12312-7:2005+A1:2009, az EN 13411-1:2002+A1:2008, az EN 13411-2:2001+A1:2008, az EN 13411-3:2004+A1:2008, az EN 13411-4:2011, az EN 13411-5:2003+A1:2008, az EN 13411-6:2004+A1:2008, az EN 13411-7:2006+A1:2008, az EN 13411-8:2011, az EN 13586:2004+A1:2008, az EN 15011:2011+A1:2014, az EN 16307-1:2013+A1:2015, az EN 16486:2014, az EN 16851:2017, az EN 1804-1:2001+A1:2010, az EN 1804-2:2001+A1:2010, az EN 1804-3:2006+A1:2010, az EN 1837:1999+A1:2009, az EN 1974:1998+A1:2009, az EN 201:2009, az EN 60745-2-6:2010, az EN 81-40:2008, az EN ISO 11553-1:2008 és az EN ISO 3743-2:2009 harmonizált szabvány hivatkozásának visszavonását el kell halasztani. |
| --- | --- |

(21)

Annak érdekében, hogy a gyártóknak elegendő idejük legyen felkészülni az új, felülvizsgált vagy módosított szabványok alkalmazására, az EN 12999:2011+A2:2018, az EN 1175-1:1998+A1:2010, az EN 1175-2:1998+A1:2010, az EN 1175-3:1998+A1:2010, az EN 12312-3:2017, az EN 12312-7:2005+A1:2009, az EN 13411-1:2002+A1:2008, az EN 13411-2:2001+A1:2008, az EN 13411-3:2004+A1:2008, az EN 13411-4:2011, az EN 13411-5:2003+A1:2008, az EN 13411-6:2004+A1:2008, az EN 13411-7:2006+A1:2008, az EN 13411-8:2011, az EN 13586:2004+A1:2008, az EN 15011:2011+A1:2014, az EN 16307-1:2013+A1:2015, az EN 16486:2014, az EN 16851:2017, az EN 1804-1:2001+A1:2010, az EN 1804-2:2001+A1:2010, az EN 1804-3:2006+A1:2010, az EN 1837:1999+A1:2009, az EN 1974:1998+A1:2009, az EN 201:2009, az EN 60745-2-6:2010, az EN 81-40:2008, az EN ISO 11553-1:2008 és az EN ISO 3743-2:2009 harmonizált szabvány hivatkozásának visszavonását el kell halasztani.

| (22) | Az (EU) 2019/436 végrehajtási határozatot ezért ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(22)

Az (EU) 2019/436 végrehajtási határozatot ezért ennek megfelelően módosítani kell.

| (23) | A harmonizált szabványnak való megfelelés alapján a szóban forgó szabvány hivatkozásának az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételi időpontjától kezdődően vélelmezhető az uniós harmonizációs jogszabályokban meghatározott, megfelelő alapvető követelményeknek való megfelelés. Ezért e határozatnak a kihirdetése napján kell hatályba lépnie, |
| --- | --- |

(23)

A harmonizált szabványnak való megfelelés alapján a szóban forgó szabvány hivatkozásának az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételi időpontjától kezdődően vélelmezhető az uniós harmonizációs jogszabályokban meghatározott, megfelelő alapvető követelményeknek való megfelelés. Ezért e határozatnak a kihirdetése napján kell hatályba lépnie,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

Az (EU) 2019/436 végrehajtási határozat a következőképpen módosul:

| 1. | Az I. mellékletet az e határozat I mellékletének megfelelően kell módosítani. |
| --- | --- |

1.

Az I. mellékletet az e határozat I mellékletének megfelelően kell módosítani.

| 2. | A II. mellékletet az e határozat II mellékletének megfelelően kell módosítani. |
| --- | --- |

2.

A II. mellékletet az e határozat II mellékletének megfelelően kell módosítani.

| 3. | A III. mellékletet az e határozat III mellékletének megfelelően kell módosítani. |
| --- | --- |

3.

A III. mellékletet az e határozat III mellékletének megfelelően kell módosítani.

2. cikk

Az (EU) 2015/27 végrehajtási határozat hatályát veszti.

3. cikk

Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

Az I. melléklet 1. pontját 2023. április 15-től kell alkalmazni.

Kelt Brüsszelben, 2021. október 14-én.

a Bizottság részéről

az elnök

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  HL L 316., 2012.11.14., 12. o.

1

(2)  
  HL L 157., 2006.6.9., 24. o.

2

(3)  Az Európai Parlament és a Tanács 98/37/EK irányelve (1998. június 22.) a tagállamok gépekre vonatkozó jogszabályainak közelítéséről (HL L 207., 1998.7.23., 1. o.).

3

(4)  A Bizottság közleménye a gépekről és a 95/16/EK irányelv módosításáról szóló 2006/42/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv végrehajtása keretében (Az uniós harmonizációs jogszabályok értelmében összehangolt szabványok címeinek és hivatkozásainak közzététele) (HL C 92., 2018.3.9., 1. o.).

4

(5)  A Bizottság (EU) 2019/436 végrehajtási határozata (2019. március 18.) a 2006/42/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv támogatása céljából a gépekre vonatkozóan kidolgozott harmonizált szabványokról (HL L 75., 2019.3.19., 108. o.).

5

(6)  A Bizottság (EU) 2015/27 végrehajtási határozata (2015. január 7.) az EN 474-1:2006+A4:2013 Földmunkagépek szabvány hivatkozásának a 2006/42/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv alapján, az Európai Unió Hivatalos Lapjában korlátozással ellátott közzétételéről (HL L 4., 2015.1.8., 24. o.).

6

(7)  A Bizottság (EU) 2021/377 végrehajtási határozata (2021. március 2.) a 2006/42/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv támogatása céljából a gépekre vonatkozóan kidolgozott harmonizált szabványokról szóló (EU) 2019/436 végrehajtási határozat módosításáról (HL L 72., 2021.3.3., 12. o.).

7

---

I. MELLÉKLET

Az I. melléklet a következőképpen módosul:

| 1. | A 10. sort el kell hagyni. |
| --- | --- |

1.

A 10. sort el kell hagyni.

| 2. | A táblázat az alábbi 10a. sorral egészül ki:







  „10a. | EN 12999:2020
  Daruk. Rakodódaruk | C”; |
| --- | --- | --- | --- |

2.

A táblázat az alábbi 10a. sorral egészül ki:

„10a.

EN 12999:2020

Daruk. Rakodódaruk

C”;

| 3. | A táblázat a következő sorokkal egészül ki:







  „95. | EN 1837:2020
  Gépek biztonsága. Gépek beépített világítása | B |
| --- | --- | --- | --- |
| 96. | EN ISO 11553-1:2020
  Gépek biztonsága. Lézeres megmunkálógépek. 1. rész: Általános biztonsági követelmények (ISO 11553-1:2020)
  EN ISO 11553-1:2020/A11:2020 | B |
| 97. | EN 81-40:2020
  Felvonók szerkezetének és beépítésének biztonsági előírásai. Különleges személy- és teherfelvonók. 40. rész: Lépcsőfelvonók és ferdepályás emelőlapok mozgáskorlátozott személyek számára | C |
| 98. | EN 1175:2020
  Targoncák biztonsága. Villamos/elektronikus követelmények | C |
| 99. | EN 1459-5:2020
  Terepjáró targoncák. Biztonsági követelmények és ellenőrzésük. 5. rész: Teherfelvevők csatlakoztatása | C |
| 100. | EN 1804-1:2020
  Bányagépek. Hidraulikus födémtámaszok biztonsági követelményei. 1. rész: A támasztóegység kivitele és általános követelményei | C |
| 101. | EN 1804-2:2020
  Bányagépek. Hidraulikus födémtámaszok biztonsági követelményei. 2. rész: Talp és emelőhenger | C |
| 102. | EN 1804-3:2020
  Bányagépek. Hidraulikus födémtámaszok biztonsági követelményei. 3. rész: Hidraulikus és elektrohidraulikus vezérlőrendszerek | C |
| 103. | EN 1974:2020
  Élelmiszer-ipari gépek. Szeletelőgépek. Biztonsági és higiéniai követelmények | C |
| 104. | EN 12312-3:2017+A1:2020
  Légi közlekedés földi berendezései. Egyedi követelmények. 3. rész: Szállítószalagos járművek | C |
| 105. | EN 12312-7:2020
  Légi közlekedés földi berendezései. Egyedi követelmények. 7. rész: Repülőgép-vontató | C |
| 106. | EN 13586:2020
  Daruk. Feljárók | C |
| 107. | EN 15011:2020
  Daruk. Híd- és bakdaruk | C |
| 108. | EN 15571:2020
  Gépek és berendezések terméskő fejtéséhez és feldolgozásához. Biztonság. Felületkezelő gépek követelményei | C |
| 109. | EN ISO 16092-2:2020
  Szerszámgépek biztonsága. Sajtók. 2. rész: Mechanikus sajtók biztonsági követelményei (ISO 16092-2:2019) | C |
| 110. | EN ISO 16092-4:2020
  Szerszámgépek biztonsága. Sajtók. 4. rész: Pneumatikus sajtók biztonsági követelményei (ISO 16092-4:2019) | C |
| 111. | EN 16307-1:2020
  Ipari targoncák. Biztonsági követelmények és igazolásuk. 1. rész: Önjáró targoncák kiegészítő követelményei, kivéve a vezető nélküli, a változtatható gémkinyúlású és a teherszállító targoncákat | C |
| 112. | EN 16486:2014+A1:2020
  Gépek hulladék vagy újrahasznosítható anyag tömörítéséhez. Tömörítőgép. Biztonsági követelmények | C |
| 113. | EN 16564:2020
  Gépek és berendezések terméskő fejtéséhez és feldolgozásához. Biztonság. Híd típusú fűrész-/marógépek követelményei, beleértve a numerikus vezérlésűeket (NC/CNC) is | C |
| 114. | EN 16808:2020
  Kőolaj-, petrolkémiai és földgázipar. A gépek biztonsága. Kézi hajtású felvonók | C |
| 115. | EN 16851:2017+A1:2020
  Daruk. Könnyűdarurendszerek | C |
| 116. | EN ISO 19085-10:2019
  Famegmunkáló gépek. Biztonság. 10. rész: Külső téri körfűrészgépek (építőipari fűrészek) (ISO 19085-10:2018)
  EN ISO 19085-10:2019/A11:2020 | C |
| 117. | EN ISO 20430:2020
  Gumi- és műanyagipari gépek. Fröccsöntő gépek. Biztonsági követelmények (ISO 20430:2020) | C |
| 118. | EN IEC 62841-2-6:2020
  Villamos motoros kéziszerszámok, hordozható szerszámok, valamint pázsit- és kertművelő gépek. Biztonság. 2-6. rész: Kézben tartott kalapácsok kiegészítő követelményei (IEC 62841-2-6:2020, módosítva)
  EN IEC 62841-2-6:2020/A11:2020 | C”. |

3.

A táblázat a következő sorokkal egészül ki:

„95.

EN 1837:2020

Gépek biztonsága. Gépek beépített világítása

B

96.

EN ISO 11553-1:2020

Gépek biztonsága. Lézeres megmunkálógépek. 1. rész: Általános biztonsági követelmények (ISO 11553-1:2020)

EN ISO 11553-1:2020/A11:2020

B

97.

EN 81-40:2020

Felvonók szerkezetének és beépítésének biztonsági előírásai. Különleges személy- és teherfelvonók. 40. rész: Lépcsőfelvonók és ferdepályás emelőlapok mozgáskorlátozott személyek számára

C

98.

EN 1175:2020

Targoncák biztonsága. Villamos/elektronikus követelmények

C

99.

EN 1459-5:2020

Terepjáró targoncák. Biztonsági követelmények és ellenőrzésük. 5. rész: Teherfelvevők csatlakoztatása

C

100.

EN 1804-1:2020

Bányagépek. Hidraulikus födémtámaszok biztonsági követelményei. 1. rész: A támasztóegység kivitele és általános követelményei

C

101.

EN 1804-2:2020

Bányagépek. Hidraulikus födémtámaszok biztonsági követelményei. 2. rész: Talp és emelőhenger

C

102.

EN 1804-3:2020

Bányagépek. Hidraulikus födémtámaszok biztonsági követelményei. 3. rész: Hidraulikus és elektrohidraulikus vezérlőrendszerek

C

103.

EN 1974:2020

Élelmiszer-ipari gépek. Szeletelőgépek. Biztonsági és higiéniai követelmények

C

104.

EN 12312-3:2017+A1:2020

Légi közlekedés földi berendezései. Egyedi követelmények. 3. rész: Szállítószalagos járművek

C

105.

EN 12312-7:2020

Légi közlekedés földi berendezései. Egyedi követelmények. 7. rész: Repülőgép-vontató

C

106.

EN 13586:2020

Daruk. Feljárók

C

107.

EN 15011:2020

Daruk. Híd- és bakdaruk

C

108.

EN 15571:2020

Gépek és berendezések terméskő fejtéséhez és feldolgozásához. Biztonság. Felületkezelő gépek követelményei

C

109.

EN ISO 16092-2:2020

Szerszámgépek biztonsága. Sajtók. 2. rész: Mechanikus sajtók biztonsági követelményei (ISO 16092-2:2019)

C

110.

EN ISO 16092-4:2020

Szerszámgépek biztonsága. Sajtók. 4. rész: Pneumatikus sajtók biztonsági követelményei (ISO 16092-4:2019)

C

111.

EN 16307-1:2020

Ipari targoncák. Biztonsági követelmények és igazolásuk. 1. rész: Önjáró targoncák kiegészítő követelményei, kivéve a vezető nélküli, a változtatható gémkinyúlású és a teherszállító targoncákat

C

112.

EN 16486:2014+A1:2020

Gépek hulladék vagy újrahasznosítható anyag tömörítéséhez. Tömörítőgép. Biztonsági követelmények

C

113.

EN 16564:2020

Gépek és berendezések terméskő fejtéséhez és feldolgozásához. Biztonság. Híd típusú fűrész-/marógépek követelményei, beleértve a numerikus vezérlésűeket (NC/CNC) is

C

114.

EN 16808:2020

Kőolaj-, petrolkémiai és földgázipar. A gépek biztonsága. Kézi hajtású felvonók

C

115.

EN 16851:2017+A1:2020

Daruk. Könnyűdarurendszerek

C

116.

EN ISO 19085-10:2019

Famegmunkáló gépek. Biztonság. 10. rész: Külső téri körfűrészgépek (építőipari fűrészek) (ISO 19085-10:2018)

EN ISO 19085-10:2019/A11:2020

C

117.

EN ISO 20430:2020

Gumi- és műanyagipari gépek. Fröccsöntő gépek. Biztonsági követelmények (ISO 20430:2020)

C

118.

EN IEC 62841-2-6:2020

Villamos motoros kéziszerszámok, hordozható szerszámok, valamint pázsit- és kertművelő gépek. Biztonság. 2-6. rész: Kézben tartott kalapácsok kiegészítő követelményei (IEC 62841-2-6:2020, módosítva)

EN IEC 62841-2-6:2020/A11:2020

C”.

---

II. MELLÉKLET

A II. mellékletben az 1. sor helyébe a következő szöveg lép:

| „1. | EN 474-1:2006+A6:2019
  Földmunkagépek. Biztonság. 1. rész: Általános követelmények

  Figyelem! A B.2. melléklet – Gyorskapcsolók tekintetében az EN 474-1:2006+A6:2019 harmonizált szabvány alapján nem vélelmezhető a 2006/42/EK irányelv I. mellékletének 1.2.2. és 3.2.1. pontjában foglalt alapvető egészségvédelmi és biztonsági követelményeknek való megfelelés, amennyiben azt az EN 474-4:2006+A2:2012 kotró-rakodó gépekre vonatkozó követelményekkel és az EN 474-5:2006+A3:2013 hidraulikus kotrógépekre vonatkozó követelményekkel együtt alkalmazzák. | C”. |
| --- | --- | --- |

„1.

EN 474-1:2006+A6:2019

Földmunkagépek. Biztonság. 1. rész: Általános követelmények

Figyelem! A B.2. melléklet – Gyorskapcsolók tekintetében az EN 474-1:2006+A6:2019 harmonizált szabvány alapján nem vélelmezhető a 2006/42/EK irányelv I. mellékletének 1.2.2. és 3.2.1. pontjában foglalt alapvető egészségvédelmi és biztonsági követelményeknek való megfelelés, amennyiben azt az EN 474-4:2006+A2:2012 kotró-rakodó gépekre vonatkozó követelményekkel és az EN 474-5:2006+A3:2013 hidraulikus kotrógépekre vonatkozó követelményekkel együtt alkalmazzák.

C”.

---

III. MELLÉKLET

A III. melléklet a következőképpen módosul:

| 1. | A 73. sor helyébe a következő szöveg lép:








  „73. | EN 60745-2-13:2009
  Villamos motoros kéziszerszámok. Biztonság. 2-13. rész: Láncfűrészek kiegészítő követelményei IEC 60745-2-13:2006 (Módosítva)
  EN 60745-2-13:2009/A1:2010 | 2023. május 3. | C”; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

1.

A 73. sor helyébe a következő szöveg lép:

„73.

EN 60745-2-13:2009

Villamos motoros kéziszerszámok. Biztonság. 2-13. rész: Láncfűrészek kiegészítő követelményei IEC 60745-2-13:2006 (Módosítva)

EN 60745-2-13:2009/A1:2010

2023. május 3.

C”;

| 2. | A táblázat a következő sorokkal egészül ki:








  „86. | EN 1175-1:1998+A1:2010
  Targoncák biztonsága. Villamos követelmények. 1. rész: Akkumulátorhajtású targoncák általános követelményei | 2023. április 15. | C |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 87. | EN 1175-2:1998+A1:2010
  Targoncák biztonsága. Villamos követelmények. 2. rész: Belső égésű motoros targoncák általános követelményei | 2023. április 15. | C |
| 88. | EN 1175-3:1998+A1:2010
  Targoncák biztonsága. Villamos követelmények. 3. rész: Belső égésű motoros targoncák villamos erőátviteli rendszerének különleges követelményei | 2023. április 15. | C |
| 89. | EN 12312-3:2017
  Légi közlekedés földi berendezései. Egyedi követelmények. 3. rész: Szállítószalagos járművek | 2023. április 15. | C |
| 90. | EN 12312-7:2005+A1:2009
  Légi közlekedés földi berendezései. Egyedi követelmények. 7. rész: Repülőgép-vontató | 2023. április 15. | C |
| 91. | EN 13411-1:2002+A1:2008
  Acélsodronykötél-végek. Biztonság. 1. rész: Kötélszív acélsodronykötél-hurokhoz | 2023. április 15. | C |
| 92. | EN 13411-2:2001+A1:2008
  Acélsodronykötél-végek. Biztonság. 2. rész: Sodronykötél-hurokszemek összefonása | 2023. április 15. | C |
| 93. | EN 13411-3:2004+A1:2008
  Acélsodronykötél-végek. Biztonság. 3. rész: Szorítógyűrűk és szorítógyűrűs kötélszemek | 2023. április 15. | C |
| 94. | EN 13411-4:2011
  Acélsodronykötél-végek. Biztonság. 4. rész: Fémes és műgyantás kiöntés | 2023. április 15. | C |
| 95. | EN 13411-5:2003+A1:2008
  Acélsodronykötél-végek. Biztonság. 5. rész: U alakú szorítókengyel sodronykötélhez | 2023. április 15. | C |
| 96. | EN 13411-6:2004+A1:2008
  Acélsodronykötél-végek. Biztonság. 6. rész: Aszimmetrikus, ékes kötélvégbefogó kengyel | 2023. április 15. | C |
| 97. | EN 13411-7:2006+A1:2008
  Acélsodronykötél-végek. Biztonság. 7. rész: Szimmetrikus, ékes kötélvégbefogó kengyel | 2023. április 15. | C |
| 98. | EN 13411-8:2011
  Acélsodronykötél-végek. Biztonság. 8. rész: Sajtolt kapcsolatok és sajtolás | 2023. április 15. | C |
| 99. | EN 13586:2004+A1:2008
  Daruk. Feljárók | 2023. április 15. | C |
| 100. | EN 15011:2011+A1:2014
  Daruk. Híd- és bakdaruk | 2023. április 15. | C |
| 101. | EN 16307-1:2013+A1:2015
  Ipari targoncák. Biztonsági követelmények és igazolásuk. 1. rész: Önjáró targoncák kiegészítő követelményei, kivéve a vezető nélküli, a változtatható gémkinyúlású és a teherszállító targoncákat | 2023. április 15. | C |
| 102. | EN 16486:2014
  Gépek hulladék vagy újrahasznosítható anyag tömörítéséhez. Tömörítőgép. Biztonsági követelmények | 2023. április 15. | C |
| 103. | EN 16851:2017
  Daruk. Könnyűdarurendszerek | 2023. április 15. | C |
| 104. | EN 1804-1:2001+A1:2010
  Bányagépek. Hidraulikus födémtámaszok biztonsági követelményei. 1. rész: A támasztóegység kivitele és általános követelményei | 2023. április 15. | C |
| 105. | EN 1804-2:2001+A1:2010
  Bányagépek. Hidraulikus födémtámaszok biztonsági követelményei. 2. rész: Talp és emelőhenger | 2023. április 15. | C |
| 106. | EN 1804-3:2006+A1:2010
  Bányagépek. Hidraulikus födémtámaszok biztonsági követelményei. 3. rész: Hidraulikus vezérlőrendszerek | 2023. április 15. | C |
| 107. | EN 1837:1999+A1:2009
  Gépek biztonsága. Gépek beépített világítása | 2023. április 15. | B |
| 108. | EN 1974:1998+A1:2009
  Élelmiszer-ipari gépek. Szeletelőgépek. Biztonsági és higiéniai követelmények | 2023. április 15. | C |
| 109. | EN 201:2009
  Gumi- és műanyagipari gépek. Fröccsöntő gépek. Biztonsági követelmények | 2023. április 15. | C |
| 110. | EN 60745-2-6:2010
  Villamos motoros kéziszerszámok. Biztonság. 2-6. rész: Kalapácsok követelményei IEC 60745-2-6:2003 (Módosítva) + A1:2006 | 2023. április 15. | C |
| 111. | EN 81-40:2008
  Felvonók szerkezetének és beépítésének biztonsági előírásai. Különleges személy- és teherfelvonók. 40. rész: Lépcsőfelvonók és ferdepályás emelőlapok mozgáskorlátozott személyek számára | 2023. április 15. | C |
| 112. | EN ISO 11553-1:2008
  Gépek biztonsága. Lézeres megmunkálógépek. 1. rész: Általános biztonsági követelmények (ISO 11553-1:2005) | 2023. április 15. | C |
| 113. | EN ISO 3743-2:2009
  Akusztika. Zajforrások hangteljesítményszintjének meghatározása hangnyomásméréssel. Műszaki módszerek kisméretű, hordozható zajforrásokhoz zengő térben. 2. rész: Különleges, zengő szobákban alkalmazható módszerek (ISO 3743-2:1994) | 2023. április 15. | B”. |

2.

A táblázat a következő sorokkal egészül ki:

„86.

EN 1175-1:1998+A1:2010

Targoncák biztonsága. Villamos követelmények. 1. rész: Akkumulátorhajtású targoncák általános követelményei

2023. április 15.

C

87.

EN 1175-2:1998+A1:2010

Targoncák biztonsága. Villamos követelmények. 2. rész: Belső égésű motoros targoncák általános követelményei

2023. április 15.

C

88.

EN 1175-3:1998+A1:2010

Targoncák biztonsága. Villamos követelmények. 3. rész: Belső égésű motoros targoncák villamos erőátviteli rendszerének különleges követelményei

2023. április 15.

C

89.

EN 12312-3:2017

Légi közlekedés földi berendezései. Egyedi követelmények. 3. rész: Szállítószalagos járművek

2023. április 15.

C

90.

EN 12312-7:2005+A1:2009

Légi közlekedés földi berendezései. Egyedi követelmények. 7. rész: Repülőgép-vontató

2023. április 15.

C

91.

EN 13411-1:2002+A1:2008

Acélsodronykötél-végek. Biztonság. 1. rész: Kötélszív acélsodronykötél-hurokhoz

2023. április 15.

C

92.

EN 13411-2:2001+A1:2008

Acélsodronykötél-végek. Biztonság. 2. rész: Sodronykötél-hurokszemek összefonása

2023. április 15.

C

93.

EN 13411-3:2004+A1:2008

Acélsodronykötél-végek. Biztonság. 3. rész: Szorítógyűrűk és szorítógyűrűs kötélszemek

2023. április 15.

C

94.

EN 13411-4:2011

Acélsodronykötél-végek. Biztonság. 4. rész: Fémes és műgyantás kiöntés

2023. április 15.

C

95.

EN 13411-5:2003+A1:2008

Acélsodronykötél-végek. Biztonság. 5. rész: U alakú szorítókengyel sodronykötélhez

2023. április 15.

C

96.

EN 13411-6:2004+A1:2008

Acélsodronykötél-végek. Biztonság. 6. rész: Aszimmetrikus, ékes kötélvégbefogó kengyel

2023. április 15.

C

97.

EN 13411-7:2006+A1:2008

Acélsodronykötél-végek. Biztonság. 7. rész: Szimmetrikus, ékes kötélvégbefogó kengyel

2023. április 15.

C

98.

EN 13411-8:2011

Acélsodronykötél-végek. Biztonság. 8. rész: Sajtolt kapcsolatok és sajtolás

2023. április 15.

C

99.

EN 13586:2004+A1:2008

Daruk. Feljárók

2023. április 15.

C

100.

EN 15011:2011+A1:2014

Daruk. Híd- és bakdaruk

2023. április 15.

C

101.

EN 16307-1:2013+A1:2015

Ipari targoncák. Biztonsági követelmények és igazolásuk. 1. rész: Önjáró targoncák kiegészítő követelményei, kivéve a vezető nélküli, a változtatható gémkinyúlású és a teherszállító targoncákat

2023. április 15.

C

102.

EN 16486:2014

Gépek hulladék vagy újrahasznosítható anyag tömörítéséhez. Tömörítőgép. Biztonsági követelmények

2023. április 15.

C

103.

EN 16851:2017

Daruk. Könnyűdarurendszerek

2023. április 15.

C

104.

EN 1804-1:2001+A1:2010

Bányagépek. Hidraulikus födémtámaszok biztonsági követelményei. 1. rész: A támasztóegység kivitele és általános követelményei

2023. április 15.

C

105.

EN 1804-2:2001+A1:2010

Bányagépek. Hidraulikus födémtámaszok biztonsági követelményei. 2. rész: Talp és emelőhenger

2023. április 15.

C

106.

EN 1804-3:2006+A1:2010

Bányagépek. Hidraulikus födémtámaszok biztonsági követelményei. 3. rész: Hidraulikus vezérlőrendszerek

2023. április 15.

C

107.

EN 1837:1999+A1:2009

Gépek biztonsága. Gépek beépített világítása

2023. április 15.

B

108.

EN 1974:1998+A1:2009

Élelmiszer-ipari gépek. Szeletelőgépek. Biztonsági és higiéniai követelmények

2023. április 15.

C

109.

EN 201:2009

Gumi- és műanyagipari gépek. Fröccsöntő gépek. Biztonsági követelmények

2023. április 15.

C

110.

EN 60745-2-6:2010

Villamos motoros kéziszerszámok. Biztonság. 2-6. rész: Kalapácsok követelményei IEC 60745-2-6:2003 (Módosítva) + A1:2006

2023. április 15.

C

111.

EN 81-40:2008

Felvonók szerkezetének és beépítésének biztonsági előírásai. Különleges személy- és teherfelvonók. 40. rész: Lépcsőfelvonók és ferdepályás emelőlapok mozgáskorlátozott személyek számára

2023. április 15.

C

112.

EN ISO 11553-1:2008

Gépek biztonsága. Lézeres megmunkálógépek. 1. rész: Általános biztonsági követelmények (ISO 11553-1:2005)

2023. április 15.

C

113.

EN ISO 3743-2:2009

Akusztika. Zajforrások hangteljesítményszintjének meghatározása hangnyomásméréssel. Műszaki módszerek kisméretű, hordozható zajforrásokhoz zengő térben. 2. rész: Különleges, zengő szobákban alkalmazható módszerek (ISO 3743-2:1994)

2023. április 15.

B”.

---