# Uradni list L 372/2021

| | ISSN 1977-0804 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 372 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Letnik 6420. oktober 2021 |

ISSN 1977-0804

Uradni list

Evropske unije

L 372

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Letnik 6420. oktober 2021

---

| Vsebina | | II   Nezakonodajni akti | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | UREDBE |
| | * | Delegirana uredba Komisije (EU) 2021/1833 z dne 14. julija 2021 o dopolnitvi Direktive 2014/65/EU Evropskega parlamenta in Sveta z določitvijo meril za ugotavljanje, kdaj se dejavnost šteje za pomožno dejavnost h glavni dejavnosti na ravni skupine (
  1
  ) | 1 |
| | | SKLEPI |
| | * | Sklep Sveta (EU) 2021/1834 z dne 6. oktobra 2021 o imenovanju šestih članov in štirih nadomestnih članov Odbora regij na predlog Italijanske republike | 11 |
| | * | Sklep Sveta (EU) 2021/1835 z dne 6. oktobra 2021 o imenovanju dveh nadomestnih članov Odbora regij na predlog Kraljevine Španije | 14 |
| | * | Sklep Sveta (EU) 2021/1836 z dne 15. oktobra 2021 o določitvi stališča, ki se zastopa v imenu Evropske unije v skupnem odboru, ustanovljenem s Sporazumom o izstopu Združenega kraljestva Velika Britanija in Severna Irska iz Evropske unije in Evropske skupnosti za atomsko energijo, v zvezi s sprejetjem sklepa o spremembi navedenega sporazuma | 16 |
| | * | Sklep Sveta (EU) 2021/1837 z dne 15. oktobra 2021 o stališču, ki se v imenu Evropske unije zastopa v skupnem odboru, ustanovljenem s Sporazumom o izstopu Združenega kraljestva Velika Britanija in Severna Irska iz Evropske unije in Evropske skupnosti za atomsko energijo, v zvezi s spremembo sklepa o določitvi seznama 25 oseb, ki so pripravljene in sposobne za članstvo v arbitražnem senatu v okviru Sporazuma | 20 |
| | * | Sklep Sveta (SZVP) 2021/1838 z dne 18. oktobra 2021 o spremembi Sklepa (SZVP) 2017/824 o kadrovskih predpisih Satelitskega centra Evropske unije | 24 |
| | * | Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2021/1839 z dne 15. oktobra 2021 o odlogu datuma izteka odobritve kreozota za uporabo v biocidnih proizvodih vrste proizvodov 8 (
  1
  ) | 27 |

Vsebina

II   Nezakonodajni akti

Stran

UREDBE

*

Delegirana uredba Komisije (EU) 2021/1833 z dne 14. julija 2021 o dopolnitvi Direktive 2014/65/EU Evropskega parlamenta in Sveta z določitvijo meril za ugotavljanje, kdaj se dejavnost šteje za pomožno dejavnost h glavni dejavnosti na ravni skupine (
  1
  )

1

1

SKLEPI

*

Sklep Sveta (EU) 2021/1834 z dne 6. oktobra 2021 o imenovanju šestih članov in štirih nadomestnih članov Odbora regij na predlog Italijanske republike

11

*

Sklep Sveta (EU) 2021/1835 z dne 6. oktobra 2021 o imenovanju dveh nadomestnih članov Odbora regij na predlog Kraljevine Španije

14

*

Sklep Sveta (EU) 2021/1836 z dne 15. oktobra 2021 o določitvi stališča, ki se zastopa v imenu Evropske unije v skupnem odboru, ustanovljenem s Sporazumom o izstopu Združenega kraljestva Velika Britanija in Severna Irska iz Evropske unije in Evropske skupnosti za atomsko energijo, v zvezi s sprejetjem sklepa o spremembi navedenega sporazuma

16

*

Sklep Sveta (EU) 2021/1837 z dne 15. oktobra 2021 o stališču, ki se v imenu Evropske unije zastopa v skupnem odboru, ustanovljenem s Sporazumom o izstopu Združenega kraljestva Velika Britanija in Severna Irska iz Evropske unije in Evropske skupnosti za atomsko energijo, v zvezi s spremembo sklepa o določitvi seznama 25 oseb, ki so pripravljene in sposobne za članstvo v arbitražnem senatu v okviru Sporazuma

20

*

Sklep Sveta (SZVP) 2021/1838 z dne 18. oktobra 2021 o spremembi Sklepa (SZVP) 2017/824 o kadrovskih predpisih Satelitskega centra Evropske unije

24

*

Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2021/1839 z dne 15. oktobra 2021 o odlogu datuma izteka odobritve kreozota za uporabo v biocidnih proizvodih vrste proizvodov 8 (
  1
  )

1

27

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP. |

---

(1)   Besedilo velja za EGP.

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

II Nezakonodajni akti

UREDBE

| 20.10.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | L 372/1 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2021

SL

Uradni list Evropske unije

L 372/1

---

DELEGIRANA UREDBA KOMISIJE (EU) 2021/1833

z dne 14. julija 2021

o dopolnitvi Direktive 2014/65/EU Evropskega parlamenta in Sveta z določitvijo meril za ugotavljanje, kdaj se dejavnost šteje za pomožno dejavnost h glavni dejavnosti na ravni skupine

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Direktive 2014/65/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. maja 2014 o trgih finančnih instrumentov ter spremembi Direktive 2002/92/ES in Direktive 2011/61/EU (1) ter zlasti člena 2(4) Direktive,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Oceno, ali osebe poslujejo za svoj račun ali opravljajo investicijske storitve z izvedenimi finančnimi instrumenti na blago, pravicami do emisije ali njihovimi izvedenimi finančnimi instrumenti v Uniji kot pomožno dejavnost k svoji glavni dejavnosti, bi bilo treba opraviti na ravni skupine. V skladu z opredelitvijo iz člena 2(11) Direktive 2013/34/EU Evropskega parlamenta in Sveta (2) skupina zajema obvladujoče podjetje in vsa njegova odvisna podjetja. Za namene te uredbe vključuje subjekte, ki imajo sedež v Uniji in v tretjih državah ne glede na to, ali ima skupina sedež v Uniji ali zunaj nje. |
| --- | --- |

(1)

Oceno, ali osebe poslujejo za svoj račun ali opravljajo investicijske storitve z izvedenimi finančnimi instrumenti na blago, pravicami do emisije ali njihovimi izvedenimi finančnimi instrumenti v Uniji kot pomožno dejavnost k svoji glavni dejavnosti, bi bilo treba opraviti na ravni skupine. V skladu z opredelitvijo iz člena 2(11) Direktive 2013/34/EU Evropskega parlamenta in Sveta (2) skupina zajema obvladujoče podjetje in vsa njegova odvisna podjetja. Za namene te uredbe vključuje subjekte, ki imajo sedež v Uniji in v tretjih državah ne glede na to, ali ima skupina sedež v Uniji ali zunaj nje.

| (2) | Oceno bi bilo treba opraviti s tremi alternativnimi testi (testi pomožne dejavnosti), ki temeljijo na trgovalni dejavnosti oseb znotraj skupine. S testi bi bilo treba določiti, ali osebe znotraj skupine poslujejo za svoj račun. Če navedene osebe opravljajo investicijske storitve z izvedenimi finančnimi instrumenti na blago, pravicami do emisije ali njihovimi izvedenimi finančnimi instrumenti v Uniji v tako velikem obsegu glede na glavno dejavnost skupine, da teh dejavnosti ni mogoče šteti za pomožne dejavnosti na ravni skupine, bi morale navedene osebe pridobiti dovoljenje za investicijsko podjetje. Da bi se upoštevala ekonomska realnost heterogenih skupin, ki morajo oceniti, ali je njihovo trgovanje pomožno k njihovim glavnim dejavnostim, bi bilo treba tem osebam omogočiti, da se odločijo, katerega od treh alternativnih testov bodo opravile, da bi ugotovile, ali je njihova trgovalna dejavnost pomožna h glavni dejavnosti za določeno skupino. Če je na podlagi katerega koli od navedenih testov trgovalna dejavnost osebe pomožna dejavnost, bi jo bilo treba šteti za pomožno dejavnost h glavni dejavnosti za namene člena 2(1)(j) Direktive 2014/65/EU. |
| --- | --- |

(2)

Oceno bi bilo treba opraviti s tremi alternativnimi testi (testi pomožne dejavnosti), ki temeljijo na trgovalni dejavnosti oseb znotraj skupine. S testi bi bilo treba določiti, ali osebe znotraj skupine poslujejo za svoj račun. Če navedene osebe opravljajo investicijske storitve z izvedenimi finančnimi instrumenti na blago, pravicami do emisije ali njihovimi izvedenimi finančnimi instrumenti v Uniji v tako velikem obsegu glede na glavno dejavnost skupine, da teh dejavnosti ni mogoče šteti za pomožne dejavnosti na ravni skupine, bi morale navedene osebe pridobiti dovoljenje za investicijsko podjetje. Da bi se upoštevala ekonomska realnost heterogenih skupin, ki morajo oceniti, ali je njihovo trgovanje pomožno k njihovim glavnim dejavnostim, bi bilo treba tem osebam omogočiti, da se odločijo, katerega od treh alternativnih testov bodo opravile, da bi ugotovile, ali je njihova trgovalna dejavnost pomožna h glavni dejavnosti za določeno skupino. Če je na podlagi katerega koli od navedenih testov trgovalna dejavnost osebe pomožna dejavnost, bi jo bilo treba šteti za pomožno dejavnost h glavni dejavnosti za namene člena 2(1)(j) Direktive 2014/65/EU.

| (3) | V skladu s prvim alternativnim testom naj bi bila dejavnost osebe pomožna h glavni dejavnosti, če je njena neto neporavnana nominalna izpostavljenost izvedenim finančnim instrumentom na blago ali pravicam do emisije oziroma njihovim izvedenim finančnim instrumentom za denarno poravnavo, s katerimi se trguje v Uniji, razen izvedenih finančnih instrumentov na blago ali pravic do emisije oziroma njihovih izvedenih finančnih instrumentov, s katerimi se trguje na mestu trgovanja, pod letnim pragom 3 milijarde EUR (test praga de minimis). |
| --- | --- |

(3)

V skladu s prvim alternativnim testom naj bi bila dejavnost osebe pomožna h glavni dejavnosti, če je njena neto neporavnana nominalna izpostavljenost izvedenim finančnim instrumentom na blago ali pravicam do emisije oziroma njihovim izvedenim finančnim instrumentom za denarno poravnavo, s katerimi se trguje v Uniji, razen izvedenih finančnih instrumentov na blago ali pravic do emisije oziroma njihovih izvedenih finančnih instrumentov, s katerimi se trguje na mestu trgovanja, pod letnim pragom 3 milijarde EUR (test praga de minimis).

| (4) | Pri drugem alternativnem testu se primerja obseg trgovalne dejavnosti osebe glede na celotno trgovalno dejavnost skupine v Uniji (test trgovanja). Obseg trgovalne dejavnosti osebe bi bilo treba določiti z odbitkom vsote obsega poslov, ki se izvajajo za namene likvidnosti ali obvladovanja tveganja znotraj skupine, objektivno merljivega zmanjšanja tveganj, neposredno povezanih s poslovno dejavnostjo ali dejavnostjo financiranja zakladnice, ali izpolnjevanja obveznosti za zagotavljanje likvidnosti na mestu trgovanja (prednostni posli), od obsega celotne trgovalne dejavnosti, ki jo opravlja oseba. Pogodbe, pri katerih ima oseba v skupni, ki je stranka v kateri koli od teh pogodb, dovoljenje v skladu z Direktivo 2014/65/EU ali Direktivo 2013/36/EU Evropskega parlamenta in Sveta (3), bi se morale odšteti od trgovalne dejavnosti osebe. Celotna trgovalna dejavnost skupine v Uniji vključuje prednostne posle in pogodbe, pri katerih ima oseba v skupni, ki je stranka v kateri koli izmed teh pogodb, dovoljenje v skladu z Direktivo 2014/65/EU ali Direktivo 2013/36/EU. |
| --- | --- |

(4)

Pri drugem alternativnem testu se primerja obseg trgovalne dejavnosti osebe glede na celotno trgovalno dejavnost skupine v Uniji (test trgovanja). Obseg trgovalne dejavnosti osebe bi bilo treba določiti z odbitkom vsote obsega poslov, ki se izvajajo za namene likvidnosti ali obvladovanja tveganja znotraj skupine, objektivno merljivega zmanjšanja tveganj, neposredno povezanih s poslovno dejavnostjo ali dejavnostjo financiranja zakladnice, ali izpolnjevanja obveznosti za zagotavljanje likvidnosti na mestu trgovanja (prednostni posli), od obsega celotne trgovalne dejavnosti, ki jo opravlja oseba. Pogodbe, pri katerih ima oseba v skupni, ki je stranka v kateri koli od teh pogodb, dovoljenje v skladu z Direktivo 2014/65/EU ali Direktivo 2013/36/EU Evropskega parlamenta in Sveta (3), bi se morale odšteti od trgovalne dejavnosti osebe. Celotna trgovalna dejavnost skupine v Uniji vključuje prednostne posle in pogodbe, pri katerih ima oseba v skupni, ki je stranka v kateri koli izmed teh pogodb, dovoljenje v skladu z Direktivo 2014/65/EU ali Direktivo 2013/36/EU.

| (5) | Velikost trgovalne dejavnosti bi bilo treba določiti glede na bruto nominalno vrednost pogodb o izvedenih finančnih instrumentih na blago, pravicah do emisije in njihovih izvedenih finančnih instrumentih v Uniji na podlagi drsečega povprečja iz predhodnih treh letnih obdobij. |
| --- | --- |

(5)

Velikost trgovalne dejavnosti bi bilo treba določiti glede na bruto nominalno vrednost pogodb o izvedenih finančnih instrumentih na blago, pravicah do emisije in njihovih izvedenih finančnih instrumentih v Uniji na podlagi drsečega povprečja iz predhodnih treh letnih obdobij.

| (6) | Obseg trgovalne dejavnosti, ki se uporablja kot parameter v okviru testa trgovanja, se uporablja kot nadomestek za poslovno dejavnost, ki jo oseba ali skupina opravlja kot svojo glavno dejavnost. Uporaba tega nadomestka bi morala biti za osebe enostavna in stroškovno učinkovita, saj temelji na podatkih, ki jih je treba že zbrati za namene skladnosti, na primer za poročanje o poslih, hkrati pa omogoča smiseln test. |
| --- | --- |

(6)

Obseg trgovalne dejavnosti, ki se uporablja kot parameter v okviru testa trgovanja, se uporablja kot nadomestek za poslovno dejavnost, ki jo oseba ali skupina opravlja kot svojo glavno dejavnost. Uporaba tega nadomestka bi morala biti za osebe enostavna in stroškovno učinkovita, saj temelji na podatkih, ki jih je treba že zbrati za namene skladnosti, na primer za poročanje o poslih, hkrati pa omogoča smiseln test.

| (7) | Ta nadomestek je primeren, ker bo razumen, tveganju nenaklonjen subjekt, kot je proizvajalec, predelovalec ali potrošnik blaga ali uporabnik pravic do emisije, zavaroval obseg poslovne dejavnosti, ki jo izvaja kot glavno dejavnost, z enakovrednim obsegom izvedenih finančnih instrumentov na blago, pravic do emisije ali njihovih izvedenih finančnih instrumentov. Zato je obseg vseh njegovih trgovalnih dejavnosti z izvedenimi finančnimi instrumenti na blago, pravicami do emisije ali njihovimi izvedenimi finančnimi instrumenti, merjen v bruto nominalni vrednosti osnovnega instrumenta, ustrezen nadomestek za obseg glavne dejavnosti skupine. Ker skupine, katerih glavne dejavnosti niso povezane z blagom ali pravicami do emisije, izvedenih finančnih instrumentov na blago ali pravice do emisij ne bi uporabljale kot orodja za zmanjševanje tveganja, se njihovo trgovanje z izvedenimi finančnimi instrumenti na blago, pravicami do emisije ali njihovimi izvedenimi finančnimi instrumenti ne bi smelo šteti za zavarovanje. |
| --- | --- |

(7)

Ta nadomestek je primeren, ker bo razumen, tveganju nenaklonjen subjekt, kot je proizvajalec, predelovalec ali potrošnik blaga ali uporabnik pravic do emisije, zavaroval obseg poslovne dejavnosti, ki jo izvaja kot glavno dejavnost, z enakovrednim obsegom izvedenih finančnih instrumentov na blago, pravic do emisije ali njihovih izvedenih finančnih instrumentov. Zato je obseg vseh njegovih trgovalnih dejavnosti z izvedenimi finančnimi instrumenti na blago, pravicami do emisije ali njihovimi izvedenimi finančnimi instrumenti, merjen v bruto nominalni vrednosti osnovnega instrumenta, ustrezen nadomestek za obseg glavne dejavnosti skupine. Ker skupine, katerih glavne dejavnosti niso povezane z blagom ali pravicami do emisije, izvedenih finančnih instrumentov na blago ali pravice do emisij ne bi uporabljale kot orodja za zmanjševanje tveganja, se njihovo trgovanje z izvedenimi finančnimi instrumenti na blago, pravicami do emisije ali njihovimi izvedenimi finančnimi instrumenti ne bi smelo šteti za zavarovanje.

| (8) | Vendar uporabe izvedenih finančnih instrumentov na blago kot orodja za zmanjševanje tveganja ni mogoče šteti za popoln nadomestek za vse poslovne dejavnosti, ki jih oseba ali skupina opravlja kot svojo glavno dejavnost, saj morda ne upošteva drugih naložb v fiksna sredstva, ki niso povezane s trgi izvedenih finančnih instrumentov. |
| --- | --- |

(8)

Vendar uporabe izvedenih finančnih instrumentov na blago kot orodja za zmanjševanje tveganja ni mogoče šteti za popoln nadomestek za vse poslovne dejavnosti, ki jih oseba ali skupina opravlja kot svojo glavno dejavnost, saj morda ne upošteva drugih naložb v fiksna sredstva, ki niso povezane s trgi izvedenih finančnih instrumentov.

| (9) | Drugi test morda ne meri ustrezno glavne dejavnosti oseb, ki imajo precejšne naložbe v kapital, sorazmerne z njihovo velikostjo, na primer za izgradnjo infrastrukturnih objektov ter transportnih in proizvodnih zmogljivosti. Prav tako ne pripoznava naložb, ki jih ni mogoče zavarovati na finančnih trgih. Zato je treba določiti tretjo metodo, pri kateri se uporablja metrika na podlagi uporabljenega kapitala za merjenje, ali je ta trgovalna dejavnost pomožna h glavni dejavnosti skupine. |
| --- | --- |

(9)

Drugi test morda ne meri ustrezno glavne dejavnosti oseb, ki imajo precejšne naložbe v kapital, sorazmerne z njihovo velikostjo, na primer za izgradnjo infrastrukturnih objektov ter transportnih in proizvodnih zmogljivosti. Prav tako ne pripoznava naložb, ki jih ni mogoče zavarovati na finančnih trgih. Zato je treba določiti tretjo metodo, pri kateri se uporablja metrika na podlagi uporabljenega kapitala za merjenje, ali je ta trgovalna dejavnost pomožna h glavni dejavnosti skupine.

| (10) | Tretji alternativni test, tj. test uporabljenega kapitala, je na voljo, da se upošteva ekonomska realnost heterogenih skupin, ki morajo oceniti, ali je njihovo trgovanje pomožno k njihovim glavnim dejavnostim, vključno s skupinami, ki izvajajo precejšnje naložbe v kapital, sorazmerne z njihovo velikostjo, na primer za izgradnjo infrastrukturnih objektov ter transportnih in proizvodnih zmogljivosti kot tudi naložbe, ki jih ni mogoče enostavno zavarovati na finančnih trgih. Ker trije alternativni testi upoštevajo različne osnovne ekonomske realnosti različnih skupin, bi morali biti vsi testi enako primerne, alternativne in neodvisne metode za določitev, ali je trgovalna dejavnost pomožna h glavni dejavnosti določene skupine. Če se na podlagi katerega koli od navedenih testov ugotovi, da je trgovalna dejavnost osebe pomožna dejavnost, bi jo bilo treba šteti za pomožno dejavnost h glavni dejavnosti za namene člena 2(1)(j) Direktive 2014/65/EU. |
| --- | --- |

(10)

Tretji alternativni test, tj. test uporabljenega kapitala, je na voljo, da se upošteva ekonomska realnost heterogenih skupin, ki morajo oceniti, ali je njihovo trgovanje pomožno k njihovim glavnim dejavnostim, vključno s skupinami, ki izvajajo precejšnje naložbe v kapital, sorazmerne z njihovo velikostjo, na primer za izgradnjo infrastrukturnih objektov ter transportnih in proizvodnih zmogljivosti kot tudi naložbe, ki jih ni mogoče enostavno zavarovati na finančnih trgih. Ker trije alternativni testi upoštevajo različne osnovne ekonomske realnosti različnih skupin, bi morali biti vsi testi enako primerne, alternativne in neodvisne metode za določitev, ali je trgovalna dejavnost pomožna h glavni dejavnosti določene skupine. Če se na podlagi katerega koli od navedenih testov ugotovi, da je trgovalna dejavnost osebe pomožna dejavnost, bi jo bilo treba šteti za pomožno dejavnost h glavni dejavnosti za namene člena 2(1)(j) Direktive 2014/65/EU.

| (11) | Pri tretjem testu se kot nadomestek za obseg pomožnih dejavnosti, ki jih opravljajo osebe v skupini, uporablja ocenjeni kapital, ki bi ga morala imeti nefinančna skupina glede na tržno tveganje, inherentno v njenih pozicijah, ki izhaja iz trgovanja z izvedenimi finančnimi instrumenti na blago, pravicami do emisije in njihovimi izvedenimi finančnimi instrumenti v Uniji, razen tveganja iz prednostnih poslov. V skladu z okvirom, razvitim pod okriljem Baselskega odbora za bančni nadzor in uvedenim v Uniji z Direktivo 2013/36/EU, se za pozicije uporablja sorazmerno tehtanje, ki temelji na nominalnem kapitalu. Znotraj tega okvira bi se morale neto pozicije v izvedenem finančnem instrumentu na blago, pravici do emisije ali njenem izvedenem finančnem instrumentu v Uniji določiti s pobotom dolgih in kratkih pozicij v določeni vrsti pogodbe o izvedenem finančnem instrumentu, pogodbi o pravicah do emisij ali pogodbi o njihovih izvedenih finančnih instrumentih, kot so standardizirane terminske pogodbe, opcije, nestandardizirane terminske pogodbe ali nakupni boni. Pri določanju neto pozicij bi bilo treba pobot opraviti ne glede na mesto trgovanja s pogodbo, nasprotno stranko v pogodbi ali dospelost pogodbe. Bruto pozicija v zadevni pogodbi o izvedenem finančnem instrumentu na blago, pogodbi o pravici do emisije ali pogodbi o njenem izvedenem finančnem instrumentu bi se po drugi strani morala izračunati z dodajanjem neto pozicij vrst pogodb, ki se nanašajo na določeno blago ali pravico do emisije ali njihov izvedeni finančni instrument. V tem kontekstu neto pozicij v določeni vrsti pogodbe o izvedenem finančnem instrumentu na blago, pogodbi o pravici do emisije ali pogodbi o njenem izvedenem finančnem instrumentu ne bi smeli pobotati med seboj. |
| --- | --- |

(11)

Pri tretjem testu se kot nadomestek za obseg pomožnih dejavnosti, ki jih opravljajo osebe v skupini, uporablja ocenjeni kapital, ki bi ga morala imeti nefinančna skupina glede na tržno tveganje, inherentno v njenih pozicijah, ki izhaja iz trgovanja z izvedenimi finančnimi instrumenti na blago, pravicami do emisije in njihovimi izvedenimi finančnimi instrumenti v Uniji, razen tveganja iz prednostnih poslov. V skladu z okvirom, razvitim pod okriljem Baselskega odbora za bančni nadzor in uvedenim v Uniji z Direktivo 2013/36/EU, se za pozicije uporablja sorazmerno tehtanje, ki temelji na nominalnem kapitalu. Znotraj tega okvira bi se morale neto pozicije v izvedenem finančnem instrumentu na blago, pravici do emisije ali njenem izvedenem finančnem instrumentu v Uniji določiti s pobotom dolgih in kratkih pozicij v določeni vrsti pogodbe o izvedenem finančnem instrumentu, pogodbi o pravicah do emisij ali pogodbi o njihovih izvedenih finančnih instrumentih, kot so standardizirane terminske pogodbe, opcije, nestandardizirane terminske pogodbe ali nakupni boni. Pri določanju neto pozicij bi bilo treba pobot opraviti ne glede na mesto trgovanja s pogodbo, nasprotno stranko v pogodbi ali dospelost pogodbe. Bruto pozicija v zadevni pogodbi o izvedenem finančnem instrumentu na blago, pogodbi o pravici do emisije ali pogodbi o njenem izvedenem finančnem instrumentu bi se po drugi strani morala izračunati z dodajanjem neto pozicij vrst pogodb, ki se nanašajo na določeno blago ali pravico do emisije ali njihov izvedeni finančni instrument. V tem kontekstu neto pozicij v določeni vrsti pogodbe o izvedenem finančnem instrumentu na blago, pogodbi o pravici do emisije ali pogodbi o njenem izvedenem finančnem instrumentu ne bi smeli pobotati med seboj.

| (12) | Pri tretjem testu bi se moral znesek ocenjenega kapitala skupine primerjati z dejanskim zneskom uporabljenega kapitala te skupine, ki bi moral odražati obseg njene glavne dejavnosti. Uporabljen kapital bi se moral izračunati na podlagi vsote vseh sredstev skupine, od katerih se odšteje njen trenutni dolg. Navedeni trenutni dolg bi moral zajemati dolg, ki zapade v plačilo v dvanajstih mesecih. |
| --- | --- |

(12)

Pri tretjem testu bi se moral znesek ocenjenega kapitala skupine primerjati z dejanskim zneskom uporabljenega kapitala te skupine, ki bi moral odražati obseg njene glavne dejavnosti. Uporabljen kapital bi se moral izračunati na podlagi vsote vseh sredstev skupine, od katerih se odšteje njen trenutni dolg. Navedeni trenutni dolg bi moral zajemati dolg, ki zapade v plačilo v dvanajstih mesecih.

| (13) | Testi pomožne dejavnosti so utemeljeni s tem, da se tako preveri, ali bi morale osebe znotraj skupine, ki nimajo dovoljenja v skladu z Direktivo 2014/65/EU, zaprositi za dovoljenje zaradi sorazmernega ali absolutnega obsega svoje dejavnosti z izvedenimi finančnimi instrumenti na blago, pravicami do emisije ali njihovimi izvedenimi finančnimi instrumenti v Uniji. Testi pomožne dejavnosti določijo obseg dejavnosti z izvedenimi finančnimi instrumenti na blago, pravicami do emisije in njihovimi izvedenimi finančnimi instrumenti v Uniji, ki jih osebe znotraj skupine lahko opravljajo brez dovoljenja v skladu z Direktivo 2014/65/EU, ker so te dejavnosti pomožne h glavni dejavnosti skupine. Zato je obseg pomožne dejavnosti skupine primerno izračunati z uporabo meril, ki za vse tri teste izključujejo dejavnost, ki jo opravljajo člani skupine, ki imajo dovoljenje v skladu z navedeno direktivo, da se oceni velikost resnične pomožne dejavnosti, ki jo opravljajo člani skupine brez dovoljenja. |
| --- | --- |

(13)

Testi pomožne dejavnosti so utemeljeni s tem, da se tako preveri, ali bi morale osebe znotraj skupine, ki nimajo dovoljenja v skladu z Direktivo 2014/65/EU, zaprositi za dovoljenje zaradi sorazmernega ali absolutnega obsega svoje dejavnosti z izvedenimi finančnimi instrumenti na blago, pravicami do emisije ali njihovimi izvedenimi finančnimi instrumenti v Uniji. Testi pomožne dejavnosti določijo obseg dejavnosti z izvedenimi finančnimi instrumenti na blago, pravicami do emisije in njihovimi izvedenimi finančnimi instrumenti v Uniji, ki jih osebe znotraj skupine lahko opravljajo brez dovoljenja v skladu z Direktivo 2014/65/EU, ker so te dejavnosti pomožne h glavni dejavnosti skupine. Zato je obseg pomožne dejavnosti skupine primerno izračunati z uporabo meril, ki za vse tri teste izključujejo dejavnost, ki jo opravljajo člani skupine, ki imajo dovoljenje v skladu z navedeno direktivo, da se oceni velikost resnične pomožne dejavnosti, ki jo opravljajo člani skupine brez dovoljenja.

| (14) | Da se udeležencem na trgu omogoči, da načrtujejo in opravljajo svoje posle na razumen način ter upoštevajo sezonske vzorce dejavnosti, bi moral izračun v okviru alternativnih testov za določitev, kdaj se dejavnost šteje za pomožno h glavni dejavnosti, temeljiti na obdobju treh let. Zato bi subjekti morali vsako leto oceniti, ali kršijo enega od treh pragov treh alternativnih testov, tako, da izračunajo enostavno povprečje za tri leta na drseči podlagi. Ta obveznost ne bi smela posegati v pravico pristojnega organa, da v katerem koli trenutku zahteva poročilo osebe o podlagi, na osnovi katere oseba meni, da je njena dejavnost za namene točk (i) in (ii) člena 2(1)(j) Direktive 2014/65/EU pomožna dejavnost k njeni glavni dejavnosti. |
| --- | --- |

(14)

Da se udeležencem na trgu omogoči, da načrtujejo in opravljajo svoje posle na razumen način ter upoštevajo sezonske vzorce dejavnosti, bi moral izračun v okviru alternativnih testov za določitev, kdaj se dejavnost šteje za pomožno h glavni dejavnosti, temeljiti na obdobju treh let. Zato bi subjekti morali vsako leto oceniti, ali kršijo enega od treh pragov treh alternativnih testov, tako, da izračunajo enostavno povprečje za tri leta na drseči podlagi. Ta obveznost ne bi smela posegati v pravico pristojnega organa, da v katerem koli trenutku zahteva poročilo osebe o podlagi, na osnovi katere oseba meni, da je njena dejavnost za namene točk (i) in (ii) člena 2(1)(j) Direktive 2014/65/EU pomožna dejavnost k njeni glavni dejavnosti.

| (15) | Posle, ki objektivno merljivo zmanjšujejo tveganja, neposredno povezana s poslovno dejavnostjo ali dejavnostjo financiranja zakladnice, in posle znotraj skupine bi bilo treba obravnavati v skladu z določbami Uredbe (EU) št. 648/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (4). Vendar se Delegirana uredba Komisije (EU) št. 149/2013 (5) v zvezi s posli z izvedenimi finančnimi instrumenti, ki objektivno merljivo zmanjšujejo tveganja, neposredno povezana s poslovno dejavnostjo ali dejavnostjo financiranja zakladnice, sklicuje le na izvedene finančne instrumente, s katerimi se ne trguje na reguliranih trgih, medtem ko člen 2(4) Direktive 2014/65/EU zajema izvedene finančne instrumente, s katerimi se trguje na mestih trgovanja. Zato je primerno, da se pri testih pomožne dejavnosti, ki v enaki meri zajamejo izvedene finančne instrumente, s katerimi se trguje na reguliranih trgih, in izvedene finančne instrumente, s katerimi se ne trguje na reguliranih trgih, v zvezi s posli, ki objektivno merljivo zmanjšujejo tveganja, neposredno povezana s poslovno dejavnostjo ali dejavnostjo financiranja zakladnice, upoštevajo tudi izvedeni finančni instrumenti, s katerimi se trguje na reguliranih trgih. |
| --- | --- |

(15)

Posle, ki objektivno merljivo zmanjšujejo tveganja, neposredno povezana s poslovno dejavnostjo ali dejavnostjo financiranja zakladnice, in posle znotraj skupine bi bilo treba obravnavati v skladu z določbami Uredbe (EU) št. 648/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (4). Vendar se Delegirana uredba Komisije (EU) št. 149/2013 (5) v zvezi s posli z izvedenimi finančnimi instrumenti, ki objektivno merljivo zmanjšujejo tveganja, neposredno povezana s poslovno dejavnostjo ali dejavnostjo financiranja zakladnice, sklicuje le na izvedene finančne instrumente, s katerimi se ne trguje na reguliranih trgih, medtem ko člen 2(4) Direktive 2014/65/EU zajema izvedene finančne instrumente, s katerimi se trguje na mestih trgovanja. Zato je primerno, da se pri testih pomožne dejavnosti, ki v enaki meri zajamejo izvedene finančne instrumente, s katerimi se trguje na reguliranih trgih, in izvedene finančne instrumente, s katerimi se ne trguje na reguliranih trgih, v zvezi s posli, ki objektivno merljivo zmanjšujejo tveganja, neposredno povezana s poslovno dejavnostjo ali dejavnostjo financiranja zakladnice, upoštevajo tudi izvedeni finančni instrumenti, s katerimi se trguje na reguliranih trgih.

| (16) | V nekaterih okoliščinah, na primer kadar obstoječa tržna likvidnost ni zadostna ali ustrezna pogodba o izvedenih finančnih instrumentih ni na voljo, poslovnega tveganja morda ni mogoče zavarovati z uporabo neposredno povezane pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih na blago, tj. pogodbe z isto osnovo in datumom poravnave, kot veljata za krito tveganje. V takem primeru bi moralo biti osebi dovoljeno, da za kritje izpostavljenosti uporabi nadomestno zavarovanje pred tveganjem, in sicer prek tesno povezanega instrumenta, na primer instrumenta z drugačnim, vendar zelo podobnim osnovnim sredstvom. Poleg tega lahko osebe, ki sklenejo pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih na blago, uporabijo makro zavarovanje ali zavarovanje portfeljev za zavarovanje tveganja v zvezi z njihovimi splošnimi tveganji ali splošnimi tveganji skupine. Te pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih na blago z makro zavarovanjem, zavarovanjem portfeljev ali nadomestnim zavarovanjem bi morale pomeniti zavarovanje za namene testov pomožne dejavnosti. Kadar oseba, ki opravlja teste pomožne dejavnosti, uporablja zavarovanje portfelja ali makro zavarovanje, morda ne bo mogla vzpostaviti neposredne povezave med specifičnim poslom z izvedenim finančnim instrumentom na blago in specifičnim tveganjem, neposredno povezanim s poslovnimi dejavnostmi in dejavnostmi financiranja zakladnice, sklenjenim zaradi zavarovanja posla. Tveganja, ki so neposredno povezana s poslovnimi dejavnostmi in dejavnostmi financiranja zakladnice, so lahko kompleksne narave, npr. več geografskih trgov, več produktov, obdobij ali subjektov. Portfelj pogodb o izvedenih finančnih instrumentih, sklenjenih za blaženje teh tveganj, lahko izhaja iz kompleksnih sistemov obvladovanja tveganja. V takšnih primerih bi morali sistemi obvladovanja tveganja preprečiti, da bi se posli, ki niso namenjeni zavarovanju, razvrstili med posle, ki so namenjeni zavarovanju, ter zagotoviti dovolj razčlenjen vpogled v portfelj za zavarovanje, da se prepoznajo špekulativne komponente in se upoštevajo pri pragovih. Za pozicije se ne bi smelo šteti, da zmanjšujejo tveganja, povezana s poslovno dejavnostjo, zgolj zato, ker so na splošno del portfelja za zmanjševanje tveganj. |
| --- | --- |

(16)

V nekaterih okoliščinah, na primer kadar obstoječa tržna likvidnost ni zadostna ali ustrezna pogodba o izvedenih finančnih instrumentih ni na voljo, poslovnega tveganja morda ni mogoče zavarovati z uporabo neposredno povezane pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih na blago, tj. pogodbe z isto osnovo in datumom poravnave, kot veljata za krito tveganje. V takem primeru bi moralo biti osebi dovoljeno, da za kritje izpostavljenosti uporabi nadomestno zavarovanje pred tveganjem, in sicer prek tesno povezanega instrumenta, na primer instrumenta z drugačnim, vendar zelo podobnim osnovnim sredstvom. Poleg tega lahko osebe, ki sklenejo pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih na blago, uporabijo makro zavarovanje ali zavarovanje portfeljev za zavarovanje tveganja v zvezi z njihovimi splošnimi tveganji ali splošnimi tveganji skupine. Te pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih na blago z makro zavarovanjem, zavarovanjem portfeljev ali nadomestnim zavarovanjem bi morale pomeniti zavarovanje za namene testov pomožne dejavnosti. Kadar oseba, ki opravlja teste pomožne dejavnosti, uporablja zavarovanje portfelja ali makro zavarovanje, morda ne bo mogla vzpostaviti neposredne povezave med specifičnim poslom z izvedenim finančnim instrumentom na blago in specifičnim tveganjem, neposredno povezanim s poslovnimi dejavnostmi in dejavnostmi financiranja zakladnice, sklenjenim zaradi zavarovanja posla. Tveganja, ki so neposredno povezana s poslovnimi dejavnostmi in dejavnostmi financiranja zakladnice, so lahko kompleksne narave, npr. več geografskih trgov, več produktov, obdobij ali subjektov. Portfelj pogodb o izvedenih finančnih instrumentih, sklenjenih za blaženje teh tveganj, lahko izhaja iz kompleksnih sistemov obvladovanja tveganja. V takšnih primerih bi morali sistemi obvladovanja tveganja preprečiti, da bi se posli, ki niso namenjeni zavarovanju, razvrstili med posle, ki so namenjeni zavarovanju, ter zagotoviti dovolj razčlenjen vpogled v portfelj za zavarovanje, da se prepoznajo špekulativne komponente in se upoštevajo pri pragovih. Za pozicije se ne bi smelo šteti, da zmanjšujejo tveganja, povezana s poslovno dejavnostjo, zgolj zato, ker so na splošno del portfelja za zmanjševanje tveganj.

| (17) | Tveganje se lahko sčasoma spremeni, zato bo morda treba za prilagoditev spremembam tveganja izvedene finančne instrumente na blago ali na pravice do emisije, ki so bili prvotno izvršeni za zmanjšanje tveganja, povezanega s poslovno dejavnostjo, pobotati z uporabo dodatnih pogodb o izvedenih finančnih instrumentih na blago ali na pravice do emisije. Posledično se lahko zavarovanje pred tveganjem doseže s kombinacijo pogodb o izvedenih finančnih instrumentih na blago ali na pravice do emisije, vključno s pobotom pogodb o izvedenih finančnih instrumentih na blago, ki poravnajo tiste pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih na blago, ki niso več povezane s poslovnim tveganjem. Poleg tega razvoj tveganja, ki je bilo obravnavano z vključitvijo pozicije v izvedeni finančni instrument na blago ali na pravice do emisije za zmanjšanje zadevnega tveganja, pozneje ne bi smel privesti do tega, da bi bila zadevna pozicija ponovno ocenjena, in sicer kot posel, ki prvotno ni bil prednosten. |
| --- | --- |

(17)

Tveganje se lahko sčasoma spremeni, zato bo morda treba za prilagoditev spremembam tveganja izvedene finančne instrumente na blago ali na pravice do emisije, ki so bili prvotno izvršeni za zmanjšanje tveganja, povezanega s poslovno dejavnostjo, pobotati z uporabo dodatnih pogodb o izvedenih finančnih instrumentih na blago ali na pravice do emisije. Posledično se lahko zavarovanje pred tveganjem doseže s kombinacijo pogodb o izvedenih finančnih instrumentih na blago ali na pravice do emisije, vključno s pobotom pogodb o izvedenih finančnih instrumentih na blago, ki poravnajo tiste pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih na blago, ki niso več povezane s poslovnim tveganjem. Poleg tega razvoj tveganja, ki je bilo obravnavano z vključitvijo pozicije v izvedeni finančni instrument na blago ali na pravice do emisije za zmanjšanje zadevnega tveganja, pozneje ne bi smel privesti do tega, da bi bila zadevna pozicija ponovno ocenjena, in sicer kot posel, ki prvotno ni bil prednosten.

| (18) | Delegirana uredba Komisije (EU) 2017/592 (6) dopolnjuje Direktivo 2014/65/EU v zvezi z merili za ugotavljanje, kdaj se dejavnost šteje za pomožno dejavnost h glavni dejavnosti. Navedena direktiva je bila spremenjena 16. februarja 2021 z Direktivo (EU) 2021/338 evropskega parlamenta in Sveta (7), tako da so bile opredeljene nove določbe v zvezi z izvzetjem pomožne dejavnosti in testi pomožne dejavnosti ter je bila Komisija pooblaščena za sprejetje delegiranega akta, ki določa merila za ugotavljanje, kdaj se dejavnost šteje za pomožno dejavnost h glavni dejavnosti na ravni skupine. Zlasti je bil odpravljen test celotnega trga, saj se je področje izvedenih finančnih instrumentov na blago v Uniji spremenilo do te mere, da s tem testom subjekti ne bi bili več upravičeni do izvzetja pomožne dejavnosti, tudi če se njihovo poslovanje ne bi spremenilo. Poleg tega se uvede test praga de minimis in se spremenijo pragovi za test trgovanja in test uporabljenega kapitala. Delegirano uredbo (EU) 2017/592 bi bilo zato treba razveljaviti in jo nadomestiti s to uredbo. |
| --- | --- |

(18)

Delegirana uredba Komisije (EU) 2017/592 (6) dopolnjuje Direktivo 2014/65/EU v zvezi z merili za ugotavljanje, kdaj se dejavnost šteje za pomožno dejavnost h glavni dejavnosti. Navedena direktiva je bila spremenjena 16. februarja 2021 z Direktivo (EU) 2021/338 evropskega parlamenta in Sveta (7), tako da so bile opredeljene nove določbe v zvezi z izvzetjem pomožne dejavnosti in testi pomožne dejavnosti ter je bila Komisija pooblaščena za sprejetje delegiranega akta, ki določa merila za ugotavljanje, kdaj se dejavnost šteje za pomožno dejavnost h glavni dejavnosti na ravni skupine. Zlasti je bil odpravljen test celotnega trga, saj se je področje izvedenih finančnih instrumentov na blago v Uniji spremenilo do te mere, da s tem testom subjekti ne bi bili več upravičeni do izvzetja pomožne dejavnosti, tudi če se njihovo poslovanje ne bi spremenilo. Poleg tega se uvede test praga de minimis in se spremenijo pragovi za test trgovanja in test uporabljenega kapitala. Delegirano uredbo (EU) 2017/592 bi bilo zato treba razveljaviti in jo nadomestiti s to uredbo.

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Razredi sredstev, ki izpolnjujejo pogoje za test pomožne dejavnosti

Da bi se dejavnosti oseb iz točk (i) in (ii) člena 2(1)(j) Direktive 2014/65/EU štele za pomožne h glavni dejavnosti skupin, se nanašajo na enega ali več naslednjih razredov sredstev:

| (a) | izvedene finančne instrumente na blago, ki se nanašajo na blago ali osnovni instrument iz točk 5, 6, 7 in 10 oddelka C Priloge I k Direktivi 2014/65/EU; |
| --- | --- |

(a)

izvedene finančne instrumente na blago, ki se nanašajo na blago ali osnovni instrument iz točk 5, 6, 7 in 10 oddelka C Priloge I k Direktivi 2014/65/EU;

| (b) | pravice do emisije iz oddelka C 11 Priloge I k Direktivi 2014/65/EU ali njihove izvedene finančne instrumente iz oddelka C 4 Priloge I k Direktivi 2014/65/EU. |
| --- | --- |

(b)

pravice do emisije iz oddelka C 11 Priloge I k Direktivi 2014/65/EU ali njihove izvedene finančne instrumente iz oddelka C 4 Priloge I k Direktivi 2014/65/EU.

Člen 2

Testi pomožne dejavnosti

1.   Dejavnosti oseb iz člena 1 se štejejo za pomožne dejavnosti h glavni dejavnosti na ravni skupine, če izpolnjujejo katerega koli od naslednjih pogojev:

| (a) | neto neporavnana nominalna izpostavljenost izvedenim finančnim instrumentom na blago ali pravicam do emisije oziroma njihovim izvedenim finančnim instrumentom za denarno poravnavo, s katerimi se trguje v Uniji, izračunana v skladu s členom 3, razen izvedenih finančnih instrumentov na blago ali pravic do emisije oziroma njihovih izvedenih finančnih instrumentov, s katerimi se trguje na mestu trgovanja, je pod letnim pragom 3 milijarde EUR (test praga de minimis); |
| --- | --- |

(a)

neto neporavnana nominalna izpostavljenost izvedenim finančnim instrumentom na blago ali pravicam do emisije oziroma njihovim izvedenim finančnim instrumentom za denarno poravnavo, s katerimi se trguje v Uniji, izračunana v skladu s členom 3, razen izvedenih finančnih instrumentov na blago ali pravic do emisije oziroma njihovih izvedenih finančnih instrumentov, s katerimi se trguje na mestu trgovanja, je pod letnim pragom 3 milijarde EUR (test praga de minimis);

| (b) | obseg teh dejavnosti, izračunan v skladu s členom 4(1), ne predstavlja več kot 50 % skupnega obsega drugih trgovalnih dejavnosti skupine, izračunanega v skladu s členom 4(2); |
| --- | --- |

(b)

obseg teh dejavnosti, izračunan v skladu s členom 4(1), ne predstavlja več kot 50 % skupnega obsega drugih trgovalnih dejavnosti skupine, izračunanega v skladu s členom 4(2);

| (c) | ocenjen uporabljen kapital za opravljanje teh dejavnosti, izračunan v skladu z odstavkoma 1 in 3 člena 5, ne predstavlja več kot 50 % kapitala, uporabljenega na ravni skupine za opravljanje glavne dejavnosti, izračunanega v skladu s členom 5(4). |
| --- | --- |

(c)

ocenjen uporabljen kapital za opravljanje teh dejavnosti, izračunan v skladu z odstavkoma 1 in 3 člena 5, ne predstavlja več kot 50 % kapitala, uporabljenega na ravni skupine za opravljanje glavne dejavnosti, izračunanega v skladu s členom 5(4).

2.   Šteje se, da skupina zajema obvladujoče podjetje in vsa njegova odvisna podjetja. Vključuje subjekte, ki imajo sedež v Uniji in v tretjih državah ne glede na to, ali ima skupina sedež v Uniji ali zunaj nje.

Člen 3

Test praga de minimis

1.   Neto neporavnana nominalna izpostavljenost iz točke (a) odstavka 1 člena 2 se izračuna tako, da se izračuna povprečje skupnih neto neporavnanih nominalnih vrednosti ob koncu meseca za preteklih 12 mesecev, ki izhajajo iz vseh pogodb o izvedenih finančnih instrumentih na blago, pravicah do emisije ali njihovih izvedenih finančnih instrumentih za denarno poravnavo, ki jih je v Uniji sklenila oseba znotraj skupine.

Neto neporavnane nominalne vrednosti iz prvega pododstavka se izračunajo na podlagi vseh pogodb o izvedenih finančnih instrumentih na blago, pravicah do emisije ali njihovih izvedenih finančnih instrumentih za denarno poravnavo, s katerimi se ne trguje na mestu trgovanja, v katerih je oseba s sedežem v Uniji stranka, v zadevnem letnem obračunskem obdobju iz člena 6(2).

Pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih na blago, pravicah do emisij in njihovih izvedenih finančnih instrumentih za denarno poravnavo iz prvega in drugega pododstavka vključujejo vse pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih na blago, pravicah do emisije in njihovih izvedenih finančnih instrumentih, ki morajo biti poravnane z denarjem ali se lahko poravnajo z denarjem po izbiri ene od pogodbenih strank (drugače kot zaradi neizpolnitve obveznosti ali drugega razloga za prenehanje).

2.   Združevanje iz prvega odstavka ne vključuje pozicij iz pogodb, ki izhajajo iz poslov iz točk (a), (b) in (c) četrtega pododstavka člena 2(4) Direktive 2014/65/EU ali pogodb, pri katerih ima oseba v skupni, ki je stranka v pogodbi, dovoljenje v skladu z Direktivo 2014/65/EU ali Direktivo 2013/36/EU.

3.   Neto neporavnane nominalne vrednosti iz odstavka 1 se določijo v skladu z metodologijo pobotov iz člena 5(2).

4.   Vrednosti, dobljene pri združevanju iz tega člena, se izrazijo v eurih.

Člen 4

Test trgovanja

1.   Obseg dejavnosti iz točke (b) odstavka 1 člena 2, ki jih v Uniji opravlja oseba v skupini, se izračuna z združevanjem bruto nominalne vrednosti vseh pogodb o izvedenih finančnih instrumentih na blago, pravicah do emisije ali njihovih izvedenih finančnih instrumentih, v katerih je navedena oseba stranka.

Združevanje iz prvega pododstavka ne vključuje pogodb, ki izhajajo iz poslov iz točk (a), (b) in (c) četrtega pododstavka člena 2(4) Direktive 2014/65/EU ali pogodb, pri katerih ima oseba v skupni, ki je stranka v pogodbi, dovoljenje v skladu z Direktivo 2014/65/EU ali Direktivo 2013/36/EU.

2.   Skupni obseg drugih trgovalnih dejavnosti skupine iz točke (b) odstavka 1 člena 2 se izračuna z združevanjem bruto nominalne vrednosti vseh pogodb o izvedenih finančnih instrumentih na blago, pravicah do emisije in njihovih izvedenih finančnih instrumentih, v katerih so osebe v zadevni skupini stranke.

Združevanje iz prvega pododstavka vključuje pogodbe, ki izhajajo iz poslov iz točk (a), (b) in (c) četrtega pododstavka člena 2(4) Direktive 2014/65/EU, ali pogodbe, pri katerih ima oseba v skupini, ki je stranka v pogodbi, dovoljenje v skladu z Direktivo 2014/65/EU ali Direktivo 2013/36/EU.

3.   Celotna trgovalna dejavnost na trgu iz odstavkov 1 in 2 se izračuna z združevanjem bruto nominalne vrednosti vseh pogodb, s katerimi se ne trguje na mestu trgovanja, v katerih je oseba s sedežem v Uniji stranka, ter katerih koli drugih pogodb, s katerimi se trguje na mestu trgovanja znotraj Unije v zadevnem letnem obračunskem obdobju iz člena 6(2).

4.   Združene vrednosti iz tega odstavka se izrazijo v eurih.

Člen 5

Test uporabljenega kapitala

1.   Ocenjeni uporabljeni kapital za opravljanje dejavnosti iz točke (c) odstavka 1 člena 2 je vsota naslednjega:

| (a) | 15 % vsake neto pozicije, dolge ali kratke, pomnožene s ceno za izvedeni finančni instrument na blago, pravico do emisije ali njene izvedene finančne instrumente; |
| --- | --- |

(a)

15 % vsake neto pozicije, dolge ali kratke, pomnožene s ceno za izvedeni finančni instrument na blago, pravico do emisije ali njene izvedene finančne instrumente;

| (b) | 3 % bruto pozicije, dolge plus kratke, pomnožene s ceno za izvedeni finančni instrument na blago, pravico do emisij ali njene izvedene finančne instrumente. |
| --- | --- |

(b)

3 % bruto pozicije, dolge plus kratke, pomnožene s ceno za izvedeni finančni instrument na blago, pravico do emisij ali njene izvedene finančne instrumente.

Pozicije iz prvega pododstavka se izračunajo na podlagi vseh pogodb, s katerimi se ne trguje na mestu trgovanja, v katerih je oseba s sedežem v Uniji stranka, ter katere koli druge pogodbe, s katero se trguje na mestu trgovanja znotraj Unije v zadevnem letnem obračunskem obdobju iz člena 6(2).

2.   Za namene točke (a) prvega pododstavka odstavka 1 se neto pozicija v izvedenem finančnem instrumentu na blago, pravici do emisije ali njenem izvedenem finančnem instrumentu v Uniji določi s pobotom dolgih in kratkih pozicij:

| (a) | v vsaki vrsti pogodbe o izvedenem finančnem instrumentu na blago z določenim blagom kot osnovo za izračun neto pozicije za vsako vrsto pogodbe s tem blagom kot osnovo; |
| --- | --- |

(a)

v vsaki vrsti pogodbe o izvedenem finančnem instrumentu na blago z določenim blagom kot osnovo za izračun neto pozicije za vsako vrsto pogodbe s tem blagom kot osnovo;

| (b) | v pogodbi o pravici do emisije za izračun neto pozicije v tej pogodbi o pravici do emisije ali |
| --- | --- |

(b)

v pogodbi o pravici do emisije za izračun neto pozicije v tej pogodbi o pravici do emisije ali

| (c) | v vsaki vrsti pogodbe o izvedenem finančnem instrumentu na pravico do emisije za izračun neto pozicije za vsako vrsto pogodbe o izvedenem finančnem instrumentu na pravico do emisije. |
| --- | --- |

(c)

v vsaki vrsti pogodbe o izvedenem finančnem instrumentu na pravico do emisije za izračun neto pozicije za vsako vrsto pogodbe o izvedenem finančnem instrumentu na pravico do emisije.

Za namene točke (a) prvega pododstavka odstavka 1 je mogoče neto pozicije v različnih vrstah pogodb z istim blagom kot osnovo ali v različnih vrstah pogodb o izvedenih finančnih instrumentih z isto pravico do emisije kot osnovo pobotati med seboj.

3.   Za namene točke (b) prvega pododstavka odstavka 1 se bruto pozicija v izvedenem finančnem instrumentu na blago, pravici do emisije ali pogodbi o njenem izvedenem finančnem instrumentu določi s seštevanjem vsote absolutnih vrednosti neto pozicij za vrsto pogodbe z določenim blagom kot osnovo, za pogodbo o pravici do emisij ali za vrsto pogodbe z določeno pravico do emisije kot osnovo.

Za namene točke (b) prvega pododstavka odstavka 1 neto pozicij v različnih vrstah pogodb o izvedenih finančnih instrumentih z istim blagom kot osnovo ali različnih vrstah pogodb o izvedenih finančnih instrumentih z isto pravico do emisije kot osnovo ni mogoče pobotati med seboj.

Izračun ocenjenega kapitala ne vključuje pozicij, ki izhajajo iz poslov iz točk (a), (b) in (c) četrtega pododstavka člena 2(4) Direktive 2014/65/EU ali pogodb, pri katerih ima oseba v skupni, ki je stranka v pogodbi, dovoljenje v skladu z Direktivo 2014/65/EU ali Direktivo 2013/36/EU.

4.   Kapital, uporabljen za opravljanje glavne dejavnosti skupine, je vsota skupnih sredstev skupine minus njen kratkoročni dolg, kot je evidentiran v konsolidiranih računovodskih izkazih skupine ob koncu zadevnega letnega obdobja izračuna. Za namene tega odstavka kratkoročni dolg pomeni dolg z zapadlostjo manj kot 12 mesecev.

5.   Vrednosti, dobljene pri izračunih iz tega člena, se izrazijo v eurih.

Člen 6

Postopek izračuna

1.   Izračun testa praga de minimis iz člena 3 se določi glede na tri letna obdobja izračuna pred datumom izračuna, pri čemer se enostavno povprečje dobljenih letnih vrednosti primerja s pragom iz točke (a) odstavka 1 člena 2. Izračun obsega trgovalnih dejavnosti in uporabljenega kapitala iz členov 4 in 5 temelji na enostavnem povprečju dnevnih trgovalnih dejavnosti ali ocenjenega kapitala, dodeljenega tem trgovalnim dejavnostim, v treh letnih obdobjih izračuna pred datumom izračuna. Izračuni se opravijo letno v prvem četrtletju koledarskega leta, ki sledi letnemu obdobju izračuna, pri čemer se enostavno povprečje dobljenih letnih vrednosti primerja z ustreznimi pragovi iz točk (b) in (c) odstavka 1 člena 2.

2.   Za namene odstavka 1 letno obdobje izračuna pomeni obdobje, ki se začne 1. januarja danega leta in konča 31. decembra istega leta.

3.   Za namene odstavka 1 se pri izračunu obsega trgovalnih dejavnosti ali ocenjenega kapitala, dodeljenega trgovalnim dejavnostim, ki se opravijo v letu 2022, upoštevajo tri predhodna letna obdobja izračuna z začetkom 1. januarja 2019, 1. januarja 2020 in 1. januarja 2021, pri izračunu, ki bo opravljen v letu 2023, pa se upoštevajo tri predhodna letna obdobja izračuna z začetkom 1. januarja 2020, 1. januarja 2021 in 1. januarja 2022 .

4.   Z odstopanjem od odstavka 3 referenčno obdobje za izračun dnevnih trgovalnih dejavnosti ali ocenjenega kapitala, dodeljenega takšnim trgovalnim dejavnostim, vključuje le najnovejše letno obdobje izračuna, kadar sta izpolnjena naslednja pogoja:

| (a) | dnevne trgovalne dejavnosti ali ocenjen kapital, dodeljen takšnim trgovalnim dejavnostim, pri primerjavi najstarejšega od treh predhodnih letnih obdobij izračuna z najnovejšim letnim obdobjem izračuna upadejo za več kot 10 %; ter |
| --- | --- |

(a)

dnevne trgovalne dejavnosti ali ocenjen kapital, dodeljen takšnim trgovalnim dejavnostim, pri primerjavi najstarejšega od treh predhodnih letnih obdobij izračuna z najnovejšim letnim obdobjem izračuna upadejo za več kot 10 %; ter

| (b) | dnevne trgovalne dejavnosti ali ocenjen kapital, dodeljen takšnim trgovalnim dejavnostim, so v najnovejšem od treh letnih obdobij izračuna nižji kot v predhodnih dveh obdobjih izračuna. |
| --- | --- |

(b)

dnevne trgovalne dejavnosti ali ocenjen kapital, dodeljen takšnim trgovalnim dejavnostim, so v najnovejšem od treh letnih obdobij izračuna nižji kot v predhodnih dveh obdobjih izračuna.

Člen 7

Posli, ki zmanjšujejo tveganja

1.   Za namene točke (b) četrtega pododstavka člena 2(4) Direktive 2014/65/EU se za posel z izvedenimi finančnimi instrumenti šteje, da objektivno merljivo zmanjšujejo tveganja, neposredno povezana s poslovno dejavnostjo ali dejavnostjo financiranja zakladnice, kadar je izpolnjeno vsaj eno od naslednjih meril:

| (a) | posel zmanjšuje tveganja, ki izhajajo iz morebitne spremembe vrednosti sredstev, storitev, surovin, produktov, blaga ali obveznosti, ki jih ima oseba ali njena skupina v lasti, jih proizvaja, izdeluje, predeluje, opravlja, kupuje, trži, oddaja, prodaja ali prevzame ali razumno pričakuje, da jih bo imela v lasti, jih proizvajala, izdelovala, predelovala, opravljala, kupovala, tržila, oddajala, prodajala ali prevzela v okviru svojega običajnega poslovanja; |
| --- | --- |

(a)

posel zmanjšuje tveganja, ki izhajajo iz morebitne spremembe vrednosti sredstev, storitev, surovin, produktov, blaga ali obveznosti, ki jih ima oseba ali njena skupina v lasti, jih proizvaja, izdeluje, predeluje, opravlja, kupuje, trži, oddaja, prodaja ali prevzame ali razumno pričakuje, da jih bo imela v lasti, jih proizvajala, izdelovala, predelovala, opravljala, kupovala, tržila, oddajala, prodajala ali prevzela v okviru svojega običajnega poslovanja;

| (b) | posel pokriva tveganja, ki izhajajo iz morebitnega posrednega učinka na vrednost sredstev, storitev, surovin, produktov, blaga ali obveznosti iz točke (a), ki so posledica nihanj obrestnih mer, stopenj inflacije, deviznih tečajev ali kreditnega tveganja; |
| --- | --- |

(b)

posel pokriva tveganja, ki izhajajo iz morebitnega posrednega učinka na vrednost sredstev, storitev, surovin, produktov, blaga ali obveznosti iz točke (a), ki so posledica nihanj obrestnih mer, stopenj inflacije, deviznih tečajev ali kreditnega tveganja;

| (c) | posel je pogodba o zavarovanju v skladu z mednarodnimi standardi računovodskega poročanja, sprejetimi v skladu s členom 3 Uredbe (ES) št. 1606/2002 Evropskega parlamenta in Sveta (8). |
| --- | --- |

(c)

posel je pogodba o zavarovanju v skladu z mednarodnimi standardi računovodskega poročanja, sprejetimi v skladu s členom 3 Uredbe (ES) št. 1606/2002 Evropskega parlamenta in Sveta (8).

2.   Za namene odstavka 1 je posel, ki zmanjšuje tveganja, bodisi samostojno ali v kombinaciji z drugimi izvedenimi finančnimi instrumenti, tisti posel, za katerega nefinančni subjekt:

| (a) | v notranjih politikah opiše naslednje:






  (i) | vrste pogodb o izvedenih finančnih instrumentih na blago, pravicah do emisije ali njihovih izvedenih finančnih instrumentih, vključene v portfelje za zmanjšanje tveganj, neposredno povezanih s poslovno dejavnostjo ali dejavnostjo financiranja zakladnice, ter njihove pogoje za upravičenost; |
| --- | --- | --- |

(a)

v notranjih politikah opiše naslednje:

(i)

vrste pogodb o izvedenih finančnih instrumentih na blago, pravicah do emisije ali njihovih izvedenih finančnih instrumentih, vključene v portfelje za zmanjšanje tveganj, neposredno povezanih s poslovno dejavnostjo ali dejavnostjo financiranja zakladnice, ter njihove pogoje za upravičenost;

| (ii) | povezavo med portfeljem in tveganji, ki jih portfelj zmanjšuje; |
| --- | --- |

(ii)

povezavo med portfeljem in tveganji, ki jih portfelj zmanjšuje;

| (iii) | ukrepe, sprejete za zagotovitev, da posli, ki se nanašajo na zadevne pogodbe, niso predvideni za noben drug namen kot kritje tveganj, neposredno povezanih s poslovnimi dejavnostmi ali dejavnostmi financiranja zakladnice nefinančnega subjekta, in da je mogoče vsak posel, ki je predviden za drug namen, jasno prepoznati; |
| --- | --- |

(iii)

ukrepe, sprejete za zagotovitev, da posli, ki se nanašajo na zadevne pogodbe, niso predvideni za noben drug namen kot kritje tveganj, neposredno povezanih s poslovnimi dejavnostmi ali dejavnostmi financiranja zakladnice nefinančnega subjekta, in da je mogoče vsak posel, ki je predviden za drug namen, jasno prepoznati;

| (b) | lahko zagotovi dovolj razčlenjen vpogled v portfelje v smislu razreda izvedenega finančnega instrumenta na blago, pravic do emisije ali njihovega izvedenega finančnega instrumenta, osnovnega blaga, obdobja in vseh drugih zadevnih dejavnikov. |
| --- | --- |

(b)

lahko zagotovi dovolj razčlenjen vpogled v portfelje v smislu razreda izvedenega finančnega instrumenta na blago, pravic do emisije ali njihovega izvedenega finančnega instrumenta, osnovnega blaga, obdobja in vseh drugih zadevnih dejavnikov.

Člen 8

Razveljavitev

Delegirana uredba (EU) 2017/592 se razveljavi.

Sklicevanja na Delegirano uredbo (EU) 2017/592 se štejejo kot sklicevanja na to uredbo in se razlagajo v skladu s korelacijsko tabelo v Prilogi k tej uredbi.

Člen 9

Začetek veljavnosti in uporaba

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uradnem listu Evropske unije

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 14. julija 2021

Za Komisijo

predsednica

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  UL L 173, 12.6.2014, str. 349.

1

(2)  Direktiva 2013/34/EU Evropskega parlamenta in Svet z dne 26. junija 2013 o letnih računovodskih izkazih, konsolidiranih računovodskih izkazih in povezanih poročilih nekaterih vrst podjetij, spremembi Direktive 2006/43/ES Evropskega parlamenta in Sveta ter razveljavitvi direktiv Sveta 78/660/EGS in 83/349/EGS (UL L 182, 29.6.2013, str. 19).

2

(3)  Direktiva 2013/36/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. junija 2013 o dostopu do dejavnosti kreditnih institucij in bonitetnem nadzoru kreditnih institucij in investicijskih podjetij, spremembi Direktive 2002/87/ES in razveljavitvi direktiv 2006/48/ES in 2006/49/ES (UL L 176, 27.6.2013, str. 338).

3

(4)  Uredba (EU) št. 648/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 4. julija 2012 o izvedenih finančnih instrumentih OTC, centralnih nasprotnih strankah in repozitorijih sklenjenih poslov (UL L 201, 27.7.2012, str. 1).

4

(5)  Delegirana uredba Komisije (EU) št. 149/2013 z dne 19. decembra 2012 o dopolnitvi Uredbe (EU) št. 648/2012 Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z regulativnimi tehničnimi standardi glede posrednih ureditev kliringa, obveznosti kliringa, javnega registra, dostopa do mesta trgovanja, nefinančnih nasprotnih strank in tehnik zmanjševanja tveganja za pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih OTC brez kliringa prek CNS (UL L 52, 23.2.2013, str. 11).

5

(6)  Delegirana uredba Komisije (EU) 2017/592 z dne 1. decembra 2016 o dopolnitvi Direktive 2014/65/EU Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z regulativnimi tehničnimi standardi glede meril za določitev, kdaj se dejavnost šteje za pomožno dejavnost h glavni dejavnosti (UL L 87, 31.3.2017, str. 492).

6

(7)  Direktiva (EU) 2021/338 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2021 o spremembi Direktive 2014/65/EU glede zahtev po informacijah, upravljanja produktov in omejitev pozicij ter direktiv 2013/36/EU in (EU) 2019/878 glede njune uporabe za investicijska podjetja, za podporo okrevanju po krizi zaradi COVID-19 (UL L 68, 26.2.2021, str. 14).

7

(8)  Uredba (ES) št. 1606/2002 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. julija 2002 o uporabi mednarodnih računovodskih standardov (UL L 243, 11.9.2002, str. 1).

8

---

PRILOGA

Korelacijska tabela

| Ta uredba | Delegirana uredba (EU) 2017/592 |
| --- | --- |
| Člen 1 | Člen 2(1) |
| Člen 2 | Člen 1 |
| Člen 3 | Člen 2(2), (3) in (4)
  Člen 3(3) in (4) |
| Člen 4 | Člen 2(2), (3) in (4)
  Člen 3(1), točka (a), člen 3(2), točki (a) in (b), člen 3(3) in (4) |
| Člen 5 | Člen 3(1), točka (b), člen 3(5) do (10) |
| Člen 6 | Člen 4 |
| Člen 7 | Člen 5 |
| Člen 8 | - |
| Člen 9 | Člen 6 |

Ta uredba

Delegirana uredba (EU) 2017/592

Člen 1

Člen 2(1)

Člen 2

Člen 1

Člen 3

Člen 2(2), (3) in (4)

Člen 3(3) in (4)

Člen 4

Člen 2(2), (3) in (4)

Člen 3(1), točka (a), člen 3(2), točki (a) in (b), člen 3(3) in (4)

Člen 5

Člen 3(1), točka (b), člen 3(5) do (10)

Člen 6

Člen 4

Člen 7

Člen 5

Člen 8

-

Člen 9

Člen 6

---

SKLEPI

| 20.10.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | L 372/11 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2021

SL

Uradni list Evropske unije

L 372/11

---

SKLEP SVETA (EU) 2021/1834

z dne 6. oktobra 2021

o imenovanju šestih članov in štirih nadomestnih članov Odbora regij na predlog Italijanske republike

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 305 Pogodbe,

ob upoštevanju Sklepa Sveta (EU) 2019/852 z dne 21. maja 2019 o določitvi sestave Odbora regij (1),

ob upoštevanju predlogov italijanske vlade,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Na podlagi člena 300(3) Pogodbe je Odbor regij sestavljen iz predstavnikov regionalnih in lokalnih skupnosti, ki so bodisi izvoljeni v regionalne ali lokalne skupnosti ali pa so politično odgovorni izvoljeni skupščini. |
| --- | --- |

(1)

Na podlagi člena 300(3) Pogodbe je Odbor regij sestavljen iz predstavnikov regionalnih in lokalnih skupnosti, ki so bodisi izvoljeni v regionalne ali lokalne skupnosti ali pa so politično odgovorni izvoljeni skupščini.

| (2) | Svet je 20. januarja 2020 sprejel Sklep (EU) 2020/102 (2) o imenovanju članov in nadomestnih članov Odbora regij za obdobje od 26. januarja 2020 do 25. januarja 2025. Svet je 19. maja 2020 sprejel Sklep (EU) 2020/682 (3) o imenovanju nadomestnega člana Odbora regij na predlog Italijanske republike. Svet je 7. decembra 2020 sprejel Sklep (EU) 2020/2076 (4) o imenovanju dveh nadomestnih članov Odbora regij na predlog Italijanske republike. |
| --- | --- |

(2)

Svet je 20. januarja 2020 sprejel Sklep (EU) 2020/102 (2) o imenovanju članov in nadomestnih članov Odbora regij za obdobje od 26. januarja 2020 do 25. januarja 2025. Svet je 19. maja 2020 sprejel Sklep (EU) 2020/682 (3) o imenovanju nadomestnega člana Odbora regij na predlog Italijanske republike. Svet je 7. decembra 2020 sprejel Sklep (EU) 2020/2076 (4) o imenovanju dveh nadomestnih članov Odbora regij na predlog Italijanske republike.

| (3) | Zaradi odstopov Massimiliana FEDRIGE, Christiana SOLINASA in Donata TOME ter zaradi konca nacionalnega mandata, na podlagi katerega je bilo predlagano imenovanje Manuele BORE, Enrica ROSSIJA in Alessandre SARTORE, so se sprostila mesta šestih članov Odbora regij. |
| --- | --- |

(3)

Zaradi odstopov Massimiliana FEDRIGE, Christiana SOLINASA in Donata TOME ter zaradi konca nacionalnega mandata, na podlagi katerega je bilo predlagano imenovanje Manuele BORE, Enrica ROSSIJA in Alessandre SARTORE, so se sprostila mesta šestih članov Odbora regij.

| (4) | Zaradi odstopov Vincenza DE LUCE, Domenica GIANNETTE in Arna KOMPATSCHERJA ter zaradi konca nacionalnega mandata, na podlagi katerega je bilo predlagano imenovanje Pierluigija MARQUISA, so se sprostila mesta štirih nadomestnih članov Odbora regij. |
| --- | --- |

(4)

Zaradi odstopov Vincenza DE LUCE, Domenica GIANNETTE in Arna KOMPATSCHERJA ter zaradi konca nacionalnega mandata, na podlagi katerega je bilo predlagano imenovanje Pierluigija MARQUISA, so se sprostila mesta štirih nadomestnih članov Odbora regij.

| (5) | Italijanska vlada je za člane Odbora regij za preostanek mandata, ki se izteče 25. januarja 2025, predlagala naslednje predstavnike regionalnih skupnosti, ki so izvoljeni v regionalno skupnost: Guida CASTELLIJA, Assessore della Regione Marche (deželni odbornik dežele Marke), Micheleja EMILIANA, Presidente della Regione Puglia (predsednik dežele Apulije) in Eugenia GIANIJA, Presidente della Regione Toscana (predsednik dežele Toskana). |
| --- | --- |

(5)

Italijanska vlada je za člane Odbora regij za preostanek mandata, ki se izteče 25. januarja 2025, predlagala naslednje predstavnike regionalnih skupnosti, ki so izvoljeni v regionalno skupnost: Guida CASTELLIJA, Assessore della Regione Marche (deželni odbornik dežele Marke), Micheleja EMILIANA, Presidente della Regione Puglia (predsednik dežele Apulije) in Eugenia GIANIJA, Presidente della Regione Toscana (predsednik dežele Toskana).

| (6) | Italijanska vlada je za nadomestnega člana Odbora regij za preostanek mandata, ki se izteče 25. januarja 2025, predlagala Nicolo CAPUTA, ki je predstavnik regionalne skupnosti, ki je politično odgovoren izvoljeni skupščini, Assessore della Regione Campania (deželni odbornik dežele Kampanija). |
| --- | --- |

(6)

Italijanska vlada je za nadomestnega člana Odbora regij za preostanek mandata, ki se izteče 25. januarja 2025, predlagala Nicolo CAPUTA, ki je predstavnik regionalne skupnosti, ki je politično odgovoren izvoljeni skupščini, Assessore della Regione Campania (deželni odbornik dežele Kampanija).

| (7) | Italijanska vlada je za nadomestnega člana Odbora regij za preostanek mandata, ki se izteče 25. januarja 2025, predlagala Luciana Emilia CAVERIJA, ki je predstavnik regionalne skupnosti, politično odgovoren izvoljeni skupščini, Assessore e Consigliere della Regione autonoma Valle d’Aosta (deželni odbornik in svetnik avtonomne dežele Doline Aoste). |
| --- | --- |

(7)

Italijanska vlada je za nadomestnega člana Odbora regij za preostanek mandata, ki se izteče 25. januarja 2025, predlagala Luciana Emilia CAVERIJA, ki je predstavnik regionalne skupnosti, politično odgovoren izvoljeni skupščini, Assessore e Consigliere della Regione autonoma Valle d’Aosta (deželni odbornik in svetnik avtonomne dežele Doline Aoste).

| (8) | Italijanska vlada je za člana Odbora regij za obdobje do 31. oktobra 2023 predlagala Arna KOMPATSCHERJA, ki je predstavnik regionalne skupnosti, politično odgovoren izvoljeni skupščini, Consigliere della Provincia autonoma di Bolzano – Presidente della Regione Trentino Alto-Adige e della Provincia autonoma di Bolzano (svetnik avtonomne pokrajine Bolzano – predsednik dežele Južne Tirolske in avtonomne pokrajine Bolzano). |
| --- | --- |

(8)

Italijanska vlada je za člana Odbora regij za obdobje do 31. oktobra 2023 predlagala Arna KOMPATSCHERJA, ki je predstavnik regionalne skupnosti, politično odgovoren izvoljeni skupščini, Consigliere della Provincia autonoma di Bolzano – Presidente della Regione Trentino Alto-Adige e della Provincia autonoma di Bolzano (svetnik avtonomne pokrajine Bolzano – predsednik dežele Južne Tirolske in avtonomne pokrajine Bolzano).

| (9) | Italijanska vlada je za nadomestnega člana Odbora regij za obdobje do 28. februarja 2024 predlagala Christiana SOLINASA, ki je predstavnik regionalne skupnosti, politično odgovoren izvoljeni skupščini, Presidente della Regione Sardegna (predsednik dežele Sardinije). |
| --- | --- |

(9)

Italijanska vlada je za nadomestnega člana Odbora regij za obdobje do 28. februarja 2024 predlagala Christiana SOLINASA, ki je predstavnik regionalne skupnosti, politično odgovoren izvoljeni skupščini, Presidente della Regione Sardegna (predsednik dežele Sardinije).

| (10) | Italijanska vlada je za člana Odbora regij za obdobje do 31. oktobra 2024 predlagala Donatello TESEI, ki je predstavnica regionalne skupnosti, politično odgovorna izvoljeni skupščini, Presidente della Regione Umbria (predsednica dežele Umbrije). |
| --- | --- |

(10)

Italijanska vlada je za člana Odbora regij za obdobje do 31. oktobra 2024 predlagala Donatello TESEI, ki je predstavnica regionalne skupnosti, politično odgovorna izvoljeni skupščini, Presidente della Regione Umbria (predsednica dežele Umbrije).

| (11) | Italijanska vlada je za nadomestnega člana Odbora regij za obdobje do 30. aprila 2023 predlagala Donata TOMO, ki je predstavnik regionalne skupnosti, politično odgovoren izvoljeni skupščini, Presidente della Regione Molise (predsednik dežele Molise). |
| --- | --- |

(11)

Italijanska vlada je za nadomestnega člana Odbora regij za obdobje do 30. aprila 2023 predlagala Donata TOMO, ki je predstavnik regionalne skupnosti, politično odgovoren izvoljeni skupščini, Presidente della Regione Molise (predsednik dežele Molise).

| (12) | Italijanska vlada je za člana Odbora regij do 31. marca 2023 predlagala Nicolo ZINGARETTIJA, ki je predstavnik regionalne skupnosti, politično odgovoren izvoljeni skupščini, Presidente della Regione Lazio (predsednik dežele Lacija) – |
| --- | --- |

(12)

Italijanska vlada je za člana Odbora regij do 31. marca 2023 predlagala Nicolo ZINGARETTIJA, ki je predstavnik regionalne skupnosti, politično odgovoren izvoljeni skupščini, Presidente della Regione Lazio (predsednik dežele Lacija) –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

V Odbor regij se imenujejo naslednji izvoljeni predstavniki regionalnih ali lokalnih skupnosti ali ki so politično odgovorni izvoljeni skupščini:

| (a) | za člane:






  — | za preostanek mandata, ki se izteče 25. januarja 2025: Guido CASTELLI, Assessore della Regione Marche (deželni odbornik dežele Marke), |
| --- | --- | --- |

(a)

za člane:

—

za preostanek mandata, ki se izteče 25. januarja 2025: Guido CASTELLI, Assessore della Regione Marche (deželni odbornik dežele Marke),

| — | za preostanek mandata, ki se izteče 25. januarja 2025: Michele EMILIANO, Presidente della Regione Puglia (predsednik dežele Apulije), |
| --- | --- |

—

za preostanek mandata, ki se izteče 25. januarja 2025: Michele EMILIANO, Presidente della Regione Puglia (predsednik dežele Apulije),

| — | za preostanek mandata, ki se izteče 25. januarja 2025: Eugenio GIANI, Presidente della Regione Toscana (predsednik dežele Toskane), |
| --- | --- |

—

za preostanek mandata, ki se izteče 25. januarja 2025: Eugenio GIANI, Presidente della Regione Toscana (predsednik dežele Toskane),

| — | do 31. oktobra 2023: Arno KOMPATSCHER, Consigliere della Provincia autonoma di Bolzano – Presidente della Regione Trentino Alto-Adige e della Provincia autonoma di Bolzano (svetnik avtonomne pokrajine Bolzano – predsednik regije Južne Tirolske in avtonomne pokrajine Bolzano), |
| --- | --- |

—

do 31. oktobra 2023: Arno KOMPATSCHER, Consigliere della Provincia autonoma di Bolzano – Presidente della Regione Trentino Alto-Adige e della Provincia autonoma di Bolzano (svetnik avtonomne pokrajine Bolzano – predsednik regije Južne Tirolske in avtonomne pokrajine Bolzano),

| — | do 31. oktobra 2024: Donatella TESEI, Presidente della Regione Umbria (predsednica dežele Umbrije), |
| --- | --- |

—

do 31. oktobra 2024: Donatella TESEI, Presidente della Regione Umbria (predsednica dežele Umbrije),

| — | do 31. marca 2023: Nicola ZINGARETTI, Presidente della Regione Lazio (predsednik dežele Lacija) |
| --- | --- |

—

do 31. marca 2023: Nicola ZINGARETTI, Presidente della Regione Lazio (predsednik dežele Lacija)

ter

| (b) | za nadomestne člane:






  — | za preostanek mandata, ki se izteče 25. januarja 2025: Nicola CAPUTO, Assessore della Regione Campania (deželni odbornik dežele Kampanije), |
| --- | --- | --- |

(b)

za nadomestne člane:

—

za preostanek mandata, ki se izteče 25. januarja 2025: Nicola CAPUTO, Assessore della Regione Campania (deželni odbornik dežele Kampanije),

| — | za preostanek mandata, ki se izteče 25. januarja 2025: Luciano Emilio CAVERI, Assessore e Consigliere della Regione autonoma Valle d’Aosta (deželni odbornik in svetnik avtonomne dežele Doline Aoste), |
| --- | --- |

—

za preostanek mandata, ki se izteče 25. januarja 2025: Luciano Emilio CAVERI, Assessore e Consigliere della Regione autonoma Valle d’Aosta (deželni odbornik in svetnik avtonomne dežele Doline Aoste),

| — | do 28. februarja 2024: Christian SOLINAS, Presidente della Regione Sardegna (predsednik dežele Sardinije) (sprememba mandata), |
| --- | --- |

—

do 28. februarja 2024: Christian SOLINAS, Presidente della Regione Sardegna (predsednik dežele Sardinije) (sprememba mandata),

| — | do 30. aprila 2023: Donato TOMA, Presidente della Regione Molise (predsednik dežele Molize) (sprememba mandata). |
| --- | --- |

—

do 30. aprila 2023: Donato TOMA, Presidente della Regione Molise (predsednik dežele Molize) (sprememba mandata).

Člen 2

Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

V Luxembourgu, 6. oktobra 2021

Za Svet

predsednik

A. VIZJAK

---

(1)  
  UL L 139, 27.5.2019, str. 13.

1

(2)  Sklep Sveta (EU) 2020/102 z dne 20. januarja 2020 o imenovanju članov in nadomestnih članov Odbora regij za obdobje od 26. januarja 2020 do 25. januarja 2025 (UL L 20, 24.1.2020, str. 2).

2

(3)  Sklep Sveta (EU) 2020/682 z dne 19. maja 2020 o imenovanju nadomestnega člana Odbora regij na predlog Italijanske republike (UL L 161, 25.5.2020, str. 9).

3

(4)  Sklep Sveta (EU) 2020/2076 z dne 7. decembra 2020 o imenovanju dveh nadomestnih članov Odbora regij na predlog Italijanske republike (UL L 424, 15.12.2020, str. 55).

4

---

| 20.10.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | L 372/14 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2021

SL

Uradni list Evropske unije

L 372/14

---

SKLEP SVETA (EU) 2021/1835

z dne 6. oktobra 2021

o imenovanju dveh nadomestnih članov Odbora regij na predlog Kraljevine Španije

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 305 Pogodbe,

ob upoštevanju Sklepa Sveta (EU) 2019/852 z dne 21. maja 2019 o določitvi sestave Odbora regij (1),

ob upoštevanju predlogov španske vlade,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Na podlagi člena 300(3) Pogodbe je Odbor regij sestavljen iz predstavnikov regionalnih in lokalnih skupnosti, ki so bodisi izvoljeni v regionalne ali lokalne skupnosti ali pa so politično odgovorni izvoljeni skupščini. |
| --- | --- |

(1)

Na podlagi člena 300(3) Pogodbe je Odbor regij sestavljen iz predstavnikov regionalnih in lokalnih skupnosti, ki so bodisi izvoljeni v regionalne ali lokalne skupnosti ali pa so politično odgovorni izvoljeni skupščini.

| (2) | Svet je 10. decembra 2019 sprejel Sklep (EU) 2019/2157 (2) o imenovanju članov in nadomestnih članov Odbora regij za obdobje od 26. januarja 2020 do 25. januarja 2025. |
| --- | --- |

(2)

Svet je 10. decembra 2019 sprejel Sklep (EU) 2019/2157 (2) o imenovanju članov in nadomestnih članov Odbora regij za obdobje od 26. januarja 2020 do 25. januarja 2025.

| (3) | Zaradi konca nacionalnega mandata, na podlagi katerega je bilo predlagano imenovanje Ignacia Jesúsa AGUADA CRESPA, in odstopa Mikela IRUJA AMEZAGE, sta se sprostili mesti nadomestnih članov Odbora regij. |
| --- | --- |

(3)

Zaradi konca nacionalnega mandata, na podlagi katerega je bilo predlagano imenovanje Ignacia Jesúsa AGUADA CRESPA, in odstopa Mikela IRUJA AMEZAGE, sta se sprostili mesti nadomestnih članov Odbora regij.

| (4) | Španska vlada je za nadomestna člana Odbora regij za preostanek mandata, ki se izteče 25. januarja 2025, predlagala naslednja predstavnika regionalnih skupnosti, ki sta politično odgovorna izvoljeni skupščini: Joséja Francisca HERRERO ANTONAYO, Director General de Cooperación con el Estado y la Unión Europea, Comunidad de Madrid (generalnega direktorja za sodelovanje z državo in Evropsko unijo, skupnost Madrid), in Sergia PÉREZA GARCÍO, Director General de Acción Exterior, Gobierno de Navarra (generalnega direktorja za zunanje zadeve, vlada Navarre) – |
| --- | --- |

(4)

Španska vlada je za nadomestna člana Odbora regij za preostanek mandata, ki se izteče 25. januarja 2025, predlagala naslednja predstavnika regionalnih skupnosti, ki sta politično odgovorna izvoljeni skupščini: Joséja Francisca HERRERO ANTONAYO, Director General de Cooperación con el Estado y la Unión Europea, Comunidad de Madrid (generalnega direktorja za sodelovanje z državo in Evropsko unijo, skupnost Madrid), in Sergia PÉREZA GARCÍO, Director General de Acción Exterior, Gobierno de Navarra (generalnega direktorja za zunanje zadeve, vlada Navarre) –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Za preostanek mandata, ki se izteče 25. januarja 2025, se za nadomestna člana Odbora regij imenujeta naslednja predstavnika regionalnih skupnosti, ki sta politično odgovorna izvoljeni skupščini:

| — | José Francisco HERRERA ANTONAYA, Director General de Cooperación con el Estado y la Unión Europea, Comunidad de Madrid (generalni direktor za sodelovanje z državo in Evropsko unijo, skupnost Madrid); |
| --- | --- |

—

José Francisco HERRERA ANTONAYA, Director General de Cooperación con el Estado y la Unión Europea, Comunidad de Madrid (generalni direktor za sodelovanje z državo in Evropsko unijo, skupnost Madrid);

| — | Sergio PÉREZ GARCÍA, Director General de Acción Exterior, Gobierno de Navarra (generalni direktor za zunanje zadeve, vlada Navarre). |
| --- | --- |

—

Sergio PÉREZ GARCÍA, Director General de Acción Exterior, Gobierno de Navarra (generalni direktor za zunanje zadeve, vlada Navarre).

Člen 2

Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

V Luxembourgu, 6. oktobra 2021

Za Svet

predsednik

A. VIZJAK

---

(1)  
  UL L 139, 27.5.2019, str. 13.

1

(2)  Sklep Sveta (EU) 2019/2157 z dne 10. decembra 2019 o imenovanju članov in nadomestnih članov Odbora regij za obdobje od 26. januarja 2020 do 25. januarja 2025 (UL L 327, 17.12.2019, str. 78).

2

---

| 20.10.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | L 372/16 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2021

SL

Uradni list Evropske unije

L 372/16

---

SKLEP SVETA (EU) 2021/1836

z dne 15. oktobra 2021

o določitvi stališča, ki se zastopa v imenu Evropske unije v skupnem odboru, ustanovljenem s Sporazumom o izstopu Združenega kraljestva Velika Britanija in Severna Irska iz Evropske unije in Evropske skupnosti za atomsko energijo, v zvezi s sprejetjem sklepa o spremembi navedenega sporazuma

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji in zlasti člena 50(2) Pogodbe,

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 218(9) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Sporazum o izstopu Združenega kraljestva Velika Britanija in Severna Irska iz Evropske unije in Evropske skupnosti za atomsko energijo (v nadaljnjem besedilu: Sporazum o izstopu) je Unija sklenila s Sklepom Sveta (EU) 2020/135 (1) in je začel veljati 1. februarja 2020. |
| --- | --- |

(1)

Sporazum o izstopu Združenega kraljestva Velika Britanija in Severna Irska iz Evropske unije in Evropske skupnosti za atomsko energijo (v nadaljnjem besedilu: Sporazum o izstopu) je Unija sklenila s Sklepom Sveta (EU) 2020/135 (1) in je začel veljati 1. februarja 2020.

| (2) | Člen 164(5), točka (d), Sporazuma o izstopu pooblašča skupni odbor, da sprejme sklepe o spremembi navedenega sporazuma, če so take spremembe potrebne za popravljanje napak, odstranjevanje izpuščenega ali drugih pomanjkljivosti ali obravnavanje razmer, ki v času podpisa Sporazuma niso bile predvidene, in če se s takimi sklepi ne spreminjajo bistvene sestavine navedenega sporazuma. V skladu s členom 166(2) Sporazuma o izstopu so sklepi, ki jih sprejme skupni odbor, zavezujoči za Unijo in Združeno kraljestvo, Unija in Združeno kraljestvo pa morata izvajati te sklepe, ki imajo enak pravni učinek kot Sporazum o izstopu. |
| --- | --- |

(2)

Člen 164(5), točka (d), Sporazuma o izstopu pooblašča skupni odbor, da sprejme sklepe o spremembi navedenega sporazuma, če so take spremembe potrebne za popravljanje napak, odstranjevanje izpuščenega ali drugih pomanjkljivosti ali obravnavanje razmer, ki v času podpisa Sporazuma niso bile predvidene, in če se s takimi sklepi ne spreminjajo bistvene sestavine navedenega sporazuma. V skladu s členom 166(2) Sporazuma o izstopu so sklepi, ki jih sprejme skupni odbor, zavezujoči za Unijo in Združeno kraljestvo, Unija in Združeno kraljestvo pa morata izvajati te sklepe, ki imajo enak pravni učinek kot Sporazum o izstopu.

| (3) | Po pomoti v delu I Priloge I k Sporazumu o izstopu nista navedena en sklep in eno priporočilo Upravne komisije za koordinacijo sistemov socialne varnosti. Štirje drugi sklepi in eno priporočilo so bili sprejeti pred koncem prehodnega obdobja. Te sklepe in priporočili bi bilo zato treba dodati v navedeno prilogo. |
| --- | --- |

(3)

Po pomoti v delu I Priloge I k Sporazumu o izstopu nista navedena en sklep in eno priporočilo Upravne komisije za koordinacijo sistemov socialne varnosti. Štirje drugi sklepi in eno priporočilo so bili sprejeti pred koncem prehodnega obdobja. Te sklepe in priporočili bi bilo zato treba dodati v navedeno prilogo.

| (4) | Skupni odbor bi moral na podlagi člena 164(5), točka (d), Sporazuma o izstopu sprejeti sklep, s katerim se popravijo ti izpusti in pomanjkljivosti. |
| --- | --- |

(4)

Skupni odbor bi moral na podlagi člena 164(5), točka (d), Sporazuma o izstopu sprejeti sklep, s katerim se popravijo ti izpusti in pomanjkljivosti.

| (5) | Zato je primerno, da se določi stališče, ki se v imenu Unije zastopa v skupnem odboru – |
| --- | --- |

(5)

Zato je primerno, da se določi stališče, ki se v imenu Unije zastopa v skupnem odboru –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Stališče, ki se v imenu Unije zastopa v skupnem odboru, ustanovljenem s členom 164(1) Sporazuma o izstopu, glede sklepa, ki se sprejme v skladu s členom 164(5), točka (d), navedenega sporazuma, temelji na osnutku sklepa skupnega odbora, priloženem temu sklepu.

Člen 2

Sklep skupnega odbora se objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Člen 3

Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

V Luxembourgu, 15. oktobra 2021

Za Svet

predsednik

J. CIGLER KRALJ

---

(1)  
  UL L 29, 31.1.2020, str. 1.

1

---

OSNUTEK

SKLEP št. [...]/2021 SKUPNEGA ODBORA, USTANOVLJENEGA S SPORAZUMOM O IZSTOPU ZDRUŽENEGA KRALJESTVA VELIKA BRITANIJA IN SEVERNA IRSKA IZ EVROPSKE UNIJE IN EVROPSKE SKUPNOSTI ZA ATOMSKO ENERGIJO,

z dne ...

o spremembi Sporazuma o izstopu Združenega kraljestva Velika Britanija in Severna Irska iz Evropske unije in Evropske skupnosti za atomsko energijo

SKUPNI ODBOR JE –

ob upoštevanju Sporazuma o izstopu Združenega kraljestva Velika Britanija in Severna Irska iz Evropske unije in Evropske skupnosti za atomsko energijo (1) (v nadaljnjem besedilu: Sporazum o izstopu) ter zlasti člena 164(5), točka (d), Sporazuma,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu s členom 164(5), točka (d), Sporazuma o izstopu lahko skupni odbor, ustanovljen na podlagi člena 164(1) navedenega sporazuma (v nadaljnjem besedilu: skupni odbor), sprejema sklepe o spremembah navedenega sporazuma, če so take spremembe potrebne za popravljanje napak, odstranjevanje izpuščenega ali drugih pomanjkljivosti ali obravnavanje razmer, ki v času podpisa Sporazuma niso bile predvidene, in če se s takimi sklepi ne spreminjajo bistvene sestavine navedenega sporazuma. Na podlagi člena 166(2) Sporazuma o izstopu so sklepi, ki jih sprejme skupni odbor, zavezujoči za Unijo in Združeno kraljestvo. Unija in Združeno kraljestvo morata izvajati te sklepe, ki imajo enak pravni učinek kot Sporazum o izstopu. |
| --- | --- |

(1)

V skladu s členom 164(5), točka (d), Sporazuma o izstopu lahko skupni odbor, ustanovljen na podlagi člena 164(1) navedenega sporazuma (v nadaljnjem besedilu: skupni odbor), sprejema sklepe o spremembah navedenega sporazuma, če so take spremembe potrebne za popravljanje napak, odstranjevanje izpuščenega ali drugih pomanjkljivosti ali obravnavanje razmer, ki v času podpisa Sporazuma niso bile predvidene, in če se s takimi sklepi ne spreminjajo bistvene sestavine navedenega sporazuma. Na podlagi člena 166(2) Sporazuma o izstopu so sklepi, ki jih sprejme skupni odbor, zavezujoči za Unijo in Združeno kraljestvo. Unija in Združeno kraljestvo morata izvajati te sklepe, ki imajo enak pravni učinek kot Sporazum o izstopu.

| (2) | Zaradi pravne varnosti bi bilo treba spremeniti Prilogo I, del I, k Sporazumu o izstopu tako, da se dodajo pet sklepov in dve priporočili Upravne komisije za koordinacijo sistemov socialne varnosti, ki niso bili predhodno navedeni v Prilogi I, del I, k Sporazumu o izstopu, ter črtata in nadomestita dva sklepa – |
| --- | --- |

(2)

Zaradi pravne varnosti bi bilo treba spremeniti Prilogo I, del I, k Sporazumu o izstopu tako, da se dodajo pet sklepov in dve priporočili Upravne komisije za koordinacijo sistemov socialne varnosti, ki niso bili predhodno navedeni v Prilogi I, del I, k Sporazumu o izstopu, ter črtata in nadomestita dva sklepa –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Sporazum o izstopu se spremeni:

| (1) | v delu I Priloge I k Sporazumu o izstopu se pod naslovom „Veljavna zakonodaja (serija A)“ doda Priporočilo št. A1 Upravne komisije za koordinacijo sistemov socialne varnosti o izdaji potrdila iz člena 19(2) Uredbe (ES) št. 987/2009 Evropskega parlamenta in Sveta (2); |
| --- | --- |

(1)

v delu I Priloge I k Sporazumu o izstopu se pod naslovom „Veljavna zakonodaja (serija A)“ doda Priporočilo št. A1 Upravne komisije za koordinacijo sistemov socialne varnosti o izdaji potrdila iz člena 19(2) Uredbe (ES) št. 987/2009 Evropskega parlamenta in Sveta (2);

| (2) | v delu I Priloge I k Sporazumu o izstopu se pod naslovom „Elektronska izmenjava podatkov (serija E)“ doda Sklep št. E6 Upravne komisije za koordinacijo sistemov socialne varnosti o določitvi, kdaj se elektronsko sporočilo šteje za zakonito dostavljeno v sistemu elektronske izmenjave informacij o socialni varnosti (EESSI) (3); |
| --- | --- |

(2)

v delu I Priloge I k Sporazumu o izstopu se pod naslovom „Elektronska izmenjava podatkov (serija E)“ doda Sklep št. E6 Upravne komisije za koordinacijo sistemov socialne varnosti o določitvi, kdaj se elektronsko sporočilo šteje za zakonito dostavljeno v sistemu elektronske izmenjave informacij o socialni varnosti (EESSI) (3);

| (3) | v delu I Priloge I k Sporazumu o izstopu se pod naslovom „Horizontalna vprašanja (serija H)“ doda Sklep št. H9 Upravne komisije za koordinacijo sistemov socialne varnosti o odložitvi rokov iz členov 67 in 70 Uredbe (ES) št. 987/2009 Evropskega parlamenta in Sveta ter iz Sklepa št. S9 zaradi pandemije COVID-19 (4); |
| --- | --- |

(3)

v delu I Priloge I k Sporazumu o izstopu se pod naslovom „Horizontalna vprašanja (serija H)“ doda Sklep št. H9 Upravne komisije za koordinacijo sistemov socialne varnosti o odložitvi rokov iz členov 67 in 70 Uredbe (ES) št. 987/2009 Evropskega parlamenta in Sveta ter iz Sklepa št. S9 zaradi pandemije COVID-19 (4);

| (4) | v delu I Priloge I k Sporazumu o izstopu se pod naslovom „Horizontalna vprašanja (serija H)“ doda Sklep št. H10 Upravne komisije za koordinacijo sistemov socialne varnosti o načinu delovanja in sestavi Tehnične komisije za obdelavo podatkov Upravne komisije za koordinacijo sistemov socialne varnosti (5); |
| --- | --- |

(4)

v delu I Priloge I k Sporazumu o izstopu se pod naslovom „Horizontalna vprašanja (serija H)“ doda Sklep št. H10 Upravne komisije za koordinacijo sistemov socialne varnosti o načinu delovanja in sestavi Tehnične komisije za obdelavo podatkov Upravne komisije za koordinacijo sistemov socialne varnosti (5);

| (5) | v delu I Priloge I k Sporazumu o izstopu se pod naslovom „Horizontalna vprašanja (serija H)“ doda Sklep št. H11 Upravne komisije za koordinacijo sistemov socialne varnosti o odložitvi rokov iz členov 67 in 70 Uredbe (ES) št. 987/2009 ter iz Sklepa št. S9 zaradi pandemije COVID-19 (6); |
| --- | --- |

(5)

v delu I Priloge I k Sporazumu o izstopu se pod naslovom „Horizontalna vprašanja (serija H)“ doda Sklep št. H11 Upravne komisije za koordinacijo sistemov socialne varnosti o odložitvi rokov iz členov 67 in 70 Uredbe (ES) št. 987/2009 ter iz Sklepa št. S9 zaradi pandemije COVID-19 (6);

| (6) | v delu I Priloge I k Sporazumu o izstopu se pod naslovom „Horizontalna vprašanja (serija H)“ doda Priporočilo št. H2 Upravne komisije za koordinacijo sistemov socialne varnosti o vključitvi elementov za potrditev pristnosti v prenosne dokumente, ki jih izda nosilec države članice in ki potrjujejo položaj neke osebe za namen uporabe uredb (ES) št. 883/2004 in (ES) št. 987/2009 Evropskega parlamenta in Sveta (7); |
| --- | --- |

(6)

v delu I Priloge I k Sporazumu o izstopu se pod naslovom „Horizontalna vprašanja (serija H)“ doda Priporočilo št. H2 Upravne komisije za koordinacijo sistemov socialne varnosti o vključitvi elementov za potrditev pristnosti v prenosne dokumente, ki jih izda nosilec države članice in ki potrjujejo položaj neke osebe za namen uporabe uredb (ES) št. 883/2004 in (ES) št. 987/2009 Evropskega parlamenta in Sveta (7);

| (7) | v delu I Priloge I k Sporazumu o izstopu se pod naslovom „Bolezen (serija S)“ doda Sklep št. S11 Upravne komisije za koordinacijo sistemov socialne varnosti o postopkih povračil za izvajanje členov 35 in 41 Uredbe (ES) št. 883/2004 (8); |
| --- | --- |

(7)

v delu I Priloge I k Sporazumu o izstopu se pod naslovom „Bolezen (serija S)“ doda Sklep št. S11 Upravne komisije za koordinacijo sistemov socialne varnosti o postopkih povračil za izvajanje členov 35 in 41 Uredbe (ES) št. 883/2004 (8);

| (8) | v delu I Priloge I k Sporazumu o izstopu se črtata in nadomestita naslednja akta:






  (a) | Sklep št. H8 Upravne komisije za koordinacijo sistemov socialne varnosti o načinu delovanja in sestavi Tehnične komisije za obdelavo podatkov Upravne komisije za koordinacijo sistemov socialne varnosti (9), ki je nadomeščen s Sklepom št. H10 Upravne komisije za koordinacijo sistemov socialne varnosti o načinu delovanja in sestavi Tehnične komisije za obdelavo podatkov Upravne komisije za koordinacijo sistemov socialne varnosti (10); |
| --- | --- | --- |

(8)

v delu I Priloge I k Sporazumu o izstopu se črtata in nadomestita naslednja akta:

(a)

Sklep št. H8 Upravne komisije za koordinacijo sistemov socialne varnosti o načinu delovanja in sestavi Tehnične komisije za obdelavo podatkov Upravne komisije za koordinacijo sistemov socialne varnosti (9), ki je nadomeščen s Sklepom št. H10 Upravne komisije za koordinacijo sistemov socialne varnosti o načinu delovanja in sestavi Tehnične komisije za obdelavo podatkov Upravne komisije za koordinacijo sistemov socialne varnosti (10);

| (b) | Sklep št. S9 Upravne komisije za koordinacijo sistemov socialne varnosti o postopkih povračil za izvajanje členov 35 in 41 Uredbe (ES) št. 883/2004 (11), ki je nadomeščen s Sklepom št. S11 Upravne komisije za koordinacijo sistemov socialne varnosti o postopkih povračil za izvajanje členov 35 in 41 Uredbe (ES) št. 883/2004 (12). |
| --- | --- |

(b)

Sklep št. S9 Upravne komisije za koordinacijo sistemov socialne varnosti o postopkih povračil za izvajanje členov 35 in 41 Uredbe (ES) št. 883/2004 (11), ki je nadomeščen s Sklepom št. S11 Upravne komisije za koordinacijo sistemov socialne varnosti o postopkih povračil za izvajanje členov 35 in 41 Uredbe (ES) št. 883/2004 (12).

Člen 2

Ta sklep začne veljati dan po njegovem sprejetju.

V ...,

Za skupni odbor

sopredsednika

---

(1)  
  UL L 29, 31.1.2020, str. 7.

1

(2)  
  UL EU C 183, 29.5.2018, str. 5.

2

(3)  
  UL EU C 355, 4.10.2018, str. 5.

3

(4)  
  UL EU C 259, 7.8.2020, str. 9.

4

(5)  
  UL C 89, 16.3.2021, str. 6.

5

(6)  
  UL C 170, 6.5.2021, str. 4.

6

(7)  
  UL C 147, 29.4.2019, str. 6.

7

(8)  
  UL EU C 236, 18.6.2021, str. 4.

8

(9)  
  UL EU C 263, 20.7.2016, str. 3.

9

(10)  
  UL EU C 89, 16.3.2021, str. 6.

10

(11)  
  UL EU C 279, 27.9.2013, str. 8.

11

(12)  
  UL EU C 236, 18.6.2021, str. 4.

12

---

| 20.10.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | L 372/20 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2021

SL

Uradni list Evropske unije

L 372/20

---

SKLEP SVETA (EU) 2021/1837

z dne 15. oktobra 2021

o stališču, ki se v imenu Evropske unije zastopa v skupnem odboru, ustanovljenem s Sporazumom o izstopu Združenega kraljestva Velika Britanija in Severna Irska iz Evropske unije in Evropske skupnosti za atomsko energijo, v zvezi s spremembo sklepa o določitvi seznama 25 oseb, ki so pripravljene in sposobne za članstvo v arbitražnem senatu v okviru Sporazuma

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji in zlasti člena 50(2) Pogodbe,

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 218(9) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Sporazum o izstopu Združenega kraljestva Velika Britanija in Severna Irska iz Evropske unije in Evropske skupnosti za atomsko energijo (v nadaljnjem besedilu: Sporazum o izstopu) je bil sklenjen s Sklepom Sveta (EU) 2020/135 (1) in je začel veljati 1. februarja 2020. |
| --- | --- |

(1)

Sporazum o izstopu Združenega kraljestva Velika Britanija in Severna Irska iz Evropske unije in Evropske skupnosti za atomsko energijo (v nadaljnjem besedilu: Sporazum o izstopu) je bil sklenjen s Sklepom Sveta (EU) 2020/135 (1) in je začel veljati 1. februarja 2020.

| (2) | Skupni odbor je na podlagi člena 171(1) Sporazuma o izstopu do konca prehodnega obdobja, določenega v okviru Sporazuma o izstopu, sestavil seznam 25 oseb, ki so pripravljene in sposobne za članstvo v arbitražnem senatu. Skupni odbor zagotovi, da seznam vedno izpolnjuje navedene zahteve. |
| --- | --- |

(2)

Skupni odbor je na podlagi člena 171(1) Sporazuma o izstopu do konca prehodnega obdobja, določenega v okviru Sporazuma o izstopu, sestavil seznam 25 oseb, ki so pripravljene in sposobne za članstvo v arbitražnem senatu. Skupni odbor zagotovi, da seznam vedno izpolnjuje navedene zahteve.

| (3) | Na podlagi člena 171(2) Sporazuma o izstopu na seznamu ni oseb, ki so člani, uradniki ali drugi uslužbenci institucij Unije, vlade države članice ali vlade Združenega kraljestva. |
| --- | --- |

(3)

Na podlagi člena 171(2) Sporazuma o izstopu na seznamu ni oseb, ki so člani, uradniki ali drugi uslužbenci institucij Unije, vlade države članice ali vlade Združenega kraljestva.

| (4) | Ena od oseb s seznama, ki jih je predlagala Unija, je bila imenovana za generalno pravobranilko na Sodišču Evropske unije in zato ne izpolnjuje več zahtev za arbitra v skladu s Sporazumom o izstopu. |
| --- | --- |

(4)

Ena od oseb s seznama, ki jih je predlagala Unija, je bila imenovana za generalno pravobranilko na Sodišču Evropske unije in zato ne izpolnjuje več zahtev za arbitra v skladu s Sporazumom o izstopu.

| (5) | Zato je treba to osebo nadomestiti s kandidatom z rezervnega seznama kandidatov, ki so pripravljeni in sposobni delovati kot člani Unije v arbitražnem senatu v okviru sporazuma o izstopu, kakor je določen v Prilogi II k Sklepu Sveta (EU) 2020/2232 (2). |
| --- | --- |

(5)

Zato je treba to osebo nadomestiti s kandidatom z rezervnega seznama kandidatov, ki so pripravljeni in sposobni delovati kot člani Unije v arbitražnem senatu v okviru sporazuma o izstopu, kakor je določen v Prilogi II k Sklepu Sveta (EU) 2020/2232 (2).

| (6) | Primerno je, da se določi stališče, ki se v imenu Unije zastopa v skupnem odboru – |
| --- | --- |

(6)

Primerno je, da se določi stališče, ki se v imenu Unije zastopa v skupnem odboru –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Stališče, ki se v imenu Unije zastopa v skupnem odboru, ustanovljenem s členom 164(1) Sporazuma o izstopu, v zvezi s spremembo sklepa, ki vzpostavlja seznam 25 oseb, ki so pripravljene in sposobne za članstvo v arbitražnem senatu v okviru sporazuma o izstopu, je priloženo temu sklepu.

Člen 2

Sklep skupnega odbora se objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Člen 3

Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

V Luxembourgu, 15. oktobra 2021

Za Svet

predsednik

J. CIGLER KRALJ

---

(1)  Sklep Sveta (EU) 2020/135 z dne 30. januarja 2020 o sklenitvi Sporazuma o izstopu Združenega kraljestva Velika Britanija in Severna Irska iz Evropske unije in Evropske skupnosti za atomsko energijo (UL L 29, 31.1.2020, str. 1).

1

(2)  Sklep Sveta (EU) 2020/2232 z dne 22. decembra 2020 o stališču, ki se v imenu Evropske unije zastopa v skupnem odboru, ustanovljenem s Sporazumom o izstopu Združenega kraljestva Velika Britanija in Severna Irska iz Evropske unije in Evropske skupnosti za atomsko energijo, v zvezi s sprejetjem sklepa o določitvi seznama 25 oseb, ki so pripravljene in sposobne za članstvo v arbitražnem senatu v okviru Sporazuma o izstopu, ter o rezervnem seznamu oseb, ki so pripravljene in sposobne delovati kot člani Unije v arbitražnem senatu v okviru Sporazuma o izstopu (UL L 437, 28.12.2020, str. 182).

2

---

OSNUTEK

SKLEP št. [...]/2021 SKUPNEGA ODBORA, USTANOVLJENEGA S SPORAZUMOM O IZSTOPU ZDRUŽENEGA KRALJESTVA VELIKA BRITANIJA IN SEVERNA IRSKA IZ EVROPSKE UNIJE IN EVROPSKE SKUPNOSTI ZA ATOMSKO ENERGIJO,

z dne ...

o spremembi Sklepa št. 7/2020 o določitvi seznama 25 oseb, ki so pripravljene in sposobne za članstvo v arbitražnem senatu v okviru Sporazuma

SKUPNI ODBOR JE –

ob upoštevanju Sporazuma o izstopu Združenega kraljestva Velika Britanija in Severna Irska iz Evropske unije in Evropske skupnosti za atomsko energijo (1) ter zlasti člena 171(1) in (2) Sporazuma,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Na podlagi člena 171(1) Sporazuma o izstopu Združenega kraljestva Velika Britanija in Severna Irska iz Evropske unije in Evropske skupnosti za atomsko energijo (v nadaljnjem besedilu: Sporazum o izstopu) je skupni odbor do konca prehodnega obdobja, določenega v okviru navedenega sporazuma, sestavil seznam 25 oseb, ki so pripravljene in sposobne za sodelovanje v arbitražnem senatu v vlogi rednih članov. Skupni odbor zagotovi, da seznam vedno izpolnjuje navedene zahteve. |
| --- | --- |

(1)

Na podlagi člena 171(1) Sporazuma o izstopu Združenega kraljestva Velika Britanija in Severna Irska iz Evropske unije in Evropske skupnosti za atomsko energijo (v nadaljnjem besedilu: Sporazum o izstopu) je skupni odbor do konca prehodnega obdobja, določenega v okviru navedenega sporazuma, sestavil seznam 25 oseb, ki so pripravljene in sposobne za sodelovanje v arbitražnem senatu v vlogi rednih članov. Skupni odbor zagotovi, da seznam vedno izpolnjuje navedene zahteve.

| (2) | Na podlagi člena 171(2) Sporazuma o izstopu na seznamu ni oseb, ki so člani, uradniki ali drugi uslužbenci institucij Unije, vlade države članice ali vlade Združenega kraljestva. |
| --- | --- |

(2)

Na podlagi člena 171(2) Sporazuma o izstopu na seznamu ni oseb, ki so člani, uradniki ali drugi uslužbenci institucij Unije, vlade države članice ali vlade Združenega kraljestva.

| (3) | Ena od oseb s seznama, ki jih je predlagala Unija, je bila imenovana za članico institucije Unije in zato ne izpolnjuje več zahtev za arbitra v skladu s Sporazumom o izstopu. |
| --- | --- |

(3)

Ena od oseb s seznama, ki jih je predlagala Unija, je bila imenovana za članico institucije Unije in zato ne izpolnjuje več zahtev za arbitra v skladu s Sporazumom o izstopu.

| (4) | Zato je treba navedeno osebo nadomestiti na seznamu oseb iz Priloge I k Sklepu št. 7/2020 Skupnega odbora (2) – |
| --- | --- |

(4)

Zato je treba navedeno osebo nadomestiti na seznamu oseb iz Priloge I k Sklepu št. 7/2020 Skupnega odbora (2) –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Seznam 25 oseb, ki so pripravljene in sposobne biti arbitri v okviru Sporazuma o izstopu iz Priloge I k Sklepu št. 7/2020 Skupnega odbora, se spremeni:

Tamaro ĆAPETA nadomesti Ezio PERILLO.

Člen 2

Ta sklep začne veljati dan po njegovem sprejetju.

V ...,

Za skupni odbor

sopredsednika

---

(1)  
  UL L 29, 31.1.2020, str. 7.

1

(2)  
  UL L 443, 30.12.2020, str. 22.

2

---

| 20.10.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | L 372/24 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2021

SL

Uradni list Evropske unije

L 372/24

---

SKLEP SVETA (SZVP) 2021/1838

z dne 18. oktobra 2021

o spremembi Sklepa (SZVP) 2017/824 o kadrovskih predpisih Satelitskega centra Evropske unije

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Sklepa Sveta 2014/401/SZVP z dne 26. junija 2014 o Satelitskem centru Evropske unije in razveljavitvi Skupnega ukrepa 2001/555/SZVP o ustanovitvi Satelitskega centra Evropske unije (1), in zlasti člena 8(5) Sklepa,

ob upoštevanju predloga visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko v vlogi predsednika upravnega odbora Satelitskega centra Evropske unije,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Satelitski center Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: Satcen) je agencija Unije, pridružena koordiniranim organizacijam. V skladu z nedavno sodno prakso Sodišča Evropske unije bi bilo treba kadrovske predpise Satelitskega centra Evropske unije, ki jih je Svet sprejel 15. maja 2017 s Sklepom (SZVP) 2017/824 (2) (v nadaljnjem besedilu. kadrovski predpisi Satcena), uskladiti s Kadrovskimi predpisi za uradnike in Pogoji za zaposlitev drugih uslužbencev Evropske unije, določenimi z Uredbo Sveta (EGS, Euratom, ESPJ) št. 259/68 (3), pa tudi s Kadrovskimi predpisi Evropske obrambne agencije (4). Zlasti bi morali kadrovski predpisi Satcena določiti, da je Sodišče Evropske unije pristojno za odločanje o sporih med Satcenom in njegovimi uslužbenci na enak način kot v sporih med katerim koli uslužbencem Unije in njegovim delodajalcem. |
| --- | --- |

(1)

Satelitski center Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: Satcen) je agencija Unije, pridružena koordiniranim organizacijam. V skladu z nedavno sodno prakso Sodišča Evropske unije bi bilo treba kadrovske predpise Satelitskega centra Evropske unije, ki jih je Svet sprejel 15. maja 2017 s Sklepom (SZVP) 2017/824 (2) (v nadaljnjem besedilu. kadrovski predpisi Satcena), uskladiti s Kadrovskimi predpisi za uradnike in Pogoji za zaposlitev drugih uslužbencev Evropske unije, določenimi z Uredbo Sveta (EGS, Euratom, ESPJ) št. 259/68 (3), pa tudi s Kadrovskimi predpisi Evropske obrambne agencije (4). Zlasti bi morali kadrovski predpisi Satcena določiti, da je Sodišče Evropske unije pristojno za odločanje o sporih med Satcenom in njegovimi uslužbenci na enak način kot v sporih med katerim koli uslužbencem Unije in njegovim delodajalcem.

| (2) | Upravni odbor Satcena je na predlog direktorja Satcena pripravil spremembe kadrovskih predpisov Satcenaki naj bi jih sprejel Svet – |
| --- | --- |

(2)

Upravni odbor Satcena je na predlog direktorja Satcena pripravil spremembe kadrovskih predpisov Satcenaki naj bi jih sprejel Svet –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Sklep (SZVP) 2017/824 se spremeni:

| (1) | v poglavju VIII se naslov nadomesti z naslednjim:

  „
  Pritožbe
  “; |
| --- | --- |

(1)

v poglavju VIII se naslov nadomesti z naslednjim:

„
  Pritožbe
  “;

| (2) | člen 28 se nadomesti z naslednjim:

  „Člen 28
  Pritožbe

  1.   Vsaka oseba, za katero veljajo ti kadrovski predpisi, lahko od direktorja zahteva, da sprejme odločitev, ki se nanaša nanjo, v zadevah, ki jih urejajo ti kadrovski predpisi. Direktor zadevno osebo o svoji obrazloženi odločitvi obvesti v štirih mesecih od datuma zahteve. Če po izteku tega roka ni odgovora na zahtevo, se šteje, da gre za molk organa, ki pomeni zavrnitev zahteve, zoper katero se lahko vloži pritožba v skladu z naslednjimi odstavki.


  2.   Vsaka oseba, za katero veljajo ti kadrovski predpisi, lahko pri direktorju vloži pritožbo zoper akt, ki je imel zanjo negativne posledice, ne glede na to, ali je direktor sprejel odločitev ali ni sprejel nobenega od ukrepov, predpisanih v kadrovskih predpisih. Pritožbo je treba vložiti v treh mesecih. Ta rok začne teči:






  (a) | na dan objave akta, če gre za ukrep splošne narave; |
| --- | --- | --- |

(2)

člen 28 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 28

Pritožbe

1.   Vsaka oseba, za katero veljajo ti kadrovski predpisi, lahko od direktorja zahteva, da sprejme odločitev, ki se nanaša nanjo, v zadevah, ki jih urejajo ti kadrovski predpisi. Direktor zadevno osebo o svoji obrazloženi odločitvi obvesti v štirih mesecih od datuma zahteve. Če po izteku tega roka ni odgovora na zahtevo, se šteje, da gre za molk organa, ki pomeni zavrnitev zahteve, zoper katero se lahko vloži pritožba v skladu z naslednjimi odstavki.

2.   Vsaka oseba, za katero veljajo ti kadrovski predpisi, lahko pri direktorju vloži pritožbo zoper akt, ki je imel zanjo negativne posledice, ne glede na to, ali je direktor sprejel odločitev ali ni sprejel nobenega od ukrepov, predpisanih v kadrovskih predpisih. Pritožbo je treba vložiti v treh mesecih. Ta rok začne teči:

(a)

na dan objave akta, če gre za ukrep splošne narave;

| (b) | na dan, ko je zadevna oseba uradno obveščena o odločitvi, nikakor pa ne pozneje kot na dan, ko je ta prejela tako uradno obvestilo, če ukrep zadeva določeno osebo; če pa ima akt, ki zadeva neko določeno osebo, negativne posledice tudi za drugo osebo, začne rok za to drugo osebo teči na dan, ko ta prejme uradno obvestilo o tem, vendar nikakor ne pozneje od dneva objave; |
| --- | --- |

(b)

na dan, ko je zadevna oseba uradno obveščena o odločitvi, nikakor pa ne pozneje kot na dan, ko je ta prejela tako uradno obvestilo, če ukrep zadeva določeno osebo; če pa ima akt, ki zadeva neko določeno osebo, negativne posledice tudi za drugo osebo, začne rok za to drugo osebo teči na dan, ko ta prejme uradno obvestilo o tem, vendar nikakor ne pozneje od dneva objave;

| (c) | na dan izteka roka, predpisanega za odgovor, kadar gre za pritožbo zoper molk organa, ki pomeni zavrnitev zahteve, kakor je določeno v odstavku 1. |
| --- | --- |

(c)

na dan izteka roka, predpisanega za odgovor, kadar gre za pritožbo zoper molk organa, ki pomeni zavrnitev zahteve, kakor je določeno v odstavku 1.

3.   Direktor zadevno osebo o svoji obrazloženi odločitvi obvesti v štirih mesecih od datuma vložitve pritožbe. Če po izteku tega roka ni odgovora na pritožbo, se šteje, da gre za molk organa, ki pomeni zavrnitev zahteve, zoper katero se lahko vloži pritožba na podlagi odstavka 5.

V primeru negativnega odgovora uslužbenec lahko zaprosi za mediacijo. Takšna mediacija ni obvezna.

4.   Direktor imenuje mediatorja za obdobje treh let, z možnostjo podaljšanja.

Mediator je usposobljen, neodvisen pravni strokovnjak. Direktor in zadevni uslužbenec mu dasta na voljo vse dokumente, za katere meni, da so potrebni za preučitev primera.

Svoje zaključke sporoči v dveh mesecih od datuma, ko je bil seznanjen s primerom.

Ti zaključki niso zavezujoči ne za direktorja ne za uslužbenca.

Če direktor zavrne zaključke, stroške mediacije krije Satcen; 50 % stroškov krije uslužbenec, če on zavrne dane ugotovitve.

5.   Sodišče Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: Sodišče) je pristojno za vse spore med Satcenom in katero koli osebo, za katero veljajo ti kadrovski predpisi, v zvezi z zakonitostjo akta, ki ima negativne posledice za to osebo v smislu odstavka 2.

Pri finančnih sporih je pristojnost Sodišča neomejena.

Uslužbenci lahko vložijo pritožbo na Sodišče ob upoštevanju naslednjega:

| (a) | pritožba na Sodišče je mogoča le, če:






  (i) | je bila pred tem vložena pritožba pri direktorju na podlagi odstavka 2 v roku, določenem v navedenem odstavku, in |
| --- | --- | --- |

(a)

pritožba na Sodišče je mogoča le, če:

(i)

je bila pred tem vložena pritožba pri direktorju na podlagi odstavka 2 v roku, določenem v navedenem odstavku, in

| (ii) | je bila pritožba zavrnjena z izrecno odločitvijo ali z molkom organa; |
| --- | --- |

(ii)

je bila pritožba zavrnjena z izrecno odločitvijo ali z molkom organa;

| (b) | pritožbe na podlagi točke (a) je treba vložiti v treh mesecih. Ta rok začne teči:






  (i) | na dan uradnega obvestila o odločitvi, sprejeti kot odgovor na pritožbo, ali |
| --- | --- | --- |

(b)

pritožbe na podlagi točke (a) je treba vložiti v treh mesecih. Ta rok začne teči:

(i)

na dan uradnega obvestila o odločitvi, sprejeti kot odgovor na pritožbo, ali

| (ii) | kadar gre za pritožbo na molk organa, ki pomeni zavrnitev pritožbe, vloženo na podlagi odstavka 2, na dan preteka predpisanega roka za odgovor; vendar pa začne rok za vložitev pritožbe teči od začetka, kadar je pritožba zavrnjena z izrecno odločitvijo po tem, ko je bila že zavrnjena z molkom organa, vendar pred pretekom roka za vložitev pritožbe; |
| --- | --- |

(ii)

kadar gre za pritožbo na molk organa, ki pomeni zavrnitev pritožbe, vloženo na podlagi odstavka 2, na dan preteka predpisanega roka za odgovor; vendar pa začne rok za vložitev pritožbe teči od začetka, kadar je pritožba zavrnjena z izrecno odločitvijo po tem, ko je bila že zavrnjena z molkom organa, vendar pred pretekom roka za vložitev pritožbe;

| (c) | z odstopanjem od točke (b) lahko zadevna oseba po tem, ko je vložila pritožbo pri direktorju na podlagi odstavka 2, nemudoma vloži pritožbo na Sodišče, pod pogojem, da ta pritožba zajema tudi predlog za odložitev izvršitve izpodbijanega akta ali za sprejem začasnih ukrepov. Glavna obravnava pred Sodiščem se nato odloži, dokler ni sprejeta izrecna odločitev o zavrnitvi pritožbe ali dokler ni pritožba zavrnjena z molkom organa.“; |
| --- | --- |

(c)

z odstopanjem od točke (b) lahko zadevna oseba po tem, ko je vložila pritožbo pri direktorju na podlagi odstavka 2, nemudoma vloži pritožbo na Sodišče, pod pogojem, da ta pritožba zajema tudi predlog za odložitev izvršitve izpodbijanega akta ali za sprejem začasnih ukrepov. Glavna obravnava pred Sodiščem se nato odloži, dokler ni sprejeta izrecna odločitev o zavrnitvi pritožbe ali dokler ni pritožba zavrnjena z molkom organa.“;

| (3) | Priloga X se črta. |
| --- | --- |

(3)

Priloga X se črta.

Člen 2

Ta sklep začne učinkovati 1. novembra 2021. Objavi se v Uradnem listu Evropske unije.

V Luxembourgu, 18. oktobra 2021

Za Svet

predsednik

J. BORRELL FONTELLES

---

(1)  
  UL L 188, 27.6.2014, str. 73.

1

(2)  Sklep Sveta (SZVP) 2017/824 z dne 15. maja 2017 o kadrovskih predpisih Satelitskega centra Evropske unije (UL L 123, 16.5.2017, str. 7).

2

(3)  Uredba Sveta (EGS, Euratom, ESPJ) št. 259/68 z dne 29. februarja 1968 o določitvi Kadrovskih predpisov za uradnike in Pogojev za zaposlitev drugih uslužbencev Evropskih skupnosti ter uvedbi posebnih ukrepov, ki se začasno uporabljajo za uslužbence Komisije (UL L 56, 4.3.1968, str. 1).

3

(4)  Sklep Sveta (EU) 2016/1351 z dne 4. avgusta 2016 o kadrovskih predpisih Evropske obrambne agencije in razveljavitvi Sklepa 2004/676/ES (UL L 219, 12.8.2016, str. 1).

4

---

| 20.10.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | L 372/27 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2021

SL

Uradni list Evropske unije

L 372/27

---

IZVEDBENI SKLEP KOMISIJE (EU) 2021/1839

z dne 15. oktobra 2021

o odlogu datuma izteka odobritve kreozota za uporabo v biocidnih proizvodih vrste proizvodov 8

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 528/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. maja 2012 o dostopnosti na trgu in uporabi biocidnih proizvodov (1) ter zlasti člena 14(5) Uredbe,

po posvetovanju s Stalnim odborom za biocidne proizvode,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Aktivna snov kreozot je bila vključena v Prilogo I k Direktivi 98/8/ES Evropskega parlamenta in Sveta (2) za uporabo v biocidnih proizvodih vrste proizvodov 8 in se zato v skladu s členom 86 Uredbe (EU) št. 528/2012 šteje za odobreno v skladu z navedeno uredbo ob upoštevanju specifikacij in pogojev iz Priloge I k navedeni direktivi. |
| --- | --- |

(1)

Aktivna snov kreozot je bila vključena v Prilogo I k Direktivi 98/8/ES Evropskega parlamenta in Sveta (2) za uporabo v biocidnih proizvodih vrste proizvodov 8 in se zato v skladu s členom 86 Uredbe (EU) št. 528/2012 šteje za odobreno v skladu z navedeno uredbo ob upoštevanju specifikacij in pogojev iz Priloge I k navedeni direktivi.

| (2) | V skladu s členom 13(1) Uredbe (EU) št. 528/2012 je bila 27. oktobra 2016 vložena vloga za podaljšanje odobritve kreozota za uporabo v biocidnih proizvodih vrste proizvodov 8. |
| --- | --- |

(2)

V skladu s členom 13(1) Uredbe (EU) št. 528/2012 je bila 27. oktobra 2016 vložena vloga za podaljšanje odobritve kreozota za uporabo v biocidnih proizvodih vrste proizvodov 8.

| (3) | Nekdanji ocenjevalni pristojni organ Združenega kraljestva je 16. septembra 2019 pri Evropski agenciji za kemikalije (v nadaljnjem besedilu: Agencija) vložil priporočilo za podaljšanje. Pristojni organ Poljske je 30. januarja 2020 prevzel naloge ocenjevalnega pristojnega organa v zvezi z vlogo. |
| --- | --- |

(3)

Nekdanji ocenjevalni pristojni organ Združenega kraljestva je 16. septembra 2019 pri Evropski agenciji za kemikalije (v nadaljnjem besedilu: Agencija) vložil priporočilo za podaljšanje. Pristojni organ Poljske je 30. januarja 2020 prevzel naloge ocenjevalnega pristojnega organa v zvezi z vlogo.

| (4) | Ker do julija 2020 mnenje Agencije o podaljšanju odobritve aktivne snovi še ni bilo na voljo, je bil datum izteka odobritve kreozota z Izvedbenim sklepom Komisije (EU) 2020/1038 (3) odložen na 31. oktober 2021, da se omogoči dovolj časa za preverjanje vloge. |
| --- | --- |

(4)

Ker do julija 2020 mnenje Agencije o podaljšanju odobritve aktivne snovi še ni bilo na voljo, je bil datum izteka odobritve kreozota z Izvedbenim sklepom Komisije (EU) 2020/1038 (3) odložen na 31. oktober 2021, da se omogoči dovolj časa za preverjanje vloge.

| (5) | V skladu s členom 14(3) Uredbe (EU) št. 528/2012 je Agencija 4. decembra 2020 sprejela mnenje (4) ob upoštevanju ugotovitev ocenjevalnega pristojnega organa. |
| --- | --- |

(5)

V skladu s členom 14(3) Uredbe (EU) št. 528/2012 je Agencija 4. decembra 2020 sprejela mnenje (4) ob upoštevanju ugotovitev ocenjevalnega pristojnega organa.

| (6) | Kreozot je v skladu z Uredbo (ES) št. 1272/2008 Evropskega parlamenta in Sveta (5) razvrščen kot rakotvorna snov kategorije 1B in izpolnjuje merila za obstojno, bioakumulativno in strupeno snov ter zelo obstojno in zelo bioakumulativno snov v skladu s Prilogo XIII k Uredbi (ES) št. 1907/2006 Evropskega parlamenta in Sveta (6) ter zato izpolnjuje merila za izključitev iz člena 5(1), točki (a) in (e), Uredbe (EU) št. 528/2012. Medtem ko se je preverjanje za opredelitev, ali je izpolnjen vsaj eden od pogojev iz člena 5(2), prvi pododstavek, Uredbe (EU) št. 528/2012 in ali je zato mogoče podaljšati odobritev kreozota, že začelo, pa ga ne bo mogoče zaključiti pred trenutnim iztekom odobritve. |
| --- | --- |

(6)

Kreozot je v skladu z Uredbo (ES) št. 1272/2008 Evropskega parlamenta in Sveta (5) razvrščen kot rakotvorna snov kategorije 1B in izpolnjuje merila za obstojno, bioakumulativno in strupeno snov ter zelo obstojno in zelo bioakumulativno snov v skladu s Prilogo XIII k Uredbi (ES) št. 1907/2006 Evropskega parlamenta in Sveta (6) ter zato izpolnjuje merila za izključitev iz člena 5(1), točki (a) in (e), Uredbe (EU) št. 528/2012. Medtem ko se je preverjanje za opredelitev, ali je izpolnjen vsaj eden od pogojev iz člena 5(2), prvi pododstavek, Uredbe (EU) št. 528/2012 in ali je zato mogoče podaljšati odobritev kreozota, že začelo, pa ga ne bo mogoče zaključiti pred trenutnim iztekom odobritve.

| (7) | Poleg tega za kreozot, njegove spojine in les, obdelan z njimi, veljajo omejitve iz Priloge XVII k Uredbi (ES) št. 1907/2006. V skladu z Izvedbenim sklepom Komisije (EU) 2019/961 (7) mora Francija Agenciji predložiti dokumentacijo v skladu s Prilogo XV k Uredbi (ES) št. 1907/2006, s katero se sproži postopek Unije za določitev omejitev v skladu s členi 69 do 73 navedene uredbe. Potrebno je nadaljnje preverjanje, da se zagotovi skladnost med oceno podaljšanja odobritve kreozota kot aktivne snovi na podlagi Uredbe (EU) št. 528/2012 in postopkom za določitev omejitev na podlagi Uredbe (ES) št. 1907/2006 ter omogoči učinkovit nadzor nad kreozotom in lesom, ki je z njim obdelan. |
| --- | --- |

(7)

Poleg tega za kreozot, njegove spojine in les, obdelan z njimi, veljajo omejitve iz Priloge XVII k Uredbi (ES) št. 1907/2006. V skladu z Izvedbenim sklepom Komisije (EU) 2019/961 (7) mora Francija Agenciji predložiti dokumentacijo v skladu s Prilogo XV k Uredbi (ES) št. 1907/2006, s katero se sproži postopek Unije za določitev omejitev v skladu s členi 69 do 73 navedene uredbe. Potrebno je nadaljnje preverjanje, da se zagotovi skladnost med oceno podaljšanja odobritve kreozota kot aktivne snovi na podlagi Uredbe (EU) št. 528/2012 in postopkom za določitev omejitev na podlagi Uredbe (ES) št. 1907/2006 ter omogoči učinkovit nadzor nad kreozotom in lesom, ki je z njim obdelan.

| (8) | Iz razlogov, na katere vlagatelj nima vpliva, bo odobritev kreozota za uporabo v biocidnih proizvodih 8. vrste proizvodov verjetno potekla pred sprejetjem odločitve o njenem podaljšanju. Zato je primerno datum izteka odobritve kreozota dodatno odložiti za obdobje, ki je potrebno, da se omogoči preverjanje vloge. |
| --- | --- |

(8)

Iz razlogov, na katere vlagatelj nima vpliva, bo odobritev kreozota za uporabo v biocidnih proizvodih 8. vrste proizvodov verjetno potekla pred sprejetjem odločitve o njenem podaljšanju. Zato je primerno datum izteka odobritve kreozota dodatno odložiti za obdobje, ki je potrebno, da se omogoči preverjanje vloge.

| (9) | Glede na obdobje, ki je potrebno za odločitev, ali je izpolnjen vsaj eden od pogojev iz člena 5(2), prvi pododstavek, Uredbe (EU) št. 528/2012 in ali je zato mogoče podaljšati odobritev kreozota, je primerno datum izteka odobritve kreozota odložiti do 31. oktobra 2022. |
| --- | --- |

(9)

Glede na obdobje, ki je potrebno za odločitev, ali je izpolnjen vsaj eden od pogojev iz člena 5(2), prvi pododstavek, Uredbe (EU) št. 528/2012 in ali je zato mogoče podaljšati odobritev kreozota, je primerno datum izteka odobritve kreozota odložiti do 31. oktobra 2022.

| (10) | Z izjemo datuma izteka odobritve ostaja kreozot odobren v skladu s specifikacijami in pogoji, navedenimi v Prilogi I k Direktivi 98/8/ES – |
| --- | --- |

(10)

Z izjemo datuma izteka odobritve ostaja kreozot odobren v skladu s specifikacijami in pogoji, navedenimi v Prilogi I k Direktivi 98/8/ES –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Datuma izteka odobritve kreozota za uporabo v biocidnih proizvodih vrste proizvodov 8 se odloži do 31. oktobra 2022.

Člen 2

Ta sklep začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

V Bruslju, 15. oktobra 2021

Za Komisijo

predsednica

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  UL L 167, 27.6.2012, str. 1.

1

(2)  Direktiva 98/8/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 1998 o dajanju biocidnih pripravkov v promet (UL L 123, 24.4.1998, str. 1).

2

(3)  Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2020/1038 z dne 15. julija 2020 o odlogu datuma izteka odobritve kreozota za uporabo v biocidnih proizvodih vrste 8 (UL L 227, 16.7.2020, str. 74).

3

(4)  Mnenje Odbora za biocidne proizvode o vlogi za podaljšanje odobritve aktivne snovi: kreozot, vrsta proizvodov 8, ECHA/BPC/274/2020), sprejeto dne 4. decembra 2020.

4

(5)  Uredba (ES) št. 1272/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. decembra 2008 o razvrščanju, označevanju in pakiranju snovi ter zmesi, o spremembi in razveljavitvi direktiv 67/548/EGS in 1999/45/ES ter spremembi Uredbe (ES) št. 1907/2006 (UL L 353, 31.12.2008, str. 1).

5

(6)  Uredba (ES) št. 1907/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2006 o registraciji, evalvaciji, avtorizaciji in omejevanju kemikalij (REACH) ter o ustanovitvi Evropske agencije za kemikalije in o spremembi Direktive 1999/45/ES ter o razveljavitvi Uredbe Sveta (EGS) št. 793/93 in Uredbe Komisije (ES) št. 1488/94 ter Direktive Sveta 76/769/EGS in direktiv Komisije 91/155/EGS, 93/67/EGS, 93/105/ES in 2000/21/ES (UL L 396, 30.12.2006, str. 1).

6

(7)  Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2019/961 z dne 7. junija 2019 o odobritvi začasnega ukrepa, ki ga je Francoska republika sprejela v skladu s členom 129 Uredbe (ES) št. 1907/2006 Evropskega parlamenta in Sveta o registraciji, evalvaciji, avtorizaciji in omejevanju kemikalij (REACH), da bi omejila uporabo in dajanje v promet nekaterega lesa, obdelanega s kreozotom in drugimi snovmi, povezanimi s kreozotom (UL L 154, 12.6.2019, str. 44).

7

---