# Euroopan unionin L 364/2021

| | ISSN 1977-0812 |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | L 364 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Lainsäädäntö | 64. vuosikerta13. lokakuuta 2021 |

ISSN 1977-0812

Euroopan unionin

virallinen lehti

L 364

Suomenkielinen laitos

Lainsäädäntö

64. vuosikerta13. lokakuuta 2021

---

| Sisältö | | II   Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset | Sivu |
| --- | --- | --- | --- |
| | | ASETUKSET |
| | * | Komission asetus (EU) 2021/1804, annettu 12 päivänä lokakuuta 2021, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 396/2005 liitteen II muuttamisesta siltä osin kuin on kyse bentatsonin jäämien enimmäismäärästä silpimättömissä herneissä (
  1
  ) | 1 |
| | * | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2021/1805, annettu 12 päivänä lokakuuta 2021, lopullisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan valssilangan tuonnissa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/1036 11 artiklan 2 kohdan mukaisen toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun jälkeen | 14 |

Sisältö

II   Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

Sivu

ASETUKSET

*

Komission asetus (EU) 2021/1804, annettu 12 päivänä lokakuuta 2021, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 396/2005 liitteen II muuttamisesta siltä osin kuin on kyse bentatsonin jäämien enimmäismäärästä silpimättömissä herneissä (
  1
  )

1

1

*

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2021/1805, annettu 12 päivänä lokakuuta 2021, lopullisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan valssilangan tuonnissa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/1036 11 artiklan 2 kohdan mukaisen toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun jälkeen

14

| | |
| --- | --- |
| | (1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti. |

---

(1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti.

1

| FI | Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.
  Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä. |
| --- | --- |

FI

Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.

Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä.

---

II Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

ASETUKSET

| 13.10.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 364/1 |
| --- | --- | --- | --- |

13.10.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 364/1

---

KOMISSION ASETUS (EU) 2021/1804,

annettu 12 päivänä lokakuuta 2021,

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 396/2005 liitteen II muuttamisesta siltä osin kuin on kyse bentatsonin jäämien enimmäismäärästä silpimättömissä herneissä

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon torjunta-ainejäämien enimmäismääristä kasvi- ja eläinperäisissä elintarvikkeissa ja rehuissa tai niiden pinnalla sekä neuvoston direktiivin 91/414/ETY muuttamisesta 23 päivänä helmikuuta 2005 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 396/2005 (1) ja erityisesti sen 14 artiklan 1 kohdan a alakohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Bentatsonin jäämien enimmäismäärät vahvistettiin asetuksen (EY) N:o 396/2005 liitteessä II. |
| --- | --- |

(1)

Bentatsonin jäämien enimmäismäärät vahvistettiin asetuksen (EY) N:o 396/2005 liitteessä II.

| (2) | Bentatsoni-tehoainetta sisältävän kasvinsuojeluaineen käyttöä silpimättömiin herneisiin koskevan hyväksymismenettelyn yhteydessä tehtiin asetuksen (EY) N:o 396/2005 6 artiklan 1 kohdan mukainen hakemus voimassa olevan jäämien enimmäismäärän muuttamiseksi. |
| --- | --- |

(2)

Bentatsoni-tehoainetta sisältävän kasvinsuojeluaineen käyttöä silpimättömiin herneisiin koskevan hyväksymismenettelyn yhteydessä tehtiin asetuksen (EY) N:o 396/2005 6 artiklan 1 kohdan mukainen hakemus voimassa olevan jäämien enimmäismäärän muuttamiseksi.

| (3) | Asetuksen (EY) N:o 396/2005 8 artiklan mukaisesti asianomainen jäsenvaltio arvioi hakemuksen, ja arviointiraportti toimitettiin komissiolle. |
| --- | --- |

(3)

Asetuksen (EY) N:o 396/2005 8 artiklan mukaisesti asianomainen jäsenvaltio arvioi hakemuksen, ja arviointiraportti toimitettiin komissiolle.

| (4) | Euroopan elintarviketurvallisuusviranomainen, jäljempänä ’elintarviketurvallisuusviranomainen’, arvioi hakemuksen ja arviointiraportin ja tarkasteli etenkin kuluttajille ja tarpeen mukaan eläimille aiheutuvia riskejä ja antoi perustellun lausunnon ehdotetusta jäämien enimmäismäärästä (2). Se toimitti lausunnon hakijalle, komissiolle ja jäsenvaltioille sekä julkisti sen. |
| --- | --- |

(4)

Euroopan elintarviketurvallisuusviranomainen, jäljempänä ’elintarviketurvallisuusviranomainen’, arvioi hakemuksen ja arviointiraportin ja tarkasteli etenkin kuluttajille ja tarpeen mukaan eläimille aiheutuvia riskejä ja antoi perustellun lausunnon ehdotetusta jäämien enimmäismäärästä (2). Se toimitti lausunnon hakijalle, komissiolle ja jäsenvaltioille sekä julkisti sen.

| (5) | Elintarviketurvallisuusviranomainen totesi, että kaikki toimitettavia tietoja koskevat vaatimukset täyttyivät ja että hakijan pyytämä muutos jäämien enimmäismäärään oli kuluttajien turvallisuuden kannalta hyväksyttävä 27 erityiselle kuluttajaryhmälle Euroopassa tehdyn kuluttajien altistumisen arvioinnin perusteella. Elintarviketurvallisuusviranomainen otti huomioon aineen toksikologisia ominaisuuksia koskevat uusimmat tiedot. Kaikkien tätä ainetta mahdollisesti sisältävien elintarvikkeiden kulutuksesta johtuva elinikäinen altistuminen tälle aineelle taikka silpimättömien herneiden suuresta kulutuksesta johtuva lyhytaikainen altistuminen eivät kumpikaan osoittaneet, että hyväksyttävä päiväsaanti tai akuutin altistumisen viiteannos olisivat vaarassa ylittyä. |
| --- | --- |

(5)

Elintarviketurvallisuusviranomainen totesi, että kaikki toimitettavia tietoja koskevat vaatimukset täyttyivät ja että hakijan pyytämä muutos jäämien enimmäismäärään oli kuluttajien turvallisuuden kannalta hyväksyttävä 27 erityiselle kuluttajaryhmälle Euroopassa tehdyn kuluttajien altistumisen arvioinnin perusteella. Elintarviketurvallisuusviranomainen otti huomioon aineen toksikologisia ominaisuuksia koskevat uusimmat tiedot. Kaikkien tätä ainetta mahdollisesti sisältävien elintarvikkeiden kulutuksesta johtuva elinikäinen altistuminen tälle aineelle taikka silpimättömien herneiden suuresta kulutuksesta johtuva lyhytaikainen altistuminen eivät kumpikaan osoittaneet, että hyväksyttävä päiväsaanti tai akuutin altistumisen viiteannos olisivat vaarassa ylittyä.

| (6) | Elintarviketurvallisuusviranomaisen perustellun lausunnon pohjalta ja tarkasteltavana olevan asian kannalta merkitykselliset tekijät huomioon ottaen ehdotettu muutos jäämien enimmäismäärään on asetuksen (EY) N:o 396/2005 14 artiklan 2 kohdan vaatimusten mukainen. |
| --- | --- |

(6)

Elintarviketurvallisuusviranomaisen perustellun lausunnon pohjalta ja tarkasteltavana olevan asian kannalta merkitykselliset tekijät huomioon ottaen ehdotettu muutos jäämien enimmäismäärään on asetuksen (EY) N:o 396/2005 14 artiklan 2 kohdan vaatimusten mukainen.

| (7) | Sen vuoksi asetusta (EY) N:o 396/2005 olisi muutettava. |
| --- | --- |

(7)

Sen vuoksi asetusta (EY) N:o 396/2005 olisi muutettava.

| (8) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat pysyvän kasvi-, eläin-, elintarvike- ja rehukomitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(8)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat pysyvän kasvi-, eläin-, elintarvike- ja rehukomitean lausunnon mukaiset,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Muutetaan asetuksen (EY) N:o 396/2005 liite II tämän asetuksen liitteen mukaisesti.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 12 päivänä lokakuuta 2021.

Komission puolesta

Puheenjohtaja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  EUVL L 70, 16.3.2005, s. 1.

1

(2)  Elintarviketurvallisuusviranomaisen tieteelliset raportit ovat saatavilla verkossa: http://www.efsa.europa.eu:

2

Reasoned opinion on the modification of the existing maximum residue levels for bentazone in beans and peas with and without pods. EFSA Journal 2021; 19(1):6376.

---

LIITE

Korvataan asetuksen (EY) N:o 396/2005 liitteessä II oleva bentatsonia koskeva sarake seuraavasti:

"Torjunta-ainejäämät ja jäämien enimmäismäärät (mg/kg)

| Koodi- numero | Ryhmät ja esimerkkejä yksittäisistä tuotteista, joihin jäämien enimmäismääriä sovelletaan
   (1) | Bentatsoni (bentatsonin, sen suolojen ja 6-hydroksi- (vapaa ja konjugoitunut) ja 8-hydroksibentatsonin (vapaa ja konjugoitunut) summa ilmaistuna bentatsonina) (R) |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| 0100000 | TUOREET TAI JÄÄDYTETYT HEDELMÄT; PÄHKINÄT | 0,03  (*1) |
| 0110000 | Sitrushedelmät | |
| 0110010 | Greipit | |
| 0110020 | Appelsiinit | |
| 0110030 | Sitruunat | |
| 0110040 | Limetit | |
| 0110050 | Mandariinit | |
| 0110990 | Muut (2) | |
| 0120000 | Pähkinät | |
| 0120010 | Mantelit | |
| 0120020 | Parapähkinät | |
| 0120030 | Cashewpähkinät | |
| 0120040 | Kastanjat | |
| 0120050 | Kookospähkinät | |
| 0120060 | Hasselpähkinät | |
| 0120070 | Makadamiat | |
| 0120080 | Pekaanipähkinät | |
| 0120090 | Pinjansiemenet | |
| 0120100 | Pistaasipähkinät | |
| 0120110 | Jalopähkinät | |
| 0120990 | Muut (2) | |
| 0130000 | Siemenhedelmät | |
| 0130010 | Omenat | |
| 0130020 | Päärynät | |
| 0130030 | Kvittenit | |
| 0130040 | Mispelit | |
| 0130050 | Japaninmispelit/lokvatit/nisperot | |
| 0130990 | Muut (2) | |
| 0140000 | Kivihedelmät | |
| 0140010 | Aprikoosit | |
| 0140020 | Kirsikat | |
| 0140030 | Persikat | |
| 0140040 | Luumut | |
| 0140990 | Muut (2) | |
| 0150000 | Marjat ja pienet hedelmät | |
| 0151000 | a) | Viinirypäleet |

Koodi- numero

Ryhmät ja esimerkkejä yksittäisistä tuotteista, joihin jäämien enimmäismääriä sovelletaan
   (1)

Bentatsoni (bentatsonin, sen suolojen ja 6-hydroksi- (vapaa ja konjugoitunut) ja 8-hydroksibentatsonin (vapaa ja konjugoitunut) summa ilmaistuna bentatsonina) (R)

(1)

(2)

(3)

0100000

TUOREET TAI JÄÄDYTETYT HEDELMÄT; PÄHKINÄT

0,03  (*1)

0110000

Sitrushedelmät

0110010

Greipit

0110020

Appelsiinit

0110030

Sitruunat

0110040

Limetit

0110050

Mandariinit

0110990

Muut (2)

0120000

Pähkinät

0120010

Mantelit

0120020

Parapähkinät

0120030

Cashewpähkinät

0120040

Kastanjat

0120050

Kookospähkinät

0120060

Hasselpähkinät

0120070

Makadamiat

0120080

Pekaanipähkinät

0120090

Pinjansiemenet

0120100

Pistaasipähkinät

0120110

Jalopähkinät

0120990

Muut (2)

0130000

Siemenhedelmät

0130010

Omenat

0130020

Päärynät

0130030

Kvittenit

0130040

Mispelit

0130050

Japaninmispelit/lokvatit/nisperot

0130990

Muut (2)

0140000

Kivihedelmät

0140010

Aprikoosit

0140020

Kirsikat

0140030

Persikat

0140040

Luumut

0140990

Muut (2)

0150000

Marjat ja pienet hedelmät

0151000

a)

Viinirypäleet

0151010

Viinirypäleet (syötäviksi tarkoitetut)

0151020

Viinirypäleet (viinin valmistukseen tarkoitetut)

0152000

| b) | Mansikat |
| --- | --- |

b)

Mansikat

0153000

| c) | Vadelmat ja vatukat |
| --- | --- |

c)

Vadelmat ja vatukat

0153010

Karhunvatukat

0153020

Sinivatukat

0153030

Vadelmat (punaiset ja keltaiset)

0153990

Muut (2)

0154000

| d) | Muut marjat ja pienet hedelmät |
| --- | --- |

d)

Muut marjat ja pienet hedelmät

0154010

Pensasmustikat

0154020

Karpalot

0154030

Herukat (puna-, musta- ja valkoherukat)

0154040

Karviaiset (vihreät, punaiset ja keltaiset)

0154050

Ruusunmarjat

0154060

Mulperinmarjat (valkoiset ja mustat)

0154070

Etelänorapihlajan hedelmät

0154080

Mustaseljan marjat

0154990

Muut (2)

0160000

Sekalaiset hedelmät

0161000

| a) | Syötäväkuoriset |
| --- | --- |

a)

Syötäväkuoriset

0161010

Taatelit

0161020

Viikunat

0161030

Syötäviksi tarkoitetut oliivit

0161040

Kumkvatit

0161050

Karambolat

0161060

Kakit/persimonit/sharonit

0161070

Jambolaanit/jaavanluumut

0161990

Muut (2)

0162000

| b) | Paksukuoriset, pienet |
| --- | --- |

b)

Paksukuoriset, pienet

0162010

Kiivit (vihreät, punaiset, keltaiset)

0162020

Litsit

0162030

Passiot/maracujat

0162040

Kaktusviikunat

0162050

Tähtiomenat

0162060

Amerikanpersimonit

0162990

Muut (2)

0163000

| c) | Paksukuoriset, suuret |
| --- | --- |

c)

Paksukuoriset, suuret

0163010

Avokadot

0163020

Banaanit

0163030

Mangot

0163040

Papaijat

0163050

Granaattiomenat

0163060

Suomuannoonat (kirimoijat)

0163070

Guavat

0163080

Ananakset

0163090

Leipäpuun hedelmät

0163100

Duriot

0163110

Oka-annoonat (guanabanat)

0163990

Muut (2)

0200000

TUOREET TAI JÄÄDYTETYT VIHANNEKSET

0210000

Juurekset ja juurimukulat

0211000

| a) | Perunat |
| --- | --- |

a)

Perunat

0,15

0212000

| b) | Trooppiset juurekset ja juurimukulat |
| --- | --- |

b)

Trooppiset juurekset ja juurimukulat

0,03  (*1)

0212010

Kassavan/maniokin juuret

0212020

Bataatit

0212030

Jamssit

0212040

Nuolijuuret/arrowjuuret

0212990

Muut (2)

0213000

| c) | Muut juurekset ja juurimukulat paitsi sokerijuurikkaat |
| --- | --- |

c)

Muut juurekset ja juurimukulat paitsi sokerijuurikkaat

0,03  (*1)

0213010

Punajuuret

0213020

Porkkanat

0213030

Mukulasellerit/juurisellerit

0213040

Piparjuuret

0213050

Maa-artisokat

0213060

Palsternakat

0213070

Juuripersiljat

0213080

Retiisit ja retikat

0213090

Kaurajuuret

0213100

Lantut

0213110

Nauriit

0213990

Muut (2)

0220000

Sipulikasvit

0220010

Valkosipulit

0,06

0220020

Sipulit

0,1

0220030

Salottisipulit

0,06

0220040

Varhaissipulit/vihersipulit ja pillisipulit

0,03  (*1)

0220990

Muut (2)

0,03  (*1)

0230000

Hedelmävihannekset

0231000

| a) | Solanaceae- ja Malvaceae-heimo |
| --- | --- |

a)

Solanaceae- ja Malvaceae-heimo

0,03  (*1)

0231010

Tomaatit

0231020

Paprikat

0231030

Munakoisot

0231040

Okrat

0231990

Muut (2)

0232000

| b) | Syötäväkuoriset, Cucurbitaceae-heimo |
| --- | --- |

b)

Syötäväkuoriset, Cucurbitaceae-heimo

0,03  (*1)

0232010

Kurkut

0232020

Coctailkurkut (cornichon)

0232030

Kesäkurpitsat

0232990

Muut (2)

0233000

| c) | Paksukuoriset, Cucurbitaceae-heimo |
| --- | --- |

c)

Paksukuoriset, Cucurbitaceae-heimo

0,03  (*1)

0233010

Melonit

0233020

Kurpitsat

0233030

Vesimelonit

0233990

Muut (2)

0234000

| d) | Sokerimaissit |
| --- | --- |

d)

Sokerimaissit

0,3

0239000

| e) | Muut hedelmävihannekset |
| --- | --- |

e)

Muut hedelmävihannekset

0,03  (*1)

0240000

Kaalikasvit (lukuun ottamatta juuria ja versoja)

0,03  (*1)

0241000

| a) | Kukinnon muodostavat kaalit |
| --- | --- |

a)

Kukinnon muodostavat kaalit

0241010

Brokkoli/parsakaali

0241020

Kukkakaali

0241990

Muut (2)

0242000

| b) | Kerivät kaalit |
| --- | --- |

b)

Kerivät kaalit

0242010

Ruusukaali/brysselinkaali

0242020

Keräkaalit eli kupukaalit

0242990

Muut (2)

0243000

| c) | Lehtikaalit |
| --- | --- |

c)

Lehtikaalit

0243010

Kiinankaali/salaattikiinankaali/pe-tsai

0243020

Lehtikaali

0243990

Muut (2)

0244000

| d) | Kyssäkaalit |
| --- | --- |

d)

Kyssäkaalit

0250000

Lehtivihannekset, yrtit ja syötävät kukat

0251000

| a) | Salaatit ja salaattikasvit |
| --- | --- |

a)

Salaatit ja salaattikasvit

0,03  (*1)

0251010

Vuonankaali

0251020

Lehtisalaatti

0251030

Leveälehtiset siloendiivit

0251040

Krassit, idut ja versot

0251050

Krassikanankaali

0251060

Sinappikaali/rucola

0251070

Lehtisinappi

0251080

Versot (myös kaalilajien)

0251990

Muut (2)

0252000

| b) | Pinaatit ja vastaavanlaiset lehdet |
| --- | --- |

b)

Pinaatit ja vastaavanlaiset lehdet

0,03  (*1)

0252010

Pinaatti

0252020

Vihannesportulakka

0252030

Juurikas/ruotimangoldi

0252990

Muut (2)

0253000

| c) | Viininlehdet ja vastaavien lajien lehdet |
| --- | --- |

c)

Viininlehdet ja vastaavien lajien lehdet

0,03  (*1)

0254000

| d) | Vesikrassi |
| --- | --- |

d)

Vesikrassi

0,03  (*1)

0255000

| e) | Salaattisikuri |
| --- | --- |

e)

Salaattisikuri

0,03  (*1)

0256000

| f) | Yrtit ja syötävät kukat |
| --- | --- |

f)

Yrtit ja syötävät kukat

10

0256010

Kirveli

0256020

Ruohosipuli

0256030

Yrttiselleri

0256040

Persilja

0256050

Salvia

0256060

Rosmariini

0256070

Timjami

0256080

Basilika ja syötävät kukat

0256090

Laakerinlehdet

0256100

Rakuuna

0256990

Muut (2)

0260000

Palkovihannekset

0260010

Tarhapavut (silpimättömät)

0,3

0260020

Tarhapavut (silvityt)

0,05

0260030

Herneet (silpimättömät)

0,8

0260040

Herneet (silvityt)

0,05

0260050

Linssit

0,05

0260990

Muut (2)

0,03  (*1)

0270000

Varsivihannekset

0,03  (*1)

0270010

Parsa

0270020

Kardoni eli ruotiartisokka

0270030

Varsiselleri/lehtiselleri

0270040

Salaattifenkoli

0270050

Latva-artisokka

0270060

Purjo

0270070

Raparperi

0270080

Bambunversot

0270090

Palmunsydämet

0270990

Muut (2)

0280000

Sienet, sammalet ja jäkälät

0,03  (*1)

0280010

Viljellyt sienet

0280020

Luonnonvaraiset sienet

0280990

Sammalet ja jäkälät

0290000

Levät ja prokaryootit

0,03  (*1)

0300000

KUIVATUT PALKOKASVIT

0300010

Tarhapavut

0,1

0300020

Linssit

0,03  (*1)

0300030

Herneet

1

0300040

Lupiinit/lupiinin pavut

0,03  (*1)

0300990

Muut (2)

0,03  (*1)

0400000

ÖLJYSIEMENET JA ÖLJYSIEMENKASVIT

0401000

Öljysiemenet

0401010

Pellavansiemenet

0,2

0401020

Maapähkinät

0,05

0401030

Unikonsiemenet

0,2

0401040

Seesaminsiemenet

0,03  (*1)

0401050

Auringonkukansiemenet

0,03  (*1)

0401060

Rapsinsiemenet

0,03  (*1)

0401070

Soijapavut

0,2

0401080

Sinapinsiemenet

0,03  (*1)

0401090

Puuvillansiemenet

0,03  (*1)

0401100

Kurpitsansiemenet

0,03  (*1)

0401110

Värisaflorinsiemenet

0,03  (*1)

0401120

Kurkkuyrtinsiemenet

0,03  (*1)

0401130

Ruistankionsiemenet

0,03  (*1)

0401140

Hampunsiemenet

0,03  (*1)

0401150

Risiininsiemenet

0,03  (*1)

0401990

Muut (2)

0,03  (*1)

0402000

Öljysiemenkasvit

0,03  (*1)

0402010

Öljyoliivit

0402020

Öljypalmun siemenet

0402030

Öljypalmun hedelmät

0402040

Kapokki

0402990

Muut (2)

0500000

VILJAT

0500010

Ohra

0,1

0500020

Tattari ja muut valeviljat

0,03  (*1)

0500030

Maissi

0,2

0500040

Viljahirssi

0,08

0500050

Kaura

0,1

0500060

Riisi

0,1

0500070

Ruis

0,1

0500080

Kirjodurra

0,1

0500090

Vehnä

0,1

0500990

Muut (2)

0,03  (*1)

0600000

TEET, KAHVI, YRTTIUUTEJUOMAT, KAAKAO JA JOHANNEKSENLEIPÄ

0610000

Teet

0,1  (*1)

0620000

Kahvipavut

0,1  (*1)

0630000

Yrttiteet

0631000

| a) | kukista |
| --- | --- |

a)

kukista

0,1  (*1)

0631010

Kamomilla

0631020

Hibiskus

0631030

Ruusu

0631040

Jasmiini

0631050

Lehmus

0631990

Muut (2)

0632000

| b) | lehdistä ja yrteistä |
| --- | --- |

b)

lehdistä ja yrteistä

0,3  (*1)

0632010

Mansikka

0632020

Rooibos

0632030

Mate

0632990

Muut (2)

0633000

| c) | juurista |
| --- | --- |

c)

juurista

0,1  (*1)

0633010

Valeriaana/rohtovirmajuuri

0633020

Ginseng

0633990

Muut (2)

0639000

| d) | muista kasvinosista |
| --- | --- |

d)

muista kasvinosista

0,1  (*1)

0640000

Kaakaopavut

0,1  (*1)

0650000

Johanneksenleipä

0,1  (*1)

0700000

HUMALA

0,1  (*1)

0800000

MAUSTEET

0810000

Siemenet, mausteena käytetyt

0,1  (*1)

0810010

Anis

0810020

Mustakumina

0810030

Selleri

0810040

Korianteri

0810050

Kumina

0810060

Tilli

0810070

Fenkoli

0810080

Sarviapila

0810090

Muskottipähkinä

0810990

Muut (2)

0820000

Hedelmät, mausteena käytetyt

0,1  (*1)

0820010

Maustepippuri

0820020

Limopuun marjat

0820030

Kumina

0820040

Kardemumma

0820050

Katajanmarja

0820060

Pippuri (musta-, viher- ja valkopippuri)

0820070

Vanilja

0820080

Tamarindi

0820990

Muut (2)

0830000

Kuoret, mausteena käytetyt

0,1  (*1)

0830010

Kaneli

0830990

Muut (2)

0840000

Juuret ja juurakot, mausteena käytetyt

0840010

Lakritsi

0,1  (*1)

0840020

Inkivääri (10)

0840030

Kurkuma

0,1  (*1)

0840040

Piparjuuri (11)

0840990

Muut (2)

0,1  (*1)

0850000

Nuput/silmut, mausteena käytetyt

0,1  (*1)

0850010

Mausteneilikka

0850020

Kapris

0850990

Muut (2)

0860000

Luotit, mausteena käytetyt

0,1  (*1)

0860010

Maustesahrami

0860990

Muut (2)

0870000

Siemenvaipat, mausteena käytetyt

0,1  (*1)

0870010

Muskotti

0870990

Muut (2)

0900000

SOKERIKASVIT

0,03  (*1)

0900010

Sokerijuurikas

0900020

Sokeriruoko

0900030

Juurisikuri

0900990

Muut (2)

1000000

MAAELÄINPERÄISET TUOTTEET

1010000

Hyödykkeet, jotka saatu seuraavista

1011000

| a) | Siat |
| --- | --- |

a)

Siat

1011010

Lihas

0,02  (*1)

1011020

Rasva

0,02

1011030

Maksa

0,02  (*1)

1011040

Munuaiset

0,02

1011050

Muut syötävät osat (muut kuin maksa ja munuaiset)

0,02

1011990

Muut (2)

0,02

1012000

| b) | Naudat |
| --- | --- |

b)

Naudat

1012010

Lihas

0,02  (*1)

1012020

Rasva

0,03

1012030

Maksa

0,03  (*1)

1012040

Munuaiset

0,15

1012050

Muut syötävät osat (muut kuin maksa ja munuaiset)

0,15

1012990

Muut (2)

0,15

1013000

| c) | Lampaat |
| --- | --- |

c)

Lampaat

1013010

Lihas

0,02  (*1)

1013020

Rasva

0,03

1013030

Maksa

0,04  (*1)

1013040

Munuaiset

0,15

1013050

Muut syötävät osat (muut kuin maksa ja munuaiset)

0,15

1013990

Muut (2)

0,15

1014000

| d) | Vuohet |
| --- | --- |

d)

Vuohet

1014010

Lihas

0,02  (*1)

1014020

Rasva

0,03

1014030

Maksa

0,05  (*1)

1014040

Munuaiset

0,15

1014050

Muut syötävät osat (muut kuin maksa ja munuaiset)

0,15

1014990

Muut (2)

0,15

1015000

| e) | Hevoseläimet |
| --- | --- |

e)

Hevoseläimet

1015010

Lihas

0,02  (*1)

1015020

Rasva

0,03

1015030

Maksa

0,05  (*1)

1015040

Munuaiset

0,15

1015050

Muut syötävät osat (muut kuin maksa ja munuaiset)

0,15

1015990

Muut (2)

0,15

1016000

| f) | Siipikarja |
| --- | --- |

f)

Siipikarja

0,02  (*1)

1016010

Lihas

1016020

Rasva

1016030

Maksa

1016040

Munuaiset

1016050

Muut syötävät osat (muut kuin maksa ja munuaiset)

1016990

Muut (2)

1017000

| g) | Muut tuotantoeläimet |
| --- | --- |

g)

Muut tuotantoeläimet

1017010

Lihas

0,02  (*1)

1017020

Rasva

0,03

1017030

Maksa

0,05  (*1)

1017040

Munuaiset

0,15

1017050

Muut syötävät osat (muut kuin maksa ja munuaiset)

0,15

1017990

Muut (2)

0,15

1020000

Maito

1020010

Nautaeläimet

0,02  (*1)

1020020

Lampaat

0,03  (*1)

1020030

Vuohet

0,03  (*1)

1020040

Hevoset

0,03  (*1)

1020990

Muut (2)

0,03  (*1)

1030000

Linnunmunat

0,02  (*1)

1030010

Kanat

1030020

Ankat

1030030

Hanhet

1030040

Viiriäiset

1030990

Muut (2)

1040000

Hunaja ja muut mehiläistuotteet (7)

0,05  (*1)

1050000

Sammakkoeläimet ja matelijat

0,02  (*1)

1060000

Selkärangattomat maaeläimet

0,02  (*1)

1070000

Luonnonvaraiset selkärankaiset maaeläimet

0,02  (*1)

1100000

ELÄINPERÄISET TUOTTEET – KALAT, KALATUOTTEET JA MUUT MERI- JA MAKEANVEDEN ELINTARVIKKEET (8)

1200000

YKSINOMAAN REHUKSI TARKOITETUT TUOTTEET TAI NIIDEN OSAT (8)

1300000

JALOSTETUT ELINTARVIKKEET (9)

Bentatsoni (bentatsonin, sen suolojen ja 6-hydroksi- (vapaa ja konjugoitunut) ja 8-hydroksibentatsonin (vapaa ja konjugoitunut) summa ilmaistuna bentatsonina) (R)

| (R) | jäämän määritelmä eroaa seuraavien torjunta-aineen ja koodin yhdistelmien osalta: Bentatsoni — koodit 1010000–1070000, paitsi 1040000: Bentatsonin, sen suolojen ja 6-hydroksibentatsonin (vapaa ja konjugoitunut) summa ilmaistuna bentatsonina" |
| --- | --- |

(R)

jäämän määritelmä eroaa seuraavien torjunta-aineen ja koodin yhdistelmien osalta: Bentatsoni — koodit 1010000–1070000, paitsi 1040000: Bentatsonin, sen suolojen ja 6-hydroksibentatsonin (vapaa ja konjugoitunut) summa ilmaistuna bentatsonina"

---

(*1)  Analyysiherkkyyden alaraja.

*1

(1)  Täydellinen luettelo kasvi- ja eläinperäisistä tuotteista, joihin jäämien enimmäismääriä sovelletaan, on liitteessä I.

1

---

| 13.10.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 364/14 |
| --- | --- | --- | --- |

13.10.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 364/14

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) 2021/1805,

annettu 12 päivänä lokakuuta 2021,

lopullisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan valssilangan tuonnissa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/1036 11 artiklan 2 kohdan mukaisen toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun jälkeen

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon polkumyynnillä muista kuin Euroopan unionin jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 8 päivänä kesäkuuta 2016 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/1036 (1), jäljempänä ’perusasetus’, ja erityisesti sen 11 artiklan 2 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

1.   MENETTELY

MENETTELY

1.1   Voimassa olevat toimenpiteet

Voimassa olevat toimenpiteet

| (1) | Neuvosto otti asetuksella (EY) N:o 703/2009 (2) käyttöön lopullisen polkumyyntitullin Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan valssilangan tuonnissa, jäljempänä ’alkuperäiset toimenpiteet’. Tutkimukseen, joka johti alkuperäisten toimenpiteiden käyttöönottoon, viitataan jäljempänä ilmaisulla ’alkuperäinen tutkimus’. |
| --- | --- |

(1)

Neuvosto otti asetuksella (EY) N:o 703/2009 (2) käyttöön lopullisen polkumyyntitullin Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan valssilangan tuonnissa, jäljempänä ’alkuperäiset toimenpiteet’. Tutkimukseen, joka johti alkuperäisten toimenpiteiden käyttöönottoon, viitataan jäljempänä ilmaisulla ’alkuperäinen tutkimus’.

2

| (2) | Euroopan komissio otti täytäntöönpanoasetuksella (EU) 2015/1846 (3) uudelleen käyttöön lopulliset polkumyyntitoimenpiteet Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan valssilangan tuonnissa toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun perusteella, jäljempänä ’aiempi toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskeva tarkastelu’. |
| --- | --- |

(2)

Euroopan komissio otti täytäntöönpanoasetuksella (EU) 2015/1846 (3) uudelleen käyttöön lopulliset polkumyyntitoimenpiteet Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan valssilangan tuonnissa toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun perusteella, jäljempänä ’aiempi toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskeva tarkastelu’.

3

| (3) | Toimenpiteet toteutettiin maanlaajuisena 24 prosentin arvotullina, ja yhteen yritysryhmään (Valin Group) sovellettiin yksilöllistä 7,9 prosentin tullia. |
| --- | --- |

(3)

Toimenpiteet toteutettiin maanlaajuisena 24 prosentin arvotullina, ja yhteen yritysryhmään (Valin Group) sovellettiin yksilöllistä 7,9 prosentin tullia.

1.2   Toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskeva tarkastelupyyntö

Toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskeva tarkastelupyyntö

| (4) | Toimenpiteiden voimassaolon lähestyvää päättymistä koskevan ilmoituksen (4) julkaisemisen jälkeen Euroopan komissio, jäljempänä ’komissio’, vastaanotti perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisen tarkastelupyynnön. |
| --- | --- |

(4)

Toimenpiteiden voimassaolon lähestyvää päättymistä koskevan ilmoituksen (4) julkaisemisen jälkeen Euroopan komissio, jäljempänä ’komissio’, vastaanotti perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisen tarkastelupyynnön.

4

| (5) | Tarkastelupyynnön esitti 14 päivänä heinäkuuta 2020 Euroopan teräsalan järjestö Eurofer, jäljempänä ’pyynnön esittäjä’, sellaisten unionin tuottajien puolesta, joiden osuus valssilangan kokonaistuotannosta unionissa on noin 60 prosenttia. Tarkastelupyyntö perustui siihen, että toimenpiteiden voimassaolon päättyminen johtaisi todennäköisesti polkumyynnin ja unionin tuotannonalalle aiheutuvan vahingon toistumiseen. |
| --- | --- |

(5)

Tarkastelupyynnön esitti 14 päivänä heinäkuuta 2020 Euroopan teräsalan järjestö Eurofer, jäljempänä ’pyynnön esittäjä’, sellaisten unionin tuottajien puolesta, joiden osuus valssilangan kokonaistuotannosta unionissa on noin 60 prosenttia. Tarkastelupyyntö perustui siihen, että toimenpiteiden voimassaolon päättyminen johtaisi todennäköisesti polkumyynnin ja unionin tuotannonalalle aiheutuvan vahingon toistumiseen.

1.3   Toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun vireillepano

Toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun vireillepano

| (6) | Kun komissio oli todennut perusasetuksen 15 artiklan 1 kohdalla perustettua komiteaa kuultuaan, että oli olemassa riittävä näyttö toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun vireille panemiseksi, se pani 14 päivänä lokakuuta 2020 perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan perusteella vireille tarkastelun, joka koski Kiinan kansantasavallasta, jäljempänä ’Kiina’ tai ’asianomainen maa’, peräisin olevan valssilangan tuontia. Se julkaisi Euroopan unionin virallisessa lehdessä menettelyn vireillepanoa koskevan ilmoituksen (5), jäljempänä ’vireillepanoilmoitus’. |
| --- | --- |

(6)

Kun komissio oli todennut perusasetuksen 15 artiklan 1 kohdalla perustettua komiteaa kuultuaan, että oli olemassa riittävä näyttö toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun vireille panemiseksi, se pani 14 päivänä lokakuuta 2020 perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan perusteella vireille tarkastelun, joka koski Kiinan kansantasavallasta, jäljempänä ’Kiina’ tai ’asianomainen maa’, peräisin olevan valssilangan tuontia. Se julkaisi Euroopan unionin virallisessa lehdessä menettelyn vireillepanoa koskevan ilmoituksen (5), jäljempänä ’vireillepanoilmoitus’.

Euroopan unionin virallisessa lehdessä

5

1.3.1   Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso ja tarkastelujakso

Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso ja tarkastelujakso

| (7) | Tutkimus kattoi 1 päivän heinäkuuta 2019 ja 30 päivän kesäkuuta 2020 välisen ajanjakson, jäljempänä ’tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso’. Vahingon jatkumisen tai toistumisen todennäköisyyden arvioinnin kannalta merkittäviä suuntauksia tarkasteltiin kaudella, joka ulottui 1 päivästä tammikuuta 2017 tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson loppuun, jäljempänä ’tarkastelujakso’. |
| --- | --- |

(7)

Tutkimus kattoi 1 päivän heinäkuuta 2019 ja 30 päivän kesäkuuta 2020 välisen ajanjakson, jäljempänä ’tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso’. Vahingon jatkumisen tai toistumisen todennäköisyyden arvioinnin kannalta merkittäviä suuntauksia tarkasteltiin kaudella, joka ulottui 1 päivästä tammikuuta 2017 tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson loppuun, jäljempänä ’tarkastelujakso’.

1.3.2   Asianomaiset osapuolet

Asianomaiset osapuolet

| (8) | Vireillepanoilmoituksessa komissio pyysi asianomaisia osapuolia ottamaan siihen yhteyttä, jotta ne voisivat osallistua tutkimukseen. Lisäksi komissio ilmoitti tutkimuksen vireillepanosta erikseen pyynnön esittäjälle, muille tiedossa oleville unionin tuottajille, tiedossa oleville Kiinassa toimiville tuottajille ja Kiinan viranomaisille, tiedossa oleville tuojille, käyttäjille ja kauppiaille, joita toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tutkimuksen vireillepanon tiedettiin koskevan, ja kehotti niitä osallistumaan tutkimukseen. |
| --- | --- |

(8)

Vireillepanoilmoituksessa komissio pyysi asianomaisia osapuolia ottamaan siihen yhteyttä, jotta ne voisivat osallistua tutkimukseen. Lisäksi komissio ilmoitti tutkimuksen vireillepanosta erikseen pyynnön esittäjälle, muille tiedossa oleville unionin tuottajille, tiedossa oleville Kiinassa toimiville tuottajille ja Kiinan viranomaisille, tiedossa oleville tuojille, käyttäjille ja kauppiaille, joita toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tutkimuksen vireillepanon tiedettiin koskevan, ja kehotti niitä osallistumaan tutkimukseen.

| (9) | Asianomaisilla osapuolilla oli mahdollisuus esittää huomautuksia toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun vireillepanosta ja pyytää kuulemista komission ja/tai kauppaan liittyvissä menettelyissä kuulemismenettelystä vastaavan neuvonantajan kanssa. Yksikään asianomainen osapuoli ei esittänyt huomautuksia tai pyytänyt kuulemista. |
| --- | --- |

(9)

Asianomaisilla osapuolilla oli mahdollisuus esittää huomautuksia toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun vireillepanosta ja pyytää kuulemista komission ja/tai kauppaan liittyvissä menettelyissä kuulemismenettelystä vastaavan neuvonantajan kanssa. Yksikään asianomainen osapuoli ei esittänyt huomautuksia tai pyytänyt kuulemista.

1.3.3   Otanta

Otanta

| (10) | Komissio ilmoitti vireillepanoilmoituksessa, että se saattaa soveltaa asianomaisiin osapuoliin perusasetuksen 17 artiklan mukaista otantaa. |
| --- | --- |

(10)

Komissio ilmoitti vireillepanoilmoituksessa, että se saattaa soveltaa asianomaisiin osapuoliin perusasetuksen 17 artiklan mukaista otantaa.

1.3.3.1   Unionin tuottajia koskeva otanta

| (11) | Komissio ilmoitti asianomaisille osapuolille 14 päivänä lokakuuta 2020, että se oli valinnut alustavasti otoksen unionin tuottajista. Se valitsi otoksen samankaltaisen tuotteen tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson tuotantomäärien perusteella. Otokseen valittiin neljä unionin tuottajaa. Otokseen valittujen unionin tuottajien osuus samankaltaisen tuotteen arvioidusta kokonaistuotantomäärästä unionissa oli melkein 25 prosenttia, ja otoksen maantieteellinen jakauma oli hyvä. Perusasetuksen 17 artiklan 2 kohdan mukaisesti komissio kehotti asianomaisia osapuolia esittämään huomautuksia alustavasta otoksesta. Huomautuksia ei saatu seitsemän päivän määräajassa siitä, kun alustava otos oli annettu tiedoksi, ja näin ollen otos vahvistettiin. Otos on unionin tuotannonalaa edustava. |
| --- | --- |

(11)

Komissio ilmoitti asianomaisille osapuolille 14 päivänä lokakuuta 2020, että se oli valinnut alustavasti otoksen unionin tuottajista. Se valitsi otoksen samankaltaisen tuotteen tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson tuotantomäärien perusteella. Otokseen valittiin neljä unionin tuottajaa. Otokseen valittujen unionin tuottajien osuus samankaltaisen tuotteen arvioidusta kokonaistuotantomäärästä unionissa oli melkein 25 prosenttia, ja otoksen maantieteellinen jakauma oli hyvä. Perusasetuksen 17 artiklan 2 kohdan mukaisesti komissio kehotti asianomaisia osapuolia esittämään huomautuksia alustavasta otoksesta. Huomautuksia ei saatu seitsemän päivän määräajassa siitä, kun alustava otos oli annettu tiedoksi, ja näin ollen otos vahvistettiin. Otos on unionin tuotannonalaa edustava.

1.3.3.2   Tuojia koskeva otanta

| (12) | Päättääkseen otannan tarpeellisuudesta ja valitakseen tarvittaessa otoksen komissio pyysi etuyhteydettömiä tuojia toimittamaan vireillepanoilmoituksessa mainitut tiedot. |
| --- | --- |

(12)

Päättääkseen otannan tarpeellisuudesta ja valitakseen tarvittaessa otoksen komissio pyysi etuyhteydettömiä tuojia toimittamaan vireillepanoilmoituksessa mainitut tiedot.

| (13) | Yksikään niistä tiedossa olevista tuojista, joihin otettiin yhteyttä, ei ilmoittautunut eikä vastannut otantalomakkeeseen. |
| --- | --- |

(13)

Yksikään niistä tiedossa olevista tuojista, joihin otettiin yhteyttä, ei ilmoittautunut eikä vastannut otantalomakkeeseen.

1.3.3.3   Kiinassa toimivia vientiä harjoittavia tuottajia koskeva otanta

| (14) | Pystyäkseen päättämään otannan tarpeellisuudesta ja tarvittaessa valitsemaan otoksen komissio pyysi kaikkia tiedossa olevia Kiinassa toimivia tarkastelun kohteena olevan tuotteen tuottajia toimittamaan vireillepanoilmoituksessa tarkoitetut tiedot. Lisäksi komissio pyysi Kiinan kansantasavallan Euroopan unionissa olevaa edustustoa ilmoittamaan muista mahdollisista tuottajista, jotka saattaisivat olla kiinnostuneita osallistumaan tutkimukseen, ja/tai ottamaan yhteyden niihin. |
| --- | --- |

(14)

Pystyäkseen päättämään otannan tarpeellisuudesta ja tarvittaessa valitsemaan otoksen komissio pyysi kaikkia tiedossa olevia Kiinassa toimivia tarkastelun kohteena olevan tuotteen tuottajia toimittamaan vireillepanoilmoituksessa tarkoitetut tiedot. Lisäksi komissio pyysi Kiinan kansantasavallan Euroopan unionissa olevaa edustustoa ilmoittamaan muista mahdollisista tuottajista, jotka saattaisivat olla kiinnostuneita osallistumaan tutkimukseen, ja/tai ottamaan yhteyden niihin.

| (15) | Yksikään Kiinassa toimiva yritys ei ilmoittautunut määräajassa. Komissio ilmoitti Kiinan viranomaisille verbaalinootilla 29 päivänä lokakuuta 2020, että se aikoi käyttää perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti käytettävissä olevia tietoja tarkastellessaan polkumyyntituonnin jatkumista ja/tai toistumista. Kiinan viranomaiset eivät vastanneet. |
| --- | --- |

(15)

Yksikään Kiinassa toimiva yritys ei ilmoittautunut määräajassa. Komissio ilmoitti Kiinan viranomaisille verbaalinootilla 29 päivänä lokakuuta 2020, että se aikoi käyttää perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti käytettävissä olevia tietoja tarkastellessaan polkumyyntituonnin jatkumista ja/tai toistumista. Kiinan viranomaiset eivät vastanneet.

1.3.4   Kyselylomakkeet ja tarkastuskäynnit

Kyselylomakkeet ja tarkastuskäynnit

| (16) | Komissio lähetti kyselylomakkeen Kiinan viranomaisille. Kiinan viranomaiset eivät vastanneet kyselylomakkeeseen. |
| --- | --- |

(16)

Komissio lähetti kyselylomakkeen Kiinan viranomaisille. Kiinan viranomaiset eivät vastanneet kyselylomakkeeseen.

| (17) | Komissio tarkisti kaikki tarpeellisiksi katsomansa tiedot sen määrittämiseksi, onko polkumyynnin ja vahingon jatkuminen tai toistuminen todennäköistä ja mikä on unionin edun mukaista, sanotun kuitenkaan rajoittamatta perusasetuksen 18 artiklan soveltamista. |
| --- | --- |

(17)

Komissio tarkisti kaikki tarpeellisiksi katsomansa tiedot sen määrittämiseksi, onko polkumyynnin ja vahingon jatkuminen tai toistuminen todennäköistä ja mikä on unionin edun mukaista, sanotun kuitenkaan rajoittamatta perusasetuksen 18 artiklan soveltamista.

| (18) | Lisäksi komissio lähetti kyselylomakkeet otokseen valituille unionin tuottajille ja yhdelle käyttäjälle, joka oli ilmoittautunut. Lisäksi sama kyselylomake asetettiin verkossa saataville vireillepanopäivänä. |
| --- | --- |

(18)

Lisäksi komissio lähetti kyselylomakkeet otokseen valituille unionin tuottajille ja yhdelle käyttäjälle, joka oli ilmoittautunut. Lisäksi sama kyselylomake asetettiin verkossa saataville vireillepanopäivänä.

| (19) | Komissio sai kyselyvastaukset otokseen valituilta neljältä unionin tuottajalta, unionin tuottajajärjestöltä ja yhdeltä käyttäjältä. |
| --- | --- |

(19)

Komissio sai kyselyvastaukset otokseen valituilta neljältä unionin tuottajalta, unionin tuottajajärjestöltä ja yhdeltä käyttäjältä.

| (20) | Covid-19-pandemian puhkeamisen ja jäsenvaltioiden ja kolmansien maiden toteuttamien rajoitustoimenpiteiden vuoksi komissio ei voinut tehdä perusasetuksen 16 artiklan mukaisia tarkastuskäyntejä seuraavien yhteistyössä toimivien oikeussubjektien tiloissa. |
| --- | --- |

(20)

Covid-19-pandemian puhkeamisen ja jäsenvaltioiden ja kolmansien maiden toteuttamien rajoitustoimenpiteiden vuoksi komissio ei voinut tehdä perusasetuksen 16 artiklan mukaisia tarkastuskäyntejä seuraavien yhteistyössä toimivien oikeussubjektien tiloissa.

Unionin tuottajat

Unionin tuottajat

| — | Saarstahl AG, Saksa |
| --- | --- |

—

Saarstahl AG, Saksa

| — | Riva Acier S.A.S., Ranska |
| --- | --- |

—

Riva Acier S.A.S., Ranska

| — | Moravia Steel a.s., Tšekki |
| --- | --- |

—

Moravia Steel a.s., Tšekki

| — | Ferriere Nord SpA, Italia |
| --- | --- |

—

Ferriere Nord SpA, Italia

Käyttäjä

Käyttäjä

| — | AGRATI France S.A.S., Ranska |
| --- | --- |

—

AGRATI France S.A.S., Ranska

| (21) | Näin ollen komissio tarkasti osapuolten asianmukaisesti toimittamat tiedot (kuten vastaukset kyselylomakkeisiin ja puutteista ilmoittaviin kirjeisiin) 16 päivänä maaliskuuta 2020 annetun ilmoituksen mukaisesti, joka koski covid-19-epidemian vaikutuksia polkumyynnin ja tukien vastaisiin tutkimuksiin (6). |
| --- | --- |

(21)

Näin ollen komissio tarkasti osapuolten asianmukaisesti toimittamat tiedot (kuten vastaukset kyselylomakkeisiin ja puutteista ilmoittaviin kirjeisiin) 16 päivänä maaliskuuta 2020 annetun ilmoituksen mukaisesti, joka koski covid-19-epidemian vaikutuksia polkumyynnin ja tukien vastaisiin tutkimuksiin (6).

6

2.   TARKASTELUN KOHTEENA OLEVA TUOTE JA SAMANKALTAINEN TUOTE

TARKASTELUN KOHTEENA OLEVA TUOTE JA SAMANKALTAINEN TUOTE

2.1   Tarkastelun kohteena oleva tuote

Tarkastelun kohteena oleva tuote

| (22) | Tämän tarkastelun kohteena on sama tuote kuin alkuperäisessä tutkimuksessa ja aiemmassa toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevassa tarkastelussa eli Kiinan kansantasavallasta peräisin olevat kuumavalssatut tangot, säännöttömästi kiepitetyt, rautaa, seostamatonta terästä tai seosterästä, ei kuitenkaan ruostumatonta terästä, jotka luokitellaan tällä hetkellä CN-koodeihin 7213 10 00, 7213 20 00, 7213 91 10, 7213 91 20, 7213 91 41, 7213 91 49, 7213 91 70, 7213 91 90, 7213 99 10, 7213 99 90, 7227 10 00, 7227 20 00, 7227 90 10, 7227 90 50 ja 7227 90 95, jäljempänä ’tarkastelun kohteena oleva tuote’. |
| --- | --- |

(22)

Tämän tarkastelun kohteena on sama tuote kuin alkuperäisessä tutkimuksessa ja aiemmassa toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevassa tarkastelussa eli Kiinan kansantasavallasta peräisin olevat kuumavalssatut tangot, säännöttömästi kiepitetyt, rautaa, seostamatonta terästä tai seosterästä, ei kuitenkaan ruostumatonta terästä, jotka luokitellaan tällä hetkellä CN-koodeihin 7213 10 00, 7213 20 00, 7213 91 10, 7213 91 20, 7213 91 41, 7213 91 49, 7213 91 70, 7213 91 90, 7213 99 10, 7213 99 90, 7227 10 00, 7227 20 00, 7227 90 10, 7227 90 50 ja 7227 90 95, jäljempänä ’tarkastelun kohteena oleva tuote’.

2.2   Samankaltainen tuote

Samankaltainen tuote

| (23) | Alkuperäisen tutkimuksen ja aiemman tarkastelun tavoin tässä toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevassa tutkimuksessa vahvistettiin, että seuraavilla tuotteilla on samat fyysiset, kemialliset ja tekniset perusominaisuudet ja peruskäyttötarkoitukset:






  — | tarkastelun kohteena oleva tuote, |
| --- | --- | --- |

(23)

Alkuperäisen tutkimuksen ja aiemman tarkastelun tavoin tässä toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevassa tutkimuksessa vahvistettiin, että seuraavilla tuotteilla on samat fyysiset, kemialliset ja tekniset perusominaisuudet ja peruskäyttötarkoitukset:

—

tarkastelun kohteena oleva tuote,

| — | Kiinan kotimarkkinoilla tuotettu ja myyty tuote, |
| --- | --- |

—

Kiinan kotimarkkinoilla tuotettu ja myyty tuote,

| — | unionin tuotannonalan unionissa tuottama ja myymä tuote. |
| --- | --- |

—

unionin tuotannonalan unionissa tuottama ja myymä tuote.

| (24) | Tämän vuoksi näiden tuotteiden katsotaan olevan perusasetuksen 1 artiklan 4 kohdassa tarkoitettuja samankaltaisia tuotteita. |
| --- | --- |

(24)

Tämän vuoksi näiden tuotteiden katsotaan olevan perusasetuksen 1 artiklan 4 kohdassa tarkoitettuja samankaltaisia tuotteita.

| (25) | Komissio ilmoitti 17 päivänä kesäkuuta 2021 niistä olennaisista tosiasioista ja huomioista, joiden perusteella se aikoi pitää voimassa polkumyyntitullit. Kaikille osapuolille annettiin määräaika, johon mennessä niillä oli mahdollisuus esittää huomautuksensa päätelmistä. |
| --- | --- |

(25)

Komissio ilmoitti 17 päivänä kesäkuuta 2021 niistä olennaisista tosiasioista ja huomioista, joiden perusteella se aikoi pitää voimassa polkumyyntitullit. Kaikille osapuolille annettiin määräaika, johon mennessä niillä oli mahdollisuus esittää huomautuksensa päätelmistä.

| (26) | Vain Eurofer esitti huomautuksia. Se hyväksyi komission tekemät päätelmät. |
| --- | --- |

(26)

Vain Eurofer esitti huomautuksia. Se hyväksyi komission tekemät päätelmät.

3.   POLKUMYYNTI

POLKUMYYNTI

| (27) | Komissio tutki ensin perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti, johtaisiko nykyisten toimenpiteiden voimassaolon päättyminen todennäköisesti Kiinasta tulevan polkumyynnin jatkumiseen tai toistumiseen. |
| --- | --- |

(27)

Komissio tutki ensin perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti, johtaisiko nykyisten toimenpiteiden voimassaolon päättyminen todennäköisesti Kiinasta tulevan polkumyynnin jatkumiseen tai toistumiseen.

3.1   Menettely normaaliarvon määrittämiseksi perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan mukaisesti

Menettely normaaliarvon määrittämiseksi perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan mukaisesti

| (28) | Koska tutkimusta vireille pantaessa oli käytettävissä riittävästi näyttöä, joka viittasi perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdassa tarkoitettujen merkittävien vääristymien esiintymiseen, komissio pani tutkimuksen vireille perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan perusteella. |
| --- | --- |

(28)

Koska tutkimusta vireille pantaessa oli käytettävissä riittävästi näyttöä, joka viittasi perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdassa tarkoitettujen merkittävien vääristymien esiintymiseen, komissio pani tutkimuksen vireille perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan perusteella.

| (29) | Tästä seurasi, että tarvittavien tietojen keräämiseksi perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan mahdollista soveltamista varten komissio pyysi vireillepanoilmoituksessa kaikkia Kiinan tuottajia toimittamaan tiedot tarkastelun kohteena olevan tuotteen valmistuksessa käytetyistä tuotantopanoksista. Yksikään tuottaja ei toimittanut liitteessä III pyydettyjä tietoja vireillepanoilmoituksesta. |
| --- | --- |

(29)

Tästä seurasi, että tarvittavien tietojen keräämiseksi perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan mahdollista soveltamista varten komissio pyysi vireillepanoilmoituksessa kaikkia Kiinan tuottajia toimittamaan tiedot tarkastelun kohteena olevan tuotteen valmistuksessa käytetyistä tuotantopanoksista. Yksikään tuottaja ei toimittanut liitteessä III pyydettyjä tietoja vireillepanoilmoituksesta.

| (30) | Saadakseen väitettyjä merkittäviä vääristymiä koskevat tiedot, joita se pitää tarpeellisina tutkimukselleen, komissio lähetti kyselylomakkeen myös Kiinan viranomaisille. Lisäksi komissio pyysi vireillepanoilmoituksen 5.3.2 kohdassa kaikkia asianomaisia osapuolia esittämään näkökantansa, toimittamaan tietoja ja esittämään asiaa tukevaa näyttöä perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan soveltamisesta 37 päivän kuluessa vireillepanoilmoituksen julkaisemisesta Euroopan unionin virallisessa lehdessä. Kiinan viranomaisilta ei saatu vastausta kyselylomakkeeseen, eikä perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan soveltamisesta saatu huomautuksia määräajassa. |
| --- | --- |

(30)

Saadakseen väitettyjä merkittäviä vääristymiä koskevat tiedot, joita se pitää tarpeellisina tutkimukselleen, komissio lähetti kyselylomakkeen myös Kiinan viranomaisille. Lisäksi komissio pyysi vireillepanoilmoituksen 5.3.2 kohdassa kaikkia asianomaisia osapuolia esittämään näkökantansa, toimittamaan tietoja ja esittämään asiaa tukevaa näyttöä perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan soveltamisesta 37 päivän kuluessa vireillepanoilmoituksen julkaisemisesta Euroopan unionin virallisessa lehdessä. Kiinan viranomaisilta ei saatu vastausta kyselylomakkeeseen, eikä perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan soveltamisesta saatu huomautuksia määräajassa.

Euroopan unionin virallisessa lehdessä

| (31) | Lisäksi komissio täsmensi vireillepanoilmoituksessa, että käytettävissä olevan näytön perusteella saattaisi olla tarpeen valita perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan a alakohdan nojalla asianmukainen edustava maa, jotta voitaisiin määrittää normaaliarvo vääristymättömien hintojen tai vertailuarvojen perusteella. |
| --- | --- |

(31)

Lisäksi komissio täsmensi vireillepanoilmoituksessa, että käytettävissä olevan näytön perusteella saattaisi olla tarpeen valita perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan a alakohdan nojalla asianmukainen edustava maa, jotta voitaisiin määrittää normaaliarvo vääristymättömien hintojen tai vertailuarvojen perusteella.

| (32) | Komissio julkaisi 25 päivänä marraskuuta 2020 ensimmäisen asiakirja-aineistoon liitetyn muistion, jäljempänä ’ensimmäinen muistio’, jossa pyydettiin asianomaisten osapuolten näkökantoja merkityksellisistä lähteistä, joita komissio voisi käyttää normaaliarvon määrittämiseen perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan e alakohdan toisen luetelmakohdan mukaisesti. Kyseisessä muistiossa komissio esitti luettelon kaikista tuotannontekijöistä, kuten raaka-aineista, energiasta ja työvoimasta, joita vientiä harjoittavat tuottajat käyttävät tarkastelun kohteena olevan tuotteen tuotannossa. Vääristymättömien hintojen tai vertailuarvojen valintaa ohjaavien kriteerien perusteella komissio yksilöi kolme mahdollista edustavaa maata: Thaimaa, Turkki ja Peru. |
| --- | --- |

(32)

Komissio julkaisi 25 päivänä marraskuuta 2020 ensimmäisen asiakirja-aineistoon liitetyn muistion, jäljempänä ’ensimmäinen muistio’, jossa pyydettiin asianomaisten osapuolten näkökantoja merkityksellisistä lähteistä, joita komissio voisi käyttää normaaliarvon määrittämiseen perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan e alakohdan toisen luetelmakohdan mukaisesti. Kyseisessä muistiossa komissio esitti luettelon kaikista tuotannontekijöistä, kuten raaka-aineista, energiasta ja työvoimasta, joita vientiä harjoittavat tuottajat käyttävät tarkastelun kohteena olevan tuotteen tuotannossa. Vääristymättömien hintojen tai vertailuarvojen valintaa ohjaavien kriteerien perusteella komissio yksilöi kolme mahdollista edustavaa maata: Thaimaa, Turkki ja Peru.

| (33) | Komissio pyysi asianomaisia osapuolia esittämään huomautuksia. Huomautuksia saatiin vain pyynnön esittäjältä, joka esitti perusteluja siitä, miksi Turkkia ei tulisi käyttää edustavana maana. Lisäksi pyynnön esittäjä totesi, että Peru olisi paras valinta edustavaksi maaksi. |
| --- | --- |

(33)

Komissio pyysi asianomaisia osapuolia esittämään huomautuksia. Huomautuksia saatiin vain pyynnön esittäjältä, joka esitti perusteluja siitä, miksi Turkkia ei tulisi käyttää edustavana maana. Lisäksi pyynnön esittäjä totesi, että Peru olisi paras valinta edustavaksi maaksi.

| (34) | Komissio käsitteli näitä huomautuksia 7 päivänä tammikuuta 2021 julkaistussa toisessa asiakirja-aineistoon liitetyssä muistiossaan (7), jäljempänä ’toinen muistio’. Lisäksi se laati luettelon tuotannontekijöistä ja totesi, että tässä vaiheessa Peru oli asianmukaisin edustava maa perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan a alakohdan ensimmäisen luetelmakohdan nojalla. Se myös ilmoitti asianomaisille osapuolille aikovansa määrittää myynti-, yleis- ja hallintokustannukset sekä voiton edustavassa maassa toimivan tuottajan Corporación Aceros Arequipa S.A:n, jäljempänä ’Aceros Arequipa’, käytettävissä olevien tietojen perusteella. Komissio pyysi asianomaisia osapuolia esittämään huomautuksia. Komissio ei saanut huomautuksia, joissa olisi vastustettu Perun valintaa edustavaksi maaksi. |
| --- | --- |

(34)

Komissio käsitteli näitä huomautuksia 7 päivänä tammikuuta 2021 julkaistussa toisessa asiakirja-aineistoon liitetyssä muistiossaan (7), jäljempänä ’toinen muistio’. Lisäksi se laati luettelon tuotannontekijöistä ja totesi, että tässä vaiheessa Peru oli asianmukaisin edustava maa perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan a alakohdan ensimmäisen luetelmakohdan nojalla. Se myös ilmoitti asianomaisille osapuolille aikovansa määrittää myynti-, yleis- ja hallintokustannukset sekä voiton edustavassa maassa toimivan tuottajan Corporación Aceros Arequipa S.A:n, jäljempänä ’Aceros Arequipa’, käytettävissä olevien tietojen perusteella. Komissio pyysi asianomaisia osapuolia esittämään huomautuksia. Komissio ei saanut huomautuksia, joissa olisi vastustettu Perun valintaa edustavaksi maaksi.

7

3.2   Kiinan kansantasavallan yhteistyöstä kieltäytyminen

Kiinan kansantasavallan yhteistyöstä kieltäytyminen

| (35) | Kuten 15 kappaleessa todetaan, yksikään kiinalainen vientiä harjoittava tuottaja ei toiminut tutkimuksessa yhteistyössä. |
| --- | --- |

(35)

Kuten 15 kappaleessa todetaan, yksikään kiinalainen vientiä harjoittava tuottaja ei toiminut tutkimuksessa yhteistyössä.

| (36) | Myöskään Kiinan viranomaiset eivät tehneet komission kanssa yhteistyötä tässä tutkimuksessa. Huomionarvoista on etenkin se, että Kiinan viranomaiset eivät vastanneet kyselylomakkeeseen eivätkä ottaneet kantaa asiakirja-aineistossa olevaan pyynnön esittäjän esittämään näyttöön, kuten komission yksikköjen valmisteluasiakirjaan ”Significant Distortions in the Economy of the People’s Republic of China for the Purposes of Trade Defence Investigations”, jäljempänä ’raportti’ (8). Komissio on laatinut perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan c alakohdan nojalla raportin, johon on kerätty tietoja valtion merkittävästä puuttumisesta toimintaan talouden monilla tasoilla, muun muassa erityisistä vääristymistä monien keskeisten tuotannontekijöiden (kuten maan, energian, pääoman, raaka-aineiden ja työvoiman) osalta ja tietyillä sektoreilla (kuten teräs- ja kemikaalisektoreilla). Raportti sisällytettiin tutkimuksen asiakirja-aineistoon vireillepanovaiheessa. Myös tarkastelupyyntöön sisältyi merkityksellistä näyttöä, joka täydensi raporttia. Vireillepanon yhteydessä asianomaisia osapuolia pyydettiin kiistämään tutkimuksen asiakirja-aineistoon sisältyvä näyttö, esittämään siitä huomautuksia tai täydentämään sitä. |
| --- | --- |

(36)

Myöskään Kiinan viranomaiset eivät tehneet komission kanssa yhteistyötä tässä tutkimuksessa. Huomionarvoista on etenkin se, että Kiinan viranomaiset eivät vastanneet kyselylomakkeeseen eivätkä ottaneet kantaa asiakirja-aineistossa olevaan pyynnön esittäjän esittämään näyttöön, kuten komission yksikköjen valmisteluasiakirjaan ”Significant Distortions in the Economy of the People’s Republic of China for the Purposes of Trade Defence Investigations”, jäljempänä ’raportti’ (8). Komissio on laatinut perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan c alakohdan nojalla raportin, johon on kerätty tietoja valtion merkittävästä puuttumisesta toimintaan talouden monilla tasoilla, muun muassa erityisistä vääristymistä monien keskeisten tuotannontekijöiden (kuten maan, energian, pääoman, raaka-aineiden ja työvoiman) osalta ja tietyillä sektoreilla (kuten teräs- ja kemikaalisektoreilla). Raportti sisällytettiin tutkimuksen asiakirja-aineistoon vireillepanovaiheessa. Myös tarkastelupyyntöön sisältyi merkityksellistä näyttöä, joka täydensi raporttia. Vireillepanon yhteydessä asianomaisia osapuolia pyydettiin kiistämään tutkimuksen asiakirja-aineistoon sisältyvä näyttö, esittämään siitä huomautuksia tai täydentämään sitä.

8

| (37) | Komissio ilmoitti Kiinan viranomaisille verbaalinooteilla 29 päivänä lokakuuta 2020 ja 23 päivänä marraskuuta 2020, että koska Kiinan viejät/tuottajat eivät toimineet yhteistyössä ja koska Kiinan viranomaiset eivät vastanneet kyselylomakkeeseen eivätkä esittäneet huomautuksia, komissio aikoi tehdä päätelmänsä käytettävissä olevien tietojen perusteella perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti. Komissio korosti myös, että käytettävissä olevien tietojen perusteella tehdyt päätelmät voivat olla asianomaisen osapuolen kannalta epäedullisempia, ja pyysi Kiinan viranomaisia esittämään huomautuksia. Huomautuksia ei esitetty. |
| --- | --- |

(37)

Komissio ilmoitti Kiinan viranomaisille verbaalinooteilla 29 päivänä lokakuuta 2020 ja 23 päivänä marraskuuta 2020, että koska Kiinan viejät/tuottajat eivät toimineet yhteistyössä ja koska Kiinan viranomaiset eivät vastanneet kyselylomakkeeseen eivätkä esittäneet huomautuksia, komissio aikoi tehdä päätelmänsä käytettävissä olevien tietojen perusteella perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti. Komissio korosti myös, että käytettävissä olevien tietojen perusteella tehdyt päätelmät voivat olla asianomaisen osapuolen kannalta epäedullisempia, ja pyysi Kiinan viranomaisia esittämään huomautuksia. Huomautuksia ei esitetty.

| (38) | Sen vuoksi jäljempänä esitettävät päätelmät polkumyynnin jatkumisen tai toistumisen todennäköisyydestä perustuvat käytettävissä oleviin tietoihin perusasetuksen 18 artiklan 1 kohdan mukaisesti. Komissio tukeutui erityisesti tarkastelupyynnössä esitettyihin tietoihin ja asianomaisten osapuolten toimittamiin tietoihin sekä muihin tietolähteisiin, kuten tuontia ja vientiä koskeviin kaupankäyntitilastoihin (esimerkiksi Eurostatilta ja Global Trade Atlas -tietokannasta, jäljempänä ’GTA’ (9), saatuihin tilastoihin), sekä tietokantoihin, kuten Dun and Bradstreetin tietokantaan (10) ja Orbis Bureau van Dijkin tietokantaan (11). |
| --- | --- |

(38)

Sen vuoksi jäljempänä esitettävät päätelmät polkumyynnin jatkumisen tai toistumisen todennäköisyydestä perustuvat käytettävissä oleviin tietoihin perusasetuksen 18 artiklan 1 kohdan mukaisesti. Komissio tukeutui erityisesti tarkastelupyynnössä esitettyihin tietoihin ja asianomaisten osapuolten toimittamiin tietoihin sekä muihin tietolähteisiin, kuten tuontia ja vientiä koskeviin kaupankäyntitilastoihin (esimerkiksi Eurostatilta ja Global Trade Atlas -tietokannasta, jäljempänä ’GTA’ (9), saatuihin tilastoihin), sekä tietokantoihin, kuten Dun and Bradstreetin tietokantaan (10) ja Orbis Bureau van Dijkin tietokantaan (11).

9

10

11

3.3   Normaaliarvo

Normaaliarvo

| (39) | Kiinan terässektoria koskevissa viimeaikaisissa tutkimuksissaan (12) komissio havaitsi perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdan mukaisia merkittäviä vääristymiä. Komissio päätteli kyseisessä tutkimuksessa, että kun otetaan huomioon saatavilla oleva näyttö, perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan soveltaminen oli myös asianmukaista. |
| --- | --- |

(39)

Kiinan terässektoria koskevissa viimeaikaisissa tutkimuksissaan (12) komissio havaitsi perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdan mukaisia merkittäviä vääristymiä. Komissio päätteli kyseisessä tutkimuksessa, että kun otetaan huomioon saatavilla oleva näyttö, perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan soveltaminen oli myös asianmukaista.

12

| (40) | Edellä mainituissa tutkimuksissa komissio havaitsi, että Kiinassa valtio puuttuu merkittävästi toimintaan, mikä vääristää markkinaperiaatteiden mukaista resurssien tehokasta jakamista (13). Komissio teki erityisesti sen päätelmän, että terässektorilla, josta saadaan pääraaka-aine tarkastelun kohteena olevan tuotteen tuottamiseen, on sekä huomattava Kiinan viranomaisten omistusosuus perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdan ensimmäisessä luetelmakohdassa (14) tarkoitetulla tavalla että Kiinan viranomaisten läsnäoloa yrityksissä, mikä mahdollistaa valtion puuttumisen hintoihin ja kustannuksiin perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdan toisessa luetelmakohdassa (15) tarkoitetulla tavalla. Lisäksi komissio totesi, että valtion läsnäolo rahoitusmarkkinoilla ja sen puuttuminen niiden toimintaan samoin kuin raaka-aineiden ja tuotantopanosten tarjoamiseen lisää vääristävää vaikutusta markkinoihin. Kiinan suunnitelmajärjestelmän tuloksena resursseja keskitetään sektoreille, jotka Kiinan viranomaiset ovat nimenneet strategisiksi tai muutoin poliittisesti merkittäviksi, eikä niitä jaeta markkinavoimien perusteella (16). Lisäksi komissio päätteli, että Kiinan konkurssi- ja varallisuuslainsäädäntö ei toimi asianmukaisesti perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdan neljännessä luetelmakohdassa tarkoitetulla tavalla, ja tästä aiheutuu vääristymiä, jotka liittyvät etenkin maksukyvyttömien yritysten pitämiseen hengissä sekä maankäyttöoikeuksien myöntämiseen Kiinassa (17). Komissio myös totesi, että terässektorilla esiintyy palkkakustannusten vääristymistä perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdan viidennessä luetelmakohdassa (18) tarkoitetulla tavalla ja myös rahoitusmarkkinoilla on vääristymiä perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdan kuudennessa luetelmakohdassa tarkoitetulla tavalla, etenkin mitä tulee yritystoimijoiden pääomansaantiin Kiinassa (19). |
| --- | --- |

(40)

Edellä mainituissa tutkimuksissa komissio havaitsi, että Kiinassa valtio puuttuu merkittävästi toimintaan, mikä vääristää markkinaperiaatteiden mukaista resurssien tehokasta jakamista (13). Komissio teki erityisesti sen päätelmän, että terässektorilla, josta saadaan pääraaka-aine tarkastelun kohteena olevan tuotteen tuottamiseen, on sekä huomattava Kiinan viranomaisten omistusosuus perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdan ensimmäisessä luetelmakohdassa (14) tarkoitetulla tavalla että Kiinan viranomaisten läsnäoloa yrityksissä, mikä mahdollistaa valtion puuttumisen hintoihin ja kustannuksiin perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdan toisessa luetelmakohdassa (15) tarkoitetulla tavalla. Lisäksi komissio totesi, että valtion läsnäolo rahoitusmarkkinoilla ja sen puuttuminen niiden toimintaan samoin kuin raaka-aineiden ja tuotantopanosten tarjoamiseen lisää vääristävää vaikutusta markkinoihin. Kiinan suunnitelmajärjestelmän tuloksena resursseja keskitetään sektoreille, jotka Kiinan viranomaiset ovat nimenneet strategisiksi tai muutoin poliittisesti merkittäviksi, eikä niitä jaeta markkinavoimien perusteella (16). Lisäksi komissio päätteli, että Kiinan konkurssi- ja varallisuuslainsäädäntö ei toimi asianmukaisesti perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdan neljännessä luetelmakohdassa tarkoitetulla tavalla, ja tästä aiheutuu vääristymiä, jotka liittyvät etenkin maksukyvyttömien yritysten pitämiseen hengissä sekä maankäyttöoikeuksien myöntämiseen Kiinassa (17). Komissio myös totesi, että terässektorilla esiintyy palkkakustannusten vääristymistä perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdan viidennessä luetelmakohdassa (18) tarkoitetulla tavalla ja myös rahoitusmarkkinoilla on vääristymiä perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdan kuudennessa luetelmakohdassa tarkoitetulla tavalla, etenkin mitä tulee yritystoimijoiden pääomansaantiin Kiinassa (19).

13

14

15

16

17

18

19

| (41) | Kuten aiemmissa Kiinan terässektoria koskevissa tutkimuksissa, komissio tarkasteli tässäkin tutkimuksessa sitä, oliko Kiinan kotimarkkinoiden hintojen ja kustannusten käyttäminen asianmukaista perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdassa tarkoitettujen merkittävien vääristymien esiintymisen vuoksi. Komissio suoritti tarkastelun asiakirja-aineistossa käytettävissä olevan näytön perusteella, mukaan luettuna pyyntöön sisältyvä näyttö ja julkisista lähteistä saatavilla oleviin tietoihin perustuvaan raporttiin sisältyvä näyttö. Analyysissa tarkasteltiin valtion merkittävää puuttumista Kiinan talouteen yleisesti mutta myös erityistä markkinatilannetta kyseisellä sektorilla, tarkastelun kohteena oleva tuote mukaan luettuna. Komissio täydensi näitä todisteita omalla tutkimuksellaan, joka koski erilaisia perusteita, jotka ovat merkityksellisisä vahvistettaessa merkittävien vääristymien esiintyminen Kiinassa, kuten on havaittu myös komission aiemmissa tätä aihetta koskevissa tutkimuksissa. |
| --- | --- |

(41)

Kuten aiemmissa Kiinan terässektoria koskevissa tutkimuksissa, komissio tarkasteli tässäkin tutkimuksessa sitä, oliko Kiinan kotimarkkinoiden hintojen ja kustannusten käyttäminen asianmukaista perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdassa tarkoitettujen merkittävien vääristymien esiintymisen vuoksi. Komissio suoritti tarkastelun asiakirja-aineistossa käytettävissä olevan näytön perusteella, mukaan luettuna pyyntöön sisältyvä näyttö ja julkisista lähteistä saatavilla oleviin tietoihin perustuvaan raporttiin sisältyvä näyttö. Analyysissa tarkasteltiin valtion merkittävää puuttumista Kiinan talouteen yleisesti mutta myös erityistä markkinatilannetta kyseisellä sektorilla, tarkastelun kohteena oleva tuote mukaan luettuna. Komissio täydensi näitä todisteita omalla tutkimuksellaan, joka koski erilaisia perusteita, jotka ovat merkityksellisisä vahvistettaessa merkittävien vääristymien esiintyminen Kiinassa, kuten on havaittu myös komission aiemmissa tätä aihetta koskevissa tutkimuksissa.

| (42) | Pyyntö sisälsi tietoja teräsalan 13. viisivuotissuunnitelman vääristävistä vaikutuksista terästeollisuuteen. Lisäksi siinä mainittiin Yhdysvaltain kauppaministeriön terästeollisuutta koskevat päätelmät (20). Siinä myös korostettiin Kiinan kommunistisen puolueen roolia valtion omistamissa yrityksissä (21) ja tukien vääristäviä vaikutuksia, joista kerrotaan IMF:n maaraportissa 17/248 ja kolmessa EU:n kauppakamarin asiakirjassa: vuosien 2016–2017 vuosikertomuksessa, China Manufacturing 2025 -julkaisussa ja European Business in China Position Paper 2016/2017 -kannanotossa. Lisäksi pyynnössä todettiin, että valssilangan valmistuksessa käytettävät tuotantopanokset ovat pohjimmiltaan samoja kuin ne, mitä käytetään kuumavalssattujen hiiliteräslevytuotteiden valmistuksessa. Tämän vuoksi pyynnössä siteerattiin päätelmiä, joita komissio teki kuumavalssattujen teräslevytuotteiden tuottajille myönnetyistä tuista asetuksessa (EU) 2017/969 (22). Pyynnössä todettiin, että vääristäviä tukia koskevat päätelmät vahvistettiin myös ThinkDeskin laatimassa raportissa (23). Pyynnössä lueteltiin etenkin maankäyttöoikeuksia, energiaa (sähköä), etuuskohtelun mukaisia lainoja ja muuta taloudellista tukea sekä työvoimaa koskevia vääristymiä. Lisäksi siinä lueteltiin koksin, koksihiilen, rautamalmin, romun ja ferroseosten markkinoiden vääristymiä. Lopuksi pyynnössä mainittiin Kiinan terästeollisuuden saaman verotuen ja matalien ympäristönormien vääristävät vaikutukset. |
| --- | --- |

(42)

Pyyntö sisälsi tietoja teräsalan 13. viisivuotissuunnitelman vääristävistä vaikutuksista terästeollisuuteen. Lisäksi siinä mainittiin Yhdysvaltain kauppaministeriön terästeollisuutta koskevat päätelmät (20). Siinä myös korostettiin Kiinan kommunistisen puolueen roolia valtion omistamissa yrityksissä (21) ja tukien vääristäviä vaikutuksia, joista kerrotaan IMF:n maaraportissa 17/248 ja kolmessa EU:n kauppakamarin asiakirjassa: vuosien 2016–2017 vuosikertomuksessa, China Manufacturing 2025 -julkaisussa ja European Business in China Position Paper 2016/2017 -kannanotossa. Lisäksi pyynnössä todettiin, että valssilangan valmistuksessa käytettävät tuotantopanokset ovat pohjimmiltaan samoja kuin ne, mitä käytetään kuumavalssattujen hiiliteräslevytuotteiden valmistuksessa. Tämän vuoksi pyynnössä siteerattiin päätelmiä, joita komissio teki kuumavalssattujen teräslevytuotteiden tuottajille myönnetyistä tuista asetuksessa (EU) 2017/969 (22). Pyynnössä todettiin, että vääristäviä tukia koskevat päätelmät vahvistettiin myös ThinkDeskin laatimassa raportissa (23). Pyynnössä lueteltiin etenkin maankäyttöoikeuksia, energiaa (sähköä), etuuskohtelun mukaisia lainoja ja muuta taloudellista tukea sekä työvoimaa koskevia vääristymiä. Lisäksi siinä lueteltiin koksin, koksihiilen, rautamalmin, romun ja ferroseosten markkinoiden vääristymiä. Lopuksi pyynnössä mainittiin Kiinan terästeollisuuden saaman verotuen ja matalien ympäristönormien vääristävät vaikutukset.

20

21

22

23

| (43) | Kuten 37 kappaleessa todetaan, Kiinan viranomaiset eivät esittäneet huomautuksia tai toimittaneet näyttöä, joka olisi tukenut asiakirja-aineistossa, myös raportissa, olevaa näyttöä tai valituksen tekijän toimittamaa lisänäyttöä merkittävien vääristymien esiintymisestä ja/tai perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan soveltamisen asianmukaisuudesta tässä tapauksessa, tai kumonnut tämän näytön. |
| --- | --- |

(43)

Kuten 37 kappaleessa todetaan, Kiinan viranomaiset eivät esittäneet huomautuksia tai toimittaneet näyttöä, joka olisi tukenut asiakirja-aineistossa, myös raportissa, olevaa näyttöä tai valituksen tekijän toimittamaa lisänäyttöä merkittävien vääristymien esiintymisestä ja/tai perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan soveltamisen asianmukaisuudesta tässä tapauksessa, tai kumonnut tämän näytön.

| (44) | Kuten aiemmissa Kiinan terässektoria koskevissa tutkimuksissa, komissio tarkasteli sitä, oliko Kiinan kotimarkkinoiden hintojen ja kustannusten käyttäminen asianmukaista perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdassa tarkoitettujen merkittävien vääristymien esiintymisen vuoksi. Komissio suoritti tarkastelun asiakirja-aineistossa käytettävissä olevan näytön perusteella, mukaan luettuna julkisista lähteistä saatavilla oleviin tietoihin perustuvaan raporttiin sisältyvä näyttö. Analyysissa tarkasteltiin valtion merkittävää puuttumista Kiinan talouteen yleisesti mutta myös erityistä markkinatilannetta kyseisellä sektorilla, tarkastelun kohteena oleva tuote mukaan luettuna. Komissio täydensi näyttöä omalla tutkimuksellaan, joka koski erilaisia perusteita, jotka ovat merkityksellisisä vahvistettaessa merkittävien vääristymien esiintyminen Kiinassa, kuten on havaittu myös komission aiemmissa tätä aihetta koskevissa tutkimuksissa. |
| --- | --- |

(44)

Kuten aiemmissa Kiinan terässektoria koskevissa tutkimuksissa, komissio tarkasteli sitä, oliko Kiinan kotimarkkinoiden hintojen ja kustannusten käyttäminen asianmukaista perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdassa tarkoitettujen merkittävien vääristymien esiintymisen vuoksi. Komissio suoritti tarkastelun asiakirja-aineistossa käytettävissä olevan näytön perusteella, mukaan luettuna julkisista lähteistä saatavilla oleviin tietoihin perustuvaan raporttiin sisältyvä näyttö. Analyysissa tarkasteltiin valtion merkittävää puuttumista Kiinan talouteen yleisesti mutta myös erityistä markkinatilannetta kyseisellä sektorilla, tarkastelun kohteena oleva tuote mukaan luettuna. Komissio täydensi näyttöä omalla tutkimuksellaan, joka koski erilaisia perusteita, jotka ovat merkityksellisisä vahvistettaessa merkittävien vääristymien esiintyminen Kiinassa, kuten on havaittu myös komission aiemmissa tätä aihetta koskevissa tutkimuksissa.

| (45) | Erityisesti terässektorilla, josta saadaan pääraaka-aine valssilangan tuottamiseen, Kiinan viranomaisilla on edelleen huomattava omistusosuus. Monet suurimmista tuottajista ovat valtion omistuksessa. Joihinkin viitataan nimenomaisesti terästeollisuuden mukautus- ja päivityssuunnitelmassa (2016–2020). Esimerkiksi Kiinan valtion omistama Shanxi Taiyuan Iron & Steel Co. Ltd., jäljempänä ’Tisco’, mainitsee verkkosivustollaan olevansa rauta- ja terästeollisuuden superjätti, joka on kehittynyt poikkeuksellisen suureksi rauta- ja teräskompleksikompleksiksi ja integroitunut raudan louhintaan, raudan ja teräksen tuotantoon, jalostukseen, toimittamiseen ja kaupankäyntiin (24). Baosteel on toinen suuri Kiinan valtion omistuksessa oleva yritys, joka valmistaa terästä ja muodostaa osan hiljattain konsolidoitua yhtiötä China Baowu Steel Group Co. Ltd (aiemmalta nimeltään Baosteel Group and Wuhan Iron & Steel) (25). Nimellisesti valtion omistuksessa ja yksityisomistuksessa olevien yritysten lukumäärän arvioidaan olevan lähes tasoissa, mutta Kiinan viidestä teräksentuottajasta, jotka kuuluvat maailman 10 suurimman teräksentuottajan joukkoon, neljä on valtion omistuksessa olevia yrityksiä (26). Kymmenen suurimman tuottajan osuus tuotannonalan koko tuotoksesta vuonna 2016 oli vain noin 36 prosenttia, mutta Kiinan viranomaiset asettivat samana vuonna tavoitteeksi konsolidoida teräksen tuotannosta 60–70 prosenttia noin kymmenelle suurelle yrityksille vuoteen 2025 mennessä (27). Kiinan viranomaiset toistivat tämän aikomuksen huhtikuussa 2019 julkistaessaan terästeollisuuden konsolidointia koskevat ohjeet (28). Tällaiseen konsolidointiin voi liittyä kannattavien yksityisten yritysten pakotettuja yhteenliittymiä heikosti suoriutuvien valtion omistuksessa olevien yritysten kanssa (29). Koska valssilankojen kiinalaiset viejät eivät toimineet yhteistyössä, valssilankojen yksityisessä ja valtion omistuksessa olevien tuottajien täsmällistä osuutta ei voitu määrittää. Tutkimus kuitenkin paljasti, että valssilankasektorilla monet suuret tuottajat, muun muassa Baoshan, Shougang, Hesteel, Jiangsu Shagang ja Anshan Iron and Steel Group, ovat valtion omistuksessa olevia yrityksiä. |
| --- | --- |

(45)

Erityisesti terässektorilla, josta saadaan pääraaka-aine valssilangan tuottamiseen, Kiinan viranomaisilla on edelleen huomattava omistusosuus. Monet suurimmista tuottajista ovat valtion omistuksessa. Joihinkin viitataan nimenomaisesti terästeollisuuden mukautus- ja päivityssuunnitelmassa (2016–2020). Esimerkiksi Kiinan valtion omistama Shanxi Taiyuan Iron & Steel Co. Ltd., jäljempänä ’Tisco’, mainitsee verkkosivustollaan olevansa rauta- ja terästeollisuuden superjätti, joka on kehittynyt poikkeuksellisen suureksi rauta- ja teräskompleksikompleksiksi ja integroitunut raudan louhintaan, raudan ja teräksen tuotantoon, jalostukseen, toimittamiseen ja kaupankäyntiin (24). Baosteel on toinen suuri Kiinan valtion omistuksessa oleva yritys, joka valmistaa terästä ja muodostaa osan hiljattain konsolidoitua yhtiötä China Baowu Steel Group Co. Ltd (aiemmalta nimeltään Baosteel Group and Wuhan Iron & Steel) (25). Nimellisesti valtion omistuksessa ja yksityisomistuksessa olevien yritysten lukumäärän arvioidaan olevan lähes tasoissa, mutta Kiinan viidestä teräksentuottajasta, jotka kuuluvat maailman 10 suurimman teräksentuottajan joukkoon, neljä on valtion omistuksessa olevia yrityksiä (26). Kymmenen suurimman tuottajan osuus tuotannonalan koko tuotoksesta vuonna 2016 oli vain noin 36 prosenttia, mutta Kiinan viranomaiset asettivat samana vuonna tavoitteeksi konsolidoida teräksen tuotannosta 60–70 prosenttia noin kymmenelle suurelle yrityksille vuoteen 2025 mennessä (27). Kiinan viranomaiset toistivat tämän aikomuksen huhtikuussa 2019 julkistaessaan terästeollisuuden konsolidointia koskevat ohjeet (28). Tällaiseen konsolidointiin voi liittyä kannattavien yksityisten yritysten pakotettuja yhteenliittymiä heikosti suoriutuvien valtion omistuksessa olevien yritysten kanssa (29). Koska valssilankojen kiinalaiset viejät eivät toimineet yhteistyössä, valssilankojen yksityisessä ja valtion omistuksessa olevien tuottajien täsmällistä osuutta ei voitu määrittää. Tutkimus kuitenkin paljasti, että valssilankasektorilla monet suuret tuottajat, muun muassa Baoshan, Shougang, Hesteel, Jiangsu Shagang ja Anshan Iron and Steel Group, ovat valtion omistuksessa olevia yrityksiä.

24

25

26

27

28

29

| (46) | Mitä tulee Kiinan viranomaisten läsnäoloon yrityksissä, mikä mahdollistaa valtion puuttumisen hintoihin ja kustannuksiin perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdan toisessa luetelmakohdassa tarkoitetulla tavalla, tutkimus vahvisti, että tarkastelun kohteena olevan tuotteen tuottajien ja Kiinan kommunistisen puolueen välillä on henkilökohtaisia yhteyksiä. Esimerkiksi useiden valssilankaa valmistavien yritysten (esimerkiksi HBIS Group, Jiangsu Shagang, Anshan Iron and Steel Group, Baoshan (Baosteel) ja Shougang) ylimmässä johdossa tai johtokunnassa on Kiinan kommunistisen puolueen jäseniä. |
| --- | --- |

(46)

Mitä tulee Kiinan viranomaisten läsnäoloon yrityksissä, mikä mahdollistaa valtion puuttumisen hintoihin ja kustannuksiin perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdan toisessa luetelmakohdassa tarkoitetulla tavalla, tutkimus vahvisti, että tarkastelun kohteena olevan tuotteen tuottajien ja Kiinan kommunistisen puolueen välillä on henkilökohtaisia yhteyksiä. Esimerkiksi useiden valssilankaa valmistavien yritysten (esimerkiksi HBIS Group, Jiangsu Shagang, Anshan Iron and Steel Group, Baoshan (Baosteel) ja Shougang) ylimmässä johdossa tai johtokunnassa on Kiinan kommunistisen puolueen jäseniä.

| (47) | Sekä julkisessa että yksityisessä omistuksessa oleviin yrityksiin valssilankasektorilla kohdistuu poliittista valvontaa ja ohjausta. Seuraavista esimerkeistä käy hyvin ilmi Kiinan viranomaisten lisääntyvä puuttuminen sektorin toimintaan. Monet valssilangan tuottajat korostavat nimenomaisesti puolueen vahvistamiseen liittyviä toimia verkkosivustoillaan, niiden yritysjohdossa on puolueen jäseniä, ja ne korostavat kuulumistaan kommunistiseen puolueeseen. Tutkimuksessa tuli esiin puolueen vahvistamiseen liittyviä toimia useissa valssilangan tuottajayrityksissä, muun muassa HBIS Groupissa (Hesteel), joka korosti verkkosivustollaan puoluekomitean merkitystä yrityksen toiminnan kannalta. Toisesta valssilangan tuottajayrityksestä, Jiangsu Shagangista, todetaan lehdistöraportissa, että aina siitä lähtien, kun Shagang perustettiin 45 vuotta sitten, yritys on jatkuvasti syventänyt asiantuntemustaan ja pyrkinyt sisällyttämään puolueen vahvistamiseen liittyvät toimet yrityksen yleiseen kehitysorganisaatioon ja muuttamaan puolueorganisaation tuottaman edun yrityksen kehitys- ja kilpailueduksi. Lisäksi todetaan, että Shagangin puoluekomitealla on nyt 16 yleistä paikallisosastoa ja 66 paikallisosastoa, ja yli 14 prosenttia työntekijöistä on puolueen jäseniä (30). Anshan Iron and Steel Group kuvailee puolueen vahvistamiseen liittyvien toimien tärkeyttä toteamalla, että on konkreettisesti välttämätöntä pitää kiinni puolueen kokonaisvaltaisesta johtoasemasta ja vahvistaa sitä sekä varmistaa, että se heijastuu puolueen jäsenten ja kaaderien ideologisen tiedostamisen laajuudessa, joka kattaa yrityksen kaiken liiketoiminnan ja johtamisen, koko yrityksen hallintoprosessin sekä kaikki yrityksen uudistamisen ja kehittämisen vaiheet (31). Toisessa artikkelissa Anshanissa tehtäviä puolueen vahvistamiseen liittyviä toimia kuvaillaan mainitsemalla, että puolueen paikallisosaston toiminnassa ensisijaista on palvella keskusjohtoa ja osallistaa puolueen jäseniä. Artikkelin kirjoitusvuodesta lähtien puolueen paikallisosasto on syventänyt ”kommunistisen puolueen jäsenprojektiaan”, hyödyntänyt työntekijöiden sisäistä potentiaalia ja tehnyt paljon työtä auttaakseen työntekijöitä antamaan oman panoksensa työtehtävien osana. Paikallisosastot käynnistivät yhteensä 12 ”kommunistisen puolueen jäsenprojektia”, joilla ratkaistiin tehokkaasti keskeisiä tuotantoa rajoittaneita teknisiä ongelmia. Rationalisointiehdotuksia tehtiin 160 kappaletta, ja kaksi toimintamenetelmää luokiteltiin kehittyneiksi toimintamenetelmiksi konsernitasolla (32). Puolueen vahvistamiseen liittyviä toimia kuvaillaan Baoshanissa (Baosteelissä) seuraavasti: Otetaan päävastuu puolueen tiukasta ja kattavasta hallinnoinnista. Johdetaan yhtiön ideologista ja poliittista työtä, yhteisrintamatyötä, rakennetaan henkistä sivistystä, yrityskulttuuria ja joukkovoimaa, kuten ammattiliittoja ja kommunistista nuorisojärjestöä. Johdetaan puoluetyylisen, rehellisen hallinnon rakentamista ja tuetaan kurinpitokomiteoita niiden valvontavastuiden tehokkaassa täyttämisessä (33). Puoluekomitealla on merkittävä rooli myös Shougangissa. Yhtiön verkkosivuilla kerrotaan, että Shougangin puoluekomitea ymmärtää syvällisesti Xi Jinpingin ajatukset uuden aikakauden sosialismista kiinalaisin erityispiirtein, toteuttaa perinpohjaisesti 19. puoluekokouksen henkeä, painottaa suunnan määrittämistä, kokonaistilanteen hallintaa ja toimien toteuttamisen varmistamista, toteuttaa puoluekomitean johtavaa roolia täysimääräisesti, johtaa yli 40 000:ta puolueen jäsentä koko konsernissa ja keskittyy puolueen vahvistamiseen kaikilla työn osa-alueilla (34). |
| --- | --- |

(47)

Sekä julkisessa että yksityisessä omistuksessa oleviin yrityksiin valssilankasektorilla kohdistuu poliittista valvontaa ja ohjausta. Seuraavista esimerkeistä käy hyvin ilmi Kiinan viranomaisten lisääntyvä puuttuminen sektorin toimintaan. Monet valssilangan tuottajat korostavat nimenomaisesti puolueen vahvistamiseen liittyviä toimia verkkosivustoillaan, niiden yritysjohdossa on puolueen jäseniä, ja ne korostavat kuulumistaan kommunistiseen puolueeseen. Tutkimuksessa tuli esiin puolueen vahvistamiseen liittyviä toimia useissa valssilangan tuottajayrityksissä, muun muassa HBIS Groupissa (Hesteel), joka korosti verkkosivustollaan puoluekomitean merkitystä yrityksen toiminnan kannalta. Toisesta valssilangan tuottajayrityksestä, Jiangsu Shagangista, todetaan lehdistöraportissa, että aina siitä lähtien, kun Shagang perustettiin 45 vuotta sitten, yritys on jatkuvasti syventänyt asiantuntemustaan ja pyrkinyt sisällyttämään puolueen vahvistamiseen liittyvät toimet yrityksen yleiseen kehitysorganisaatioon ja muuttamaan puolueorganisaation tuottaman edun yrityksen kehitys- ja kilpailueduksi. Lisäksi todetaan, että Shagangin puoluekomitealla on nyt 16 yleistä paikallisosastoa ja 66 paikallisosastoa, ja yli 14 prosenttia työntekijöistä on puolueen jäseniä (30). Anshan Iron and Steel Group kuvailee puolueen vahvistamiseen liittyvien toimien tärkeyttä toteamalla, että on konkreettisesti välttämätöntä pitää kiinni puolueen kokonaisvaltaisesta johtoasemasta ja vahvistaa sitä sekä varmistaa, että se heijastuu puolueen jäsenten ja kaaderien ideologisen tiedostamisen laajuudessa, joka kattaa yrityksen kaiken liiketoiminnan ja johtamisen, koko yrityksen hallintoprosessin sekä kaikki yrityksen uudistamisen ja kehittämisen vaiheet (31). Toisessa artikkelissa Anshanissa tehtäviä puolueen vahvistamiseen liittyviä toimia kuvaillaan mainitsemalla, että puolueen paikallisosaston toiminnassa ensisijaista on palvella keskusjohtoa ja osallistaa puolueen jäseniä. Artikkelin kirjoitusvuodesta lähtien puolueen paikallisosasto on syventänyt ”kommunistisen puolueen jäsenprojektiaan”, hyödyntänyt työntekijöiden sisäistä potentiaalia ja tehnyt paljon työtä auttaakseen työntekijöitä antamaan oman panoksensa työtehtävien osana. Paikallisosastot käynnistivät yhteensä 12 ”kommunistisen puolueen jäsenprojektia”, joilla ratkaistiin tehokkaasti keskeisiä tuotantoa rajoittaneita teknisiä ongelmia. Rationalisointiehdotuksia tehtiin 160 kappaletta, ja kaksi toimintamenetelmää luokiteltiin kehittyneiksi toimintamenetelmiksi konsernitasolla (32). Puolueen vahvistamiseen liittyviä toimia kuvaillaan Baoshanissa (Baosteelissä) seuraavasti: Otetaan päävastuu puolueen tiukasta ja kattavasta hallinnoinnista. Johdetaan yhtiön ideologista ja poliittista työtä, yhteisrintamatyötä, rakennetaan henkistä sivistystä, yrityskulttuuria ja joukkovoimaa, kuten ammattiliittoja ja kommunistista nuorisojärjestöä. Johdetaan puoluetyylisen, rehellisen hallinnon rakentamista ja tuetaan kurinpitokomiteoita niiden valvontavastuiden tehokkaassa täyttämisessä (33). Puoluekomitealla on merkittävä rooli myös Shougangissa. Yhtiön verkkosivuilla kerrotaan, että Shougangin puoluekomitea ymmärtää syvällisesti Xi Jinpingin ajatukset uuden aikakauden sosialismista kiinalaisin erityispiirtein, toteuttaa perinpohjaisesti 19. puoluekokouksen henkeä, painottaa suunnan määrittämistä, kokonaistilanteen hallintaa ja toimien toteuttamisen varmistamista, toteuttaa puoluekomitean johtavaa roolia täysimääräisesti, johtaa yli 40 000:ta puolueen jäsentä koko konsernissa ja keskittyy puolueen vahvistamiseen kaikilla työn osa-alueilla (34).

30

31

32

33

34

| (48) | Lisäksi valssilankasektorilla on käytössä syrjiviä politiikkoja, joilla suositaan kotimaisia tuottajia tai vaikutetaan muutoin markkinoihin perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdan kolmannessa luetelmakohdassa tarkoitetulla tavalla. |
| --- | --- |

(48)

Lisäksi valssilankasektorilla on käytössä syrjiviä politiikkoja, joilla suositaan kotimaisia tuottajia tai vaikutetaan muutoin markkinoihin perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdan kolmannessa luetelmakohdassa tarkoitetulla tavalla.

| (49) | Valssilangan tuotannonala on erikoistunut tuotannonala eikä tutkimuksen aikana yksilöity nimenomaisia toimintapoliittisia asiakirjoja, jotka olisivat ohjanneet erityisesti valssilangan tuotannonalan kehitystä, mutta se hyötyy valtion ohjeistuksesta ja puuttumisesta toimintaan valssilangan pääraaka-aineiden eli raudan ja seostamattoman teräksen tuotannonalalla.
  Kiinan viranomaiset pitävät terästeollisuutta keskeisenä tuotannonalana (35). Tämä vahvistetaan lukuisissa terästä koskevissa suunnitelmissa, ohjeissa ja muissa asiakirjoissa, joita on hyväksytty kansallisella, alueellisella ja kunnallisella tasolla, esimerkiksi terästeollisuuden mukauttamis- ja päivityssuunnitelmassa (2016–2020), joka oli voimassa tutkimusajanjaksolla. Suunnitelmassa todettiin, että terästeollisuus on Kiinan taloudelle merkittävä perustuotannonala, kansallinen kulmakivi (36). Suunnitelmassa esitetyt päätehtävät ja -tavoitteet kattavat tuotannonalan kehittämisen kaikki näkökohdat (37). Talouden ja yhteiskunnan kehityksen 13. viisivuotissuunnitelmassa (38), jota sovellettiin tutkimusajanjakson aikana, ehdotettiin korkealuokkaisia terästuotteita tuottavien yritysten tukemista (39). Siinä käsitellään myös tuotteiden laadun, kestävyyden ja luotettavuuden saavuttamista tukemalla yrityksiä, jotka käyttävät puhtaan teräksen tuotantoon, tarkkuusvalssaukseen ja laadunparannukseen liittyvää teknologiaa (40). Teollisuuden rakennemuutoksia koskevassa ohjeistavassa luettelossa (vuoden 2011 versio, vuoden 2013 muutos) (41), jäljempänä ’luettelo’, mainitaan teräs kannustettavana tuotannonalana. |
| --- | --- |

(49)

Valssilangan tuotannonala on erikoistunut tuotannonala eikä tutkimuksen aikana yksilöity nimenomaisia toimintapoliittisia asiakirjoja, jotka olisivat ohjanneet erityisesti valssilangan tuotannonalan kehitystä, mutta se hyötyy valtion ohjeistuksesta ja puuttumisesta toimintaan valssilangan pääraaka-aineiden eli raudan ja seostamattoman teräksen tuotannonalalla.

Kiinan viranomaiset pitävät terästeollisuutta keskeisenä tuotannonalana (35). Tämä vahvistetaan lukuisissa terästä koskevissa suunnitelmissa, ohjeissa ja muissa asiakirjoissa, joita on hyväksytty kansallisella, alueellisella ja kunnallisella tasolla, esimerkiksi terästeollisuuden mukauttamis- ja päivityssuunnitelmassa (2016–2020), joka oli voimassa tutkimusajanjaksolla. Suunnitelmassa todettiin, että terästeollisuus on Kiinan taloudelle merkittävä perustuotannonala, kansallinen kulmakivi (36). Suunnitelmassa esitetyt päätehtävät ja -tavoitteet kattavat tuotannonalan kehittämisen kaikki näkökohdat (37). Talouden ja yhteiskunnan kehityksen 13. viisivuotissuunnitelmassa (38), jota sovellettiin tutkimusajanjakson aikana, ehdotettiin korkealuokkaisia terästuotteita tuottavien yritysten tukemista (39). Siinä käsitellään myös tuotteiden laadun, kestävyyden ja luotettavuuden saavuttamista tukemalla yrityksiä, jotka käyttävät puhtaan teräksen tuotantoon, tarkkuusvalssaukseen ja laadunparannukseen liittyvää teknologiaa (40). Teollisuuden rakennemuutoksia koskevassa ohjeistavassa luettelossa (vuoden 2011 versio, vuoden 2013 muutos) (41), jäljempänä ’luettelo’, mainitaan teräs kannustettavana tuotannonalana.

35

36

37

38

39

40

41

| (50) | Toinen tärkeä valssilangan tuotannossa käytettävä raaka-aine on rauta. Rautamalmi oli mukana vuosien 2016–2020 kansallisessa mineraalivarasuunnitelmassa, joka oli voimassa tutkimusajanjakson aikana. Suunnitelmassa ehdotettiin muun muassa, että varmistetaan yritysten keskittyminen, kehitetään suuria ja keskikokoisia kaivoksia, jotka ovat kilpailukykyisiä markkinoilla, varmistetaan paikallisten mineraalivarojen ohjaaminen niin, että niitä keskitetään suurille kaivoskonserneille, vähennetään rautamalmiyrityksiin kohdistuvaa kuormitusta, parannetaan kotimaisten rautamalmiyritysten kilpailukykyä sekä seurataan 1 000 metrin syvyisten kaivosten ja pienen mittakaavan, heikkolaatuista rautamalmia louhivien kaivosten kehitystä asianmukaisesti. |
| --- | --- |

(50)

Toinen tärkeä valssilangan tuotannossa käytettävä raaka-aine on rauta. Rautamalmi oli mukana vuosien 2016–2020 kansallisessa mineraalivarasuunnitelmassa, joka oli voimassa tutkimusajanjakson aikana. Suunnitelmassa ehdotettiin muun muassa, että varmistetaan yritysten keskittyminen, kehitetään suuria ja keskikokoisia kaivoksia, jotka ovat kilpailukykyisiä markkinoilla, varmistetaan paikallisten mineraalivarojen ohjaaminen niin, että niitä keskitetään suurille kaivoskonserneille, vähennetään rautamalmiyrityksiin kohdistuvaa kuormitusta, parannetaan kotimaisten rautamalmiyritysten kilpailukykyä sekä seurataan 1 000 metrin syvyisten kaivosten ja pienen mittakaavan, heikkolaatuista rautamalmia louhivien kaivosten kehitystä asianmukaisesti.

| (51) | Rautamalmi mainittiin myös teräsalan 13. viisivuotissuunnitelmassa (2016–2020), joka oli voimassa tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana. Suunnitelmassa ehdotettiin rautamalmin osalta, että jatketaan mineraalien etsinnän tukemista tärkeimmillä kotimaisilla mineraalialueilla, [...], tuetaan useita jo olemassa olevia, erittäin kilpailukykyisiä kotimaisia rautamalmiyrityksiä entistä laajemmalla ja intensiivisemmällä kehitystyöllä, [...], ja vahvistetaan kotimaisten mineraalivarantojen asemaa huoltovarmuuden näkökulmasta. |
| --- | --- |

(51)

Rautamalmi mainittiin myös teräsalan 13. viisivuotissuunnitelmassa (2016–2020), joka oli voimassa tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana. Suunnitelmassa ehdotettiin rautamalmin osalta, että jatketaan mineraalien etsinnän tukemista tärkeimmillä kotimaisilla mineraalialueilla, [...], tuetaan useita jo olemassa olevia, erittäin kilpailukykyisiä kotimaisia rautamalmiyrityksiä entistä laajemmalla ja intensiivisemmällä kehitystyöllä, [...], ja vahvistetaan kotimaisten mineraalivarantojen asemaa huoltovarmuuden näkökulmasta.

| (52) | Rautamalmisektori on luokiteltu strategiseksi uudeksi tuotannonalaksi, joten se on mukana tällaisten tuotannonalojen 13. viisivuotissuunnitelmassa. Rautamalmi, harkkorauta ja ferroseokset listataan myös NDRC:n teollisuuden mukauttamisen ohjeistavassa luettelossa (2019). Ferroseokset mainitaan MIIT:n teollisuuden kehittämisen ja siirtymän ohjeistavassa luettelossa (2018). |
| --- | --- |

(52)

Rautamalmisektori on luokiteltu strategiseksi uudeksi tuotannonalaksi, joten se on mukana tällaisten tuotannonalojen 13. viisivuotissuunnitelmassa. Rautamalmi, harkkorauta ja ferroseokset listataan myös NDRC:n teollisuuden mukauttamisen ohjeistavassa luettelossa (2019). Ferroseokset mainitaan MIIT:n teollisuuden kehittämisen ja siirtymän ohjeistavassa luettelossa (2018).

| (53) | Kuten edellä esitetyistä valssilangan tärkeitä raaka-aineita eli terästä, rautaa ja ferroseoksia koskevista esimerkeistä näkyy, Kiinan viranomaiset ohjeistavat valssilankasektorin kehittämistä monilla erilaisilla poliittisilla välineillä ja ohjeilla ja määräävät lähes kaikista näkökohdista sektorin kehittämisessä ja toiminnassa. Valssilangan tuotannonala hyötyy valtion ohjeistuksesta ja puuttumisesta toimintaan valssilangan pääraaka-aineiden eli raudan ja seostamattoman teräksen tuotannonalalla. |
| --- | --- |

(53)

Kuten edellä esitetyistä valssilangan tärkeitä raaka-aineita eli terästä, rautaa ja ferroseoksia koskevista esimerkeistä näkyy, Kiinan viranomaiset ohjeistavat valssilankasektorin kehittämistä monilla erilaisilla poliittisilla välineillä ja ohjeilla ja määräävät lähes kaikista näkökohdista sektorin kehittämisessä ja toiminnassa. Valssilangan tuotannonala hyötyy valtion ohjeistuksesta ja puuttumisesta toimintaan valssilangan pääraaka-aineiden eli raudan ja seostamattoman teräksen tuotannonalalla.

| (54) | Edellä mainitun lisäksi valssilangan tuottajat saavat myös valtion tukia, mikä on selvä osoitus valtion kiinnostuksesta tähän sektoriin. Tutkimuksen aikana komissio totesi, että monet valssilangan tuottajat, muun muassa HBIS Group (42), Jiangsu Shagang (43), Anshan Iron and Steel Group (44), Baoshan/Baosteel (45) ja Shougang (46), saivat suoria valtion tukia. |
| --- | --- |

(54)

Edellä mainitun lisäksi valssilangan tuottajat saavat myös valtion tukia, mikä on selvä osoitus valtion kiinnostuksesta tähän sektoriin. Tutkimuksen aikana komissio totesi, että monet valssilangan tuottajat, muun muassa HBIS Group (42), Jiangsu Shagang (43), Anshan Iron and Steel Group (44), Baoshan/Baosteel (45) ja Shougang (46), saivat suoria valtion tukia.

42

43

44

45

46

| (55) | Kaiken kaikkiaan Kiinan viranomaiset toteuttavat toimia, joilla toimijat saadaan noudattamaan julkisen politiikan tavoitteita kannustettavien toimialojen tukemiseksi, mukaan lukien valssilangan valmistuksessa käytettävien pääraaka-aineiden eli teräksen, raudan ja ferroseosten tuotanto. Tällaisilla toimenpiteillä estetään markkinavoimia toimimasta vapaasti. |
| --- | --- |

(55)

Kaiken kaikkiaan Kiinan viranomaiset toteuttavat toimia, joilla toimijat saadaan noudattamaan julkisen politiikan tavoitteita kannustettavien toimialojen tukemiseksi, mukaan lukien valssilangan valmistuksessa käytettävien pääraaka-aineiden eli teräksen, raudan ja ferroseosten tuotanto. Tällaisilla toimenpiteillä estetään markkinavoimia toimimasta vapaasti.

| (56) | Tässä tutkimuksessa ei paljastunut näyttöä siitä, että perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdan neljännen luetelmakohdan mukainen konkurssi- ja varallisuuslainsäädännön syrjivä soveltaminen tai sen riittämätön täytäntöönpano valssilankasektorilla edellä 40 kappaleessa kuvatulla tavalla ei vaikuttaisi tarkastelun kohteena olevan tuotteen valmistajiin. |
| --- | --- |

(56)

Tässä tutkimuksessa ei paljastunut näyttöä siitä, että perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdan neljännen luetelmakohdan mukainen konkurssi- ja varallisuuslainsäädännön syrjivä soveltaminen tai sen riittämätön täytäntöönpano valssilankasektorilla edellä 40 kappaleessa kuvatulla tavalla ei vaikuttaisi tarkastelun kohteena olevan tuotteen valmistajiin.

| (57) | Valssilankasektoriin vaikuttaa myös perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdan viidennessä luetelmakohdassa tarkoitettu palkkakustannusten vääristyminen edellä 40 kappaleessa kuvatulla tavalla. Tämä vääristymä vaikuttaa sektoriin sekä suoraan (tarkastelun kohteena olevaa tuotetta tai sen tärkeimpiä tuotantopanoksia valmistettaessa) että välillisesti (kun sektori saa pääomaa tai tuotantopanoksia yrityksiltä, joihin sovelletaan samaa Kiinan työlainsäädäntöjärjestelmää) (47). |
| --- | --- |

(57)

Valssilankasektoriin vaikuttaa myös perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdan viidennessä luetelmakohdassa tarkoitettu palkkakustannusten vääristyminen edellä 40 kappaleessa kuvatulla tavalla. Tämä vääristymä vaikuttaa sektoriin sekä suoraan (tarkastelun kohteena olevaa tuotetta tai sen tärkeimpiä tuotantopanoksia valmistettaessa) että välillisesti (kun sektori saa pääomaa tai tuotantopanoksia yrityksiltä, joihin sovelletaan samaa Kiinan työlainsäädäntöjärjestelmää) (47).

47

| (58) | Lisäksi tässä tutkimuksessa ei saatu näyttöä siitä, että perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdan kuudennessa luetelmakohdassa tarkoitettu valtion puuttuminen rahoitusjärjestelmään edellä 40 kappaleessa kuvatulla tavalla ei vaikuttaisi valssilankasektoriin. Sen vuoksi valtion merkittävä puuttuminen rahoitusjärjestelmään vaikuttavaa voimakkaasti markkinaolosuhteisiin kaikilla tasoilla. |
| --- | --- |

(58)

Lisäksi tässä tutkimuksessa ei saatu näyttöä siitä, että perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdan kuudennessa luetelmakohdassa tarkoitettu valtion puuttuminen rahoitusjärjestelmään edellä 40 kappaleessa kuvatulla tavalla ei vaikuttaisi valssilankasektoriin. Sen vuoksi valtion merkittävä puuttuminen rahoitusjärjestelmään vaikuttavaa voimakkaasti markkinaolosuhteisiin kaikilla tasoilla.

| (59) | Komissio muistuttaa myös, että valssilangan tuotantoon tarvitaan useita tuotantopanoksia. Kun valssilangan tuottajat ostavat tai hankkivat nämä tuotantopanokset, niiden maksamat hinnat (jotka kirjataan niiden kustannuksina) ovat alttiina samoille jo aikaisemmin mainituille systeemisille vääristymille. Esimerkkeinä voidaan mainita, että tuotantopanosten toimittajat työllistävät työvoimaa, johon kohdistuu vääristymiä, tai saattavat lainata rahaa, johon kohdistuu rahoitussektorista / pääoman jakamisesta johtuvia vääristymiä, tai toimittajiin sovelletaan suunnittelujärjestelmää, jota toteutetaan valtionhallinnon kaikilla tasoilla ja kaikilla tuotannonaloilla. |
| --- | --- |

(59)

Komissio muistuttaa myös, että valssilangan tuotantoon tarvitaan useita tuotantopanoksia. Kun valssilangan tuottajat ostavat tai hankkivat nämä tuotantopanokset, niiden maksamat hinnat (jotka kirjataan niiden kustannuksina) ovat alttiina samoille jo aikaisemmin mainituille systeemisille vääristymille. Esimerkkeinä voidaan mainita, että tuotantopanosten toimittajat työllistävät työvoimaa, johon kohdistuu vääristymiä, tai saattavat lainata rahaa, johon kohdistuu rahoitussektorista / pääoman jakamisesta johtuvia vääristymiä, tai toimittajiin sovelletaan suunnittelujärjestelmää, jota toteutetaan valtionhallinnon kaikilla tasoilla ja kaikilla tuotannonaloilla.

| (60) | Näin ollen sen lisäksi, että valssilangan kotimarkkinoiden myyntihintoja ei voida käyttää perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan a alakohdan nojalla, vaikutukset kohdistuvat myös kaikkiin tuotantopanosten (muun muassa raaka-aineiden, energian, maan, rahoituksen ja työvoiman) kustannuksiin, koska valtion merkittävä puuttuminen toimintaan vaikuttaa hinnanmuodostukseen (ks. raportin A ja B osa). Pääoman myöntämiseen, maankäyttöoikeuksiin, työvoimaan, energiaan ja raaka-aineisiin liittyvää valtion puuttumista toimintaan esiintyy kaikkialla Kiinassa. Tämä tarkoittaa muun muassa sitä, että merkittäviä vääristymiä kohdistuu myös tuotantopanokseen, joka on tuotettu Kiinassa yhdistämällä erilaisia tuotannontekijöitä. Sama koskee tuotantopanoksen tuotantopanosta ja niin edelleen. |
| --- | --- |

(60)

Näin ollen sen lisäksi, että valssilangan kotimarkkinoiden myyntihintoja ei voida käyttää perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan a alakohdan nojalla, vaikutukset kohdistuvat myös kaikkiin tuotantopanosten (muun muassa raaka-aineiden, energian, maan, rahoituksen ja työvoiman) kustannuksiin, koska valtion merkittävä puuttuminen toimintaan vaikuttaa hinnanmuodostukseen (ks. raportin A ja B osa). Pääoman myöntämiseen, maankäyttöoikeuksiin, työvoimaan, energiaan ja raaka-aineisiin liittyvää valtion puuttumista toimintaan esiintyy kaikkialla Kiinassa. Tämä tarkoittaa muun muassa sitä, että merkittäviä vääristymiä kohdistuu myös tuotantopanokseen, joka on tuotettu Kiinassa yhdistämällä erilaisia tuotannontekijöitä. Sama koskee tuotantopanoksen tuotantopanosta ja niin edelleen.

| (61) | Kiinan viranomaiset tai vientiä harjoittavat tuottajat eivät ole esittäneet tässä tutkimuksessa mitään vastakkaista näyttöä tai väitettä. |
| --- | --- |

(61)

Kiinan viranomaiset tai vientiä harjoittavat tuottajat eivät ole esittäneet tässä tutkimuksessa mitään vastakkaista näyttöä tai väitettä.

| (62) | Kaiken kaikkiaan käytettävissä oleva näyttö osoitti, että tarkastelun kohteena olevan tuotteen hinnat tai kustannukset, mukaan luettuna raaka-aineiden, energian ja työvoiman kustannukset, eivät ole tulosta vapaista markkinavoimista, koska niihin vaikuttaa valtion merkittävä puuttuminen toimintaan perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdassa tarkoitetulla tavalla, kuten siinä luetellun yhden tai useamman tekijän tosiasiallinen tai mahdollinen vaikutus osoittaa. Tämän perusteella ja koska Kiinan viranomaiset eivät toimineet yhteistyössä, komissio päätteli, että ei ole asianmukaista käyttää kotimarkkinoiden hintoja ja kustannuksia normaaliarvon määrittämiseen tässä tapauksessa. Sen vuoksi komissio päätti muodostaa normaaliarvon yksinomaan vääristymättömiä hintoja tai vertailuarvoja heijastavien tuotanto- ja myyntikustannusten perusteella eli tässä tapauksessa asianmukaisen edustavan maan vastaavien tuotanto- ja myyntikustannusten perusteella perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan a alakohdan mukaisesti, kuten seuraavassa jaksossa esitetään. |
| --- | --- |

(62)

Kaiken kaikkiaan käytettävissä oleva näyttö osoitti, että tarkastelun kohteena olevan tuotteen hinnat tai kustannukset, mukaan luettuna raaka-aineiden, energian ja työvoiman kustannukset, eivät ole tulosta vapaista markkinavoimista, koska niihin vaikuttaa valtion merkittävä puuttuminen toimintaan perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdassa tarkoitetulla tavalla, kuten siinä luetellun yhden tai useamman tekijän tosiasiallinen tai mahdollinen vaikutus osoittaa. Tämän perusteella ja koska Kiinan viranomaiset eivät toimineet yhteistyössä, komissio päätteli, että ei ole asianmukaista käyttää kotimarkkinoiden hintoja ja kustannuksia normaaliarvon määrittämiseen tässä tapauksessa. Sen vuoksi komissio päätti muodostaa normaaliarvon yksinomaan vääristymättömiä hintoja tai vertailuarvoja heijastavien tuotanto- ja myyntikustannusten perusteella eli tässä tapauksessa asianmukaisen edustavan maan vastaavien tuotanto- ja myyntikustannusten perusteella perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan a alakohdan mukaisesti, kuten seuraavassa jaksossa esitetään.

3.3.1   Edustava maa

Edustava maa

3.3.1.1   Yleiset huomautukset

| (63) | Edustavan maan valinta perustui seuraaviin perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan mukaisiin kriteereihin:






  — | Kiinan taloudellista kehitystä vastaava taso. Tätä varten komissio käytti maita, joiden bruttokansantulo henkeä kohti on Maailmanpankin tietokannan (48) perusteella samanlainen kuin Kiinalla, |
| --- | --- | --- |

(63)

Edustavan maan valinta perustui seuraaviin perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan mukaisiin kriteereihin:

—

Kiinan taloudellista kehitystä vastaava taso. Tätä varten komissio käytti maita, joiden bruttokansantulo henkeä kohti on Maailmanpankin tietokannan (48) perusteella samanlainen kuin Kiinalla,

48

| — | kyseisessä maassa tuotetaan tarkastelun kohteena olevaa tuotetta, |
| --- | --- |

—

kyseisessä maassa tuotetaan tarkastelun kohteena olevaa tuotetta,

| — | asiaa koskevien julkisten tietojen saatavuus edustavassa maassa, |
| --- | --- |

—

asiaa koskevien julkisten tietojen saatavuus edustavassa maassa,

| — | jos mahdollisia edustavia maita on useampi kuin yksi, etusija annetaan tarvittaessa sellaiselle maalle, jossa sosiaaliturva ja ympäristönsuojelu ovat riittävällä tasolla. |
| --- | --- |

—

jos mahdollisia edustavia maita on useampi kuin yksi, etusija annetaan tarvittaessa sellaiselle maalle, jossa sosiaaliturva ja ympäristönsuojelu ovat riittävällä tasolla.

| (64) | Kuten 3.1 jaksossa esitetään, komissio julkaisi normaaliarvon määrittämisessä käytettävistä tietolähteistä kaksi asiakirja-aineistoon liitettyä muistiota ja ilmoitti osapuolille aikovansa käyttää Perua edustavana maana. |
| --- | --- |

(64)

Kuten 3.1 jaksossa esitetään, komissio julkaisi normaaliarvon määrittämisessä käytettävistä tietolähteistä kaksi asiakirja-aineistoon liitettyä muistiota ja ilmoitti osapuolille aikovansa käyttää Perua edustavana maana.

3.3.1.2   Vääristymättömien kustannusten määrittämiseen käytetyt lähteet

| (65) | Tehtyään päätöksen käyttää Perua edustavana maana komissio ilmoitti asianomaisille osapuolille toisessa muistiossa käyttävänsä GTA-tietokantaa (49) määrittääkseen useimpien tuotannontekijöiden vääristymättömät kustannukset. Lisäksi komissio aikoi käyttää Perun energia- ja kaivosinvestointien valvontavirastolta (Osinergmin) (50) saatavia tietoja maakaasun ja sähkön hinnoista teollisuusasiakkaille, sanitaatiopalvelujen kansalliselta valvontavirastolta (Sunass) (51) saatavia tietoja veden teollisen käytön hinnasta ja ILOlta (52) saatavia tietoja työvoimakustannuksista. Se myös käytti perulaisen yhtiön Aceros Arequipan (53) taloustietoja määrittääkseen vääristymättömät myynti-, yleis- ja hallintokustannukset ja vääristymättömän voiton. |
| --- | --- |

(65)

Tehtyään päätöksen käyttää Perua edustavana maana komissio ilmoitti asianomaisille osapuolille toisessa muistiossa käyttävänsä GTA-tietokantaa (49) määrittääkseen useimpien tuotannontekijöiden vääristymättömät kustannukset. Lisäksi komissio aikoi käyttää Perun energia- ja kaivosinvestointien valvontavirastolta (Osinergmin) (50) saatavia tietoja maakaasun ja sähkön hinnoista teollisuusasiakkaille, sanitaatiopalvelujen kansalliselta valvontavirastolta (Sunass) (51) saatavia tietoja veden teollisen käytön hinnasta ja ILOlta (52) saatavia tietoja työvoimakustannuksista. Se myös käytti perulaisen yhtiön Aceros Arequipan (53) taloustietoja määrittääkseen vääristymättömät myynti-, yleis- ja hallintokustannukset ja vääristymättömän voiton.

49

50

51

52

53

3.3.2   Vääristymättömät kustannukset ja vertailuarvot

Vääristymättömät kustannukset ja vertailuarvot

3.3.2.1   Normaaliarvon muodostamiseen käytetyt tiedot

| (66) | Komissio laati luettelon tuotannontekijöistä ja lähteistä, joita aiottiin käyttää kaikkien niiden tuotannontekijöiden, kuten raaka-aineiden, energian ja työvoiman, osalta, joita vientiä harjoittavat tuottajat käyttivät tarkastelun kohteena olevan tuotteen tuotannossa. Komissio ei saanut huomautuksia tuotannontekijöiden luettelosta. |
| --- | --- |

(66)

Komissio laati luettelon tuotannontekijöistä ja lähteistä, joita aiottiin käyttää kaikkien niiden tuotannontekijöiden, kuten raaka-aineiden, energian ja työvoiman, osalta, joita vientiä harjoittavat tuottajat käyttivät tarkastelun kohteena olevan tuotteen tuotannossa. Komissio ei saanut huomautuksia tuotannontekijöiden luettelosta.

| (67) | Asiakirja-aineistossa käytettävissä olevien tietojen, tarkastelupyynnön ja pyynnön esittäjän toimittamien tietojen perusteella määritettiin soveltuvin osin seuraavat tuotannontekijät ja HS-koodit:

  Taulukko 1


  Tuotannontekijät ja tietolähteet









  Tuotannontekijä | HS-koodi | Arvo
  (RMB) | Yksikkö |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Raaka-aineet | | | |
| Aihiot – välituotteet, rautaa tai seostamatonta terästä | 7207 11
  7207 20 | 3,23
  3,23 | kg |
| Työvoima | | | |
| Palkat valmistussektorilla | – | 23,684 | h |
| Energia | | | |
| Sähkö | – | 0,441–0,492 (54) | kWh |
| Maakaasu | – | 0,733–0,819 (55) | m3 |
| Vesi | – | 4,84 | m3 |
| Sivutuotteet/jäte | | | |
| Jätteet ja romu | 7204 10
  7204 41
  7204 29
  7204 49 | 2,39
  2,39
  2,82
  1,96 | kg |

(67)

Asiakirja-aineistossa käytettävissä olevien tietojen, tarkastelupyynnön ja pyynnön esittäjän toimittamien tietojen perusteella määritettiin soveltuvin osin seuraavat tuotannontekijät ja HS-koodit:

Taulukko 1

Taulukko 1

Tuotannontekijät ja tietolähteet

Tuotannontekijät ja tietolähteet

Tuotannontekijä

HS-koodi

Arvo

(RMB)

Yksikkö

Raaka-aineet

Raaka-aineet

Aihiot – välituotteet, rautaa tai seostamatonta terästä

7207 11

7207 20

3,23

3,23

kg

Työvoima

Työvoima

Palkat valmistussektorilla

–

23,684

h

Energia

Energia

Sähkö

–

0,441–0,492 (54)

54

kWh

Maakaasu

–

0,733–0,819 (55)

55

m3

3

Vesi

–

4,84

m3

3

Sivutuotteet/jäte

Sivutuotteet/jäte

Jätteet ja romu

7204 10

7204 41

7204 29

7204 49

2,39

2,39

2,82

1,96

kg

3.3.2.2   Raaka-aineet ja romu

| (68) | Kuten ensimmäisessä muistiossa todetaan, komission tarkastelupyynnöstä, aiemmasta toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevasta tarkastelusta ja alkuperäisestä tutkimuksesta saamat tiedot osoittavat, että kiinalaisilla valssilangan tuottajilla on yleensä kaksi erilaista valssilangan tuotantoprosessia. Ensimmäinen on integroitu masuuniprosessi, jossa yritys valmistaa raaka-aineista aihioita, joista valmistetaan sitten valssilankaa. Toinen on valokaariuuniprosessi, joka ei ala raaka-aineista vaan aihioista, joista valmistetaan valssilankaa. Koska kiinalaiset valssilangan tuottajat eivät toimineet yhteistyössä ja ottaen huomioon käytettävissä olevien tietojen saatavuus komissio käytti tuotannontekijäanalyysinsa perustana vain aihioista alkavaa ei-integroitua tuotantoprosessia. |
| --- | --- |

(68)

Kuten ensimmäisessä muistiossa todetaan, komission tarkastelupyynnöstä, aiemmasta toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevasta tarkastelusta ja alkuperäisestä tutkimuksesta saamat tiedot osoittavat, että kiinalaisilla valssilangan tuottajilla on yleensä kaksi erilaista valssilangan tuotantoprosessia. Ensimmäinen on integroitu masuuniprosessi, jossa yritys valmistaa raaka-aineista aihioita, joista valmistetaan sitten valssilankaa. Toinen on valokaariuuniprosessi, joka ei ala raaka-aineista vaan aihioista, joista valmistetaan valssilankaa. Koska kiinalaiset valssilangan tuottajat eivät toimineet yhteistyössä ja ottaen huomioon käytettävissä olevien tietojen saatavuus komissio käytti tuotannontekijäanalyysinsa perustana vain aihioista alkavaa ei-integroitua tuotantoprosessia.

| (69) | Komissio käytti raaka-aineiden ja romun osalta Perun tuontihintoja. Edustavan maan tuontihinta määritettiin kaikista muista kolmansista maista kuin Kiinasta tulevan tuonnin painotettujen keskimääräisten yksikköhintojen perusteella (56). Merkittävien vääristymien esiintymisen vuoksi komissio päätti jättää Kiinasta Peruun suuntautuneen tuonnin huomioimatta perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdan mukaisesti. Koska ei ole näyttöä siitä, että samat vääristymät eivät vaikuttaisi myös vientiin tarkoitettuihin tuotteisiin, komissio katsoi, että samat vääristymät vaikuttivat näihin hintoihin. |
| --- | --- |

(69)

Komissio käytti raaka-aineiden ja romun osalta Perun tuontihintoja. Edustavan maan tuontihinta määritettiin kaikista muista kolmansista maista kuin Kiinasta tulevan tuonnin painotettujen keskimääräisten yksikköhintojen perusteella (56). Merkittävien vääristymien esiintymisen vuoksi komissio päätti jättää Kiinasta Peruun suuntautuneen tuonnin huomioimatta perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdan mukaisesti. Koska ei ole näyttöä siitä, että samat vääristymät eivät vaikuttaisi myös vientiin tarkoitettuihin tuotteisiin, komissio katsoi, että samat vääristymät vaikuttivat näihin hintoihin.

56

| (70) | Yhtä aihiotyyppiä (HS-koodi 7207 11) ja kahta romutyyppiä (HS-koodit 7204 10 ja 7204 41) tuotiin Peruun vain mitättömiä määriä tai ei lainkaan tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana. Tämä tarkoitti, että joko tuontihintaa ei ollut tai tuontihinta ei ollut edustava vähäisten tuontimäärien takia. Määrittääkseen vääristymättömän hinnan näille tuotannontekijöille komissio tarkasteli, millaisia keskinäisiä eroja on toisaalta kahden aihiotyypin hintatasojen välillä ja toisaalta neljän romutyypin hintatasojen välillä. Tässä yhteydessä komissio tarkasteli näiden raaka-aineiden useisiin muihin maihin (kuten Brasiliaan, Venäjälle, Kanadaan ja Ukrainaan) kohdistuvan tuonnin tuontihintoja sekä pyynnön esittäjän tarkastelupyynnössään käyttämiä tietoja. |
| --- | --- |

(70)

Yhtä aihiotyyppiä (HS-koodi 7207 11) ja kahta romutyyppiä (HS-koodit 7204 10 ja 7204 41) tuotiin Peruun vain mitättömiä määriä tai ei lainkaan tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana. Tämä tarkoitti, että joko tuontihintaa ei ollut tai tuontihinta ei ollut edustava vähäisten tuontimäärien takia. Määrittääkseen vääristymättömän hinnan näille tuotannontekijöille komissio tarkasteli, millaisia keskinäisiä eroja on toisaalta kahden aihiotyypin hintatasojen välillä ja toisaalta neljän romutyypin hintatasojen välillä. Tässä yhteydessä komissio tarkasteli näiden raaka-aineiden useisiin muihin maihin (kuten Brasiliaan, Venäjälle, Kanadaan ja Ukrainaan) kohdistuvan tuonnin tuontihintoja sekä pyynnön esittäjän tarkastelupyynnössään käyttämiä tietoja.

| (71) | Kahden aihiotyypin tai neljän romutyypin kesken ei keskimäärin ollut merkittäviä hintaeroja. Oli myös niin, että vaikka HS-koodiin 7207 11 luokiteltujen aihioiden tuontihinta oli monissa maissa korkeampi kuin HS-koodiin 7207 20 luokiteltujen aihioiden tuontihinta, joissakin maissa tilanne oli päinvastainen. Samanlaisia hintaeroja havaittiin neljässä romutyypissä. Lisäksi tiedot, joita komissiolla oli käytettävissään siitä, millaisia määriä eri aihio- tai romutyyppejä tarkastelun kohteena olevan tuotteen vientiä harjoittavat tuottajat käyttivät, eivät mahdollistaneet eri alityyppien välistä erottelua. Tiedoissa, joita pyynnön esittäjä antoi tarkastelupyynnössään ja myöhemmin, kummankin aihiotyypin käyttömäärät näkyvät yhtenä kokonaismääränä, samoin eri romutyyppien käyttömäärät. |
| --- | --- |

(71)

Kahden aihiotyypin tai neljän romutyypin kesken ei keskimäärin ollut merkittäviä hintaeroja. Oli myös niin, että vaikka HS-koodiin 7207 11 luokiteltujen aihioiden tuontihinta oli monissa maissa korkeampi kuin HS-koodiin 7207 20 luokiteltujen aihioiden tuontihinta, joissakin maissa tilanne oli päinvastainen. Samanlaisia hintaeroja havaittiin neljässä romutyypissä. Lisäksi tiedot, joita komissiolla oli käytettävissään siitä, millaisia määriä eri aihio- tai romutyyppejä tarkastelun kohteena olevan tuotteen vientiä harjoittavat tuottajat käyttivät, eivät mahdollistaneet eri alityyppien välistä erottelua. Tiedoissa, joita pyynnön esittäjä antoi tarkastelupyynnössään ja myöhemmin, kummankin aihiotyypin käyttömäärät näkyvät yhtenä kokonaismääränä, samoin eri romutyyppien käyttömäärät.

| (72) | Koska hinnat vaihtelivat ja tuontihinnat olivat keskimäärin samanlaisia kahden aihiotyypin kesken ja neljän romutyypin kesken, komissio päätti käyttää vain niiden aihio- ja romutyyppien hintoja, joita tuotiin Peruun merkittäviä määriä tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana. Tämä tarkoitti, että aihioiden hinta perustui HS-koodiin 7207 20 luokiteltujen aihioiden hintaan ja että romun hinta oli HS-koodeihin 7204 29 ja 7204 49 luokiteltujen romutyyppien hintojen keskiarvo. |
| --- | --- |

(72)

Koska hinnat vaihtelivat ja tuontihinnat olivat keskimäärin samanlaisia kahden aihiotyypin kesken ja neljän romutyypin kesken, komissio päätti käyttää vain niiden aihio- ja romutyyppien hintoja, joita tuotiin Peruun merkittäviä määriä tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana. Tämä tarkoitti, että aihioiden hinta perustui HS-koodiin 7207 20 luokiteltujen aihioiden hintaan ja että romun hinta oli HS-koodeihin 7204 29 ja 7204 49 luokiteltujen romutyyppien hintojen keskiarvo.

| (73) | Komissio pyrki määrittämään valssilangan tuotannossa käytettävien raaka-aineiden vääristymättömän hinnan vientiä harjoittavan tuottajan tehtaalle toimitettuna. Tämän vuoksi se sovelsi edustavan maan tuontitullia kuhunkin alkuperämaahan. Näihin tuontihintoihin olisi yleensä lisättävä kotimaan kuljetuskustannukset. Kun otetaan huomioon 3.5 jaksossa esitetty päätelmä ja tämän toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tutkimuksen luonne eli sen toteaminen, jatkuiko polkumyynti tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla tai voisiko se toistua, eikä niinkään polkumyynnin suuruuden toteaminen, komissio päätti, että kotimaan kuljetuskustannuksia koskevat oikaisut eivät olleet tarpeen. Tällaiset oikaisut vain kasvattaisivat normaaliarvoa ja näin ollen myös polkumyyntimarginaalia. |
| --- | --- |

(73)

Komissio pyrki määrittämään valssilangan tuotannossa käytettävien raaka-aineiden vääristymättömän hinnan vientiä harjoittavan tuottajan tehtaalle toimitettuna. Tämän vuoksi se sovelsi edustavan maan tuontitullia kuhunkin alkuperämaahan. Näihin tuontihintoihin olisi yleensä lisättävä kotimaan kuljetuskustannukset. Kun otetaan huomioon 3.5 jaksossa esitetty päätelmä ja tämän toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tutkimuksen luonne eli sen toteaminen, jatkuiko polkumyynti tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla tai voisiko se toistua, eikä niinkään polkumyynnin suuruuden toteaminen, komissio päätti, että kotimaan kuljetuskustannuksia koskevat oikaisut eivät olleet tarpeen. Tällaiset oikaisut vain kasvattaisivat normaaliarvoa ja näin ollen myös polkumyyntimarginaalia.

| (74) | Kustannusvaikutukseltaan mitättömien raaka-aineiden (esimerkiksi sivutuotteiden, jotka eivät ole romua) kustannukset sisällytettiin raaka-aineiden kustannuksiin prosenttiosuutena jätteestä ja romusta. Tarkastelupyynnön tietojen mukaan näiden muiden raaka-aineiden tosiasiallisten kustannusten osuus kaikista tosiasiallisista valmistuskustannuksista oli mitätön. Lisäksi kulutushyödykkeet ilmaistiin osuutena kaikista raaka-aineiden kustannuksista, ja tätä osuutta sovellettiin kaikkien raaka-aineiden vääristymättömiin kustannuksiin. |
| --- | --- |

(74)

Kustannusvaikutukseltaan mitättömien raaka-aineiden (esimerkiksi sivutuotteiden, jotka eivät ole romua) kustannukset sisällytettiin raaka-aineiden kustannuksiin prosenttiosuutena jätteestä ja romusta. Tarkastelupyynnön tietojen mukaan näiden muiden raaka-aineiden tosiasiallisten kustannusten osuus kaikista tosiasiallisista valmistuskustannuksista oli mitätön. Lisäksi kulutushyödykkeet ilmaistiin osuutena kaikista raaka-aineiden kustannuksista, ja tätä osuutta sovellettiin kaikkien raaka-aineiden vääristymättömiin kustannuksiin.

3.3.2.3   Työvoima

| (75) | Työvoimakustannusten vertailuarvon määrittämiseksi komissio käytti ILOn tilastoja, joista saatiin tietoa valmistuksessa työskentelevien tosiasiallisista viikoittaisista keskimääräisistä työtunneista ja kuukausiansioista tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla (57). Näiden tietojen perusteella komissio laski valmistuksen tuntipalkan, johon lisättiin työhön liittyviä lisäkuluja (työnantajan sosiaaliturvamaksut ja työttömyysmaksut) (58). |
| --- | --- |

(75)

Työvoimakustannusten vertailuarvon määrittämiseksi komissio käytti ILOn tilastoja, joista saatiin tietoa valmistuksessa työskentelevien tosiasiallisista viikoittaisista keskimääräisistä työtunneista ja kuukausiansioista tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla (57). Näiden tietojen perusteella komissio laski valmistuksen tuntipalkan, johon lisättiin työhön liittyviä lisäkuluja (työnantajan sosiaaliturvamaksut ja työttömyysmaksut) (58).

57

58

3.3.2.4   Energia

| (76) | Kaasu- ja sähkökustannusten vertailuarvon määrittämiseksi komissio käytti Osinergminin määrittämiä viitehintoja. |
| --- | --- |

(76)

Kaasu- ja sähkökustannusten vertailuarvon määrittämiseksi komissio käytti Osinergminin määrittämiä viitehintoja.

| (77) | Osinergmin määrittää maakaasun viitehinnat kuukausittain, ja ne ovat helposti saatavilla Osinergminin verkkosivustolla (59). |
| --- | --- |

(77)

Osinergmin määrittää maakaasun viitehinnat kuukausittain, ja ne ovat helposti saatavilla Osinergminin verkkosivustolla (59).

59

| (78) | Sähkön viitehinnat määräytyvät sähkön toimituksen kohdealueen mukaan. Aceros Arequipan vuosikertomuksen mukaan sen tuotanto keskittyy yhtiön laitokseen Piscossa (Icassa). Osinergmin määrittää myös sähkön enimmäishinnat, joita Piscossa sijaitseva sähköyhtiö saa laskuttaa, ja nämä hinnat ovat helposti saatavilla. Tiedot olivat riittävän yksityiskohtaisia, jotta voitiin määrittää teollisen käyttäjän maksama sähkön hinta sekä jakeluverkoston käyttöhinta kuukausitasolla (60). |
| --- | --- |

(78)

Sähkön viitehinnat määräytyvät sähkön toimituksen kohdealueen mukaan. Aceros Arequipan vuosikertomuksen mukaan sen tuotanto keskittyy yhtiön laitokseen Piscossa (Icassa). Osinergmin määrittää myös sähkön enimmäishinnat, joita Piscossa sijaitseva sähköyhtiö saa laskuttaa, ja nämä hinnat ovat helposti saatavilla. Tiedot olivat riittävän yksityiskohtaisia, jotta voitiin määrittää teollisen käyttäjän maksama sähkön hinta sekä jakeluverkoston käyttöhinta kuukausitasolla (60).

60

| (79) | Veden hinta, jonka paikallinen Piscossa toimiva yhtiö (Emapisco) laskuttaa teollisilta käyttäjiltä, perustuu Sunassin määrittämiin viitehintoihin, jotka esitetään verkossa saatavilla olevassa Sunassin vuosien 2018–2023 raportissa (61). |
| --- | --- |

(79)

Veden hinta, jonka paikallinen Piscossa toimiva yhtiö (Emapisco) laskuttaa teollisilta käyttäjiltä, perustuu Sunassin määrittämiin viitehintoihin, jotka esitetään verkossa saatavilla olevassa Sunassin vuosien 2018–2023 raportissa (61).

61

3.3.2.5   Tuotannolliset yleiskulut, myynti-, yleis- ja hallintokustannukset, voitto ja poistot

| (80) | Koska kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat eivät toimineet yhteistyössä, komissio käytti käytettävissä olevia tietoja perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti voidakseen määrittää vääristymättömän arvon tuotannollisille yleiskuluille. Tämän takia komissio määritti tuotannollisten yleiskulujen osuuden suorista valmistuskustannuksista pyynnön esittäjän antamien unionin tuottajia koskevien tietojen perusteella. Kyseistä prosenttiosuutta sovellettiin tämän jälkeen suorien valmistuskustannusten vääristymättömään arvoon, jotta voitiin laskea vääristymätön arvo tuotannollisille yleiskuluille. |
| --- | --- |

(80)

Koska kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat eivät toimineet yhteistyössä, komissio käytti käytettävissä olevia tietoja perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti voidakseen määrittää vääristymättömän arvon tuotannollisille yleiskuluille. Tämän takia komissio määritti tuotannollisten yleiskulujen osuuden suorista valmistuskustannuksista pyynnön esittäjän antamien unionin tuottajia koskevien tietojen perusteella. Kyseistä prosenttiosuutta sovellettiin tämän jälkeen suorien valmistuskustannusten vääristymättömään arvoon, jotta voitiin laskea vääristymätön arvo tuotannollisille yleiskuluille.

| (81) | Määrittääkseen vääristymättömän ja kohtuullisen määrän myynti-, yleis- ja hallintokustannuksia ja voittoa komissio käytti Aceros Arequipan vuoden 2019 rahoitustietoja, jotka on ilmoitettu yhtiön tarkastetuissa tilinpäätöstiedoissa (62). |
| --- | --- |

(81)

Määrittääkseen vääristymättömän ja kohtuullisen määrän myynti-, yleis- ja hallintokustannuksia ja voittoa komissio käytti Aceros Arequipan vuoden 2019 rahoitustietoja, jotka on ilmoitettu yhtiön tarkastetuissa tilinpäätöstiedoissa (62).

62

3.3.2.6   Normaaliarvon laskeminen

| (82) | Edellä esitetyn perusteella komissio muodosti laskennallisen normaaliarvon noudettuna lähettäjältä -tasolla perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan a alakohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(82)

Edellä esitetyn perusteella komissio muodosti laskennallisen normaaliarvon noudettuna lähettäjältä -tasolla perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan a alakohdan mukaisesti.

| (83) | Ensin komissio määritti vääristymättömät valmistuskustannukset. Koska vientiä harjoittavat tuottajat eivät toimineet yhteistyössä, komissio käytti pyynnön esittäjän tarkastelupyynnössä antamia tietoja kunkin tekijän (raaka-aineet, energia ja työvoima) käytöstä valssilangan tuotannossa. Komissio kertoi nämä tekijät edustavan maan eli Perun vääristymättömillä yksikkökustannuksilla. |
| --- | --- |

(83)

Ensin komissio määritti vääristymättömät valmistuskustannukset. Koska vientiä harjoittavat tuottajat eivät toimineet yhteistyössä, komissio käytti pyynnön esittäjän tarkastelupyynnössä antamia tietoja kunkin tekijän (raaka-aineet, energia ja työvoima) käytöstä valssilangan tuotannossa. Komissio kertoi nämä tekijät edustavan maan eli Perun vääristymättömillä yksikkökustannuksilla.

| (84) | Määritettyään vääristymättömät valmistuskustannukset komissio lisäsi 3.3.2.5 jaksossa kuvatut tuotannolliset yleiskulut, myynti-, yleis- ja hallintokustannukset ja voiton. Tuotannolliset yleiskulut määritettiin pyynnön esittäjän antamien tietojen perusteella. Myynti-, yleis- ja hallintokustannukset ja voitto määritettiin Aceros Arequipan tilinpäätösten perusteella. Komissio lisäsi vääristymättömiin valmistuskustannuksiin seuraavat tekijät:






  — | tuotannolliset yleiskulut, joiden osuus suorista valmistuskustannuksista oli yhteensä 12–18 prosenttia (63), |
| --- | --- | --- |

(84)

Määritettyään vääristymättömät valmistuskustannukset komissio lisäsi 3.3.2.5 jaksossa kuvatut tuotannolliset yleiskulut, myynti-, yleis- ja hallintokustannukset ja voiton. Tuotannolliset yleiskulut määritettiin pyynnön esittäjän antamien tietojen perusteella. Myynti-, yleis- ja hallintokustannukset ja voitto määritettiin Aceros Arequipan tilinpäätösten perusteella. Komissio lisäsi vääristymättömiin valmistuskustannuksiin seuraavat tekijät:

—

tuotannolliset yleiskulut, joiden osuus suorista valmistuskustannuksista oli yhteensä 12–18 prosenttia (63),

63

| — | myynti-, yleis- ja hallintokustannukset ja muut kustannukset, joiden osuus Aceros Arequipan myyntikustannuksista oli 11,03 prosenttia, ja |
| --- | --- |

—

myynti-, yleis- ja hallintokustannukset ja muut kustannukset, joiden osuus Aceros Arequipan myyntikustannuksista oli 11,03 prosenttia, ja

| — | voitto, jonka osuus Aceros Arequipan myytyjen hyödykkeiden kustannuksista oli 11,14 prosenttia, sovellettuna vääristymättömiin valmistuskustannuksiin. |
| --- | --- |

—

voitto, jonka osuus Aceros Arequipan myytyjen hyödykkeiden kustannuksista oli 11,14 prosenttia, sovellettuna vääristymättömiin valmistuskustannuksiin.

| (85) | Tällä perusteella komissio muodosti laskennallisen normaaliarvon noudettuna lähettäjältä -tasolla perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan a alakohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(85)

Tällä perusteella komissio muodosti laskennallisen normaaliarvon noudettuna lähettäjältä -tasolla perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan a alakohdan mukaisesti.

3.3.3   Polkumyynnin jatkuminen

Polkumyynnin jatkuminen

| (86) | Koska kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat eivät toimineet yhteistyössä, vientihinta määritettiin käytettävissä olevien tietojen perusteella perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti. Komissio pyrki käyttämään Eurostatilta saatavia, käytettävissä olevia tilastotietoja vientihintojen määrittämisessä. |
| --- | --- |

(86)

Koska kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat eivät toimineet yhteistyössä, vientihinta määritettiin käytettävissä olevien tietojen perusteella perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti. Komissio pyrki käyttämään Eurostatilta saatavia, käytettävissä olevia tilastotietoja vientihintojen määrittämisessä.

| (87) | Eurostatin mukaan tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana Kiinasta tuotiin kuitenkin vain 75 tonnia valssilankaa, mikä vastaa alle yhtä prosenttia kokonaistuonnista. Tämä määrä on mitätön unionin kokonaiskulutukseen (18 826 155 tonnia) verrattuna. Tästä syystä komissio katsoi, että analyysia polkumyynnin jatkumisesta ei voitu tehdä näin vähäisen määrän perusteella. Sen vuoksi komissio keskittyi tutkimuksessaan polkumyynnin toistumisen todennäköisyyteen siinä tapauksessa, että toimenpiteiden annetaan raueta. |
| --- | --- |

(87)

Eurostatin mukaan tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana Kiinasta tuotiin kuitenkin vain 75 tonnia valssilankaa, mikä vastaa alle yhtä prosenttia kokonaistuonnista. Tämä määrä on mitätön unionin kokonaiskulutukseen (18 826 155 tonnia) verrattuna. Tästä syystä komissio katsoi, että analyysia polkumyynnin jatkumisesta ei voitu tehdä näin vähäisen määrän perusteella. Sen vuoksi komissio keskittyi tutkimuksessaan polkumyynnin toistumisen todennäköisyyteen siinä tapauksessa, että toimenpiteiden annetaan raueta.

3.4   Polkumyynnin toistumisen todennäköisyys

Polkumyynnin toistumisen todennäköisyys

| (88) | Ottaen huomioon edellä 86 ja 87 kappaleessa esitetyt huomiot komissio analysoi vielä, olisiko polkumyynnin toistuminen todennäköistä, jos toimenpiteiden annettaisiin raueta. Tällöin tutkittiin seuraavat asiat: kiinalaisen valssilangan muuhun maailmaan suuntautuneen viennin vientihinta, kiinalaisten tuotantokapasiteetti ja käyttämätön kapasiteetti, kiinalaisten viejien käyttäytyminen muilla markkinoilla ja unionin markkinoiden houkuttelevuus. |
| --- | --- |

(88)

Ottaen huomioon edellä 86 ja 87 kappaleessa esitetyt huomiot komissio analysoi vielä, olisiko polkumyynnin toistuminen todennäköistä, jos toimenpiteiden annettaisiin raueta. Tällöin tutkittiin seuraavat asiat: kiinalaisen valssilangan muuhun maailmaan suuntautuneen viennin vientihinta, kiinalaisten tuotantokapasiteetti ja käyttämätön kapasiteetti, kiinalaisten viejien käyttäytyminen muilla markkinoilla ja unionin markkinoiden houkuttelevuus.

3.5   Normaaliarvon ja muualle maailmaan suuntautuvan viennin vientihinnan vertailu

Normaaliarvon ja muualle maailmaan suuntautuvan viennin vientihinnan vertailu

| (89) | Koska kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat eivät toimineet yhteistyössä, komission oli turvauduttava käytettävissä oleviin tietoihin perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti määrittääkseen Kiinasta muiden kolmansien maiden markkinoille suuntautuvan viennin vientihinnat. Koska muita luotettavia tietoja ei ollut saatavilla, komissio käytti GTA-tietokannasta saatuja vientitietoja. |
| --- | --- |

(89)

Koska kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat eivät toimineet yhteistyössä, komission oli turvauduttava käytettävissä oleviin tietoihin perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti määrittääkseen Kiinasta muiden kolmansien maiden markkinoille suuntautuvan viennin vientihinnat. Koska muita luotettavia tietoja ei ollut saatavilla, komissio käytti GTA-tietokannasta saatuja vientitietoja.

| (90) | GTA-tietokannan mukaan tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana Kiina vei maailmanlaajuisesti yli 3 699 934 tonnia valssilankaa. Tämä vastaa miltei 20:tä prosenttia unionin kokonaiskulutuksesta kyseisellä ajanjaksolla. Taulukossa 2 esitetään yhteenveto Kiinan vientimääristä viiden suurimman vientimaan osalta, jotka edustavat yli 65:tä prosenttia Kiinan kaikesta viennistä tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla.

  Taulukko 2


  Kiinalaisen valssilangan vienti eri maihin (määrä tonneina ja hinnat euroina tonnia kohti)












  Maa | Vuoden 2018 määrä | Vuoden 2018 keskimääräinen hinta | Vuoden 2019 määrä | Vuoden 2019 keskimääräinen hinta | Määrä tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla | Keskimääräinen hinta tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Etelä-Korea | 816 301 | 498 | 902 953 | 461 | 849 193 | 446 |
| Thaimaa | 724 536 | 496 | 643 022 | 466 | 633 517 | 455 |
| Indonesia | 470 161 | 523 | 407 158 | 498 | 411 668 | 470 |
| Vietnam | 472 460 | 500 | 393 555 | 482 | 301 005 | 471 |
| Filippiinit | 714 053 | 471 | 373 321 | 447 | 187 523 | 449 |
| Lähde: GTA |

(90)

GTA-tietokannan mukaan tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana Kiina vei maailmanlaajuisesti yli 3 699 934 tonnia valssilankaa. Tämä vastaa miltei 20:tä prosenttia unionin kokonaiskulutuksesta kyseisellä ajanjaksolla. Taulukossa 2 esitetään yhteenveto Kiinan vientimääristä viiden suurimman vientimaan osalta, jotka edustavat yli 65:tä prosenttia Kiinan kaikesta viennistä tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla.

Taulukko 2

Taulukko 2

Kiinalaisen valssilangan vienti eri maihin (määrä tonneina ja hinnat euroina tonnia kohti)

Kiinalaisen valssilangan vienti eri maihin (määrä tonneina ja hinnat euroina tonnia kohti)

Maa

Vuoden 2018 määrä

Vuoden 2018 keskimääräinen hinta

Vuoden 2019 määrä

Vuoden 2019 keskimääräinen hinta

Määrä tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla

Keskimääräinen hinta tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla

Etelä-Korea

816 301

498

902 953

461

849 193

446

Thaimaa

724 536

496

643 022

466

633 517

455

Indonesia

470 161

523

407 158

498

411 668

470

Vietnam

472 460

500

393 555

482

301 005

471

Filippiinit

714 053

471

373 321

447

187 523

449

Lähde: GTA

Lähde:

| (91) | Tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla havaittu keskimääräinen vientihinta oli kunkin edellä mainitun maan osalta yli 40 prosenttia alhaisempi kuin 85 kappaleessa määritetty normaaliarvo. Tämä osoittaa, että jos tuontia tulisi Kiinasta unioniin kyseisellä hintatasolla, se tapahtuisi merkittävän alhaisin polkumyyntihinnoin. |
| --- | --- |

(91)

Tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla havaittu keskimääräinen vientihinta oli kunkin edellä mainitun maan osalta yli 40 prosenttia alhaisempi kuin 85 kappaleessa määritetty normaaliarvo. Tämä osoittaa, että jos tuontia tulisi Kiinasta unioniin kyseisellä hintatasolla, se tapahtuisi merkittävän alhaisin polkumyyntihinnoin.

| (92) | Luvut osoittavat myös, että Kiinan vientimäärät ovat laskeneet viime vuosina samaan tapaan kuin vientimäärät ja kysyntä maailmanlaajuisesti. Kuten jäljempänä 3.5.1 jaksossa selitetään, käyttämätön kapasiteetti kuitenkin ylittää paikallisen kysynnän Kiinassa merkittävästi, ja viimeaikaiset lehdistötiedotteet viittaavat siihen, että tarkastelun kohteena olevan tuotteen maailmanlaajuinen kysyntä on kasvussa ja jatkaa kasvuaan seuraavan vuoden ajan (64). Lisäksi Kiina on edelleen yksi kymmenestä valssilankaa alhaisimmalla vientihinnalla tarjoavasta maasta. |
| --- | --- |

(92)

Luvut osoittavat myös, että Kiinan vientimäärät ovat laskeneet viime vuosina samaan tapaan kuin vientimäärät ja kysyntä maailmanlaajuisesti. Kuten jäljempänä 3.5.1 jaksossa selitetään, käyttämätön kapasiteetti kuitenkin ylittää paikallisen kysynnän Kiinassa merkittävästi, ja viimeaikaiset lehdistötiedotteet viittaavat siihen, että tarkastelun kohteena olevan tuotteen maailmanlaajuinen kysyntä on kasvussa ja jatkaa kasvuaan seuraavan vuoden ajan (64). Lisäksi Kiina on edelleen yksi kymmenestä valssilankaa alhaisimmalla vientihinnalla tarjoavasta maasta.

64

| (93) | Lehdistöraportit vuodelta 2021 viittaavat siihen, että Kiinan kotimarkkinoiden ja vientimarkkinoiden eriytymiskehitys voimistuu. Kun paikallinen kysyntä hiipuu ja paikalliset hinnat sen myötä laskevat, vientimarkkinoista tulee entistä houkuttelevammat kiinalaisille tuottajille (65). |
| --- | --- |

(93)

Lehdistöraportit vuodelta 2021 viittaavat siihen, että Kiinan kotimarkkinoiden ja vientimarkkinoiden eriytymiskehitys voimistuu. Kun paikallinen kysyntä hiipuu ja paikalliset hinnat sen myötä laskevat, vientimarkkinoista tulee entistä houkuttelevammat kiinalaisille tuottajille (65).

65

3.5.1   Tuotantokapasiteetti ja käyttämätön kapasiteetti Kiinassa

Tuotantokapasiteetti ja käyttämätön kapasiteetti Kiinassa

| (94) | Pyynnön esittäjän antamien (muun muassa Mysteelistä (66) saatujen) tietojen perusteella kiinalainen valssilangan tuotanto on tällä hetkellä suurempaa kuin aiemman toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun aikaan. Vuodesta 2016 vuoteen 2019 mennessä tuotanto kasvoi 155–165 miljoonan tonnin tasolle, mikä on yli kahdeksan kertaa unionin kokonaistuotannon verran. |
| --- | --- |

(94)

Pyynnön esittäjän antamien (muun muassa Mysteelistä (66) saatujen) tietojen perusteella kiinalainen valssilangan tuotanto on tällä hetkellä suurempaa kuin aiemman toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun aikaan. Vuodesta 2016 vuoteen 2019 mennessä tuotanto kasvoi 155–165 miljoonan tonnin tasolle, mikä on yli kahdeksan kertaa unionin kokonaistuotannon verran.

66

| (95) | Tarkastelupyynnön mukaan kiinalaisten tuottajien käyttämätön kapasiteetti on arviolta 90 miljoonaa tonnia. Pyynnön esittäjä huomauttaa, että suuri osa tästä kapasiteetista on Kiinan valssilankamarkkinoille vastikään tulleilla uusilla tulokkailla. Suuren ylikapasiteetin vuoksi nämä uudet tulokkaat suuntautuvat yhä enenevissä määrin vientimarkkinoille, etenkin kun otetaan huomioon edellä 93 kappaleessa kuvattu hiipuva paikallinen kysyntä. Koska Kiina ei toiminut yhteistyössä, lisätietoja oli vaikea saada tältä osin. Edellisessä kappaleessa mainittujen, Euroopan ja koko maailman lukuihin verrattuna suurten tuotantotasojen valossa Kiina voisi kuitenkin helposti vaikuttaa kansainvälisiin markkinoihin jopa käyttämättä käyttämätöntä kapasiteettiaan. |
| --- | --- |

(95)

Tarkastelupyynnön mukaan kiinalaisten tuottajien käyttämätön kapasiteetti on arviolta 90 miljoonaa tonnia. Pyynnön esittäjä huomauttaa, että suuri osa tästä kapasiteetista on Kiinan valssilankamarkkinoille vastikään tulleilla uusilla tulokkailla. Suuren ylikapasiteetin vuoksi nämä uudet tulokkaat suuntautuvat yhä enenevissä määrin vientimarkkinoille, etenkin kun otetaan huomioon edellä 93 kappaleessa kuvattu hiipuva paikallinen kysyntä. Koska Kiina ei toiminut yhteistyössä, lisätietoja oli vaikea saada tältä osin. Edellisessä kappaleessa mainittujen, Euroopan ja koko maailman lukuihin verrattuna suurten tuotantotasojen valossa Kiina voisi kuitenkin helposti vaikuttaa kansainvälisiin markkinoihin jopa käyttämättä käyttämätöntä kapasiteettiaan.

3.5.2   Unionin markkinoiden houkuttelevuus

Unionin markkinoiden houkuttelevuus

| (96) | Koska hintataso unionin markkinoilla on korkeampi kuin muissa kolmansissa maissa havaitut kiinalaiset myyntihinnat, kuten taulukosta 2 näkyy, unionin markkinoiden katsotaan olevan kiinalaisten tuottajien kannalta houkuttelevat. Suojatoimenpiteet useilla vientimarkkinoilla lisäävät entisestään unionin markkinoiden houkuttelevuutta (67). Näin ollen voidaan kohtuudella olettaa, että jos toimenpiteiden annettaisiin raueta, vienti Kiinasta unionin markkinoille käynnistyisi uudelleen laajamittaisena. Tässä yhteydessä on syytä muistaa, että ennen kuin alkuperäiset toimenpiteet otettiin käyttöön vuonna 2008, myyntimäärät Kiinasta unionin markkinoille olivat 1,1 miljoonaa tonnia, kun taas tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla määrä oli 75 tonnia. |
| --- | --- |

(96)

Koska hintataso unionin markkinoilla on korkeampi kuin muissa kolmansissa maissa havaitut kiinalaiset myyntihinnat, kuten taulukosta 2 näkyy, unionin markkinoiden katsotaan olevan kiinalaisten tuottajien kannalta houkuttelevat. Suojatoimenpiteet useilla vientimarkkinoilla lisäävät entisestään unionin markkinoiden houkuttelevuutta (67). Näin ollen voidaan kohtuudella olettaa, että jos toimenpiteiden annettaisiin raueta, vienti Kiinasta unionin markkinoille käynnistyisi uudelleen laajamittaisena. Tässä yhteydessä on syytä muistaa, että ennen kuin alkuperäiset toimenpiteet otettiin käyttöön vuonna 2008, myyntimäärät Kiinasta unionin markkinoille olivat 1,1 miljoonaa tonnia, kun taas tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla määrä oli 75 tonnia.

67

3.6   Polkumyynnin toistumisen todennäköisyyttä koskevat päätelmät

Polkumyynnin toistumisen todennäköisyyttä koskevat päätelmät

| (97) | Edellä esitetyn perusteella komissio päätteli, että polkumyynnin toistuminen on todennäköistä, jos voimassa olevien toimenpiteiden annetaan raueta. Erityisesti Kiinalle määritetty normaaliarvo, Kiinasta kolmansien maiden markkinoille suuntautuvan viennin vientihinnat, unionin markkinoiden houkuttelevuus ja huomattava käytettävissä oleva tuotantokapasiteetti Kiinassa viittaavat siihen, että polkumyynnin toistuminen on erittäin todennäköistä, jos voimassa olevien toimenpiteiden annetaan raueta. |
| --- | --- |

(97)

Edellä esitetyn perusteella komissio päätteli, että polkumyynnin toistuminen on todennäköistä, jos voimassa olevien toimenpiteiden annetaan raueta. Erityisesti Kiinalle määritetty normaaliarvo, Kiinasta kolmansien maiden markkinoille suuntautuvan viennin vientihinnat, unionin markkinoiden houkuttelevuus ja huomattava käytettävissä oleva tuotantokapasiteetti Kiinassa viittaavat siihen, että polkumyynnin toistuminen on erittäin todennäköistä, jos voimassa olevien toimenpiteiden annetaan raueta.

4.   VAHINKO

VAHINKO

4.1   Unionin tuotannonalan ja unionin tuotannon määritelmä

Unionin tuotannonalan ja unionin tuotannon määritelmä

| (98) | Samankaltaista tuotetta valmisti tarkastelujaksolla 62 unionin tuottajaa. Nämä tuottajat muodostavat perusasetuksen 4 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun ”unionin tuotannonalan”. |
| --- | --- |

(98)

Samankaltaista tuotetta valmisti tarkastelujaksolla 62 unionin tuottajaa. Nämä tuottajat muodostavat perusasetuksen 4 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun ”unionin tuotannonalan”.

| (99) | Unionin kokonaistuotannoksi tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla vahvistettiin noin 18,3 miljoonaa tonnia. Komissio vahvisti luvun unionin tuotannonalaa koskevien kaikkien käytettävissä olevien tietojen, kuten pyynnön esittäjän toimittamien tietojen, perusteella (68). Kuten 11 kappaleessa todettiin, otokseen valittiin neljä unionin tuottajaa, joiden osuus samankaltaisen tuotteen unionin kokonaistuotannosta oli melkein 25 prosenttia. |
| --- | --- |

(99)

Unionin kokonaistuotannoksi tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla vahvistettiin noin 18,3 miljoonaa tonnia. Komissio vahvisti luvun unionin tuotannonalaa koskevien kaikkien käytettävissä olevien tietojen, kuten pyynnön esittäjän toimittamien tietojen, perusteella (68). Kuten 11 kappaleessa todettiin, otokseen valittiin neljä unionin tuottajaa, joiden osuus samankaltaisen tuotteen unionin kokonaistuotannosta oli melkein 25 prosenttia.

68

| (100) | Komissio totesi, että osa unionin tuottajien kokonaistuotannosta oli tarkoitettu kytkösmarkkinoille, kuten jäljempänä olevasta taulukosta 3 käy ilmi. Kytkösmarkkinat kasvoivat tarkastelujaksolla viisi prosenttiyksikköä ja olivat 13,5 prosenttia unionin kulutuksesta tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Komissio tarkasteli tiettyjä unionin tuotannonalaan liittyviä taloudellisia indikaattoreita pelkästään vapaita markkinoita koskevien tietojen perusteella. Nämä indikaattorit ovat myyntimäärä ja myyntihinnat unionin markkinoilla, markkinaosuus, vientimäärä ja -hinnat ja kannattavuus. Muiden indikaattoreiden, kuten tuotannon, kapasiteetin, tuottavuuden, työllisyyden ja palkkojen, osalta jäljempänä esitetyt luvut koskevat koko toimintaa, minkä vuoksi niiden erittely ei ole tarpeen. |
| --- | --- |

(100)

Komissio totesi, että osa unionin tuottajien kokonaistuotannosta oli tarkoitettu kytkösmarkkinoille, kuten jäljempänä olevasta taulukosta 3 käy ilmi. Kytkösmarkkinat kasvoivat tarkastelujaksolla viisi prosenttiyksikköä ja olivat 13,5 prosenttia unionin kulutuksesta tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Komissio tarkasteli tiettyjä unionin tuotannonalaan liittyviä taloudellisia indikaattoreita pelkästään vapaita markkinoita koskevien tietojen perusteella. Nämä indikaattorit ovat myyntimäärä ja myyntihinnat unionin markkinoilla, markkinaosuus, vientimäärä ja -hinnat ja kannattavuus. Muiden indikaattoreiden, kuten tuotannon, kapasiteetin, tuottavuuden, työllisyyden ja palkkojen, osalta jäljempänä esitetyt luvut koskevat koko toimintaa, minkä vuoksi niiden erittely ei ole tarpeen.

4.2   Unionin kulutus

Unionin kulutus

| (101) | Komissio määritti unionin kulutuksen seuraavien perusteella: a) Euroferin tiedot, jotka koskevat unionin tuotannonalan samankaltaisen tuotteen myyntiä unionissa ja joita on verrattu otokseen valittujen unionin tuottajien tietoihin, ja (b) tarkastelun kohteena olevan tuotteen tuonti kaikista kolmansista maista Eurostatin ilmoittamien tietojen mukaan. |
| --- | --- |

(101)

Komissio määritti unionin kulutuksen seuraavien perusteella: a) Euroferin tiedot, jotka koskevat unionin tuotannonalan samankaltaisen tuotteen myyntiä unionissa ja joita on verrattu otokseen valittujen unionin tuottajien tietoihin, ja (b) tarkastelun kohteena olevan tuotteen tuonti kaikista kolmansista maista Eurostatin ilmoittamien tietojen mukaan.

| (102) | Unionin kulutus kehittyi seuraavasti:

  Taulukko 3


  Unionin kulutus (tonnia)
   (69) | 2017 | 2018 | 2019 | Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Unionin kokonaiskulutus | 20 365 727 | 21 318 592 | 20 219 432 | 18 821 504 |
| Indeksi (2017 = 100) | 100 | 105 | 99 | 92 |
| Kytkösmarkkinat | 2 426 375 | 2 724 231 | 2 535 896 | 2 545 577 |
| Indeksi (2017 = 100) | 100 | 112 | 105 | 105 |
| Vapaat markkinat | 17 939 352 | 18 594 360 | 17 683 536 | 16 275 927 |
| Indeksi (2017 = 100) | 100 | 104 | 99 | 91 |
| Lähde: Eurofer ja Eurostat |

(102)

Unionin kulutus kehittyi seuraavasti:

Taulukko 3

Taulukko 3

Unionin kulutus (tonnia)
   (69)

Unionin kulutus (tonnia)

69

2017

2018

2019

Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

Unionin kokonaiskulutus

20 365 727

21 318 592

20 219 432

18 821 504

Indeksi (2017 = 100)

Indeksi

100

105

99

92

Kytkösmarkkinat

2 426 375

2 724 231

2 535 896

2 545 577

Indeksi (2017 = 100)

Indeksi

100

112

105

105

Vapaat markkinat

17 939 352

18 594 360

17 683 536

16 275 927

Indeksi (2017 = 100)

Indeksi

100

104

99

91

Lähde: Eurofer ja Eurostat

Lähde

| (103) | Unionin kulutus vapailla markkinoilla laski tarkastelujaksolla 9 prosenttia. Yksityiskohtainen analyysi osoittaa, että vuodesta 2017 vuoteen 2018 unionin kulutus vapailla markkinoilla kasvoi 4 prosenttia noin 17,9 miljoonasta tonnista 18,6 miljoonaan tonniin, mutta vuonna 2019 se puolestaan laski 5 prosenttia ja sitten tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla vielä 8 prosenttiyksikköä 16,3 miljoonaan tonniin. Unionin kokonaiskulutuksen kehityskulku oli samankaltainen: kokonaiskulutus kasvoi vuonna 2018 ja laski vuonna 2019, ja lasku jatkui tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla, kun covid-19-pandemia vähensi valssilangan kulutusta etenkin auto- ja rakennusteollisuudessa. |
| --- | --- |

(103)

Unionin kulutus vapailla markkinoilla laski tarkastelujaksolla 9 prosenttia. Yksityiskohtainen analyysi osoittaa, että vuodesta 2017 vuoteen 2018 unionin kulutus vapailla markkinoilla kasvoi 4 prosenttia noin 17,9 miljoonasta tonnista 18,6 miljoonaan tonniin, mutta vuonna 2019 se puolestaan laski 5 prosenttia ja sitten tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla vielä 8 prosenttiyksikköä 16,3 miljoonaan tonniin. Unionin kokonaiskulutuksen kehityskulku oli samankaltainen: kokonaiskulutus kasvoi vuonna 2018 ja laski vuonna 2019, ja lasku jatkui tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla, kun covid-19-pandemia vähensi valssilangan kulutusta etenkin auto- ja rakennusteollisuudessa.

4.3   Tuonti asianomaisesta maasta

Tuonti asianomaisesta maasta

4.3.1   Asianomaisesta maasta tulevan tuonnin määrä ja markkinaosuus

Asianomaisesta maasta tulevan tuonnin määrä ja markkinaosuus

| (104) | Komissio määritti tuonnin määrän Eurostatin tietojen perusteella. Tuonnin markkinaosuus määritettiin 102 kappaleen mukaisesti määritetyn unionin kulutuksen perusteella. |
| --- | --- |

(104)

Komissio määritti tuonnin määrän Eurostatin tietojen perusteella. Tuonnin markkinaosuus määritettiin 102 kappaleen mukaisesti määritetyn unionin kulutuksen perusteella.

| (105) | Asianomaisesta maasta tuleva tuonti kehittyi seuraavasti:

  Taulukko 4


  Tuontimäärä (tonnia) ja markkinaosuus
   (70) | 2017 | 2018 | 2019 | Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tuonti asianomaisesta maasta (tonnia) | 556 | 44 | 47 | 75 |
| Indeksi (2017 = 100) | 100 | 8 | 8 | 14 |
| Markkinaosuus | 0,0 % | 0,0 % | 0,0 % | 0,0 % |
| Lähde: Eurostat |

(105)

Asianomaisesta maasta tuleva tuonti kehittyi seuraavasti:

Taulukko 4

Taulukko 4

Tuontimäärä (tonnia) ja markkinaosuus
   (70)

Tuontimäärä (tonnia) ja markkinaosuus

70

2017

2018

2019

Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

Tuonti asianomaisesta maasta (tonnia)

556

44

47

75

Indeksi (2017 = 100)

Indeksi

100

8

8

14

Markkinaosuus

0,0 %

0,0 %

0,0 %

0,0 %

Lähde: Eurostat

Lähde

| (106) | Vaikka alkuperäisellä tutkimusajanjaksolla kiinalaisen tuonnin markkinaosuus oli 5 prosenttia ja 1,1 miljoonaa tonnia, kiinalainen tuonti on Eurostatin tietojen mukaan lähes kadonnut unionin markkinoilta. Itse asiassa tuonti Kiinasta väheni tarkastelujaksolla 556 tonnista 75 tonniin. |
| --- | --- |

(106)

Vaikka alkuperäisellä tutkimusajanjaksolla kiinalaisen tuonnin markkinaosuus oli 5 prosenttia ja 1,1 miljoonaa tonnia, kiinalainen tuonti on Eurostatin tietojen mukaan lähes kadonnut unionin markkinoilta. Itse asiassa tuonti Kiinasta väheni tarkastelujaksolla 556 tonnista 75 tonniin.

| (107) | Yhtiö, jonka tulli on 7,9 prosenttia, on etuyhteydessä Arcelor Mittal -ryhmään, eikä valituksen tekijöiden mukaan tuota enää merkittäviä määriä valssilankaa. Muut kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat lopettivat kuitenkin myös myynnin unioniin. Valssilangan markkinat näyttävät olevan hyvin herkkiä hinnanvaihteluille, ja voimassa olevan polkumyyntitullin aiheuttama 24 prosentin hinnannousu johti siihen, että kiinalaiset viejät menettivät kiinnostuksensa unionin markkinoihin. |
| --- | --- |

(107)

Yhtiö, jonka tulli on 7,9 prosenttia, on etuyhteydessä Arcelor Mittal -ryhmään, eikä valituksen tekijöiden mukaan tuota enää merkittäviä määriä valssilankaa. Muut kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat lopettivat kuitenkin myös myynnin unioniin. Valssilangan markkinat näyttävät olevan hyvin herkkiä hinnanvaihteluille, ja voimassa olevan polkumyyntitullin aiheuttama 24 prosentin hinnannousu johti siihen, että kiinalaiset viejät menettivät kiinnostuksensa unionin markkinoihin.

4.3.2   Asianomaisesta maasta tulevan tuonnin hinnat ja hinnan alittavuus

Asianomaisesta maasta tulevan tuonnin hinnat ja hinnan alittavuus

| (108) | Kiinasta tulevien erittäin vähäisten tuontimäärien vuoksi tämän tuonnin hintojen analysointi ei ollut merkityksellistä. |
| --- | --- |

(108)

Kiinasta tulevien erittäin vähäisten tuontimäärien vuoksi tämän tuonnin hintojen analysointi ei ollut merkityksellistä.

| (109) | Koska kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat eivät toimineet yhteistyössä ja Kiinasta tuotiin unioniin vain erittäin vähäisiä määriä, luotettavia tuontihintoja ei voitu määrittää tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla, ja näin ollen hinnan alittavuutta ei voitu laskea merkityksellisellä tavalla. Tämän vuoksi komissio määritti Kiinasta tulevan tuonnin hinnan alittavuuden tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana vertaamalla






  1) | tarkastelun kohteena olevan tuotteen painotettuja keskimääräisiä myyntihintoja, joita otokseen valitut unionin tuottajat veloittivat etuyhteydettömiltä asiakkailta unionin markkinoilla ja jotka on oikaistu noudettuna lähettäjältä -tasolle, ja |
| --- | --- | --- |

(109)

Koska kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat eivät toimineet yhteistyössä ja Kiinasta tuotiin unioniin vain erittäin vähäisiä määriä, luotettavia tuontihintoja ei voitu määrittää tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla, ja näin ollen hinnan alittavuutta ei voitu laskea merkityksellisellä tavalla. Tämän vuoksi komissio määritti Kiinasta tulevan tuonnin hinnan alittavuuden tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana vertaamalla

1)

tarkastelun kohteena olevan tuotteen painotettuja keskimääräisiä myyntihintoja, joita otokseen valitut unionin tuottajat veloittivat etuyhteydettömiltä asiakkailta unionin markkinoilla ja jotka on oikaistu noudettuna lähettäjältä -tasolle, ja

| 2) | vastaavia Kiinassa tuotetun ja muualle maailmaan myydyn tarkastelun kohteena olevan tuotteen painotettuja keskimääräisiä hintoja, jotka on määritetty CIF-tasolla ja oikaistu asianmukaisesti tuonnin jälkeisten kustannusten huomioon ottamiseksi. Muiden tietojen puuttuessa nämä kustannukset arvioitiin 1 prosentiksi CIF-arvosta (71). |
| --- | --- |

2)

vastaavia Kiinassa tuotetun ja muualle maailmaan myydyn tarkastelun kohteena olevan tuotteen painotettuja keskimääräisiä hintoja, jotka on määritetty CIF-tasolla ja oikaistu asianmukaisesti tuonnin jälkeisten kustannusten huomioon ottamiseksi. Muiden tietojen puuttuessa nämä kustannukset arvioitiin 1 prosentiksi CIF-arvosta (71).

71

| (110) | Vertailun tulos ilmaistiin prosentteina otokseen valittujen unionin tuottajien liikevaihdosta tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana. Tulos osoitti asianomaisen maan painotetun keskimääräisen hinnan alittavuuden marginaalin olevan 4,5 prosenttia. Sen vuoksi unionin markkinoilla on odotettavissa samanlaista hinnan alittavuutta, jos toimenpiteiden annetaan raueta. |
| --- | --- |

(110)

Vertailun tulos ilmaistiin prosentteina otokseen valittujen unionin tuottajien liikevaihdosta tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana. Tulos osoitti asianomaisen maan painotetun keskimääräisen hinnan alittavuuden marginaalin olevan 4,5 prosenttia. Sen vuoksi unionin markkinoilla on odotettavissa samanlaista hinnan alittavuutta, jos toimenpiteiden annetaan raueta.

4.4   Muista kolmansista maista kuin Kiinasta tuleva tuonti

Muista kolmansista maista kuin Kiinasta tuleva tuonti

| (111) | Tarkastelun kohteena olevan tuotteen tuonti muista kolmansista maista kuin Kiinasta tuli pääasiassa Turkista, Venäjältä, Valko-Venäjältä ja Sveitsistä. |
| --- | --- |

(111)

Tarkastelun kohteena olevan tuotteen tuonti muista kolmansista maista kuin Kiinasta tuli pääasiassa Turkista, Venäjältä, Valko-Venäjältä ja Sveitsistä.

| (112) | Muista kolmansista maista tulevan tarkastelun kohteena olevan tuotteen tuonnin (yhteenlaskettu) määrä sekä markkinaosuus ja hinta kehittyivät seuraavasti:

  Taulukko 5


  Tuonti kolmansista maista











  Maa | | 2017 | 2018 | 2019 | Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Turkki | Määrä (tonnia) | 441 408 | 921 060 | 458 996 | 329 613 |
| Indeksi (2017 = 100) | 100 | 209 | 104 | 75 |
| Markkinaosuus vapailla markkinoilla (%) | 2,5 | 5,0 | 2,6 | 2,0 |
| Indeksi (2017 = 100) | 100 | 201 | 105 | 82 |
| Keskimääräinen hinta (euroa/tonni) | 468 | 513 | 475 | 473 |
| Indeksi (2017 = 100) | 100 | 110 | 101 | 101 |
| Venäjä | Määrä (tonnia) | 349 011 | 368 158 | 249 488 | 331 194 |
| Indeksi (2017 = 100) | 100 | 105 | 71 | 95 |
| Markkinaosuus vapailla markkinoilla (%) | 1,9 | 2,0 | 1,4 | 2,0 |
| Indeksi (2017 = 100) | 100 | 102 | 73 | 105 |
| Keskimääräinen hinta (euroa/tonni) | 444 | 497 | 464 | 434 |
| Indeksi (2017 = 100) | 100 | 112 | 104 | 98 |
| Valko-Venäjä | Määrä (tonnia) | 282 422 | 195 380 | 243 772 | 257 688 |
| Indeksi (2017 = 100) | 100 | 69 | 86 | 91 |
| Markkinaosuus vapailla markkinoilla (%) | 1,6 | 1,1 | 1,4 | 1,6 |
| Indeksi (2017 = 100) | 100 | 67 | 88 | 101 |
| Keskimääräinen hinta (euroa/tonni) | 425 | 519 | 478 | 459 |
| Indeksi (2017 = 100) | 100 | 122 | 112 | 108 |
| Muut kolmannet maat | Määrä (tonnia) | 1 142 592 | 1 192 067 | 1 024 468 | 1 111 213 |
| Indeksi (2017 = 100) | 100 | 104 | 90 | 97 |
| Markkinaosuus vapailla markkinoilla (%) | 6,4 | 6,4 | 5,8 | 6,8 |
| Indeksi (2017 = 100) | 100 | 101 | 91 | 107 |
| Keskimääräinen hinta (euroa/tonni) | 519 | 595 | 550 | 516 |
| Indeksi (2017 = 100) | 100 | 115 | 106 | 99 |
| Kaikki kolmannet maat yhteensä Kiinaa lukuun ottamatta | Määrä (tonnia) | 2 215 433 | 2 676 664 | 1 976 724 | 2 029 708 |
| Indeksi (2017 = 100) | 100 | 121 | 89 | 92 |
| Markkinaosuus vapailla markkinoilla (%) | 12,3 | 14,4 | 11,2 | 12,5 |
| Indeksi (2017 = 100) | 100 | 117 | 91 | 101 |
| Keskimääräinen hinta (euroa/tonni) | 485 | 548 | 513 | 488 |
| Indeksi (2017 = 100) | 100 | 113 | 106 | 101 |
| Lähde: Eurostat |

(112)

Muista kolmansista maista tulevan tarkastelun kohteena olevan tuotteen tuonnin (yhteenlaskettu) määrä sekä markkinaosuus ja hinta kehittyivät seuraavasti:

Taulukko 5

Taulukko 5

Tuonti kolmansista maista

Tuonti kolmansista maista

Maa

2017

2018

2019

Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

Turkki

Määrä (tonnia)

441 408

921 060

458 996

329 613

Indeksi (2017 = 100)

Indeksi

100

209

104

75

Markkinaosuus vapailla markkinoilla (%)

2,5

5,0

2,6

2,0

Indeksi (2017 = 100)

Indeksi

100

201

105

82

Keskimääräinen hinta (euroa/tonni)

468

513

475

473

Indeksi (2017 = 100)

Indeksi

100

110

101

101

Venäjä

Määrä (tonnia)

349 011

368 158

249 488

331 194

Indeksi (2017 = 100)

Indeksi

100

105

71

95

Markkinaosuus vapailla markkinoilla (%)

1,9

2,0

1,4

2,0

Indeksi (2017 = 100)

Indeksi

100

102

73

105

Keskimääräinen hinta (euroa/tonni)

444

497

464

434

Indeksi (2017 = 100)

Indeksi

100

112

104

98

Valko-Venäjä

Määrä (tonnia)

282 422

195 380

243 772

257 688

Indeksi (2017 = 100)

Indeksi

100

69

86

91

Markkinaosuus vapailla markkinoilla (%)

1,6

1,1

1,4

1,6

Indeksi (2017 = 100)

Indeksi

100

67

88

101

Keskimääräinen hinta (euroa/tonni)

425

519

478

459

Indeksi (2017 = 100)

Indeksi

100

122

112

108

Muut kolmannet maat

Määrä (tonnia)

1 142 592

1 192 067

1 024 468

1 111 213

Indeksi (2017 = 100)

Indeksi

100

104

90

97

Markkinaosuus vapailla markkinoilla (%)

6,4

6,4

5,8

6,8

Indeksi (2017 = 100)

Indeksi

100

101

91

107

Keskimääräinen hinta (euroa/tonni)

519

595

550

516

Indeksi (2017 = 100)

Indeksi

100

115

106

99

Kaikki kolmannet maat yhteensä Kiinaa lukuun ottamatta

Määrä (tonnia)

2 215 433

2 676 664

1 976 724

2 029 708

Indeksi (2017 = 100)

Indeksi

100

121

89

92

Markkinaosuus vapailla markkinoilla (%)

12,3

14,4

11,2

12,5

Indeksi (2017 = 100)

Indeksi

100

117

91

101

Keskimääräinen hinta (euroa/tonni)

485

548

513

488

Indeksi (2017 = 100)

Indeksi

100

113

106

101

Lähde: Eurostat

Lähde:

| (113) | Tarkastelun kohteena oleva tuotteen kokonaistuonti muista kolmansista maista kuin asianomaisesta maasta väheni 8 prosenttia (2,21 miljoonasta tonnista 2,03 miljoonaan tonniin) tarkastelujaksolla noudattaen samaa laskevaa kehityskulkua kuin taulukossa 3 esitetty unionin kulutus vapailla markkinoilla. Kolmannet maat kuitenkin säilyttivät tarkastelujaksolla markkinaosuutensa vapailla markkinoilla suurelta osin sen takia, että niiden hinnat olivat johdonmukaisesti alhaisempia kuin unionin tuotannonalan hinnat (ks. taulukko 7), ja unionin tuotannonala menetti markkinaosuuttaan vapailla markkinoilla samalla jaksolla. |
| --- | --- |

(113)

Tarkastelun kohteena oleva tuotteen kokonaistuonti muista kolmansista maista kuin asianomaisesta maasta väheni 8 prosenttia (2,21 miljoonasta tonnista 2,03 miljoonaan tonniin) tarkastelujaksolla noudattaen samaa laskevaa kehityskulkua kuin taulukossa 3 esitetty unionin kulutus vapailla markkinoilla. Kolmannet maat kuitenkin säilyttivät tarkastelujaksolla markkinaosuutensa vapailla markkinoilla suurelta osin sen takia, että niiden hinnat olivat johdonmukaisesti alhaisempia kuin unionin tuotannonalan hinnat (ks. taulukko 7), ja unionin tuotannonala menetti markkinaosuuttaan vapailla markkinoilla samalla jaksolla.

4.5   Unionin tuotannonalan taloudellinen tilanne

Unionin tuotannonalan taloudellinen tilanne

4.5.1   Yleiset huomautukset

Yleiset huomautukset

| (114) | Unionin tuotannonalan taloudellisen tilanteen arvioinnissa otettiin huomioon kaikki taloudelliset indikaattorit, jotka vaikuttivat unionin tuotannonalan tilanteeseen tarkastelujaksolla. |
| --- | --- |

(114)

Unionin tuotannonalan taloudellisen tilanteen arvioinnissa otettiin huomioon kaikki taloudelliset indikaattorit, jotka vaikuttivat unionin tuotannonalan tilanteeseen tarkastelujaksolla.

| (115) | Kuten 11 kappaleessa mainitaan, unionin tuotannonalan taloudellisen tilanteen arvioimiseen käytettiin otantamenetelmää. |
| --- | --- |

(115)

Kuten 11 kappaleessa mainitaan, unionin tuotannonalan taloudellisen tilanteen arvioimiseen käytettiin otantamenetelmää.

| (116) | Vahingon määrittämistä varten komissio erotti toisistaan makro- ja mikrotaloudelliset vahinkoindikaattorit. Komissio arvioi makrotaloudelliset indikaattorit niiden Euroferin vastauksen sisältämien tietojen perusteella, jotka koskevat unionin tuotannonalan samankaltaisen tuotteen myyntiä unionissa ja joita on verrattu otokseen valittujen unionin tuottajien tietoihin. Komissio arvioi mikrotaloudelliset indikaattorit kyselylomakevastauksiin sisältyneiden otokseen valittuja unionin tuottajia koskevien tietojen perusteella. Kummankin tietojoukon todettiin edustavan unionin tuotannonalan taloudellista tilannetta. |
| --- | --- |

(116)

Vahingon määrittämistä varten komissio erotti toisistaan makro- ja mikrotaloudelliset vahinkoindikaattorit. Komissio arvioi makrotaloudelliset indikaattorit niiden Euroferin vastauksen sisältämien tietojen perusteella, jotka koskevat unionin tuotannonalan samankaltaisen tuotteen myyntiä unionissa ja joita on verrattu otokseen valittujen unionin tuottajien tietoihin. Komissio arvioi mikrotaloudelliset indikaattorit kyselylomakevastauksiin sisältyneiden otokseen valittuja unionin tuottajia koskevien tietojen perusteella. Kummankin tietojoukon todettiin edustavan unionin tuotannonalan taloudellista tilannetta.

| (117) | Makrotaloudellisia indikaattoreita ovat tuotanto, tuotantokapasiteetti, kapasiteetin käyttöaste, myyntimäärä, markkinaosuus, kasvu, työllisyys, tuottavuus, polkumyyntimarginaalin merkittävyys ja toipuminen aiemman polkumyynnin vaikutuksista. |
| --- | --- |

(117)

Makrotaloudellisia indikaattoreita ovat tuotanto, tuotantokapasiteetti, kapasiteetin käyttöaste, myyntimäärä, markkinaosuus, kasvu, työllisyys, tuottavuus, polkumyyntimarginaalin merkittävyys ja toipuminen aiemman polkumyynnin vaikutuksista.

| (118) | Mikrotaloudellisia indikaattoreita ovat keskimääräiset yksikköhinnat, yksikkökustannukset, työvoimakustannukset, varastot, kannattavuus, kassavirta, investoinnit, investointien tuotto ja pääoman saanti. |
| --- | --- |

(118)

Mikrotaloudellisia indikaattoreita ovat keskimääräiset yksikköhinnat, yksikkökustannukset, työvoimakustannukset, varastot, kannattavuus, kassavirta, investoinnit, investointien tuotto ja pääoman saanti.

4.5.2   Makrotaloudelliset indikaattorit (72)

Makrotaloudelliset indikaattorit

72

4.5.2.1   Tuotanto, tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste

| (119) | Unionin kokonaistuotanto, tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste yhteensä kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

  Taulukko 6


  Tuotanto, tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste | 2017 | 2018 | 2019 | Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tuotantomäärä (tonnia) | 20 101 565 | 20 670 532 | 19 942 245 | 18 298 579 |
| Indeksi (2017 = 100) | 100 | 103 | 99 | 91 |
| Tuotantokapasiteetti (tonnia) | 25 860 247 | 25 875 427 | 26 941 347 | 27 300 050 |
| Indeksi (2017 = 100) | 100 | 100 | 104 | 106 |
| Kapasiteetin käyttöaste (%) | 78 | 80 | 74 | 67 |
| Indeksi (2017 = 100) | 100 | 103 | 95 | 86 |
| Lähde: Eurofer, otokseen valitut unionin tuottajat |

(119)

Unionin kokonaistuotanto, tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste yhteensä kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

Taulukko 6

Taulukko 6

Tuotanto, tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste

Tuotanto, tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste

2017

2018

2019

Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

Tuotantomäärä (tonnia)

20 101 565

20 670 532

19 942 245

18 298 579

Indeksi (2017 = 100)

Indeksi

100

103

99

91

Tuotantokapasiteetti (tonnia)

25 860 247

25 875 427

26 941 347

27 300 050

Indeksi (2017 = 100)

Indeksi

100

100

104

106

Kapasiteetin käyttöaste (%)

78

80

74

67

Indeksi (2017 = 100)

Indeksi

100

103

95

86

Lähde: Eurofer, otokseen valitut unionin tuottajat

Lähde

| (120) | Tuotantomäärä kasvoi ensin vuonna 2018 kytkösmarkkinoilla tapahtuneen kasvun seurauksena. Se laski vuonna 2019, ja lasku jatkui tutkimusajanjaksolla; tämä noudatti siis samankaltaista kehityskulkua kuin unionin kulutuksen lasku, kun covid-19-pandemia vähensi valssilangan kulutusta. Tuotantomäärä laski 9 prosenttia tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. |
| --- | --- |

(120)

Tuotantomäärä kasvoi ensin vuonna 2018 kytkösmarkkinoilla tapahtuneen kasvun seurauksena. Se laski vuonna 2019, ja lasku jatkui tutkimusajanjaksolla; tämä noudatti siis samankaltaista kehityskulkua kuin unionin kulutuksen lasku, kun covid-19-pandemia vähensi valssilangan kulutusta. Tuotantomäärä laski 9 prosenttia tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla.

| (121) | Tuotantokapasiteetti kasvoi tarkastelujaksolla. Tuotantomäärän vähentyessä ja kapasiteetin kasvaessa kapasiteetin käyttöasteen suuntaus oli aleneva (-14 prosenttia) tarkastelujaksolla. |
| --- | --- |

(121)

Tuotantokapasiteetti kasvoi tarkastelujaksolla. Tuotantomäärän vähentyessä ja kapasiteetin kasvaessa kapasiteetin käyttöasteen suuntaus oli aleneva (-14 prosenttia) tarkastelujaksolla.

4.5.2.2   Myyntimäärä ja markkinaosuus

| (122) | Unionin tuotannonalan myyntimäärä ja markkinaosuus kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

  Taulukko 7


  Myyntimäärä ja markkinaosuus | 2017 | 2018 | 2019 | Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kokonaismyyntimäärä unionissa – sekä vapaat että kytkösmarkkinat (tonnia) | 18 149 739 | 18 641 884 | 18 242 661 | 16 791 721 |
| Indeksi (2017 = 100) | 100 | 103 | 101 | 93 |
| Myynti ja käyttö kytkösmarkkinoilla | 2 426 375 | 2 724 231 | 2 535 896 | 2 545 577 |
| Indeksi (2017 = 100) | 100 | 112 | 105 | 105 |
| Myynti ja käyttö kytkösmarkkinoilla prosenttiosuutena markkinoiden kokonaismyynnistä | 13,4 | 14,6 | 13,9 | 15,2 |
| Indeksi (2017 = 100) | 100 | 109 | 104 | 113 |
| Myynti vapailla markkinoilla | 15 723 364 | 15 917 652 | 15 706 766 | 14 246 144 |
| Indeksi (2017 = 100) | 100 | 101 | 100 | 91 |
| Markkinaosuus (vapaiden markkinoiden myynnistä) (%) | 87,6 | 85,6 | 88,8 | 87,5 |
| Indeksi (2017 = 100) | 100 | 98 | 101 | 100 |
| Lähde: Eurofer, otokseen valitut unionin tuottajat |

(122)

Unionin tuotannonalan myyntimäärä ja markkinaosuus kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

Taulukko 7

Taulukko 7

Myyntimäärä ja markkinaosuus

Myyntimäärä ja markkinaosuus

2017

2018

2019

Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

Kokonaismyyntimäärä unionissa – sekä vapaat että kytkösmarkkinat (tonnia)

18 149 739

18 641 884

18 242 661

16 791 721

Indeksi (2017 = 100)

Indeksi

100

103

101

93

Myynti ja käyttö kytkösmarkkinoilla

2 426 375

2 724 231

2 535 896

2 545 577

Indeksi (2017 = 100)

Indeksi

100

112

105

105

Myynti ja käyttö kytkösmarkkinoilla prosenttiosuutena markkinoiden kokonaismyynnistä

13,4

14,6

13,9

15,2

Indeksi (2017 = 100)

Indeksi

100

109

104

113

Myynti vapailla markkinoilla

15 723 364

15 917 652

15 706 766

14 246 144

Indeksi (2017 = 100)

100

101

100

91

Markkinaosuus (vapaiden markkinoiden myynnistä) (%)

87,6

85,6

88,8

87,5

Indeksi (2017 = 100)

100

98

101

100

Lähde: Eurofer, otokseen valitut unionin tuottajat

Lähde

| (123) | Kokonaismyynti EU:ssa oli laskusuunnassa koko tarkastelujakson ajan (-7 prosenttia), vaikka se kasvoikin 3 prosenttia vuosina 2017–2018. |
| --- | --- |

(123)

Kokonaismyynti EU:ssa oli laskusuunnassa koko tarkastelujakson ajan (-7 prosenttia), vaikka se kasvoikin 3 prosenttia vuosina 2017–2018.

| (124) | Unionin tuotannonalan kokonaismyynti vapailla markkinoilla väheni lähes 1,5 miljoonaa tonnia tarkastelujaksolla. Vaikka kulutus oli kasvanut korkeimmalle tasolleen vuonna 2018 (+ 3 prosenttia), aleneva suuntaus oli jo havaittavissa (-2 prosenttia), ja se jatkui vuonna 2019 ja tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Kokonaismyynti EU:n vapailla markkinoilla väheni 9 prosenttia. |
| --- | --- |

(124)

Unionin tuotannonalan kokonaismyynti vapailla markkinoilla väheni lähes 1,5 miljoonaa tonnia tarkastelujaksolla. Vaikka kulutus oli kasvanut korkeimmalle tasolleen vuonna 2018 (+ 3 prosenttia), aleneva suuntaus oli jo havaittavissa (-2 prosenttia), ja se jatkui vuonna 2019 ja tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Kokonaismyynti EU:n vapailla markkinoilla väheni 9 prosenttia.

| (125) | Unionin tuotannonalan vapaiden markkinoiden myynnin markkinaosuus pysyi melko vakaana tarkastelujaksolla. Kasvettuaan yhdellä prosentilla vuosina 2017–2019 vapaiden markkinoiden myynnin osuus laski 1,3 prosenttiyksikköä tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. |
| --- | --- |

(125)

Unionin tuotannonalan vapaiden markkinoiden myynnin markkinaosuus pysyi melko vakaana tarkastelujaksolla. Kasvettuaan yhdellä prosentilla vuosina 2017–2019 vapaiden markkinoiden myynnin osuus laski 1,3 prosenttiyksikköä tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla.

4.5.2.3   Kasvu

| (126) | Kulutuksen vähentyessä unionin tuotannonala menetti myyntimääräänsä EU:ssa sekä markkinaosuuttaan vapailla markkinoilla. Näin ollen unionin tuotannonala ei kasvanut lainkaan tarkastelujakson aikana. |
| --- | --- |

(126)

Kulutuksen vähentyessä unionin tuotannonala menetti myyntimääräänsä EU:ssa sekä markkinaosuuttaan vapailla markkinoilla. Näin ollen unionin tuotannonala ei kasvanut lainkaan tarkastelujakson aikana.

4.5.2.4   Työllisyys ja tuottavuus

| (127) | Työllisyys ja tuottavuus kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

  Taulukko 8


  Työllisyys ja tuottavuus | 2017 | 2018 | 2019 | Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Työntekijöiden määrä | 10 271 | 10 530 | 11 125 | 10 853 |
| Indeksi (2017 = 100) | 100 | 103 | 108 | 106 |
| Tuottavuus (yksikkö/työntekijä) | 1 957 | 1 963 | 1 793 | 1 686 |
| Indeksi (2017 = 100) | 100 | 100 | 92 | 86 |
| Lähde: Eurofer, otokseen valitut unionin tuottajat |

(127)

Työllisyys ja tuottavuus kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

Taulukko 8

Taulukko 8

Työllisyys ja tuottavuus

Työllisyys ja tuottavuus

2017

2018

2019

Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

Työntekijöiden määrä

10 271

10 530

11 125

10 853

Indeksi (2017 = 100)

Indeksi

100

103

108

106

Tuottavuus (yksikkö/työntekijä)

1 957

1 963

1 793

1 686

Indeksi (2017 = 100)

Indeksi

100

100

92

86

Lähde: Eurofer, otokseen valitut unionin tuottajat

Lähde

| (128) | Unionin tuotannonala onnistui ylläpitämään ja jopa kasvattamaan tarkastelun kohteena olevan tuotteen tuotantoon osallistuvien työntekijöiden määrää: määrä kasvoi vuoden 2017 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä 6 prosenttia. |
| --- | --- |

(128)

Unionin tuotannonala onnistui ylläpitämään ja jopa kasvattamaan tarkastelun kohteena olevan tuotteen tuotantoon osallistuvien työntekijöiden määrää: määrä kasvoi vuoden 2017 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä 6 prosenttia.

| (129) | Unionin tuotannonalan työvoiman tuottavuus mitattuna tuotoksena (tonnia) työntekijää kohti oli laskusuunnassa tarkastelujaksolla (-14 prosenttia), kun covid-19-pandemia vähensi valssilangan kokonaistuotantomäärää. Tuottavuuden huomattavaa vähenemistä selittää se, että tuotantomäärä väheni enemmän kuin työntekijöiden määrä kasvoi; tuotantomäärän väheneminen liittyy myös unionin tuotannonalan tuotteiden myynnin ja kysynnän laskuun. |
| --- | --- |

(129)

Unionin tuotannonalan työvoiman tuottavuus mitattuna tuotoksena (tonnia) työntekijää kohti oli laskusuunnassa tarkastelujaksolla (-14 prosenttia), kun covid-19-pandemia vähensi valssilangan kokonaistuotantomäärää. Tuottavuuden huomattavaa vähenemistä selittää se, että tuotantomäärä väheni enemmän kuin työntekijöiden määrä kasvoi; tuotantomäärän väheneminen liittyy myös unionin tuotannonalan tuotteiden myynnin ja kysynnän laskuun.

4.5.2.5   Polkumyyntimarginaalin merkittävyys ja toipuminen aiemman polkumyynnin vaikutuksista

| (130) | Asianomaiselle maalle alkuperäisessä tutkimuksessa määritetty polkumyyntimarginaali oli selvästi vähimmäistasoa suurempi. Kuten edellä selitettiin, asianomaisesta maasta ei tarkastelujaksolla tullut polkumyyntituontia, minkä vuoksi polkumyyntimarginaalin merkittävyyttä ei voitu arvioida. |
| --- | --- |

(130)

Asianomaiselle maalle alkuperäisessä tutkimuksessa määritetty polkumyyntimarginaali oli selvästi vähimmäistasoa suurempi. Kuten edellä selitettiin, asianomaisesta maasta ei tarkastelujaksolla tullut polkumyyntituontia, minkä vuoksi polkumyyntimarginaalin merkittävyyttä ei voitu arvioida.

| (131) | Aiemmassa toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevassa tarkastelussa pääteltiin, että unionin tuotannonala oli edelleen merkittävän heikossa asemassa ja sille oli aiheutunut vahinkoa. Tämän toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tutkimuksen tarkastelujaksolla unionin tuotannonalalla näkyi merkkejä toipumisesta aiemman polkumyynnin vaikutuksista, mutta vuosien 2017–2019 melko vakaan jakson jälkeen kaikki keskeiset vahinkoindikaattorit laskivat tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla noudattaen samankaltaista kehityskulkua kuin unionin kulutuksen lasku covid-19-pandemian seurauksena. Näin ollen unionin tuotannonala on edelleen erittäin haavoittuvainen unionin markkinoille suuntautuvan polkumyyntituonnin vahingollisille vaikutuksille, ja jos toimenpiteet kumottaisiin, odotettavissa olevan polkumyynnin vaikutukset unionin tuotannonalaan olisivat merkittäviä sen perusteella, miten Kiinasta kolmansiin maihin suuntautuvan viennin hinnat ovat laskeneet, kuten 90 ja 91 kappaleessa mainitaan. |
| --- | --- |

(131)

Aiemmassa toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevassa tarkastelussa pääteltiin, että unionin tuotannonala oli edelleen merkittävän heikossa asemassa ja sille oli aiheutunut vahinkoa. Tämän toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tutkimuksen tarkastelujaksolla unionin tuotannonalalla näkyi merkkejä toipumisesta aiemman polkumyynnin vaikutuksista, mutta vuosien 2017–2019 melko vakaan jakson jälkeen kaikki keskeiset vahinkoindikaattorit laskivat tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla noudattaen samankaltaista kehityskulkua kuin unionin kulutuksen lasku covid-19-pandemian seurauksena. Näin ollen unionin tuotannonala on edelleen erittäin haavoittuvainen unionin markkinoille suuntautuvan polkumyyntituonnin vahingollisille vaikutuksille, ja jos toimenpiteet kumottaisiin, odotettavissa olevan polkumyynnin vaikutukset unionin tuotannonalaan olisivat merkittäviä sen perusteella, miten Kiinasta kolmansiin maihin suuntautuvan viennin hinnat ovat laskeneet, kuten 90 ja 91 kappaleessa mainitaan.

4.5.3   Mikrotaloudelliset indikaattorit (73)

Mikrotaloudelliset indikaattorit

73

4.5.3.1   Hinnat ja niihin vaikuttavat tekijät

| (132) | Otokseen valittujen unionin tuottajien keskimääräiset yksikkömyyntihinnat etuyhteydettömille asiakkaille unionissa ja tuotannon keskimääräiset yksikkökustannukset kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

  Taulukko 9


  Myyntihinnat unionissa | 2017 | 2018 | 2019 | Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Keskimääräinen yksikkömyyntihinta vapailla markkinoilla (euroa/tonni) | 529 | 604 | 560 | 521 |
| Indeksi (2017 = 100) | 100 | 114 | 106 | 98 |
| Tuotannon yksikkökustannukset (euroa/tonni) | 523 | 564 | 591 | 575 |
| Indeksi (2017 = 100) | 100 | 108 | 113 | 110 |
| Lähde: Otokseen valitut unionin tuottajat |

(132)

Otokseen valittujen unionin tuottajien keskimääräiset yksikkömyyntihinnat etuyhteydettömille asiakkaille unionissa ja tuotannon keskimääräiset yksikkökustannukset kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

Taulukko 9

Taulukko 9

Myyntihinnat unionissa

Myyntihinnat unionissa

2017

2018

2019

Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

Keskimääräinen yksikkömyyntihinta vapailla markkinoilla (euroa/tonni)

529

604

560

521

Indeksi (2017 = 100)

Indeksi

100

114

106

98

Tuotannon yksikkökustannukset (euroa/tonni)

523

564

591

575

Indeksi (2017 = 100)

Indeksi

100

108

113

110

Lähde: Otokseen valitut unionin tuottajat

Lähde

| (133) | Myyntihinnat etuyhteydettömille osapuolille unionin markkinoilla laskivat tarkastelujaksolla 2 prosenttia. Yksityiskohtainen analyysi osoittaa, että vuodesta 2017 vuoteen 2018 myyntihinnat nousivat 14 prosenttia, mutta vuonna 2019 ne puolestaan laskivat 8 prosenttiyksikköä ja sitten tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla vielä 8 prosenttiyksikköä. Myyntihintojen vuoteen 2019 asti jatkunut nousu seuraili tietyssä määrin tuotantokustannusten kehitystä: ne nousivat 13 prosenttia vuosina 2017–2019 pysyen kuitenkin keskimääräistä myyntihintaa korkeampina. Tuotantokustannukset laskivat 3 prosenttiyksikköä tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Kaiken kaikkiaan keskimääräinen myyntihinta laski tarkastelujaksolla 2 prosenttia ja tuotantokustannukset nousivat 10 prosenttia, joten unionin tuotannonala ei pystynyt nostamaan myyntihintaa niin paljon kuin tuotantokustannusten nousun kattaminen edellyttäisi. |
| --- | --- |

(133)

Myyntihinnat etuyhteydettömille osapuolille unionin markkinoilla laskivat tarkastelujaksolla 2 prosenttia. Yksityiskohtainen analyysi osoittaa, että vuodesta 2017 vuoteen 2018 myyntihinnat nousivat 14 prosenttia, mutta vuonna 2019 ne puolestaan laskivat 8 prosenttiyksikköä ja sitten tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla vielä 8 prosenttiyksikköä. Myyntihintojen vuoteen 2019 asti jatkunut nousu seuraili tietyssä määrin tuotantokustannusten kehitystä: ne nousivat 13 prosenttia vuosina 2017–2019 pysyen kuitenkin keskimääräistä myyntihintaa korkeampina. Tuotantokustannukset laskivat 3 prosenttiyksikköä tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Kaiken kaikkiaan keskimääräinen myyntihinta laski tarkastelujaksolla 2 prosenttia ja tuotantokustannukset nousivat 10 prosenttia, joten unionin tuotannonala ei pystynyt nostamaan myyntihintaa niin paljon kuin tuotantokustannusten nousun kattaminen edellyttäisi.

4.5.3.2   Työvoimakustannukset

| (134) | Otokseen valittujen unionin tuottajien keskimääräiset työvoimakustannukset kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

  Taulukko 10


  Keskimääräiset työvoimakustannukset työntekijää kohti | 2017 | 2018 | 2019 | Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Keskimääräiset työvoimakustannukset työntekijää kohti (euroa) | 56 548 | 59 747 | 58 983 | 56 665 |
| Indeksi (2017 = 100) | 100 | 106 | 104 | 100 |
| Lähde: Otokseen valitut unionin tuottajat |

(134)

Otokseen valittujen unionin tuottajien keskimääräiset työvoimakustannukset kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

Taulukko 10

Taulukko 10

Keskimääräiset työvoimakustannukset työntekijää kohti

Keskimääräiset työvoimakustannukset työntekijää kohti

2017

2018

2019

Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

Keskimääräiset työvoimakustannukset työntekijää kohti (euroa)

56 548

59 747

58 983

56 665

Indeksi (2017 = 100)

Indeksi

100

106

104

100

Lähde: Otokseen valitut unionin tuottajat

Lähde

| (135) | Keskimääräiset työvoimakustannukset työntekijää kohti kasvoivat vuodesta 2017 vuoteen 2018 mutta laskivat sitten vähitellen vuonna 2019 ja tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Kaiken kaikkiaan vuoden 2017 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välisenä aikana keskimääräiset työvoimakustannukset työntekijää kohti pysyivät vakaina. |
| --- | --- |

(135)

Keskimääräiset työvoimakustannukset työntekijää kohti kasvoivat vuodesta 2017 vuoteen 2018 mutta laskivat sitten vähitellen vuonna 2019 ja tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Kaiken kaikkiaan vuoden 2017 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välisenä aikana keskimääräiset työvoimakustannukset työntekijää kohti pysyivät vakaina.

4.5.3.3   Varastot

| (136) | Otokseen valittujen unionin tuottajien varastot kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

  Taulukko 11


  Varastot | 2017 | 2018 | 2019 | Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Loppuvarastot (tonnia) | 363 501 | 444 814 | 417 212 | 420 511 |
| Indeksi (2017 = 100) | 100 | 122 | 115 | 116 |
| Loppuvarastot prosentteina tuotannosta | 6,8 | 8,2 | 8,3 | 9,5 |
| Indeksi (2017 = 100) | 100 | 122 | 123 | 140 |
| Lähde: Otokseen valitut unionin tuottajat |

(136)

Otokseen valittujen unionin tuottajien varastot kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

Taulukko 11

Taulukko 11

Varastot

Varastot

2017

2018

2019

Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

Loppuvarastot (tonnia)

363 501

444 814

417 212

420 511

Indeksi (2017 = 100)

100

122

115

116

Loppuvarastot prosentteina tuotannosta

6,8

8,2

8,3

9,5

Indeksi (2017 = 100)

100

122

123

140

Lähde: Otokseen valitut unionin tuottajat

Lähde

| (137) | Unionin tuotannonalan varastot kasvoivat vuoden 2017 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä, mutta ne kuitenkin pysyivät tarkastelujaksolla jatkuvasti alla 10 prosentissa vuosittaisesta tuotantomäärästä. Varastojen huomattava 40 prosentin kasvu (prosenttiosuutena tuotannosta), joka havaittiin vuodesta 2017 alkaneella ja tarkastelua koskevaan tutkimusajanjaksoon jatkuneella ajanjaksolla, seurailee tietyssä määrin 120 kappaleessa mainittua tuotantomäärän laskua: EU:n tuottajat eivät pystyneet myymään tuotantoaan, kun unionin kokonaiskulutuksessa ilmeni 103 kappaleessa kuvattu aleneva suuntaus. |
| --- | --- |

(137)

Unionin tuotannonalan varastot kasvoivat vuoden 2017 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä, mutta ne kuitenkin pysyivät tarkastelujaksolla jatkuvasti alla 10 prosentissa vuosittaisesta tuotantomäärästä. Varastojen huomattava 40 prosentin kasvu (prosenttiosuutena tuotannosta), joka havaittiin vuodesta 2017 alkaneella ja tarkastelua koskevaan tutkimusajanjaksoon jatkuneella ajanjaksolla, seurailee tietyssä määrin 120 kappaleessa mainittua tuotantomäärän laskua: EU:n tuottajat eivät pystyneet myymään tuotantoaan, kun unionin kokonaiskulutuksessa ilmeni 103 kappaleessa kuvattu aleneva suuntaus.

4.5.3.4   Kannattavuus, kassavirta, investoinnit, investointien tuotto ja pääoman saanti

| (138) | Otokseen valittujen unionin tuottajien kannattavuus, kassavirta, investoinnit ja investointien tuotto kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

  Taulukko 12


  Kannattavuus, kassavirta, investoinnit ja investointien tuotto | 2017 | 2018 | 2019 | Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Etuyhteydettömille asiakkaille unionissa tapahtuneen myynnin kannattavuus (% myynnin liikevaihdosta) | 1,2 | 6,5 | -5,4 | -10,4 |
| Indeksi (2017 = 100) | 100 | 530 | - 546 | - 952 |
| Kassavirta (euroa) | 62 999 177 | 158 497 581 | -32 609 909 | -73 869 927 |
| Indeksi (2017 = 100) | 100 | 252 | - 152 | - 217 |
| Investoinnit (euroa) | 57 591 654 | 50 424 514 | 76 852 470 | 65 369 090 |
| Indeksi (2017 = 100) | 100 | 88 | 133 | 114 |
| Investointien tuotto (%) | 1,4 | 8,1 | -5,5 | -8,5 |
| Indeksi (2017 = 100) | 100 | 576 | - 495 | - 705 |
| Lähde: Otokseen valitut unionin tuottajat |

(138)

Otokseen valittujen unionin tuottajien kannattavuus, kassavirta, investoinnit ja investointien tuotto kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

Taulukko 12

Taulukko 12

Kannattavuus, kassavirta, investoinnit ja investointien tuotto

Kannattavuus, kassavirta, investoinnit ja investointien tuotto

2017

2018

2019

Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

Etuyhteydettömille asiakkaille unionissa tapahtuneen myynnin kannattavuus (% myynnin liikevaihdosta)

1,2

6,5

-5,4

-10,4

Indeksi (2017 = 100)

Indeksi

100

530

- 546

- 952

Kassavirta (euroa)

62 999 177

158 497 581

-32 609 909

-73 869 927

Indeksi (2017 = 100)

Indeksi

100

252

- 152

- 217

Investoinnit (euroa)

57 591 654

50 424 514

76 852 470

65 369 090

Indeksi (2017 = 100)

Indeksi

100

88

133

114

Investointien tuotto (%)

1,4

8,1

-5,5

-8,5

Indeksi (2017 = 100)

Indeksi

100

576

- 495

- 705

Lähde: Otokseen valitut unionin tuottajat

Lähde

| (139) | Komissio määritti otokseen valittujen unionin tuottajien kannattavuuden ilmaisemalla samankaltaisen tuotteen myynnistä etuyhteydettömille asiakkaille unionissa saadun nettovoiton ennen veroja prosentteina tämän myynnin liikevaihdosta. |
| --- | --- |

(139)

Komissio määritti otokseen valittujen unionin tuottajien kannattavuuden ilmaisemalla samankaltaisen tuotteen myynnistä etuyhteydettömille asiakkaille unionissa saadun nettovoiton ennen veroja prosentteina tämän myynnin liikevaihdosta.

| (140) | Kannattavuus nousi ensin vuonna 2018, kun etuyhteydettömille osapuolille tapahtuvan myynnin myyntihinnat (vapailla markkinoilla) nousivat tuotantokustannusten nousua korkeammalle tasolle. Se laski vuonna 2019, ja lasku jatkui tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla; tämä noudatti siis samankaltaista kehityskulkua kuin myyntihintojen lasku 133 kappaleessa kuvatulla tavalla. Unionin tuotannonalan negatiivinen voittomarginaali vuonna 2019 ja koko tarkastelujakson ajan johtuu siitä, että tuotannon yksikkökustannukset pysyivät keskimääräistä myyntihintaa korkeampina. Kuten edellä olevasta taulukosta 9 käy ilmi, tuotannon yksikkökustannusten ja keskimääräisen myyntihinnan ero kasvoi vielä tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Koska unionin valssilangan kulutus väheni covid-19-pandemian seurauksena ja jossain määrin myös siksi, että tuonti muista kolmansista maista jatkuvasti unionin tuotannonalan hintoja alemmilla hinnoilla synnytti kilpailua markkinoilla, unionin tuotannonala ei kyennyt asettamaan myyntihintoja sellaiselle tasolle, jolla pystyttäisiin edes kattamaan tuotantokustannukset. |
| --- | --- |

(140)

Kannattavuus nousi ensin vuonna 2018, kun etuyhteydettömille osapuolille tapahtuvan myynnin myyntihinnat (vapailla markkinoilla) nousivat tuotantokustannusten nousua korkeammalle tasolle. Se laski vuonna 2019, ja lasku jatkui tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla; tämä noudatti siis samankaltaista kehityskulkua kuin myyntihintojen lasku 133 kappaleessa kuvatulla tavalla. Unionin tuotannonalan negatiivinen voittomarginaali vuonna 2019 ja koko tarkastelujakson ajan johtuu siitä, että tuotannon yksikkökustannukset pysyivät keskimääräistä myyntihintaa korkeampina. Kuten edellä olevasta taulukosta 9 käy ilmi, tuotannon yksikkökustannusten ja keskimääräisen myyntihinnan ero kasvoi vielä tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Koska unionin valssilangan kulutus väheni covid-19-pandemian seurauksena ja jossain määrin myös siksi, että tuonti muista kolmansista maista jatkuvasti unionin tuotannonalan hintoja alemmilla hinnoilla synnytti kilpailua markkinoilla, unionin tuotannonala ei kyennyt asettamaan myyntihintoja sellaiselle tasolle, jolla pystyttäisiin edes kattamaan tuotantokustannukset.

| (141) | Nettokassavirta osoittaa unionin tuottajien kykyä rahoittaa toimintaansa itse. Nettokassavirta kehittyi pitkälti kannattavuuden mukaan: se parani vuonna 2018 mutta heikkeni jälleen merkittävästi vuonna 2019 ja tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla, jolloin kannattavuus oli tarkastelujakson alimmalla tasolla. |
| --- | --- |

(141)

Nettokassavirta osoittaa unionin tuottajien kykyä rahoittaa toimintaansa itse. Nettokassavirta kehittyi pitkälti kannattavuuden mukaan: se parani vuonna 2018 mutta heikkeni jälleen merkittävästi vuonna 2019 ja tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla, jolloin kannattavuus oli tarkastelujakson alimmalla tasolla.

| (142) | Investoinnit kasvoivat hieman, 14 prosenttia, tarkastelujaksolla, mikä on jälleen yksi osoitus unionin tuotannonalan vaikeasta rahoitustilanteesta. |
| --- | --- |

(142)

Investoinnit kasvoivat hieman, 14 prosenttia, tarkastelujaksolla, mikä on jälleen yksi osoitus unionin tuotannonalan vaikeasta rahoitustilanteesta.

| (143) | Investointien tuotto on voitto prosentteina investointien nettokirjanpitoarvosta. Se kehittyi negatiivisesti tarkastelujaksolla ja laski vuoden 2017 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä 1,4 prosentista -8,5 prosenttiin. Tällainen kehitys seuraili unionin tuotannonalan kannattavuuden heikkenemistä. |
| --- | --- |

(143)

Investointien tuotto on voitto prosentteina investointien nettokirjanpitoarvosta. Se kehittyi negatiivisesti tarkastelujaksolla ja laski vuoden 2017 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä 1,4 prosentista -8,5 prosenttiin. Tällainen kehitys seuraili unionin tuotannonalan kannattavuuden heikkenemistä.

4.6   Vahinkoa koskevat päätelmät

Vahinkoa koskevat päätelmät

| (144) | Useimmat makrotaloudelliset indikaattorit, kuten tuotanto, kapasiteetin käyttöaste, myyntimäärä EU:n markkinoilla, markkinaosuus ja tuottavuus, osoittivat negatiivista suuntausta tarkastelujaksolla. Ainoastaan kapasiteetin ja työllisyyden suuntaus oli lievästi positiivinen. Myös useimpien mikrotaloudellisten indikaattoreiden, kuten myyntihinnat EU:n vapailla markkinoilla, tuotantokustannukset, työvoimakustannukset, kannattavuus, loppuvarastot, kassavirta ja investointien tuotto, suuntaus oli negatiivinen tarkastelujaksolla. Ainoastaan investointien suuntaus oli myönteinen sen jälkeen, kun otokseen valitut tuottajat tekivät investointeja säilyttääkseen kilpailukykynsä ja seuratakseen uusinta tuotekehitystä. Samat vahinkoindikaattorit kehittyivät negatiivisesti myös, kun tarkastellaan vuosia 2017–2019 eli ennen covid-19-pandemian alkamista. |
| --- | --- |

(144)

Useimmat makrotaloudelliset indikaattorit, kuten tuotanto, kapasiteetin käyttöaste, myyntimäärä EU:n markkinoilla, markkinaosuus ja tuottavuus, osoittivat negatiivista suuntausta tarkastelujaksolla. Ainoastaan kapasiteetin ja työllisyyden suuntaus oli lievästi positiivinen. Myös useimpien mikrotaloudellisten indikaattoreiden, kuten myyntihinnat EU:n vapailla markkinoilla, tuotantokustannukset, työvoimakustannukset, kannattavuus, loppuvarastot, kassavirta ja investointien tuotto, suuntaus oli negatiivinen tarkastelujaksolla. Ainoastaan investointien suuntaus oli myönteinen sen jälkeen, kun otokseen valitut tuottajat tekivät investointeja säilyttääkseen kilpailukykynsä ja seuratakseen uusinta tuotekehitystä. Samat vahinkoindikaattorit kehittyivät negatiivisesti myös, kun tarkastellaan vuosia 2017–2019 eli ennen covid-19-pandemian alkamista.

| (145) | Lisäksi muista kolmansista maista kuin asianomaisesta maasta tulevan tuonnin aiheuttama kilpailu ja hintapaine heikensivät unionin tuotannonalan kannattavuustilannetta entisestään: tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla unionin tuotannonalan voittomarginaali oli negatiivinen, -10,4 prosenttia. Myös kassavirta ja investointien tuotto heikkenivät, minkä vuoksi unionin tuotannonalan oli vaikea saada pääomaa ja kasvaa. |
| --- | --- |

(145)

Lisäksi muista kolmansista maista kuin asianomaisesta maasta tulevan tuonnin aiheuttama kilpailu ja hintapaine heikensivät unionin tuotannonalan kannattavuustilannetta entisestään: tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla unionin tuotannonalan voittomarginaali oli negatiivinen, -10,4 prosenttia. Myös kassavirta ja investointien tuotto heikkenivät, minkä vuoksi unionin tuotannonalan oli vaikea saada pääomaa ja kasvaa.

| (146) | Edellä esitetyn perusteella komissio päätteli, että unionin tuotannonalalle on aiheutunut perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdassa tarkoitettua merkittävää vahinkoa tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. |
| --- | --- |

(146)

Edellä esitetyn perusteella komissio päätteli, että unionin tuotannonalalle on aiheutunut perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdassa tarkoitettua merkittävää vahinkoa tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla.

| (147) | Komissio arvioi, oliko asianomaisesta maasta tulevan tuonnin ja unionin tuotannonalalle aiheutuneen vahingon välillä syy-yhteys. |
| --- | --- |

(147)

Komissio arvioi, oliko asianomaisesta maasta tulevan tuonnin ja unionin tuotannonalalle aiheutuneen vahingon välillä syy-yhteys.

| (148) | Asianomaisesta maasta tulevan tuonnin määrät pysyivät mitättömällä tasolla koko tarkastelujakson ajan. |
| --- | --- |

(148)

Asianomaisesta maasta tulevan tuonnin määrät pysyivät mitättömällä tasolla koko tarkastelujakson ajan.

| (149) | Samalla muista kolmansista maista kuin asianomaisesta maasta, kuten Turkista, Venäjältä ja Valko-Venäjältä, tuleva halpatuonti aiheutti suurta hintapainetta unionin tuotannonalalle. Esimerkiksi unionin tuotannonalan keskimääräinen myyntihinta etuyhteydettömille asiakkaille tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana oli 521 euroa/tonni, kun taas Turkista tuotujen tuotteiden keskimääräinen myyntihinta oli 473 euroa/tonnia ja Venäjältä tuotujen tuotteiden 434 euroa/tonni. |
| --- | --- |

(149)

Samalla muista kolmansista maista kuin asianomaisesta maasta, kuten Turkista, Venäjältä ja Valko-Venäjältä, tuleva halpatuonti aiheutti suurta hintapainetta unionin tuotannonalalle. Esimerkiksi unionin tuotannonalan keskimääräinen myyntihinta etuyhteydettömille asiakkaille tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana oli 521 euroa/tonni, kun taas Turkista tuotujen tuotteiden keskimääräinen myyntihinta oli 473 euroa/tonnia ja Venäjältä tuotujen tuotteiden 434 euroa/tonni.

| (150) | Edellä esitetyn perusteella komissio päätteli, että unionin tuotannonalalle aiheutuneen merkittävän vahingon syynä ei voinut olla Kiinasta tuleva tuonti sen erittäin vähäisen määrän vuoksi. |
| --- | --- |

(150)

Edellä esitetyn perusteella komissio päätteli, että unionin tuotannonalalle aiheutuneen merkittävän vahingon syynä ei voinut olla Kiinasta tuleva tuonti sen erittäin vähäisen määrän vuoksi.

| (151) | Sen vuoksi komissio tarkasteli tarkemmin Kiinasta tulevan polkumyyntituonnin alun perin aiheuttaman vahingon toistumisen todennäköisyyttä, jos toimenpiteet kumottaisiin. |
| --- | --- |

(151)

Sen vuoksi komissio tarkasteli tarkemmin Kiinasta tulevan polkumyyntituonnin alun perin aiheuttaman vahingon toistumisen todennäköisyyttä, jos toimenpiteet kumottaisiin.

5.   KIINASTA TULEVAN POLKUMYYNTITUONNIN ALUN PERIN AIHEUTTAMAN VAHINGON TOISTUMISEN TODENNÄKÖISYYS, JOS TOIMENPITEET KUMOTTAISIIN

KIINASTA TULEVAN POLKUMYYNTITUONNIN ALUN PERIN AIHEUTTAMAN VAHINGON TOISTUMISEN TODENNÄKÖISYYS, JOS TOIMENPITEET KUMOTTAISIIN

| (152) | Komissio päätteli 146 kappaleessa, että unionin tuotannonalalle aiheutui merkittävää vahinkoa tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Komissio myös päätteli 150 kappaleessa, ettei unionin tuotannonalalle tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana aiheutunut vahinko voinut johtua Kiinasta tulevasta polkumyyntituonnista, koska sen määrä oli niin vähäinen. Sen vuoksi komissio arvioi perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti, kuinka todennäköisesti Kiinasta tulevan polkumyyntituonnin alun perin aiheuttama vahinko toistuisi, jos toimenpiteiden annetaan raueta. |
| --- | --- |

(152)

Komissio päätteli 146 kappaleessa, että unionin tuotannonalalle aiheutui merkittävää vahinkoa tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Komissio myös päätteli 150 kappaleessa, ettei unionin tuotannonalalle tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana aiheutunut vahinko voinut johtua Kiinasta tulevasta polkumyyntituonnista, koska sen määrä oli niin vähäinen. Sen vuoksi komissio arvioi perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti, kuinka todennäköisesti Kiinasta tulevan polkumyyntituonnin alun perin aiheuttama vahinko toistuisi, jos toimenpiteiden annetaan raueta.

| (153) | Tässä yhteydessä komissio tarkasteli tuotantokapasiteettia ja käyttämätöntä kapasiteettia asianomaisessa maassa, kolmansiin maihin suuntautuvan viennin vientihintojen ja unionin hintatason välistä suhdetta sekä näistä maista mahdollisesti tulevan tuonnin ja sen hintatasojen vaikutusta unionin tuotannonalan tilanteeseen, jos toimenpiteiden annetaan raueta. |
| --- | --- |

(153)

Tässä yhteydessä komissio tarkasteli tuotantokapasiteettia ja käyttämätöntä kapasiteettia asianomaisessa maassa, kolmansiin maihin suuntautuvan viennin vientihintojen ja unionin hintatason välistä suhdetta sekä näistä maista mahdollisesti tulevan tuonnin ja sen hintatasojen vaikutusta unionin tuotannonalan tilanteeseen, jos toimenpiteiden annetaan raueta.

5.1   Käyttämätön kapasiteetti Kiinassa ja unionin markkinoiden houkuttelevuus

Käyttämätön kapasiteetti Kiinassa ja unionin markkinoiden houkuttelevuus

| (154) | Kuten jo 94 ja 95 kappaleessa kuvataan, Kiinan vientiä harjoittavilla tuottajilla on merkittävästi käyttämätöntä kapasiteettia, joka yhteensä ylittää merkittävästi nykyiset tuotantomäärät ja sisäisen kysynnän tässä maassa (74), ja tätä käyttämätöntä kapasiteettia voitaisiin käyttää tuottamaan tarkastelun kohteena olevaa tuotetta unioniin vietäväksi, jos toimenpiteiden annettaisiin raueta. Määrät, joita kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat pystyisivät viemään, ovat merkittäviä verrattuna EU:n markkinoiden kokoon. Käyttämätön kapasiteetti on noin viisinkertainen unionin kokonaiskulutukseen nähden tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. |
| --- | --- |

(154)

Kuten jo 94 ja 95 kappaleessa kuvataan, Kiinan vientiä harjoittavilla tuottajilla on merkittävästi käyttämätöntä kapasiteettia, joka yhteensä ylittää merkittävästi nykyiset tuotantomäärät ja sisäisen kysynnän tässä maassa (74), ja tätä käyttämätöntä kapasiteettia voitaisiin käyttää tuottamaan tarkastelun kohteena olevaa tuotetta unioniin vietäväksi, jos toimenpiteiden annettaisiin raueta. Määrät, joita kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat pystyisivät viemään, ovat merkittäviä verrattuna EU:n markkinoiden kokoon. Käyttämätön kapasiteetti on noin viisinkertainen unionin kokonaiskulutukseen nähden tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla.

74

| (155) | Kuten 91 kappaleessa ja taulukossa 2 kuvataan, kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat veivät tärkeimmille kolmansien maiden markkinoilleen polkumyyntihinnoilla, jotka olivat keskimäärin 10–15 prosenttia alemmat kuin unionin tuottajien keskimääräiset myyntihinnat unionin markkinoilla. Kun otetaan huomioon Kiinasta muille kolmansien maiden markkinoille suuntautuvan viennin hintataso, unioniin vienti on potentiaalisesti paljon houkuttelevampaa kiinalaisille viejille. Näin ollen voidaan kohtuudella odottaa, että jos toimenpiteet kumotaan, kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat ryhtyisivät jälleen viemään suuria määriä tarkastelun kohteena olevaa tuotetta unioniin. Tätä vahvistaa vielä merkittävä käyttämätön kapasiteetti Kiinassa. |
| --- | --- |

(155)

Kuten 91 kappaleessa ja taulukossa 2 kuvataan, kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat veivät tärkeimmille kolmansien maiden markkinoilleen polkumyyntihinnoilla, jotka olivat keskimäärin 10–15 prosenttia alemmat kuin unionin tuottajien keskimääräiset myyntihinnat unionin markkinoilla. Kun otetaan huomioon Kiinasta muille kolmansien maiden markkinoille suuntautuvan viennin hintataso, unioniin vienti on potentiaalisesti paljon houkuttelevampaa kiinalaisille viejille. Näin ollen voidaan kohtuudella odottaa, että jos toimenpiteet kumotaan, kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat ryhtyisivät jälleen viemään suuria määriä tarkastelun kohteena olevaa tuotetta unioniin. Tätä vahvistaa vielä merkittävä käyttämätön kapasiteetti Kiinassa.

5.2   Kiinasta mahdollisesti tulevan tuonnin vaikutus unionin tuotannonalan tilanteeseen, jos toimenpiteiden annetaan raueta

Kiinasta mahdollisesti tulevan tuonnin vaikutus unionin tuotannonalan tilanteeseen, jos toimenpiteiden annetaan raueta

| (156) | Kuten 4.3.2 jaksossa selitetään, komissio analysoi hinnan alittavuutta ilman polkumyyntitoimenpiteitä määrittääkseen, miten Kiinasta tuleva tuonti vaikuttaisi unionin tuotannonalaan, jos toimenpiteiden voimassaolon annetaan päättyä. |
| --- | --- |

(156)

Kuten 4.3.2 jaksossa selitetään, komissio analysoi hinnan alittavuutta ilman polkumyyntitoimenpiteitä määrittääkseen, miten Kiinasta tuleva tuonti vaikuttaisi unionin tuotannonalaan, jos toimenpiteiden voimassaolon annetaan päättyä.

| (157) | Komissio totesi 110 kappaleessa, että hinnan alittavuutta koskevat laskelmat osoittivat painotetun keskimääräisen hinnan alittavuuden marginaalin olevan 4,5 prosenttia. |
| --- | --- |

(157)

Komissio totesi 110 kappaleessa, että hinnan alittavuutta koskevat laskelmat osoittivat painotetun keskimääräisen hinnan alittavuuden marginaalin olevan 4,5 prosenttia.

| (158) | Lisäksi komissio suoritti simulaation voidakseen arvioida paremmin Kiinasta tulevan tuonnin todennäköistä vaikutusta unionin tuotannonalan rahoitustilanteeseen. Mallinnettuja skenaarioita oli kaksi: Kiinasta tulevan tuonnin äkillinen kasvu i) niin, että sillä ei olisi vaikutusta unionin tuotannonalan myyntihintoihin etuyhteydettömille asiakkaille, ja ii) niin, että myyntihinnat laskisivat unionissa lisääntyneen kilpailun takia. Hypoteettisten tuotantokustannusten määrittämisessä komissio otti lisäksi huomioon kiinteiden kustannusten osuuden otokseen valittujen unionin tuottajien kokonaistuotantokustannuksista. |
| --- | --- |

(158)

Lisäksi komissio suoritti simulaation voidakseen arvioida paremmin Kiinasta tulevan tuonnin todennäköistä vaikutusta unionin tuotannonalan rahoitustilanteeseen. Mallinnettuja skenaarioita oli kaksi: Kiinasta tulevan tuonnin äkillinen kasvu i) niin, että sillä ei olisi vaikutusta unionin tuotannonalan myyntihintoihin etuyhteydettömille asiakkaille, ja ii) niin, että myyntihinnat laskisivat unionissa lisääntyneen kilpailun takia. Hypoteettisten tuotantokustannusten määrittämisessä komissio otti lisäksi huomioon kiinteiden kustannusten osuuden otokseen valittujen unionin tuottajien kokonaistuotantokustannuksista.

| (159) | Komissio oletti, että unionin kulutus pysyisi samana kuin tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla eli 18,8 miljoonassa tonnissa ja että Kiinan vientiä harjoittavat tuottajat veisivät unioniin määriä, jotka vastaavat Kiinan 5 prosentin markkinaosuutta, niin kuin alkuperäisellä tutkimusajanjaksollakin, eli 0,94 miljoona tonnia. |
| --- | --- |

(159)

Komissio oletti, että unionin kulutus pysyisi samana kuin tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla eli 18,8 miljoonassa tonnissa ja että Kiinan vientiä harjoittavat tuottajat veisivät unioniin määriä, jotka vastaavat Kiinan 5 prosentin markkinaosuutta, niin kuin alkuperäisellä tutkimusajanjaksollakin, eli 0,94 miljoona tonnia.

| (160) | Komissio oletti myös, että Kiinasta tulevan kokonaistuonnin vaikutuksesta 20 prosenttia kohdistuisi unionin tuotannonalaan ja loput 80 prosenttia muista kolmansista maista tulevaan tuontiin. Simulointi perustui otokseen valittujen unionin tuottajien toimittamiin tietoihin, ja se on varovainen menetelmä, jossa otetaan huomioon, että muista kolmansista maista tulevan tuonnin keskimääräiset myyntihinnat alittavat unionin tuotannonalan keskimääräiset myyntihinnat. Tämä tarkoittaa sitä, että Kiinasta tuleva tarkastelun kohteena olevan tuotteen polkumyyntituonti mitä todennäköisimmin veisi ensin unionin tuotannonalan markkinaosuutta, minkä jälkeen se valtaisi muista kolmansista maista unioniin suuntautuvan viennin markkinaosuutta. Jopa näillä varovaisilla oletuksilla unionin tuotannonalalle aiheutuisi jopa 23 prosentin tappiot, kuten jäljempänä kuvataan. Millä tahansa muilla oletuksilla (esimerkiksi 50 %–50 %) tappiot olisivat huomattavasti suurempia, mikä heikentäisi entisestään unionin tuotannonalan kannattavuutta. |
| --- | --- |

(160)

Komissio oletti myös, että Kiinasta tulevan kokonaistuonnin vaikutuksesta 20 prosenttia kohdistuisi unionin tuotannonalaan ja loput 80 prosenttia muista kolmansista maista tulevaan tuontiin. Simulointi perustui otokseen valittujen unionin tuottajien toimittamiin tietoihin, ja se on varovainen menetelmä, jossa otetaan huomioon, että muista kolmansista maista tulevan tuonnin keskimääräiset myyntihinnat alittavat unionin tuotannonalan keskimääräiset myyntihinnat. Tämä tarkoittaa sitä, että Kiinasta tuleva tarkastelun kohteena olevan tuotteen polkumyyntituonti mitä todennäköisimmin veisi ensin unionin tuotannonalan markkinaosuutta, minkä jälkeen se valtaisi muista kolmansista maista unioniin suuntautuvan viennin markkinaosuutta. Jopa näillä varovaisilla oletuksilla unionin tuotannonalalle aiheutuisi jopa 23 prosentin tappiot, kuten jäljempänä kuvataan. Millä tahansa muilla oletuksilla (esimerkiksi 50 %–50 %) tappiot olisivat huomattavasti suurempia, mikä heikentäisi entisestään unionin tuotannonalan kannattavuutta.

| (161) | Ensimmäisessä skenaariossa, jossa pidetään samat myyntihinnat kuin tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla, unionin tuotannonalan kannattavuus laskisi 72 prosenttia eli 7,5 prosenttiyksikköä, -10,4 prosentista -17,9 prosenttiin. |
| --- | --- |

(161)

Ensimmäisessä skenaariossa, jossa pidetään samat myyntihinnat kuin tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla, unionin tuotannonalan kannattavuus laskisi 72 prosenttia eli 7,5 prosenttiyksikköä, -10,4 prosentista -17,9 prosenttiin.

| (162) | Toisessa skenaariossa hintojen laskun vaikutuksen katsottiin olevan mahdollisesti erittäin vahingollinen. Jos unionin hinnat laskisivat kolmansiin maihin suuntautuvan Kiinan viennin hintojen tasolle (CIF-hinta EU:n rajalla, lasketaan olevan 499 euroa/tonni), voitto laskisi -10,4 prosentista -23,2 prosenttiin. |
| --- | --- |

(162)

Toisessa skenaariossa hintojen laskun vaikutuksen katsottiin olevan mahdollisesti erittäin vahingollinen. Jos unionin hinnat laskisivat kolmansiin maihin suuntautuvan Kiinan viennin hintojen tasolle (CIF-hinta EU:n rajalla, lasketaan olevan 499 euroa/tonni), voitto laskisi -10,4 prosentista -23,2 prosenttiin.

| (163) | Kummassakin skenaariossa Kiinasta tulevan halpatuonnin äkillisen kasvun vaikutukset pahentaisivat merkittävästi unionin tuotannonalalle jo aiheutunutta vahinkoa. |
| --- | --- |

(163)

Kummassakin skenaariossa Kiinasta tulevan halpatuonnin äkillisen kasvun vaikutukset pahentaisivat merkittävästi unionin tuotannonalalle jo aiheutunutta vahinkoa.

| (164) | Edellä esitetyn perusteella ja ottaen huomioon unionin tuotannonalan heikon tilanteen komissio katsoi, että ilman toimenpiteitä Kiinasta tuleva polkumyyntituonti vahingollisilla hinnoilla todennäköisesti lisääntyisi huomattavasti, minkä seurauksena unionin tuotannonalan jo nyt epävarma tilanne heikkenisi dramaattisesti ja vaarantaisi koko tuotannonalan säilymisen. |
| --- | --- |

(164)

Edellä esitetyn perusteella ja ottaen huomioon unionin tuotannonalan heikon tilanteen komissio katsoi, että ilman toimenpiteitä Kiinasta tuleva polkumyyntituonti vahingollisilla hinnoilla todennäköisesti lisääntyisi huomattavasti, minkä seurauksena unionin tuotannonalan jo nyt epävarma tilanne heikkenisi dramaattisesti ja vaarantaisi koko tuotannonalan säilymisen.

| (165) | Edellä esitetyn perusteella komissio päätteli, että Kiinasta tulevan tuonnin alun perin aiheuttaman vahingon toistuminen on todennäköistä, jos toimenpiteet kumotaan. |
| --- | --- |

(165)

Edellä esitetyn perusteella komissio päätteli, että Kiinasta tulevan tuonnin alun perin aiheuttaman vahingon toistuminen on todennäköistä, jos toimenpiteet kumotaan.

6.   UNIONIN ETU

UNIONIN ETU

| (166) | Komissio tarkasteli perusasetuksen 21 artiklan mukaisesti, olisiko voimassa olevien polkumyyntitoimenpiteiden jatkaminen kokonaisuutena tarkasteltuna unionin edun vastaista. Unionin etua määritettäessä arvioitiin kaikki asiaan liittyvät etunäkökohdat eli unionin tuotannonalan, tuojien, jakelijoiden ja käyttäjien edut. |
| --- | --- |

(166)

Komissio tarkasteli perusasetuksen 21 artiklan mukaisesti, olisiko voimassa olevien polkumyyntitoimenpiteiden jatkaminen kokonaisuutena tarkasteltuna unionin edun vastaista. Unionin etua määritettäessä arvioitiin kaikki asiaan liittyvät etunäkökohdat eli unionin tuotannonalan, tuojien, jakelijoiden ja käyttäjien edut.

| (167) | Kaikille asianomaisille osapuolille annettiin tilaisuus esittää näkökantansa perusasetuksen 21 artiklan 2 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(167)

Kaikille asianomaisille osapuolille annettiin tilaisuus esittää näkökantansa perusasetuksen 21 artiklan 2 kohdan mukaisesti.

6.1   Unionin tuotannonalan etu

Unionin tuotannonalan etu

| (168) | Voimassa olevat polkumyynnin vastaiset toimenpiteet estivät Kiinasta peräisin olevan polkumyyntituonnin laajamittaisen tulon unionin markkinoille, mutta unionin tuotannonalalle aiheutui merkittävää vahinkoa tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla ja sen tilanne on heikko, minkä vahinkoindikaattoreiden negatiiviset suuntaukset vahvistavat. |
| --- | --- |

(168)

Voimassa olevat polkumyynnin vastaiset toimenpiteet estivät Kiinasta peräisin olevan polkumyyntituonnin laajamittaisen tulon unionin markkinoille, mutta unionin tuotannonalalle aiheutui merkittävää vahinkoa tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla ja sen tilanne on heikko, minkä vahinkoindikaattoreiden negatiiviset suuntaukset vahvistavat.

| (169) | Edellä esitetyn perusteella komissio totesi, että kyseisestä maasta tulevan tuonnin alun perin aiheuttaman vahingon toistuminen on erittäin todennäköistä, jos toimenpiteiden voimassaolo päättyy. Kiinasta tulevan polkumyyntituonnin merkittävä määrä aiheuttaisi lisävahinkoa unionin tuotannonalalle. Tämä pahentaisi unionin tuotannonalan jo ennestään erittäin heikkoa taloudellista tilannetta ja uhkaisi sen elinkelpoisuutta. |
| --- | --- |

(169)

Edellä esitetyn perusteella komissio totesi, että kyseisestä maasta tulevan tuonnin alun perin aiheuttaman vahingon toistuminen on erittäin todennäköistä, jos toimenpiteiden voimassaolo päättyy. Kiinasta tulevan polkumyyntituonnin merkittävä määrä aiheuttaisi lisävahinkoa unionin tuotannonalalle. Tämä pahentaisi unionin tuotannonalan jo ennestään erittäin heikkoa taloudellista tilannetta ja uhkaisi sen elinkelpoisuutta.

| (170) | Näin ollen komissio päätteli, että Kiinaa koskevien polkumyyntitoimenpiteiden voimassa pitäminen olisi unionin edun mukaista. |
| --- | --- |

(170)

Näin ollen komissio päätteli, että Kiinaa koskevien polkumyyntitoimenpiteiden voimassa pitäminen olisi unionin edun mukaista.

6.2   Etuyhteydettömien tuojien, kauppiaiden ja käyttäjien etu

Etuyhteydettömien tuojien, kauppiaiden ja käyttäjien etu

| (171) | Komissio otti yhteyttä kaikkiin tiedossa oleviin etuyhteydettömiin tuojiin, kauppiaisiin ja käyttäjiin. Kuten 19 kappaleessa mainitaan, komissio sai yhden kyselylomakevastauksen yhdeltä käyttäjältä. Kyseinen käyttäjä totesi, että markkinat tarvitsevat tiettyä hintojen vakautta eikä markkinoilla siksi ole varaa altistua polkumyyntituonnin epävakauttavalle vaikutukselle. |
| --- | --- |

(171)

Komissio otti yhteyttä kaikkiin tiedossa oleviin etuyhteydettömiin tuojiin, kauppiaisiin ja käyttäjiin. Kuten 19 kappaleessa mainitaan, komissio sai yhden kyselylomakevastauksen yhdeltä käyttäjältä. Kyseinen käyttäjä totesi, että markkinat tarvitsevat tiettyä hintojen vakautta eikä markkinoilla siksi ole varaa altistua polkumyyntituonnin epävakauttavalle vaikutukselle.

| (172) | Lisäksi aiemmassa toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevassa tarkastelussa ja alkuperäisessä tutkimuksessa unionin edun tarkastelussa ei tullut esiin, että toimenpiteet vaikuttaisivat kielteisesti tuojiin, kauppiaisiin ja käyttäjiin, ja siinä myös pääteltiin, että toimenpiteiden käyttöönoton mahdollinen yleinen vaikutus käyttäjien toimintaan olisi hyvin vähäinen. Ensinnäkin useimmat käyttäjät ostavat valssilankansa muista kuin kiinalaisista lähteistä, joita on runsaasti. Toiseksi toimenpiteiden käyttöönoton mahdollista vaikutusta olisi tarkasteltava ottaen huomioon tuotantoketjun jälkipään tuotteet, joilla on paljon lisäarvoa. Tämän perusteella päätellään, että toimenpiteiden voimassaolon jatkaminen ei vaikuttaisi kielteisesti käyttäjien nykytilanteeseen. |
| --- | --- |

(172)

Lisäksi aiemmassa toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevassa tarkastelussa ja alkuperäisessä tutkimuksessa unionin edun tarkastelussa ei tullut esiin, että toimenpiteet vaikuttaisivat kielteisesti tuojiin, kauppiaisiin ja käyttäjiin, ja siinä myös pääteltiin, että toimenpiteiden käyttöönoton mahdollinen yleinen vaikutus käyttäjien toimintaan olisi hyvin vähäinen. Ensinnäkin useimmat käyttäjät ostavat valssilankansa muista kuin kiinalaisista lähteistä, joita on runsaasti. Toiseksi toimenpiteiden käyttöönoton mahdollista vaikutusta olisi tarkasteltava ottaen huomioon tuotantoketjun jälkipään tuotteet, joilla on paljon lisäarvoa. Tämän perusteella päätellään, että toimenpiteiden voimassaolon jatkaminen ei vaikuttaisi kielteisesti käyttäjien nykytilanteeseen.

| (173) | Tämän perusteella ei ole viitteitä siitä, että toimenpiteiden pitämisellä voimassa olisi tuojiin ja käyttäjiin sellaista merkittävää kielteistä vaikutusta, joka olisi merkittävämpi kuin toimenpiteiden myönteinen vaikutus unionin tuotannonalaan. |
| --- | --- |

(173)

Tämän perusteella ei ole viitteitä siitä, että toimenpiteiden pitämisellä voimassa olisi tuojiin ja käyttäjiin sellaista merkittävää kielteistä vaikutusta, joka olisi merkittävämpi kuin toimenpiteiden myönteinen vaikutus unionin tuotannonalaan.

6.3   Unionin etua koskevat päätelmät

Unionin etua koskevat päätelmät

| (174) | Edellä esitetyn perusteella komissio päätteli, ettei ole pakottavia unionin etua koskevia syitä olla jatkamatta Kiinasta peräisin olevan tarkastelun kohteena olevan tuotteen tuontia koskevien polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden voimassaoloa. |
| --- | --- |

(174)

Edellä esitetyn perusteella komissio päätteli, ettei ole pakottavia unionin etua koskevia syitä olla jatkamatta Kiinasta peräisin olevan tarkastelun kohteena olevan tuotteen tuontia koskevien polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden voimassaoloa.

7.   POLKUMYYNNIN VASTAISET TOIMENPITEET

POLKUMYYNNIN VASTAISET TOIMENPITEET

| (175) | Ottaen huomioon päätelmät, jotka koskevat polkumyynnin jatkumista, asianomaisesta maasta tulevan polkumyyntituonnin alun perin aiheuttaman vahingon toistumista sekä unionin etua, komissio toteaa, että Kiinasta peräisin olevan valssilangan tuontia koskevat polkumyynnin vastaiset toimenpiteet olisi pidettävä voimassa. |
| --- | --- |

(175)

Ottaen huomioon päätelmät, jotka koskevat polkumyynnin jatkumista, asianomaisesta maasta tulevan polkumyyntituonnin alun perin aiheuttaman vahingon toistumista sekä unionin etua, komissio toteaa, että Kiinasta peräisin olevan valssilangan tuontia koskevat polkumyynnin vastaiset toimenpiteet olisi pidettävä voimassa.

| (176) | Tässä asetuksessa määriteltyjä yksilöllisiä polkumyyntitulleja sovelletaan yksinomaan Kiinasta peräisin olevan ja nimettyjen oikeushenkilöiden tuottaman tarkastelun kohteena olevan tuotteen tuontiin. Jos yritystä ei ole erikseen mainittu tämän asetuksen artiklaosassa (mukaan lukien erikseen mainittuihin yrityksiin etuyhteydessä olevat yritykset), sen tuottaman tarkastelun kohteena olevan tuotteen tuontiin olisi sovellettava ”kaikkiin muihin yrityksiin” sovellettavaa tullia. Siihen ei saisi soveltaa yksilöllisiä polkumyyntitulleja. |
| --- | --- |

(176)

Tässä asetuksessa määriteltyjä yksilöllisiä polkumyyntitulleja sovelletaan yksinomaan Kiinasta peräisin olevan ja nimettyjen oikeushenkilöiden tuottaman tarkastelun kohteena olevan tuotteen tuontiin. Jos yritystä ei ole erikseen mainittu tämän asetuksen artiklaosassa (mukaan lukien erikseen mainittuihin yrityksiin etuyhteydessä olevat yritykset), sen tuottaman tarkastelun kohteena olevan tuotteen tuontiin olisi sovellettava ”kaikkiin muihin yrityksiin” sovellettavaa tullia. Siihen ei saisi soveltaa yksilöllisiä polkumyyntitulleja.

| (177) | Yritys voi pyytää näiden yksilöllisten polkumyyntitullien soveltamista, jos se muuttaa myöhemmin nimeään. Pyyntö on osoitettava komissiolle (75). Pyynnön on sisällettävä kaikki asiaankuuluvat tiedot, joiden perusteella voidaan osoittaa, että muutos ei vaikuta yrityksen oikeuteen hyötyä siihen sovellettavasta tullista. |
| --- | --- |

(177)

Yritys voi pyytää näiden yksilöllisten polkumyyntitullien soveltamista, jos se muuttaa myöhemmin nimeään. Pyyntö on osoitettava komissiolle (75). Pyynnön on sisällettävä kaikki asiaankuuluvat tiedot, joiden perusteella voidaan osoittaa, että muutos ei vaikuta yrityksen oikeuteen hyötyä siihen sovellettavasta tullista.

75

| (178) | Kaikille asianomaisille osapuolille ilmoitettiin niistä olennaisista tosiasioista ja huomioista, joiden perusteella aiottiin suositella, että Kiinasta peräisin olevan tarkastelun kohteena olevan tuotteen tuontiin sovellettavat toimenpiteet pidetään voimassa. Lisäksi asetettiin määräaika, jonka kuluessa osapuolilla oli mahdollisuus esittää huomautuksia ilmoitettujen tietojen johdosta. Komissio on tarkastellut kaikkia saatuja huomautuksia. |
| --- | --- |

(178)

Kaikille asianomaisille osapuolille ilmoitettiin niistä olennaisista tosiasioista ja huomioista, joiden perusteella aiottiin suositella, että Kiinasta peräisin olevan tarkastelun kohteena olevan tuotteen tuontiin sovellettavat toimenpiteet pidetään voimassa. Lisäksi asetettiin määräaika, jonka kuluessa osapuolilla oli mahdollisuus esittää huomautuksia ilmoitettujen tietojen johdosta. Komissio on tarkastellut kaikkia saatuja huomautuksia.

| (179) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat asetuksen (EU) 2016/1036 15 artiklan 1 kohdalla perustetun komitean lausunnon mukaiset. |
| --- | --- |

(179)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat asetuksen (EU) 2016/1036 15 artiklan 1 kohdalla perustetun komitean lausunnon mukaiset.

| (180) | Asetuksen (EU, Euratom) 2018/1046 (76) 109 artikla huomioon ottaen silloin, kun jokin määrä on maksettava takaisin Euroopan unionin tuomioistuimen tuomion tuloksena, maksettava korko on Euroopan unionin virallisen lehden C-sarjassa kunkin kuukauden ensimmäisenä kalenteripäivänä julkaistu Euroopan keskuspankin perusrahoitusoperaatioihinsa soveltama korko, |
| --- | --- |

(180)

Asetuksen (EU, Euratom) 2018/1046 (76) 109 artikla huomioon ottaen silloin, kun jokin määrä on maksettava takaisin Euroopan unionin tuomioistuimen tuomion tuloksena, maksettava korko on Euroopan unionin virallisen lehden C-sarjassa kunkin kuukauden ensimmäisenä kalenteripäivänä julkaistu Euroopan keskuspankin perusrahoitusoperaatioihinsa soveltama korko,

76

Euroopan unionin virallisen lehden

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

1.   Otetaan käyttöön lopullinen polkumyyntitulli tuotaessa Kiinan kansantasavallasta peräisin olevia seuraavia tuotteita: kuumavalssatut tangot, säännöttömästi kiepitetyt, rautaa, seostamatonta terästä tai seosterästä, ei kuitenkaan ruostumatonta terästä, jotka luokitellaan tällä hetkellä CN-koodeihin 7213 10 00, 7213 20 00, 7213 91 10, 7213 91 20, 7213 91 41, 7213 91 49, 7213 91 70, 7213 91 90, 7213 99 10, 7213 99 90, 7227 10 00, 7227 20 00, 7227 90 10, 7227 90 50 ja 7227 90 95.

2.   Vapaasti unionin rajalla tullaamattomana nettohintaan sovellettava lopullinen polkumyyntitulli on seuraavien yritysten valmistamien 1 kohdassa kuvattujen tuotteiden osalta seuraava:

| Yritys | Polkumyyntitulli | Taric-lisäkoodi |
| --- | --- | --- |
| Valin Group | 7,9 % | A930 |
| Kaikki muut yritykset | 24,0 % | A999 |

Yritys

Polkumyyntitulli

Taric-lisäkoodi

Valin Group

7,9 %

A930

Kaikki muut yritykset

24,0 %

A999

3.   Edellä olevassa 2 kohdassa mainitulle yritykselle määritetyn yksilöllisen polkumyyntitullin soveltaminen edellyttää, että jäsenvaltioiden tulliviranomaisille esitetään pätevä kauppalasku, jossa on oltava kauppalaskun laatineen tahon nimellä ja tehtävänimikkeellä yksilöidyn työntekijän päiväämä ja allekirjoittama vakuutus seuraavassa muodossa: ”Allekirjoittanut vahvistaa, että tässä laskussa tarkoitetun, Euroopan unioniin vietäväksi myydyn valssilangan, (määrä), on valmistanut (yrityksen nimi ja osoite), (Taric-lisäkoodi), Kiinan kansantasavallassa. Allekirjoittanut vakuuttaa, että tässä laskussa ilmoitetut tiedot ovat täydelliset ja paikkansapitävät.” Jos tällaista kauppalaskua ei esitetä, asianomaiseen yritykseen sovelletaan ”kaikkiin muihin yrityksiin” sovellettavaa tullia.

4.   Jollei toisin säädetä, sovelletaan tulleja koskevia voimassa olevia säännöksiä ja määräyksiä.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan seuraavana päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 12 päivänä lokakuuta 2021.

Komission puolesta

Puheenjohtaja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  EUVL L 176, 30.6.2016, s. 21.

1

(2)  Neuvoston asetus (EY) N:o 703/2009, annettu 27 päivänä heinäkuuta 2009, lopullisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan valssilangan tuonnissa ja kyseisessä tuonnissa käyttöön otetun väliaikaisen tullin lopullisesta kantamisesta sekä Moldovan tasavallasta ja Turkista peräisin olevan valssilangan tuontia koskevan menettelyn päättämisestä (EUVL L 203, 5.8.2009, s. 1).

2

(3)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2015/1846, annettu 14 päivänä lokakuuta 2015, lopullisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan valssilangan tuonnissa neuvoston asetuksen (EY) N:o 1225/2009 11 artiklan 2 kohdan mukaisen toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun jälkeen (EUVL L 268, 15.10.2015, s. 9).

3

(4)  Ilmoitus tiettyjen polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden voimassaolon lähestyvästä päättymisestä (EUVL C 35, 3.2.2020, s. 3).

4

(5)  Ilmoitus Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan valssilangan tuontiin sovellettavien polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun vireillepanosta (EUVL C 342, 14.10.2020, s. 23).

5

(6)  Ilmoitus covid-19-epidemian vaikutuksista polkumyynnin ja tukien vastaisiin tutkimuksiin (EUVL C 86, 16.3.2020, s. 6).

6

(7)  Tämä muistio oli 22 päivänä joulukuuta 2020 julkaistun toisen muistion tarkistettu versio, koska hallinnollisen virheen takia ensimmäisessä versiossa pyynnön esittäjän huomaukset olivat vahingossa jääneet huomiotta.

7

(8)  Commission Staff Working Document on Significant Distortions in the Economy of the People’s Republic of China for the Purposes of Trade Defence Investigations, 20.12.2017, SWD (2017) 483 final.

8

(9)  https://www.gtis.com/gta/secure/htscty_wta.cfm.

9

(10)  https://www.dnb.com/

10

(11)  https://orbis4.bvdinfo.com/version-201866/orbis/Companies

11

(12)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2021/635, annettu 16 päivänä huhtikuuta 2021, lopullisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta tiettyjen Valko-Venäjältä, Kiinan kansantasavallasta ja Venäjältä peräisin olevien raudasta tai seostamattomasta teräksestä valmistettujen hitsattujen putkien tuonnissa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/1036 11 artiklan 2 kohdan mukaisen toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun perusteella (EUVL L 132, 19.4.2021, s. 145) ja komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2020/508, annettu 7 päivänä huhtikuuta 2020, väliaikaisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta tiettyjen Indonesiasta, Kiinan kansantasavallasta ja Taiwanista peräisin olevien kuumavalssattujen teräslevyjen ja -kelojen tuonnissa (EUVL L 110, 8.4.2020, s. 3).

12

(13)  Ks. täytäntöönpanoasetus (EU) 2021/635, 149 ja 150 kappaleet ja täytäntöönpanoasetus (EU) 2020/508, 158 ja 159 kappaleet

13

(14)  Ks. täytäntöönpanoasetus (EU) 2021/635, 115–118 kappaleet ja täytäntöönpanoasetus (EU) 2020/508, 122–127 kappaleet

14

(15)  Ks. täytäntöönpanoasetus (EU) 2021/635, 119–122 kappaleet ja täytäntöönpanoasetus (EU) 2020/508, 128–132 kappaleet: Viranomaisilla on oikeus nimittää ja erottaa keskeistä johtohenkilöstöä valtion omistamissa yrityksissä Kiinan lainsäädännön mukaan, minkä voidaan katsoa heijastavan omistajuuteen liittyviä oikeuksia, ja Kiinan kommunistisen puolueen solut sekä valtion omistamissa että yksityisissä yrityksissä ovat toinen merkityksellinen kanava, jonka kautta valtio voi puuttua liiketoimintaa koskeviin päätöksiin. Kiinan yhtiölain mukaan jokaiseen yritykseen on perustettava kommunistisen puolueen yksikkö (jossa on kommunistisen puoleen perustamisasiakirjan mukaisesti vähintään kolme kommunistisen puolueen jäsentä), ja yrityksen on tarjottava tarpeelliset puitteet puolueyksikön toiminnalle. Vaikuttaa siltä, että aiemmin tätä vaatimusta ei aina ole noudatettu tai pantu tiukasti täytäntöön. Vuodesta 2016 lähtien kommunistinen puolue on kuitenkin pitänyt tiukemmin kiinni poliittisesta ja periaatteellisesta oikeudestaan valvoa valtion omistamien yritysten liiketoimintaan liittyviä päätöksiä. Kiinan kommunistisen puolueen on myös raportoitu kohdistaneen painetta yksityisiin yrityksiin, jotta ne asettaisivat patriotismin etusijalle ja noudattaisivat puoluekuria. Vuonna 2017 raportoitiin, että puoluesoluja oli 70 prosentissa noin 1,86 miljoonasta yksityisomistuksessa olevasta yrityksestä ja Kiinan kommunistisen puolueen yksiköt yrityksissä lisäsivät painetta voidakseen sanoa viimeisen sanan liiketoimintapäätöksistä. Näitä sääntöjä sovelletaan yleisesti Kiinan taloudessa kaikilla sektoreilla, ja niitä noudattavat myös valssilangan tuottajat ja niiden raaka-aineiden toimittajat.

15

(16)  Ks. täytäntöönpanoasetus (EU) 2021/635, 123–129 kappale ja täytäntöönpanoasetus (EU) 2020/508, 133–138 kappale.

16

(17)  Ks. täytäntöönpanoasetus (EU) 2021/635, 130–133 kappale ja täytäntöönpanoasetus (EU) 2020/508, 139–142 kappale.

17

(18)  Ks. täytäntöönpanoasetus (EU) 2021/635, 134–135 kappale ja täytäntöönpanoasetus (EU) 2020/508, 143–144 kappale.

18

(19)  Ks. täytäntöönpanoasetus (EU) 2021/635, 136–145 kappale ja täytäntöönpanoasetus (EU) 2020/508, 145–154 kappale.

19

(20)  Pyynnössä siteerattiin Yhdysvaltain kauppaministeriön julkaisua ”China’s status as a non-market economy”, A-570-053, 26.10.2017, s. 57.

20

(21)  Pyynnössä siteerattiin Financial Timesin artikkelia
  ”China’s Communist Party writes itself into company law”
  , 14.8.2017.

21

”China’s Communist Party writes itself into company law”

(22)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2017/969, annettu 8 päivänä kesäkuuta 2017, lopullisen tasoitustullin käyttöön ottamisesta Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien tiettyjen raudasta, seostamattomasta teräksestä tai muusta seosteräksestä valmistettujen kuumavalssattujen levyvalmisteiden tuonnissa ja lopullisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien tiettyjen raudasta, seostamattomasta teräksestä tai muusta seosteräksestä valmistettujen kuumavalssattujen levyvalmisteiden tuonnissa annetun komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2017/649 muuttamisesta (EUVL L 146, 9.6.2017, s. 17).

22

(23)  ThinkDesk Report, ”Analysis of state-business interaction and subsidization in the hot-rolled flat (HRF) segment of the Chinese steel industry”, 28.2.2016.

23

(24)  TISCO, ”Company profile”, http://en.tisco.com.cn/CompanyProfile/20151027095855836705.html (sivustolla käyty viimeksi 2.3.2020)

24

(25)  Baowu, ”Company profile”, http://www.baowugroup.com/en/contents/5273/102759.html (sivustolla käyty viimeksi 6.5.2021)

25

(26)  Raportti, 14 luku, s. 358: Tuotannon osalta 51 prosenttia yksityisiä ja 49 prosenttia valtion omistuksessa olevia yrityksiä ja kapasiteetin osalta 44 prosenttia valtion omistuksessa olevia ja 56 prosenttia yksityisiä yrityksiä.

26

(27)  Saatavilla osoitteessa www.gov.cn/zhengce/content/2016-02/04/content_5039353.htm (sivustolla käyty viimeksi 6.5.2021); https://policycn.com/policy_ticker/higher-expectations-for-large-scale-steel-enterprise/?iframe=1&secret=c8uthafuthefra4e (sivustolla käyty viimeksi 6.5.2021) ja www.xinhuanet.com/english/2019-04/23/c_138001574.htm (sivustolla käyty viimeksi 6.5.2021).

27

(28)  Saatavilla osoitteessa http://www.xinhuanet.com/english/2019-04/23/c_138001574.htm (sivustolla käyty viimeksi 6.5.2021) ja http://www.jjckb.cn/2019-04/23/c_137999653.htm (sivustolla käyty viimeksi 6.5.2021).

28

(29)  Tällainen oli esimerkiksi yksityisen yrityksen Rizhao ja valtion omistuksessa olevan yrityksen Shandong Iron and Steel yhteenliittymä vuonna 2009. Ks. Beijing steel report, s. 58, ja China Baowu Steel Groupin yrityksessä Magang Steel kesäkuussa 2019 hankkima määräysvalta, ks. https://www.ft.com/content/a7c93fae-85bc-11e9-a028-86cea8523dc2 (sivustolla käyty viimeksi 6.5.2021).

29

(30)  Ks. Xinhua Networkin lehdistöraportti: ”Shagang Group: Party building leads to high-quality development and creates a model for party building in non-public enterprises”, 25.12.2020, http://www.js.xinhuanet.com/2020-12/25/c_1126907346.htm (sivustolla käyty viimeksi 6.5.2021).

30

(31)  Ks. Anshanin verkkosivustolla julkaistu artikkeli: ”Anshan Iron and Steel builds and strengthens the party building work model”, 13.6.2018: http://www.ansteelgroup.com/ddjs/2020-03-26-02-58-29/3167-2020-04-26-02-24-53 (sivustolla käyty viimeksi 6.5.2021).

31

(32)  Ks. Anshanin verkkosivustolla julkaistu artikkeli: ”Keep employees’ passion for entrepreneurship”, 14.1.2019: http://www.ansteelgroup.com/ddjs/2020-03-26-02-58-29/3166-bczggscydjq (sivustolla käyty viimeksi 6.5.2021).

32

(33)  Ks. Baoshanin yhtiöjärjestys, 133.4 artikla: http://static.sse.com.cn//disclosure/listedinfo/announcement/c/2021-01-08/600019_20210108_8.pdf (sivustolla käyty viimeksi 6.5.2021).

33

(34)  Ks. Shougangin verkkosivusto: https://www.shougang.com.cn/sgweb/html/ddjs/ (sivustolla käyty viimeksi 6.5.2021).

34

(35)  Raportti, III osa, 14 luku, s. 346 ja sitä seuraavat sivut.

35

(36)  Terästeollisuuden mukautus- ja päivityssuunnitelman johdanto.

36

(37)  Raportti, 14 luku, s. 347.

37

(38)  Kiinan kansantasavallan talouden ja yhteiskunnan kehityksen 13. viisivuotissuunnitelma (2016–2020), saatavilla osoitteessa https://en.ndrc.gov.cn/newsrelease_8232/201612/P020191101481868235378.pdf (sivustolla käyty viimeksi 6.5.2021).

38

(39)  Raportti, 14 luku, s. 349.

39

(40)  Raportti, 14 luku, s. 352.

40

(41)  Kansallisen kehittämis- ja uudistamiskomission määräyksellä nro 9 annettu teollisuuden rakennemuutoksia koskeva ohjeistava luettelo (vuoden 2011 versio, vuoden 2013 muutos), annettu 27.3.2011 ja muutettu kansallisen kehittämis- ja uudistamiskomission päätöksellä, joka koskee kansallisen kehittämis- ja uudistamiskomission määräyksellä nro 21 annetun teollisuuden rakennemuutoksia koskevan ohjeistavan luettelon (vuoden 2011 versio), annettu 16.2.2013, asiaa koskevien lausekkeiden muuttamista.

41

(42)  Ks. vuoden 2018 vuosikertomus, s. 66: http://pdf.dfcfw.com/pdf/H2_AN201908201344693765_1.pdf

42

(43)  Ks. vuoden 2019 vuosikertomus, s. 62 ja 67: https://www.shclearing.com/xxpl/cwbg/nb/202006/t20200630_705111.html

43

(44)  Ks. vuoden 2019 vuosikertomus, s. 93: https://www.shclearing.com/xxpl/cwbg/nb/202005/t20200529_691364.html ja vuoden 2018 vuosikertomus, s. 104: http://pdf.dfcfw.com/pdf/H2_AN201905011325247353_1.pdf

44

(45)  Ks. vuoden 2019 vuosikertomus, s. 181 ja 187: http://static.cninfo.com.cn/finalpage/2020-04-29/1207654234.PDF

45

(46)  Ks. vuoden 2019 vuosikertomus, s. 121 ja 129: https://www.shougang.com.cn/u/cms/www/202004/29163130go9a.pdf

46

(47)  Ks. komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2021/635, 134–135 kappaleet ja komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2020/508, 143–144 kappaleet.

47

(48)  World Bank Open Data – Upper Middle Income, https://data.worldbank.org/income-level/upper-middle-income, sivustolla käyty viimeksi 13.10.2020.

48

(49)  Ks. 38 kappale.

49

(50)  https://www.osinergmin.gob.pe/seccion/institucional/regulacion-tarifaria/pliegos-tarifarios/electricidad, sivustolla käyty viimeksi 20.1.2021, https://www.osinergmin.gob.pe/seccion/institucional/regulacion-tarifaria/pliegos-tarifarios/gas-natural, sivustolla käyty viimeksi 20.1.2021.

50

(51)  https://www.sunass.gob.pe/prestadores/empresas-prestadoras/estudios-tarifarios/, sivustolla käyty viimeksi 20.1.2021.

51

(52)  https://ilostat.ilo.org/topics/labour-costs/, sivustolla käyty viimeksi 20.1.2021.

52

(53)  Ks. 28 kappale.

53

(54)  Kuukausihinnat tällä välillä.

54

(55)  Kuukausihinnat tällä välillä.

55

(56)  Normaalisti huomioon ei oteta myöskään tietoja, jotka koskevat edustavaan maahan tulevaa tuontia Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2015/755 (EUVL L 123, 19.5.2015, s. 33) liitteeseen 1 sisältyvistä maista, jotka eivät ole WTO:n jäseniä. Koska Peru ei kuitenkaan tuonut mitään tuotannontekijöistä mistään edellä mainituista maista tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana, tuonti muista kolmansista maista muodosti 100 prosenttia taulukossa 1 lueteltujen tuotannontekijöiden kokonaistuonnista Peruun.

56

(57)  https://ilostat.ilo.org/data/country-profiles/, sivustolla käyty viimeksi 20.1.2021.

57

(58)  https://cdn.www.gob.pe/uploads/document/file/320807/IF-161-2018-MTPE-2-14.1.pdf, s. 2, ja myös https://www.oecd-ilibrary.org/docserver/9789264305823-en.pdf?expires=1611133368&id=id&accname=oid031827&checksum=AD488AE7705661410076E3EC1D21F9F5, s. 88, sivustolla käyty viimeksi 20.1.2021.

58

(59)  https://www.osinergmin.gob.pe/seccion/institucional/regulacion-tarifaria/pliegos-tarifarios/gas-natural, sivustolla käyty viimeksi 20.1.2021.

59

(60)  https://www.osinergmin.gob.pe/seccion/institucional/regulacion-tarifaria/pliegos-tarifarios/electricidad, sivustolla käyty viimeksi 20.1.2021.

60

(61)  https://www.sunass.gob.pe/wp-content/uploads/2020/09/emapisco_fina_261218.pdf, sivustolla käyty viimeksi 20.1.2021.

61

(62)  https://investors.acerosarequipa.com/storage/memorias/July2020/sk9JvC6DOo51hCmXhDQ2.pdf, sivustolla käyty viimeksi 20.1.2021.

62

(63)  Nämä tiedot esitetään vaihteluvälinä liiketoiminnan kannalta arkaluontoisten tietojen luottamuksellisuuden suojaamiseksi perusasetuksen 19 artiklan mukaisesti.

63

(64)  https://www.metalbulletin.com/Article/3972213/Search-results/FOCUS-Chinas-steel-exports-expected-to-rise-in-2021.html, sivustolla käyty viimeksi 1.2.2021.

64

(65)  https://www.kallanish.com/en/steel-news/market-reports/article-details/chinese-wire-rod-exports-diverge-from-domestic-market-0121/, sivustolla käyty viimeksi 1.2.2021.

65

(66)  https://www.mysteel.net/. Muut pyynnön esittäjän mainitsemat lähteet, kuten CRU ja Worldsteel, antavat samansuuntaisia lukuja.

66

(67)  Kiinasta tuotavan valssilangan vastaisia toimenpiteitä on otettu käyttöön esimerkiksi Australiassa, Intiassa, Indonesiassa, Meksikossa, Etelä-Koreassa ja Yhdysvalloissa.

67

(68)  Tuotantomäärä perustuu EU27-maiden tietoihin, koska Yhdistynyt kuningaskunta lakkasi olemasta osa Euroopan unionia 1 päivänä tammikuuta 2021.

68

(69)  Kulutus perustuu EU27-maiden tietoihin; Yhdistynyttä kuningaskuntaa koskevia tietoja ei ole otettu huomioon.

69

(70)  Tuontimäärä perustuu EU27-maiden tietoihin; Yhdistynyttä kuningaskuntaa koskevia tietoja ei ole otettu huomioon.

70

(71)  Ks. komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2019/566, annettu 9 päivänä huhtikuuta 2019, lopullisen polkumyyntitullin käyttöönotosta tiettyjen Venäjän federaatiosta, Korean tasavallasta ja Malesiasta peräisin olevien putkien liitososien tuonnissa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/1036 11 artiklan 2 kohdan mukaisen toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun jälkeen ja Turkin tasavallasta peräisin olevia samoja tuotteita koskevan tutkimuksen päättämisestä (EUVL L 99, 10.4.2019, s. 9); johdanto-osan 128 kappale.

71

(72)  Makrotaloudelliset indikaattorit perustuvat EU27-maiden tietoihin; Yhdistynyttä kuningaskuntaa koskevia tietoja ei ole otettu huomioon.

72

(73)  Mikrotaloudelliset indikaattorit perustuvat EU28-maiden tietoihin, Yhdistynyt kuningaskunta mukaan lukien. Koska myynti Yhdistyneeseen kuningaskuntaan oli vain 1,5 prosenttia otokseen valittujen unionin tuottajien myynnistä, merkittävää vahinkoa koskevat päätelmät eivät olisi muuttuneet.

73

(74)  Kiinan käyttämätön kapasiteetti ylittää viisinkertaisesti unionin kokonaiskulutuksen vapailla markkinoilla tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla.

74

(75)  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, Rue de la Loi 170, 1040 Brussels, Belgium.

75

(76)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU, Euratom) 2018/1046, annettu 18 päivänä heinäkuuta 2018, unionin yleiseen talousarvioon sovellettavista varainhoitosäännöistä, asetusten (EU) N:o 1296/2013, (EU) N:o 1301/2013, (EU) N:o 1303/2013, (EU) N:o 1304/2013, (EU) N:o 1309/2013, (EU) N:o 1316/2013, (EU) N:o 223/2014, (EU) N:o 283/2014 ja päätöksen N:o 541/2014/EU muuttamisesta sekä asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 kumoamisesta (EUVL L 193, 30.7.2018, s. 1).

76

---