# Euroopa Liidu L 349/2021

| | ISSN 1977-0650 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 349 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 64. aastakäik4. oktoober 2021 |

ISSN 1977-0650

Euroopa Liidu

Teataja

L 349

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

64. aastakäik4. oktoober 2021

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Nõukogu määrus (EL) 2021/1750, 28. september 2021, millega muudetakse määrust (EL) 2019/440, mis käsitleb kalapüügivõimaluste jaotamist Euroopa Liidu ja Maroko Kuningriigi vahelise säästva kalapüügi partnerluslepingu ja selle rakendamise protokolli alusel | 1 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2021/1751, 1. oktoober 2021, milles sätestatakse rakenduslikud tehnilised standardid Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2014/59/EL kohaldamiseks seoses selliste teadete ühtse vormingu ja vormidega, milles käsitletakse allahindamise ja konverteerimise õiguse lepingulise tunnustamise teostamatuse kindlakstegemist (
  1
  ) | 5 |
| | | OTSUSED |
| | * | Komisjoni rakendusotsus (EL) 2021/1752, 1. oktoober 2021, millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2019/904 rakenduseeskirjad ühekordselt kasutatavate plastist joogipudelite jäätmete eraldi kogumise andmete arvutamiseks, kontrollimiseks ja esitamiseks | 19 |
| | * | Komisjoni rakendusotsus (EL) 2021/1753, 1. oktoober 2021, milles käsitletakse teatavate kolmandate riikide ja territooriumide järelevalve- ja regulatiivsete nõuete samaväärsust seoses riskipositsioonide käsitlemisega vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) nr 575/2013 (
  1
  ) | 31 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

MÄÄRUSED

*

Nõukogu määrus (EL) 2021/1750, 28. september 2021, millega muudetakse määrust (EL) 2019/440, mis käsitleb kalapüügivõimaluste jaotamist Euroopa Liidu ja Maroko Kuningriigi vahelise säästva kalapüügi partnerluslepingu ja selle rakendamise protokolli alusel

1

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2021/1751, 1. oktoober 2021, milles sätestatakse rakenduslikud tehnilised standardid Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2014/59/EL kohaldamiseks seoses selliste teadete ühtse vormingu ja vormidega, milles käsitletakse allahindamise ja konverteerimise õiguse lepingulise tunnustamise teostamatuse kindlakstegemist (
  1
  )

1

5

OTSUSED

*

Komisjoni rakendusotsus (EL) 2021/1752, 1. oktoober 2021, millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2019/904 rakenduseeskirjad ühekordselt kasutatavate plastist joogipudelite jäätmete eraldi kogumise andmete arvutamiseks, kontrollimiseks ja esitamiseks

19

*

Komisjoni rakendusotsus (EL) 2021/1753, 1. oktoober 2021, milles käsitletakse teatavate kolmandate riikide ja territooriumide järelevalve- ja regulatiivsete nõuete samaväärsust seoses riskipositsioonide käsitlemisega vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) nr 575/2013 (
  1
  )

1

31

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

| 4.10.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 349/1 |
| --- | --- | --- | --- |

4.10.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 349/1

---

NÕUKOGU MÄÄRUS (EL) 2021/1750,

28. september 2021,

millega muudetakse määrust (EL) 2019/440, mis käsitleb kalapüügivõimaluste jaotamist Euroopa Liidu ja Maroko Kuningriigi vahelise säästva kalapüügi partnerluslepingu ja selle rakendamise protokolli alusel

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 43 lõiget 3,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu võttis 29. novembril 2018 vastu määruse (EL) 2019/440, (1) mis käsitleb kalapüügivõimaluste jaotamist Euroopa Liidu ja Maroko Kuningriigi vahelise säästva kalapüügi partnerluslepingu alusel (edaspidi „kalapüügileping“). |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu võttis 29. novembril 2018 vastu määruse (EL) 2019/440, (1) mis käsitleb kalapüügivõimaluste jaotamist Euroopa Liidu ja Maroko Kuningriigi vahelise säästva kalapüügi partnerluslepingu alusel (edaspidi „kalapüügileping“).

| (2) | Nõukogu võttis 4. märtsil 2019 vastu otsuse (EL) 2019/441 (2) kalapüügilepingu ja selle rakendamise protokolli sõlmimise kohta. |
| --- | --- |

(2)

Nõukogu võttis 4. märtsil 2019 vastu otsuse (EL) 2019/441 (2) kalapüügilepingu ja selle rakendamise protokolli sõlmimise kohta.

| (3) | Määrusega (EL) 2019/440 on kalapüügivõimalused jaotatud muu hulgas 6. kategoorias („Tööstuslik pelaagiline püük“) liikmesriikidele, kelle hulka kuulub Ühendkuningriik. |
| --- | --- |

(3)

Määrusega (EL) 2019/440 on kalapüügivõimalused jaotatud muu hulgas 6. kategoorias („Tööstuslik pelaagiline püük“) liikmesriikidele, kelle hulka kuulub Ühendkuningriik.

| (4) | Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi Euroopa Liidust ja Euroopa Aatomienergiaühendusest väljaastumise lepingu (3) (edaspidi „väljaastumisleping“) kohaselt ei ole Ühendkuningriik alates 1. veebruarist 2020 enam liidu liikmesriik. Väljaastumislepingus ette nähtud üleminekuperiood lõppes 31. detsembril 2020. Pärast seda kuupäeva ei ole Ühendkuningriigil enam õigust kõnealuseid kalapüügivõimalusi kasutada ja seepärast tuleks need alates 1. jaanuarist 2021 liikmesriikidele ümber jaotada. |
| --- | --- |

(4)

Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi Euroopa Liidust ja Euroopa Aatomienergiaühendusest väljaastumise lepingu (3) (edaspidi „väljaastumisleping“) kohaselt ei ole Ühendkuningriik alates 1. veebruarist 2020 enam liidu liikmesriik. Väljaastumislepingus ette nähtud üleminekuperiood lõppes 31. detsembril 2020. Pärast seda kuupäeva ei ole Ühendkuningriigil enam õigust kõnealuseid kalapüügivõimalusi kasutada ja seepärast tuleks need alates 1. jaanuarist 2021 liikmesriikidele ümber jaotada.

| (5) | Kalapüügivõimaluste ümberjaotamine peaks olema läbipaistev ja proportsionaalne algselt eraldatud kvootidega. |
| --- | --- |

(5)

Kalapüügivõimaluste ümberjaotamine peaks olema läbipaistev ja proportsionaalne algselt eraldatud kvootidega.

| (6) | Määrust (EL) 2019/440 tuleks seetõttu vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(6)

Määrust (EL) 2019/440 tuleks seetõttu vastavalt muuta.

| (7) | Kalandustegevusele 2021. aastal avalduva mõju tõttu tuleks käesoleva määrust kohaldada alates 1. jaanuarist 2021. Selline tagasiulatuv kohaldamine ei mõjuta õiguskindluse ja õiguspärase ootuse kaitse põhimõtteid, kuna Ühendkuningriik ei ole asjaomaseid püügivõimalusi kasutanud ning neid suurendatakse asjaomastele liikmesriikidele. |
| --- | --- |

(7)

Kalandustegevusele 2021. aastal avalduva mõju tõttu tuleks käesoleva määrust kohaldada alates 1. jaanuarist 2021. Selline tagasiulatuv kohaldamine ei mõjuta õiguskindluse ja õiguspärase ootuse kaitse põhimõtteid, kuna Ühendkuningriik ei ole asjaomaseid püügivõimalusi kasutanud ning neid suurendatakse asjaomastele liikmesriikidele.

| (8) | Arvestades käesoleva määruse tagasiulatuvast kohaldamisest tulenevat kiireloomulisust, peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval, |
| --- | --- |

(8)

Arvestades käesoleva määruse tagasiulatuvast kohaldamisest tulenevat kiireloomulisust, peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EL) 2019/440 artikli 1 lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.   Euroopa Liidu ja Maroko Kuningriigi vahelise säästva kalapüügi partnerluslepingu rakendamise protokolli alusel jaotatakse kalapüügivõimalused liikmesriikide vahel järgmiselt:

| Püügikategooria | Laeva tüüp | Liikmesriik | Load või kvoodid |
| --- | --- | --- | --- |
| 1. | Väikesemahuline kalapüük põhjaosas, pelaagilised liigid |

Püügikategooria

Laeva tüüp

Liikmesriik

Load või kvoodid

1.

Väikesemahuline kalapüük põhjaosas, pelaagilised liigid

Seinerid < 150 brutotonnaaž (GT)

Hispaania

22

| 2. | Väikesemahuline kalapüük põhjaosas |
| --- | --- |

2.

Väikesemahuline kalapüük põhjaosas

Põhjaõngejadalaevad < 40 GT

Hispaania

25

Portugal

7

Põhjaõngejadalaevad ≥ 40 GT < 150 GT

Portugal

3

| 3. | Väikesemahuline kalapüük lõunaosas |
| --- | --- |

3.

Väikesemahuline kalapüük lõunaosas

Veoõngejadalaevad ja ritvõngelaevad < 150 GT laeva kohta

Kokku ≤ 800 GT

Hispaania

10

| 4. | Põhjapüük |
| --- | --- |

4.

Põhjapüük

Põhjaõngejadalaevad ≤ 150 GT

Hispaania

7

Portugal

4

Seinerid ≤ 750 GT

Kokku ≤ 3 000 GT

Hispaania

5

Itaalia

0

| 5. | Tuunipüük |
| --- | --- |

5.

Tuunipüük

Ritvõngelaevad

Hispaania

23

Prantsusmaa

4

| 6. | Tööstuslik pelaagiline püük |
| --- | --- |

6.

Tööstuslik pelaagiline püük

85 000 tonni (t) 2019. aastal

90 000 t 2020. aastal

100 000 t nii 2021. kui ka 2022. aastal

Püügiloaga laevade jaotus:

| | 10 laeva ≥ 3 000 GT ja < 7 765 GT |
| --- | --- |

10 laeva ≥ 3 000 GT ja < 7 765 GT

| | 4 laeva ≥ 150 ja < 3 000 GT |
| --- | --- |

4 laeva ≥ 150 ja < 3 000 GT

| | 4 laeva < 150 GT |
| --- | --- |

4 laeva < 150 GT

2019: 85 000 t

Saksamaa

6 871,2 t

Leedu

21 986,3 t

Läti

12 367,5 t

Madalmaad

26 102,4 t

Iirimaa

3 099,3 t

Poola

4 807,8 t

Ühendkuningriik

4 807,8 t

Hispaania

496,2 t

Portugal

1 652,2 t

Prantsusmaa

2 809,3 t

2020: 90 000 t

Saksamaa

7 275,4 t

Leedu

23 279,6 t

Läti

13 095,0 t

Madalmaad

27 637,9 t

Iirimaa

3 281,6 t

Poola

5 090,6 t

Ühendkuningriik

5 090,6 t

Hispaania

525,4 t

Portugal

1 749,4 t

Prantsusmaa

2 974,5 t

2021 ja 2022: 100 000 t kummalgi aastal

Saksamaa

8 568,4 t

Leedu

27 417,0 t

Läti

15 422,3 t

Madalmaad

32 549,8 t

Iirimaa

3 864,9 t

Poola

5 995,4 t

Hispaania

618,8 t

Portugal

2 060,3 t

Prantsusmaa

3 503,1 t“

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Käesolevat määrust kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2021.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 28. september 2021

Nõukogu nimel

eesistuja

S. KUSEC

---

(1)  Nõukogu 29. novembri 2018. aasta määrus (EL) 2019/440, mis käsitleb kalapüügivõimaluste jaotamist Euroopa Liidu ja Maroko Kuningriigi vahelise säästva kalapüügi partnerluslepingu ja selle rakendamise protokolli alusel (ELT L 77, 20.3.2019, lk 1).

1

(2)  Nõukogu 4. märtsi 2019. aasta otsus (EL) 2019/441 Euroopa Liidu ja Maroko Kuningriigi vahelise säästva kalapüügi partnerluslepingu, selle rakendamise protokolli ja lepingu juurde kuuluva kirjavahetuse sõlmimise kohta (ELT L 77, 20.3.2019, lk 4).

2

(3)  
  ELT L 29, 31.1.2020, lk 7.

3

---

| 4.10.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 349/5 |
| --- | --- | --- | --- |

4.10.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 349/5

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2021/1751,

1. oktoober 2021,

milles sätestatakse rakenduslikud tehnilised standardid Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2014/59/EL kohaldamiseks seoses selliste teadete ühtse vormingu ja vormidega, milles käsitletakse allahindamise ja konverteerimise õiguse lepingulise tunnustamise teostamatuse kindlakstegemist

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. mai 2014. aasta direktiivi 2014/59/EL, millega luuakse krediidiasutuste ja investeerimisühingute finantsseisundi taastamise ja kriisilahenduse õigusraamistik ning muudetakse nõukogu direktiivi 82/891/EMÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiive 2001/24/EÜ, 2002/47/EÜ, 2004/25/EÜ, 2005/56/EÜ, 2007/36/EÜ, 2011/35/EL, 2012/30/EL ja 2013/36/EL ning määruseid (EL) nr 1093/2010 ja (EL) nr 648/2012, (1) eriti selle artikli 55 lõike 8 kolmandat lõiku,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Direktiivi 2014/59/EL artikli 55 lõikes 1 on sätestatud, et liikmesriigid nõuavad teatavatel tingimustel, et krediidiasutused ja investeerimisühingud ning kõnealuse direktiivi artikli 1 lõike 1 punktis b, c ja d osutatud ettevõtjad lisaksid lepingulise tingimuse, millega kohustuse aluseks oleva lepingu või instrumendi vastaspool tunnistab, et selle kohustuse suhtes võib kohaldada allahindamise ja konverteerimise õigust. |
| --- | --- |

(1)

Direktiivi 2014/59/EL artikli 55 lõikes 1 on sätestatud, et liikmesriigid nõuavad teatavatel tingimustel, et krediidiasutused ja investeerimisühingud ning kõnealuse direktiivi artikli 1 lõike 1 punktis b, c ja d osutatud ettevõtjad lisaksid lepingulise tingimuse, millega kohustuse aluseks oleva lepingu või instrumendi vastaspool tunnistab, et selle kohustuse suhtes võib kohaldada allahindamise ja konverteerimise õigust.

| (2) | Direktiivi 2014/59/EL artikli 55 lõike 2 esimese lõigu kohaselt peavad liikmesriigid tagama, et kui selline krediidiasutus, investeerimisühing või ettevõtja teeb kindlaks, et sellise tingimuse lisamine on õiguslikult või muul viisil teostamatu („lepingulise tunnustamise teostamatuse kindlakstegemine“), peab see krediidiasutus, investeerimisühing või ettevõtja teavitama kriisilahendusasutust sellisele järeldusele jõudmisest. |
| --- | --- |

(2)

Direktiivi 2014/59/EL artikli 55 lõike 2 esimese lõigu kohaselt peavad liikmesriigid tagama, et kui selline krediidiasutus, investeerimisühing või ettevõtja teeb kindlaks, et sellise tingimuse lisamine on õiguslikult või muul viisil teostamatu („lepingulise tunnustamise teostamatuse kindlakstegemine“), peab see krediidiasutus, investeerimisühing või ettevõtja teavitama kriisilahendusasutust sellisele järeldusele jõudmisest.

| (3) | Komisjon peab vastu võtma rakenduslikud tehnilised standardid, et määrata kindlaks kriisilahendusasutustele sellesisulise teate esitamise ühtsed vormingud ja vormid. |
| --- | --- |

(3)

Komisjon peab vastu võtma rakenduslikud tehnilised standardid, et määrata kindlaks kriisilahendusasutustele sellesisulise teate esitamise ühtsed vormingud ja vormid.

| (4) | Lepingulise tunnustamise teostamatuse kindlakstegemisest teatamise ühtsed vormingud ja vormid tuleks kavandada nii, et kriisilahendusasutused saaksid selliseid järeldusi sisuliselt ja ühetaoliselt hinnata kogu liidus. |
| --- | --- |

(4)

Lepingulise tunnustamise teostamatuse kindlakstegemisest teatamise ühtsed vormingud ja vormid tuleks kavandada nii, et kriisilahendusasutused saaksid selliseid järeldusi sisuliselt ja ühetaoliselt hinnata kogu liidus.

| (5) | Andmete kvaliteedi parandamiseks ja võrreldavuse tagamiseks peaksid teatevormides esitatud andmekirjed vastama ühtsele andmepunktide mudelile. Ühtse andmepunktide mudeli kasutamine on järelevalvelise aruandluse puhul laialt levinud tava. Ühtne andmepunktide mudel peaks koosnema andmekirjete struktuursest esitusest ja identifitseerima kõik asjakohased ärikontseptsioonid, et tagada ühtne teatamine lepingulise tunnustamise teostamatuse kindlakstegemisest. |
| --- | --- |

(5)

Andmete kvaliteedi parandamiseks ja võrreldavuse tagamiseks peaksid teatevormides esitatud andmekirjed vastama ühtsele andmepunktide mudelile. Ühtse andmepunktide mudeli kasutamine on järelevalvelise aruandluse puhul laialt levinud tava. Ühtne andmepunktide mudel peaks koosnema andmekirjete struktuursest esitusest ja identifitseerima kõik asjakohased ärikontseptsioonid, et tagada ühtne teatamine lepingulise tunnustamise teostamatuse kindlakstegemisest.

| (6) | Esitatud andmekirjete kvaliteedi, järjepidevuse ja täpsuse tagamiseks tuleks andmekirjete suhtes kohaldada ühtseid valideerimiseeskirju. |
| --- | --- |

(6)

Esitatud andmekirjete kvaliteedi, järjepidevuse ja täpsuse tagamiseks tuleks andmekirjete suhtes kohaldada ühtseid valideerimiseeskirju.

| (7) | Tulenevalt nende laadist ajakohastatakse valideerimiseeskirju ja andmepunkti määratlusi korrapäraselt, tagamaks, et need kogu aeg vastavad kohaldatavatele regulatiivsetele, analüüsi- ja infotehnoloogianõuetele. Kehtestada tuleks ranged kvalitatiivsed kriteeriumid üksikasjaliku ühtse andmepunktide mudeli jaoks ja üksikasjalikud ühtsed valideerimiseeskirjad, mille Euroopa Pangandusjärelevalve oma veebisaidil elektrooniliselt avaldab. |
| --- | --- |

(7)

Tulenevalt nende laadist ajakohastatakse valideerimiseeskirju ja andmepunkti määratlusi korrapäraselt, tagamaks, et need kogu aeg vastavad kohaldatavatele regulatiivsetele, analüüsi- ja infotehnoloogianõuetele. Kehtestada tuleks ranged kvalitatiivsed kriteeriumid üksikasjaliku ühtse andmepunktide mudeli jaoks ja üksikasjalikud ühtsed valideerimiseeskirjad, mille Euroopa Pangandusjärelevalve oma veebisaidil elektrooniliselt avaldab.

| (8) | Käesolev määrus põhineb Euroopa Pangandusjärelevalve poolt komisjonile esitatud rakenduslike tehniliste standardite eelnõul. |
| --- | --- |

(8)

Käesolev määrus põhineb Euroopa Pangandusjärelevalve poolt komisjonile esitatud rakenduslike tehniliste standardite eelnõul.

| (9) | Euroopa Pangandusjärelevalve on korraldanud avalikud konsultatsioonid käesoleva määruse aluseks olevate rakenduslike tehniliste standardite eelnõu kohta, analüüsinud võimalikke seonduvaid kulusid ja kasu ning küsinud nõu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1093/2010 (2) artikli 37 kohaselt loodud pangandussektori sidusrühmade kogult, |
| --- | --- |

(9)

Euroopa Pangandusjärelevalve on korraldanud avalikud konsultatsioonid käesoleva määruse aluseks olevate rakenduslike tehniliste standardite eelnõu kohta, analüüsinud võimalikke seonduvaid kulusid ja kasu ning küsinud nõu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1093/2010 (2) artikli 37 kohaselt loodud pangandussektori sidusrühmade kogult,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Teostamatuse kindlakstegemist käsitlevas teates esitatav teave

Direktiivi 2014/59/EL artikli 55 lõike 2 esimese lõigu kohase teate esitamiseks esitab krediidiasutus või investeerimisühing või kõnealuse direktiivi artikli 1 lõike 1 punktis b, c või d osutatud ettevõtja kriisilahendusasutusele I lisas sätestatud vormides kindlaks määratud teabe. Need vormid täidetakse vastavalt II lisas esitatud juhistele.

Artikkel 2

Teabe esitamise vorming

1.   Krediidiasutused ja investeerimisühingud ning direktiivi 2014/59/EL artikli 1 lõike 1 punktis b, c või d osutatud ettevõtjad esitavad käesoleva määruse artiklis 1 osutatud teabe asjaomase kriisilahendusasutuse kindlaksmääratud andmevahetusvormingus ja esituses.

2.   Käesoleva määruse artiklis 1 osutatud teabe esitamisel järgivad krediidiasutused ja investeerimisühingud ning direktiivi 2014/59/EL artikli 1 lõike 1 punktis b, c või d osutatud ettevõtjad III lisas osutatud ühtses andmepunktide mudelis sisalduvaid andmepunktide määratlusi ja IV lisas osutatud valideerimiseeskirju.

Artikkel 3

Jõustumine ja kohaldamine

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 1. oktoober 2021

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 173, 12.6.2014, lk 190.

1

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. novembri 2010. aasta määrus (EL) nr 1093/2010, millega asutatakse Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Pangandusjärelevalve), muudetakse otsust nr 716/2009/EÜ ning tunnistatakse kehtetuks komisjoni otsus 2009/78/EÜ (ELT L 331, 15.12.2010, lk 12).

2

---

I LISA

| N00.01 – teate identifitseerimine |
| --- |

N00.01 – teate identifitseerimine

| | | | |
| --- | --- | --- | --- |
| | | Veerud |
| Identifitseerimisandmed |
| 0010 |
| Read | Teate tunnuskood | 0010 | |
| Teate esitamise kuupäev | 0020 | |
| Teate liik | 0030 | |
| Vormide N01.01 ja N01.02 aruandekuupäev | 0040 | |
| Vormi N02.00 aruandekuupäev | 0050 | |
| Asjaomane valuuta | 0060 | |
| Krediidiasutuse, investeerimisühingu või ettevõtja nimi | 0070 | |
| Kood | 0080 | |
| Koodi liik | 0090 | |
| Kontaktisik | 0100 | |
| E-post | 0110 | |
| Telefon | 0120 | |
| | | | |

Veerud

Identifitseerimisandmed

0010

Read

Teate tunnuskood

0010

Teate esitamise kuupäev

0020

Teate liik

0030

Vormide N01.01 ja N01.02 aruandekuupäev

0040

Vormi N02.00 aruandekuupäev

0050

Asjaomane valuuta

0060

Krediidiasutuse, investeerimisühingu või ettevõtja nimi

0070

Kood

0080

Koodi liik

0090

Kontaktisik

0100

E-post

0110

Telefon

0120

| N01.01 – kohustuste ja nõudeõiguste teisendamise lepingulise tunnustamise teostamatus lepingute/instrumentide kaupa |
| --- |

N01.01 – kohustuste ja nõudeõiguste teisendamise lepingulise tunnustamise teostamatus lepingute/instrumentide kaupa

| | |
| --- | --- |
| Teate liik | |
| | |

Teate liik

| KOHUSTUSE TUNNUSKOOD | OLULINE MUUDATUS? | LÕPPTÄHTAEG | UUENDATAV? | UUENDAMISE SAGEDUS | LEPING/INSTRUMENT | TEOSTAMATUS | VASTASPOOL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| KIRJELDUS | KOHUSTUSE LIIK | KOHALDATAV ÕIGUS | NÕUDEÕIGUSE JÄRK KOLMANDA RIIGI MAKSEJÕUETUSMENETLUSES | NÕUDEÕIGUSE JÄRK ASUTAMISLIIKMESRIIGI MAKSEJÕUETUSMENETLUSES | NIMIVÄÄRTUS PEAMISES ALGSES VALUUTAS | PEAMINE ALGNE VALUUTA | NIMIVÄÄRTUS KOHALIKUS VALUUTAS | TINGIMUSED | KATEGOORIA | TINGIMUSTE TÄITMISE PÕHJUSED | ÕIGUSLIK ARVAMUS? | NIMI | KOOD | KOODI LIIK | RIIKLIK KOOD |
| 0010 | 0020 | 0030 | 0040 | 0050 | 0060 | 0070 | 0080 | 0090 | 0100 | 0110 | 0120 | 0130 | 0140 | 0150 | 0160 | 0170 | 0180 | 0190 | 0200 | 0210 |
| | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |

KOHUSTUSE TUNNUSKOOD

OLULINE MUUDATUS?

LÕPPTÄHTAEG

UUENDATAV?

UUENDAMISE SAGEDUS

LEPING/INSTRUMENT

TEOSTAMATUS

VASTASPOOL

KIRJELDUS

KOHUSTUSE LIIK

KOHALDATAV ÕIGUS

NÕUDEÕIGUSE JÄRK KOLMANDA RIIGI MAKSEJÕUETUSMENETLUSES

NÕUDEÕIGUSE JÄRK ASUTAMISLIIKMESRIIGI MAKSEJÕUETUSMENETLUSES

NIMIVÄÄRTUS PEAMISES ALGSES VALUUTAS

PEAMINE ALGNE VALUUTA

NIMIVÄÄRTUS KOHALIKUS VALUUTAS

TINGIMUSED

KATEGOORIA

TINGIMUSTE TÄITMISE PÕHJUSED

ÕIGUSLIK ARVAMUS?

NIMI

KOOD

KOODI LIIK

RIIKLIK KOOD

0010

0020

0030

0040

0050

0060

0070

0080

0090

0100

0110

0120

0130

0140

0150

0160

0170

0180

0190

0200

0210

| N01.02 – kohustuste ja nõudeõiguste teisendamise lepingulise tunnustamise teostamatus kategooriate kaupa |
| --- |

N01.02 – kohustuste ja nõudeõiguste teisendamise lepingulise tunnustamise teostamatus kategooriate kaupa

| | | | | |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| KATEGOORIA | KOHUSTUSTE KOGUVÄÄRTUS KOHALIKUS VALUUTAS KATEGOORIATE KAUPA | KATEGOORIASSE KUULUMISE /TINGIMUSTE TÄITMISE PÕHJUSED | NÕUDEÕIGUSE JÄRK MAKSEJÕUETUSMENETLUSES | ALUSEKS OLEVATE KOHUSTUSTE ARV |
| 0010 | 0020 | 0030 | 0040 | 0050 |
| | | | | |

KATEGOORIA

KOHUSTUSTE KOGUVÄÄRTUS KOHALIKUS VALUUTAS KATEGOORIATE KAUPA

KATEGOORIASSE KUULUMISE /TINGIMUSTE TÄITMISE PÕHJUSED

NÕUDEÕIGUSE JÄRK MAKSEJÕUETUSMENETLUSES

ALUSEKS OLEVATE KOHUSTUSTE ARV

0010

0020

0030

0040

0050

| N02.00 – kohustuste maksejõuetusmenetluse kohased nõudeõiguse klassid |
| --- |

N02.00 – kohustuste maksejõuetusmenetluse kohased nõudeõiguse klassid

| NÕUDEÕIGUSE JÄRK MAKSEJÕUETUSMENETLUSES | | | KRIISILAHENDUSASUTUSELE PRAEGUSE SEISUGA TEATATUD KOHUSTUSTE KOGUNIMIVÄÄRTUS |
| --- | --- | --- | --- |
| NÕUDEÕIGUSE JÄRKU KUULUVATE KOHUSTUSTE MAKSMISELE KUULUVA JÄÄGI KOGUSUMMA | | | MILLEST: KOHUSTUSTE JA NÕUDEÕIGUSTE TEISENDAMISE KOHALDAMISALAST VÄLJA JÄETUD |
| MILLEST: KOLMANDA RIIGI ÕIGUSEGA REGULEERITAVAD KOHUSTUSED | MILLEST: VÄLJA ARVATUD LEPINGULINE TUNNUSTAMINE | MILLEST: PRAEGUSE SEISUGA KRIISILAHENDUSASUTUSELE TEATATUD |
| 0010 | 0020 | 0030 | 0040 | 0050 | 0060 | 0070 |
| | | | | | | |

NÕUDEÕIGUSE JÄRK MAKSEJÕUETUSMENETLUSES

KRIISILAHENDUSASUTUSELE PRAEGUSE SEISUGA TEATATUD KOHUSTUSTE KOGUNIMIVÄÄRTUS

NÕUDEÕIGUSE JÄRKU KUULUVATE KOHUSTUSTE MAKSMISELE KUULUVA JÄÄGI KOGUSUMMA

MILLEST: KOHUSTUSTE JA NÕUDEÕIGUSTE TEISENDAMISE KOHALDAMISALAST VÄLJA JÄETUD

MILLEST: KOLMANDA RIIGI ÕIGUSEGA REGULEERITAVAD KOHUSTUSED

MILLEST: VÄLJA ARVATUD LEPINGULINE TUNNUSTAMINE

MILLEST: PRAEGUSE SEISUGA KRIISILAHENDUSASUTUSELE TEATATUD

0010

0020

0030

0040

0050

0060

0070

---

II LISA

Juhised allahindamise ja konverteerimise õiguse lepingulise tunnustamise teostamatust käsitlevast järeldusest teatamise vormi täitmiseks

I OSA. ÜLDISED JUHISED

Käesolevas lisas antakse juhiseid, kuidas krediidiasutus, investeerimisühing või ettevõtja teatab järeldusest, et allahindamise ja konverteerimise õiguse lepinguline tunnustamine ei ole teostatav.

Igas direktiivi 2014/59/EL artikli 55 lõike 2 esimese lõigu kohases teates võib viidata mitmele lepingule/instrumendile ja/või kohustuste kategooriale (kui see on asjakohane), mis vastavad kohustuste ja nõudeõiguste teisendamise lepingulise tunnustamise teostamatuse tingimustele.

Krediidiasutus, investeerimisühing või ettevõtja võib esitada tõendavaid lisadokumente, sealhulgas õigusliku arvamuse või lepingu koopia, kui seda peetakse asjakohaseks. Asjaomane kriisilahendusasutus otsustab, kuidas lisadokumendid tuleb esitada.

Kui käesolevas lisas loetletud teabeväli ei ole teatavat liiki lepingu suhtes kohaldatav ja krediidiasutus, investeerimisühing või ettevõtja tõendab seda kriisilahendusasutusele, ei pea krediidiasutus, investeerimisühing või ettevõtja sellel andmeväljal nimetatud teavet esitama.

1.   Teate struktuur

Teates nõutava teabe esitamiseks täidetakse järgmised I lisas esitatud vormid:

| a) | vormiga „Teate identifitseerimine“ (N00.01) esitatakse teave, et identifitseerida nii teade kui ka kriisilahendusasutust teavitav krediidiasutus, investeerimisühing või ettevõtja; |
| --- | --- |

a)

vormiga „Teate identifitseerimine“ (N00.01) esitatakse teave, et identifitseerida nii teade kui ka kriisilahendusasutust teavitav krediidiasutus, investeerimisühing või ettevõtja;

| b) | vormiga „Kohustuste ja nõudeõiguste teisendamise lepingulise tunnustamise teostamatus lepingute/instrumentide kaupa“ (N01.01) esitatakse direktiivi 2014/59/EL artikli 55 lõike 2 esimese lõigu kohaselt teave kohustuste kohta, mis vastavad kohustuste ja nõudeõiguste teisendamise lepingulise tunnustamise teostamatuse tingimustele; |
| --- | --- |

b)

vormiga „Kohustuste ja nõudeõiguste teisendamise lepingulise tunnustamise teostamatus lepingute/instrumentide kaupa“ (N01.01) esitatakse direktiivi 2014/59/EL artikli 55 lõike 2 esimese lõigu kohaselt teave kohustuste kohta, mis vastavad kohustuste ja nõudeõiguste teisendamise lepingulise tunnustamise teostamatuse tingimustele;

| c) | vormiga „Kohustuste ja nõudeõiguste teisendamise lepingulise tunnustamise teostamatus kategooriate kaupa“ (N01.02) esitatakse teave nende kohustuste kategooriate kohta, mis vastavad kohustuste ja nõudeõiguste teisendamise lepingulise tunnustamise teostamatuse tingimustele, kui asjaomane kriisilahendusasutus peab vajalikuks täpsustada kohustuste kategooriaid, nagu sätestatud direktiivi 2014/59/EL artikli 55 lõikes 7; |
| --- | --- |

c)

vormiga „Kohustuste ja nõudeõiguste teisendamise lepingulise tunnustamise teostamatus kategooriate kaupa“ (N01.02) esitatakse teave nende kohustuste kategooriate kohta, mis vastavad kohustuste ja nõudeõiguste teisendamise lepingulise tunnustamise teostamatuse tingimustele, kui asjaomane kriisilahendusasutus peab vajalikuks täpsustada kohustuste kategooriaid, nagu sätestatud direktiivi 2014/59/EL artikli 55 lõikes 7;

| d) | vormiga „Maksejõuetusmenetluse kohased kohustuste nõudeõiguse klassid“ (N02.00) esitatakse vastavalt direktiivi 2014/59/EL artikli 55 lõike 2 viiendale lõigule teave kohustuste nõudeõiguse järgu kohta siseriiklikus maksejõuetusõiguses. |
| --- | --- |

d)

vormiga „Maksejõuetusmenetluse kohased kohustuste nõudeõiguse klassid“ (N02.00) esitatakse vastavalt direktiivi 2014/59/EL artikli 55 lõike 2 viiendale lõigule teave kohustuste nõudeõiguse järgu kohta siseriiklikus maksejõuetusõiguses.

2.   Konsolideerimise ulatus

Krediidiasutused, investeerimisühingud ja ettevõtjad saadavad teate individuaalsel alusel.

II OSA. VORMIPÕHISED JUHISED

3.   N00.01 – teate identifitseerimine

3.1.   Juhised konkreetsete ridade täitmiseks

| Read | Juhised |
| --- | --- |
| 0010 | Teate tunnuskood

  Igal teatel on teavitava krediidiasutuse, investeerimisühingu või ettevõtja määratud kordumatu tunnuskood.
  Teate tunnuskood käib [esitatud] teate kohta, mitte kohustuse või kategooria kohta. Teatesse on võimalik lisada ükskõik kui palju kohustusi või kategooriaid, mis on teate esitamise ajal asjakohased.
  Krediidiasutus, investeerimisühing või ettevõtja märgib teate kordumatu tunnuskoodi. |
| 0020 | Teate esitamise kuupäev

  Krediidiasutused, investeerimisühingud ja ettevõtjad märgivad kuupäeva, mil teade kriisilahendusasutusele esitati. |
| 0030 | Teate liik
   (1)

  Krediidiasutused, investeerimisühingud ja ettevõtjad tähistavad kõnealuse teate kirjete liigid järgmiselt:






  a) | ainult lepingud/instrumendid (ainult vorm N01.01); |

Read

Juhised

0010

Teate tunnuskood

Igal teatel on teavitava krediidiasutuse, investeerimisühingu või ettevõtja määratud kordumatu tunnuskood.

Teate tunnuskood käib [esitatud] teate kohta, mitte kohustuse või kategooria kohta. Teatesse on võimalik lisada ükskõik kui palju kohustusi või kategooriaid, mis on teate esitamise ajal asjakohased.

Krediidiasutus, investeerimisühing või ettevõtja märgib teate kordumatu tunnuskoodi.

0020

Teate esitamise kuupäev

Krediidiasutused, investeerimisühingud ja ettevõtjad märgivad kuupäeva, mil teade kriisilahendusasutusele esitati.

0030

Teate liik
   (1)

Krediidiasutused, investeerimisühingud ja ettevõtjad tähistavad kõnealuse teate kirjete liigid järgmiselt:

a)

ainult lepingud/instrumendid (ainult vorm N01.01);

| b) | ainult kohustuste kategooriad (ainult vorm N01.02); |
| --- | --- |

b)

ainult kohustuste kategooriad (ainult vorm N01.02);

| c) | nii lepingud/instrumendid kui ka kohustuste kategooriad (sama teade, mille puhul kasutatakse nii vormi N01.01 kui ka N01.02). |
| --- | --- |

c)

nii lepingud/instrumendid kui ka kohustuste kategooriad (sama teade, mille puhul kasutatakse nii vormi N01.01 kui ka N01.02).

0040

Vormide N01.01 ja N01.02 aruandekuupäev

Krediidiasutused, investeerimisühingud ja ettevõtjad märgivad vormides N01.01 ja N01.02 esitatud teabe aruandekuupäeva.

0050

Vormi N02.00 aruandekuupäev

Krediidiasutused, investeerimisühingud ja ettevõtjad märgivad vormis N02.00 esitatud teabe aruandekuupäeva.

0060

Asjaomane valuuta

Krediidiasutused, investeerimisühingud ja ettevõtjad märgivad esitatud summade alusvaluuta vormi N01.01 veerus 0130; vormi N01.02 veerus 0020 ja vormis N02.00.

See väärtus viitab selle liikmesriigi rahaühikule, kus teavitav asutus on asutatud. Väärtus peab olema kooskõlas ISO 4217 tähtkoodiga.

0070

Krediidiasutuse, investeerimisühingu või ettevõtja nimi

Teavitava krediidiasutuse, investeerimisühingu või ettevõtja nimi.

0080

Kood

Teavitava krediidiasutuse, investeerimisühingu või ettevõtja kood. Krediidiasutuste ja investeerimisühingute korral on kood 20kohaline tähtnumbriline juriidilise isiku tunnus (LEI-kood). Teiste ettevõtjate korral on kood 20kohaline tähtnumbriline LEI-kood või selle puudumisel liidus kohaldatava ühtse kodifitseerimise kohane kood või selle puudumisel riiklik kood.

Kood peab olema sama, mis esitati sama krediidiasutuse, investeerimisühingu või ettevõtja puhul komisjoni rakendusmääruse (EL) 2018/1624 (2) alusel. Koodiväli peab alati olema täidetud.

0090

Koodi liik

Krediidiasutus, investeerimisühing või ettevõtja märgib ära, kas veerus 0080 esitatud kood on LEI- või muu kood. Koodi liigi märkimisel tuleb alati kasutada üht neist kahest väärtusest.

0100

Kontaktisik

Krediidiasutused, investeerimisühingud ja ettevõtjad esitavad isiku nime, kellega ühendust võtta, kui kriisilahendusasutus vajab teate kohta selgitusi.

0110

E-post

Krediidiasutused, investeerimisühingud ja ettevõtjad esitavad real 0100 „Kontaktisik“ osutatud isiku e-posti aadressi.

0120

Telefon

Krediidiasutused, investeerimisühingud ja ettevõtjad esitavad real 0100 „Kontaktisik“ osutatud isiku telefoninumbri.

4.   N01.01 – kohustuste ja nõudeõiguste teisendamise lepingulise tunnustamise teostamatus lepingute/instrumentide kaupa

4.1.   Üldised märkused

Vormiga N01.01 esitatakse lepinguid käsitlevad teated individuaalsel alusel. Vormiga N01.01 saab samas teates kajastada mitut lepingut. Seda vormi kasutatakse järgmisest teatamiseks:

| a) | lepingud/instrumendid, millega luuakse uusi kohustusi: lepingud/instrumendid, millest ei ole kriisilahendusasutusele eelnevalt teatatud; |
| --- | --- |

a)

lepingud/instrumendid, millega luuakse uusi kohustusi: lepingud/instrumendid, millest ei ole kriisilahendusasutusele eelnevalt teatatud;

| b) | olemasolevaid kohustusi muutvad lepingud/instrumendid: kui kehtiva kohustuse lepingust või instrumendist on kriisilahendusasutusele eelnevalt teatatud ja see on hinnatud teostamatuse tingimusele vastavaks, on muutmislepingutel või -instrumentidel sama kohustuse tunnuskood (veerg 0010), nagu eelnevalt teatatud, ning ülejäänud veerud täidetakse ainult juhul, kui toimunud on muutus. Veerg 0020 „Oluline muudatus?“ täidetakse vajaduse korral ainult lepingute puhul, millega muudetakse kehtivaid kohustusi; |
| --- | --- |

b)

olemasolevaid kohustusi muutvad lepingud/instrumendid: kui kehtiva kohustuse lepingust või instrumendist on kriisilahendusasutusele eelnevalt teatatud ja see on hinnatud teostamatuse tingimusele vastavaks, on muutmislepingutel või -instrumentidel sama kohustuse tunnuskood (veerg 0010), nagu eelnevalt teatatud, ning ülejäänud veerud täidetakse ainult juhul, kui toimunud on muutus. Veerg 0020 „Oluline muudatus?“ täidetakse vajaduse korral ainult lepingute puhul, millega muudetakse kehtivaid kohustusi;

| c) | bilansivälised kirjed: krediidiasutused, investeerimisühingud ja ettevõtjad esitavad sellise kohustuse sellise nõudeõiguse järgu maksejõuetusmenetluses, mis realiseeruks bilansivälise kirje aktiveerimisel. |
| --- | --- |

c)

bilansivälised kirjed: krediidiasutused, investeerimisühingud ja ettevõtjad esitavad sellise kohustuse sellise nõudeõiguse järgu maksejõuetusmenetluses, mis realiseeruks bilansivälise kirje aktiveerimisel.

Kui andmed ei ole kättesaadavad või asjakohased, ei pea krediidiasutused, investeerimisühingud ja ettevõtjad täitma järgmisi veerge: 0020, 0030, 0050, 0090, 0130, 0150 ja 0210.

4.2.   Juhised konkreetsete veergude täitmiseks

| Veerud | Viited õigussätetele ja juhised |
| --- | --- |
| 0010 | KOHUSTUSE TUNNUSKOOD
  Kohustuse tunnuskood on teavitava krediidiasutuse, investeerimisühingu või ettevõtja määratud kordumatu tunnuskood, mida kasutatakse kõigis teadetes kohustuse identifitseerimiseks. Krediidiasutus, investeerimisühing või ettevõtja võib kasutada ettevõttesisest kohustuse tunnuskoodi. |
| 0020 | OLULINE MUUDATUS?
  See väli tuleb täita ainult kehtivaid kohustusi muutvate lepingute/instrumentide puhul. Teate esitanud krediidiasutus, investeerimisühing või ettevõtja märgib, kas kehtiva kohustuse muudatusi peetakse oluliseks.
  Krediidiasutused, investeerimisühingud ja ettevõtjad märgivad ühe järgmistest väärtustest:






  — | Jah |

Veerud

Viited õigussätetele ja juhised

0010

KOHUSTUSE TUNNUSKOOD

Kohustuse tunnuskood on teavitava krediidiasutuse, investeerimisühingu või ettevõtja määratud kordumatu tunnuskood, mida kasutatakse kõigis teadetes kohustuse identifitseerimiseks. Krediidiasutus, investeerimisühing või ettevõtja võib kasutada ettevõttesisest kohustuse tunnuskoodi.

0020

OLULINE MUUDATUS?

See väli tuleb täita ainult kehtivaid kohustusi muutvate lepingute/instrumentide puhul. Teate esitanud krediidiasutus, investeerimisühing või ettevõtja märgib, kas kehtiva kohustuse muudatusi peetakse oluliseks.

Krediidiasutused, investeerimisühingud ja ettevõtjad märgivad ühe järgmistest väärtustest:

—

Jah

| — | Ei |
| --- | --- |

—

Ei

0030

LÕPPTÄHTAEG

Kuupäev, mil kõik kohustuse põhisummad ja intressid peavad olema tagasi makstud (tehingu lepingudokumentide põhjal).

Märgitakse päev, kuu ja aasta. Võimaluse korral märgitakse täpne kuupäev; kui see ei ole teada, märgitakse kuu esimene päev.

0040

UUENDATAV?

Krediidiasutused, investeerimisühingud ja ettevõtjad märgivad ühe järgmistest väärtustest:

| — | Jah |
| --- | --- |

—

Jah

| — | Ei |
| --- | --- |

—

Ei

Sellesse veergu märgitakse „Jah“, kui leping sisaldab sõnaselget sätet selle uuendatavuse kohta.

0050

UUENDAMISE SAGEDUS

Kui veerus 0040 on märgitud „Jah“, esitavad krediidiasutused, investeerimisühingud ja ettevõtjad tähtaja uuendamise sageduse kuu täpsusega.

0060-0130

LEPING/INSTRUMENT

0060

KIRJELDUS

Krediidiasutused, investeerimisühingud ja ettevõtjad esitavad lepingu/instrumendi kirjelduse (kuni 300 tähemärki). Sellel andmeväljal esitatakse lepingu/instrumendi põhitunnused, mida selle teate muudel väljadel ei kajastata (näiteks kohustuse eesmärk/sisu, kas instrument on kolmanda riigi õiguse kohaselt kohustuste ja nõudeõiguste teisendamist võimaldav).

0070

KOHUSTUSE LIIK

Krediidiasutused, investeerimisühingud ja ettevõtjad identifitseerivad lepingu/instrumendi ühena järgmistest:

| a) | pankadevahelised hoiused |
| --- | --- |

a)

pankadevahelised hoiused

| b) | hoiused pangandussektorivälistes klientides |
| --- | --- |

b)

hoiused pangandussektorivälistes klientides

| c) | tuletisinstrumendid |
| --- | --- |

c)

tuletisinstrumendid

| d) | laenuvõtmine/rahastamine |
| --- | --- |

d)

laenuvõtmine/rahastamine

| e) | kaubanduse rahastamine |
| --- | --- |

e)

kaubanduse rahastamine

| f) | tegevusega seotud teenused, mis ei ole ettevõtja toimimiseks kriitilise tähtsusega |
| --- | --- |

f)

tegevusega seotud teenused, mis ei ole ettevõtja toimimiseks kriitilise tähtsusega

| g) | muud |
| --- | --- |

g)

muud

Kui sobib rohkem kui üks liik, valitakse see, mis kirjeldab lepingu/instrumendi eesmärki kõige paremini.

0080

KOHALDATAV ÕIGUS

Krediidiasutused, investeerimisühingud ja ettevõtjad esitavad selle riigi kolmetähelise ISO 3166-1 koodi, mille õigust kohaldatakse lepingu/instrumendi suhtes.

0090

NÕUDEÕIGUSE JÄRK KOLMANDA RIIGI MAKSEJÕUETUSMENETLUSES

Krediidiasutus, investeerimisühing või ettevõtja sisestab väärtuse, mis vastab kohustuse nõudeõiguse järgule skaalal 1 kuni x, kusjuures 1 on madalaima nõudeõiguse järguga klass ja x kõrgeima nõudeõiguse järguga klass, nagu on sätestatud kohustust reguleerivas kolmanda riigi õiguses.

Krediidiasutus või investeerimisühing püüab saada kõnealuse järgu asjaomaselt kolmanda riigi kriisilahendusasutuselt või sellise ametliku järgu puudumise korral määrab väärtuse ise (skaalal 1 kuni x), lähtudes asjaomase kolmanda riigi õiguse kohasest kohustuste nõudeõiguse järkudest.

0100

NÕUDEÕIGUSE JÄRK ASUTAMISLIIKMESRIIGI MAKSEJÕUETUSMENETLUSES

Krediidiasutused, investeerimisühingud ja ettevõtjad sisestavad väärtuse, mis vastab kohustuse nõudeõiguse järgule skaalal 1 kuni x, kusjuures 1 on madalaima nõudeõiguse järguga klass ja x kõrgeima nõudeõiguse järguga klass, nagu on sätestatud selle liikmesriigi õiguses, kus teavitav krediidiasutus, investeerimisühing või ettevõtja on asutatud.

0110

NIMIVÄÄRTUS PEAMISES ALGSES VALUUTAS

Krediidiasutused, investeerimisühingud ja ettevõtjad esitavad kohustuse nimiväärtuse, nagu on sätestatud lepingus/instrumendis.

Raamlepingute puhul peaks krediidiasutus, investeerimisühing või ettevõtja märkima maksimaalse summa, milleni jõudmist ta kõnealuse raamlepingu alusel eeldab, või raamlepingu alusel lubatud maksimaalse summa.

Kui lepingul/instrumendil on rohkem kui üks valuuta, esitavad krediidiasutused, investeerimisühingud ja ettevõtjad nimiväärtuse lepingus domineerivas valuutas.

0120

PEAMINE ALGNE VALUUTA

Krediidiasutused, investeerimisühingud ja ettevõtjad märgivad selle valuuta ISO koodi, milles kohustus on lepingu alusel nomineeritud. Kasutatakse ISO 4217 kohast kolmetähelist valuutakoodi.

Kui lepingul on rohkem kui üks valuuta, esitavad krediidiasutused, investeerimisühingud ja ettevõtjad lepingus domineeriva valuuta.

0130

NIMIVÄÄRTUS KOHALIKUS VALUUTAS

Krediidiasutused, investeerimisühingud ja ettevõtjad täidavad selle veeru, kui veerus 0110 kasutatud valuuta ei ole selle riigi valuuta, kus krediidiasutus, investeerimisühing või ettevõtja on asutatud. Krediidiasutused, investeerimisühingud ja ettevõtjad kasutavad teatamise kuupäeval kehtivat vahetuskurssi.

0140–0190

TEOSTAMATUS

0140

TINGIMUSED

Krediidiasutused, investeerimisühingud ja ettevõtjad määravad kindlaks tingimused, mille alusel nad peavad lepingutingimuse lisamist õiguslikult või muul viisil teostamatuks, nagu on sätestatud komisjoni delegeeritud määruses (EL) 2021/1527 (3).

Krediidiasutused, investeerimisühingud ja ettevõtjad esitavad kohaldatavate tingimuste kombinatsiooni (võib märkida nii ühe tingimuse kui ka kõik viis tingimust):

| a) | tingimus a – lepingulise tingimuse lisamine tähendaks kohustust reguleerivate kolmanda riigi õigus- ja haldusnormide rikkumist; |
| --- | --- |

a)

tingimus a – lepingulise tingimuse lisamine tähendaks kohustust reguleerivate kolmanda riigi õigus- ja haldusnormide rikkumist;

| b) | tingimus b – lepingulise tingimuse lisamine oleks vastuolus kolmanda riigi ametiasutuse selgesõnaliste ja siduvate juhistega; |
| --- | --- |

b)

tingimus b – lepingulise tingimuse lisamine oleks vastuolus kolmanda riigi ametiasutuse selgesõnaliste ja siduvate juhistega;

| c) | tingimus c – kohustus tuleneb selliste rahvusvaheliste standardtingimuste või -protokollide kohaselt sõlmitud instrumentidest või lepingutest, mida krediidiasutusel või investeerimisühingul või ettevõtjal ei ole võimalik muuta; |
| --- | --- |

c)

tingimus c – kohustus tuleneb selliste rahvusvaheliste standardtingimuste või -protokollide kohaselt sõlmitud instrumentidest või lepingutest, mida krediidiasutusel või investeerimisühingul või ettevõtjal ei ole võimalik muuta;

| d) | tingimus d – kohustust reguleeritakse lepinguliste tingimustega, millega krediidiasutus, investeerimisühing või ettevõtja peab nõustuma, et osaleda liiduvälises organis või et kasutada selle teenuseid, ning mida krediidiasutusel või investeerimisühingul või ettevõtjal ei ole võimalik muuta; |
| --- | --- |

d)

tingimus d – kohustust reguleeritakse lepinguliste tingimustega, millega krediidiasutus, investeerimisühing või ettevõtja peab nõustuma, et osaleda liiduvälises organis või et kasutada selle teenuseid, ning mida krediidiasutusel või investeerimisühingul või ettevõtjal ei ole võimalik muuta;

| e) | tingimus e – kohustus on äri- või kaubakrediiti andnud võlausaldaja ees ja see on seotud selliste kaupade tarnimise või teenuste osutamisega, mis ei ole küll kriitilise tähtsusega, kuid mida kasutatakse krediidiasutuse, investeerimisühingu või ettevõtja igapäevases tegevuses, ning krediidiasutusel või investeerimisühingul või ettevõtjal ei ole võimalik lepingu tingimusi muuta. |
| --- | --- |

e)

tingimus e – kohustus on äri- või kaubakrediiti andnud võlausaldaja ees ja see on seotud selliste kaupade tarnimise või teenuste osutamisega, mis ei ole küll kriitilise tähtsusega, kuid mida kasutatakse krediidiasutuse, investeerimisühingu või ettevõtja igapäevases tegevuses, ning krediidiasutusel või investeerimisühingul või ettevõtjal ei ole võimalik lepingu tingimusi muuta.

Kõik kohaldatavad tingimused tuleb ära märkida.

0150

KATEGOORIA

Krediidiasutused, investeerimisühingud ja ettevõtjad esitavad vajaduse korral kohustuste kategooriad, mille asjaomane kriisilahendusasutus on direktiivi 2014/59/EL artikli 55lõike 7 kohaselt kindlaks määranud.

0160

TINGIMUSTE TÄITMISE PÕHJUSED

Krediidiasutused, investeerimisühingud ja ettevõtjad kirjeldavad selgelt põhjuseid, miks nad tegid teostamatust käsitleva otsuse, mis tuleneb veerus 0140 esitatud tingimustest.

Sellele väljale sisestatud teave on oluline selleks, et teha kindlaks, kas teatatud leping/instrument vastab teostamatuse tingimustele, ning on seetõttu aluseks kriisilahendusasutuse hinnangule krediidiasutuse või investeerimisühingu järelduse kohta.

Krediidiasutused, investeerimisühingud ja ettevõtjad hoiduvad liiga lühikestest põhjendustest, nagu „Toodet ei saa kasutada“ või „Konkurentsivõime vähenemine“, ning esitavad põhjalikumad selgitused, et kriisilahendusasutus saaks teha teadliku otsuse.

0170

ÕIGUSLIK ARVAMUS?

Krediidiasutused, investeerimisühingud ja ettevõtjad teavitavad kriisilahendusasutust, kui on olemas õiguslik arvamus, mis käsitleb selle kohustusega seoses teada antud teostamatust.

Krediidiasutused, investeerimisühingud ja ettevõtjad märgivad ühe järgmistest:

| — | Jah |
| --- | --- |

—

Jah

| — | Ei |
| --- | --- |

—

Ei

Kui krediidiasutused ja investeerimisühingud või ettevõtjad märgivad „Jah“, edastavad nad kriisilahendusasutusele õigusliku arvamuse kriisilahendusasutuse kindlaksmääratud viisil.

0180–0210

VASTASPOOL

Krediidiasutused, investeerimisühingud ja ettevõtjad esitavad selle kohustuse vastaspoole andmed.

0180

NIMI

Esitatakse konkreetse vastaspoole nimi.

Mitmepoolsete lepingute puhul esitab krediidiasutus või investeerimisühing peamise vastaspoole või kasutab väärtust „mitmepoolne leping“.

0190

KOOD

Kood kui osa rea tunnusest peab olema iga aruandes kajastatava üksuse puhul kordumatu. Krediidiasutuste ja investeerimisühingute korral peab kood olema LEI-kood. Teiste ettevõtjate korral tuleb esitada kas LEI-kood või selle puudumisel riiklik kood. Kood peab olema kordumatu ja seda tuleb kasutada kõikidel vormidel ja ajaliselt järjepidevalt. Koodiväli peab alati olema täidetud.

0200

KOODI LIIK

Krediidiasutus, investeerimisühing või ettevõtja märgib ära, kas veerus 0190 esitatud kood on LEI- või riiklik kood.

0210

RIIKLIK KOOD

Krediidiasutused, investeerimisühingud või ettevõtjad võivad esitada ka riikliku koodi, kui nad kasutavad veerus 0190 „Kood“ tunnuskoodina LEI-koodi.

5.   N01.02 – kohustuste ja nõudeõiguste teisendamise lepingulise tunnustamise teostamatus kategooriate kaupa

5.1.   Üldised märkused

Vormi N01.02 kasutatakse kohustuste kategooriaid käsitlevate teadete esitamiseks, kui asjaomane kriisilahendusasutus peab direktiivi 2014/59/EL artikli 55 lõike 7 kohaselt vajalikuks täpsustada selliste kohustuste kategooriaid, mille puhul on võimalik järeldada, et lepingulise tunnustamise tingimuse lisamine on teostamatu.

5.2.   Juhised konkreetsete veergude täitmiseks

| Veerud | Viited õigussätetele ja juhised |
| --- | --- |
| 0010 | KATEGOORIA
  Krediidiasutused, investeerimisühingud ja ettevõtjad märgivad kohustuste kategooria, mille kohta nad teate esitavad, lähtudes asjaomase kriisilahendusasutuse direktiivi 2014/59/EL artikli 55 lõike 7 kohaselt kindlaks määratud kategooriatest.
  Vormi N01.02 kohane teade võib sisaldada nii paljusid kohustuste kategooriaid kui vaja. |
| 0020 | KOHUSTUSTE KOGUVÄÄRTUS KOHALIKUS VALUUTAS KATEGOORIATE KAUPA
  Krediidiasutused, investeerimisühingud ja ettevõtjad märgivad kohustuste eeldatava kogusumma veerus 0010 esitatud iga teatatud kategooria kohta.
  Summa on hinnanguline maksimumsumma, mis tuleb saavutada kindlaksmääratud kategooria puhul kuue kuu jooksul alates teate esitamise kuupäevast.
  Summa väljendatakse selle liikmesriigi valuutas, kus krediidiasutus, investeerimisühing või ettevõtja on asutatud.
  Kui krediidiasutus, investeerimisühing või ettevõtja teeb teatamisele järgneva kuue kuu jooksul kindlaks, et kategooriasse kuuluvate kohustuste väärtus on suurenenud rohkem kui 10 % teatatud summast, esitab ta kriisilahendusasutusele uue teate. |
| 0030 | KATEGOORIASSE KUULUMISE / TINGIMUSTE TÄITMISE PÕHJUSED
  Krediidiasutused, investeerimisühingud ja ettevõtjad selgitavad, miks kohustuste kategooriast on teatatud.
  Kriisilahendusasutus hindab selgituste alusel teostamatust käsitlevat teadet. |
| 0040 | NÕUDEÕIGUSE JÄRK MAKSEJÕUETUSMENETLUSES
  Krediidiasutused, investeerimisühingud ja ettevõtjad sisestavad väärtused, mis vastavad iga veerus 0010 kajastatud kategooria kohustuste nõudeõiguse järgule skaalal 1 kuni x, kusjuures 1 on madalaima nõudeõiguse järguga klass ja x kõrgeima nõudeõiguse järguga klass, nagu on sätestatud selle liikmesriigi õiguses, kus teavitav krediidiasutus, investeerimisühing või ettevõtja on asutatud. |
| 0050 | ALUSEKS OLEVATE KOHUSTUSTE ARV
  Krediidiasutused, investeerimisühingud ja ettevõtjad märgivad asjaomase kohustuste kategooria all hoitavate lepingute/instrumentide hinnangulise maksimumarvu kuue kuu jooksul alates teatamise kuupäevast. |

Veerud

Viited õigussätetele ja juhised

0010

KATEGOORIA

Krediidiasutused, investeerimisühingud ja ettevõtjad märgivad kohustuste kategooria, mille kohta nad teate esitavad, lähtudes asjaomase kriisilahendusasutuse direktiivi 2014/59/EL artikli 55 lõike 7 kohaselt kindlaks määratud kategooriatest.

Vormi N01.02 kohane teade võib sisaldada nii paljusid kohustuste kategooriaid kui vaja.

0020

KOHUSTUSTE KOGUVÄÄRTUS KOHALIKUS VALUUTAS KATEGOORIATE KAUPA

Krediidiasutused, investeerimisühingud ja ettevõtjad märgivad kohustuste eeldatava kogusumma veerus 0010 esitatud iga teatatud kategooria kohta.

Summa on hinnanguline maksimumsumma, mis tuleb saavutada kindlaksmääratud kategooria puhul kuue kuu jooksul alates teate esitamise kuupäevast.

Summa väljendatakse selle liikmesriigi valuutas, kus krediidiasutus, investeerimisühing või ettevõtja on asutatud.

Kui krediidiasutus, investeerimisühing või ettevõtja teeb teatamisele järgneva kuue kuu jooksul kindlaks, et kategooriasse kuuluvate kohustuste väärtus on suurenenud rohkem kui 10 % teatatud summast, esitab ta kriisilahendusasutusele uue teate.

0030

KATEGOORIASSE KUULUMISE / TINGIMUSTE TÄITMISE PÕHJUSED

Krediidiasutused, investeerimisühingud ja ettevõtjad selgitavad, miks kohustuste kategooriast on teatatud.

Kriisilahendusasutus hindab selgituste alusel teostamatust käsitlevat teadet.

0040

NÕUDEÕIGUSE JÄRK MAKSEJÕUETUSMENETLUSES

Krediidiasutused, investeerimisühingud ja ettevõtjad sisestavad väärtused, mis vastavad iga veerus 0010 kajastatud kategooria kohustuste nõudeõiguse järgule skaalal 1 kuni x, kusjuures 1 on madalaima nõudeõiguse järguga klass ja x kõrgeima nõudeõiguse järguga klass, nagu on sätestatud selle liikmesriigi õiguses, kus teavitav krediidiasutus, investeerimisühing või ettevõtja on asutatud.

0050

ALUSEKS OLEVATE KOHUSTUSTE ARV

Krediidiasutused, investeerimisühingud ja ettevõtjad märgivad asjaomase kohustuste kategooria all hoitavate lepingute/instrumentide hinnangulise maksimumarvu kuue kuu jooksul alates teatamise kuupäevast.

6.   N02.00 – kohustuste maksejõuetusmenetluse kohased nõudeõiguse klassid

6.1.   Üldised märkused

Krediidiasutused ja investeerimisühingud või ettevõtjad täidavad vormi N02.00 viimase kvartali kohta, mille kohta andmed on kättesaadavad, (4) välja arvatud veerus 0070 esitatud väärtused.

Vaikimisi on käesolevas vormis esitatud summad maksmisele kuuluva jäägi summad, välja arvatud veerus 0070 esitatud summad. Nõude või instrumendi maksmisele kuuluva jäägi summa on nõude või instrumendi põhisumma ja kogunenud intressi summa kokku. Maksmisele kuuluva jäägi summa võrdub selle nõude väärtusega, mille võlausaldaja võib maksejõuetusmenetluse alusel esitada. Veerus 0070 esitatud väärtused peaksid kajastama vormides N01.01 ja N01.02 esitatud kogusummat ning peaksid seetõttu olema praeguse seisuga teatatud lepingute/instrumentide ja/või kategooriate puhul maksimaalne eeldatav väärtus.

Bilansiväliste kirjete puhul esitavad krediidiasutused, investeerimisühingud ja ettevõtjad sellise kohustuse nõudeõiguse järgu maksejõuetusmenetluses, mis realiseeruks bilansivälise kirje aktiveerimisel.

Kõik selles vormis esitatud väärtused väljendatakse selle liikmesriigi valuutas, kus krediidiasutus, investeerimisühing või ettevõtja on asutatud.

6.2.   Juhised konkreetsete veergude täitmiseks

| Veerud | Viited õigussätetele ja juhised |
| --- | --- |
| 0010 | NÕUDEÕIGUSE JÄRK MAKSEJÕUETUSMENETLUSES
  Krediidiasutused, investeerimisühingud ja ettevõtjad sisestavad väärtuse, mis vastab kohustuse nõudeõiguse järgule skaalal 1 kuni x, kusjuures 1 on madalaima nõudeõiguse järguga klass ja x kõrgeima nõudeõiguse järguga klass, nagu on sätestatud selle liikmesriigi õiguses, kus teavitav krediidiasutus, investeerimisühing või ettevõtja on asutatud.
  Vormis N02.00 peab olema eraldi rida iga sellise nõudeõiguse järgu jaoks maksejõuetusmenetluses, mis on märgitud vormi N01.01 veerus 0100 ja vormi N01.02 veerus 0040. |
| 0020 | NÕUDEÕIGUSE JÄRKU KUULUVATE KOHUSTUSTE MAKSMISELE KUULUVA JÄÄGI KOGUSUMMA
  Selliste kohustuste maksmisele kuuluva jäägi kogusumma, mis kuuluvad veerus 0010 esitatud nõudeõiguse järku maksejõuetusmenetluses. |
| 0030 | MILLEST: KOLMANDA RIIGI ÕIGUSEGA REGULEERITAVAD KOHUSTUSED
  Selles veerus esitatakse kolmanda riigi õigusega reguleeritavate kohustuste maksmisele kuuluv jääk. |
| 0040 | MILLEST: VÄLJA ARVATUD LEPINGULINE TUNNUSTAMINE
  See veerg sisaldab kõigi selliste kolmanda riigi õigusega reguleeritud kohustuste maksmisele kuuluvat jääki, mis ei hõlma kohustuste ja nõudeõiguste teisendamise klausli lepingulist tunnustamist, nagu on nõutud direktiivi 2014/59/EL artikli 55 lõikes 1. Sisestatakse maksmisele kuuluv jääk.
  Väärtus on kõigi selliste kohustuste summa, mis vastavad järgmistele tingimustele:






  a) | kohustused on endiselt olemas; |

Veerud

Viited õigussätetele ja juhised

0010

NÕUDEÕIGUSE JÄRK MAKSEJÕUETUSMENETLUSES

Krediidiasutused, investeerimisühingud ja ettevõtjad sisestavad väärtuse, mis vastab kohustuse nõudeõiguse järgule skaalal 1 kuni x, kusjuures 1 on madalaima nõudeõiguse järguga klass ja x kõrgeima nõudeõiguse järguga klass, nagu on sätestatud selle liikmesriigi õiguses, kus teavitav krediidiasutus, investeerimisühing või ettevõtja on asutatud.

Vormis N02.00 peab olema eraldi rida iga sellise nõudeõiguse järgu jaoks maksejõuetusmenetluses, mis on märgitud vormi N01.01 veerus 0100 ja vormi N01.02 veerus 0040.

0020

NÕUDEÕIGUSE JÄRKU KUULUVATE KOHUSTUSTE MAKSMISELE KUULUVA JÄÄGI KOGUSUMMA

Selliste kohustuste maksmisele kuuluva jäägi kogusumma, mis kuuluvad veerus 0010 esitatud nõudeõiguse järku maksejõuetusmenetluses.

0030

MILLEST: KOLMANDA RIIGI ÕIGUSEGA REGULEERITAVAD KOHUSTUSED

Selles veerus esitatakse kolmanda riigi õigusega reguleeritavate kohustuste maksmisele kuuluv jääk.

0040

MILLEST: VÄLJA ARVATUD LEPINGULINE TUNNUSTAMINE

See veerg sisaldab kõigi selliste kolmanda riigi õigusega reguleeritud kohustuste maksmisele kuuluvat jääki, mis ei hõlma kohustuste ja nõudeõiguste teisendamise klausli lepingulist tunnustamist, nagu on nõutud direktiivi 2014/59/EL artikli 55 lõikes 1. Sisestatakse maksmisele kuuluv jääk.

Väärtus on kõigi selliste kohustuste summa, mis vastavad järgmistele tingimustele:

a)

kohustused on endiselt olemas;

| b) | kohustused on reguleeritud kolmanda riigi õigusega; |
| --- | --- |

b)

kohustused on reguleeritud kolmanda riigi õigusega;

| c) | kohustused ei sisalda direktiivi 2014/59/EL artikli 55 lõike 1 kohast lepingulise tunnustamise tingimust; |
| --- | --- |

c)

kohustused ei sisalda direktiivi 2014/59/EL artikli 55 lõike 1 kohast lepingulise tunnustamise tingimust;

| d) | kohustused ei jää kohustuste ja nõudeõiguste teisendamise kohaldamisalast välja; |
| --- | --- |

d)

kohustused ei jää kohustuste ja nõudeõiguste teisendamise kohaldamisalast välja;

| e) | kohustused ei ole direktiivi 2014/59/EL artikli 108 punktis a osutatud hoiused. |
| --- | --- |

e)

kohustused ei ole direktiivi 2014/59/EL artikli 108 punktis a osutatud hoiused.

0050

MILLEST: PRAEGUSE SEISUGA KRIISILAHENDUSASUTUSELE TEATATUD

Selles veerus kajastatakse kõigi käesoleva teate vormides N01.01 ja N01.02 esitatud kohustuste ja/või kohustuste kategooriate maksmisele kuuluv jääk.

0060

MILLEST: KOHUSTUSTE JA NÕUDEÕIGUSTE TEISENDAMISE KOHALDAMISALAST VÄLJA JÄETUD

Selles veerus kajastatakse kohustusi, mis ei kuulu kohustuste ja nõudeõiguste teisendamise vahendi kohaldamisalasse vastavalt direktiivi 2014/59/EL artikli 44 lõikele 2 või mis võivad kuuluda kõnealuse direktiivi artikli 44 lõikes 3 sätestatud mis tahes tingimuse kohaldamisalasse.

0070

PRAEGUSE SEISUGA KRIISILAHENDUSASUTUSELE TEATATUD KOHUSTUSTE KOGUNIMIVÄÄRTUS

Selles veerus esitatakse vormides N01.01 ja N01.02 esitatud kohustuste ja/või kohustuste kategooriate kogunimisumma ja/või maksimaalsete eeldatavate summade kogusumma.

---

(1)  Vorm N02.00 tuleb esitada kõikidel punktides a, b ja c kirjeldatud juhtudel.

(2)  Komisjoni 23. oktoobri 2018. aasta rakendusmäärus (EL) 2018/1624, millega kehtestatakse rakenduslikud tehnilised standardid seoses sellise korra ning standardvormide ja -mallidega, mida kasutatakse teabe esitamiseks eesmärgiga koostada kriisilahenduskavad krediidiasutuste ja investeerimisühingute jaoks vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 2014/59/EL, ning millega tunnistatakse kehtetuks komisjoni rakendusmäärus (EL) 2016/1066 (ELT L 277, 7.11.2018, lk 1).

(3)  Komisjoni 31. mai 2021. aasta delegeeritud määrus (EL) 2021/1527, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2014/59/EL seoses regulatiivsete tehniliste standarditega, mis käsitlevad allahindamise ja konverteerimise õiguse lepingulist tunnustamist (ELT L 329, 17.9.2021, lk 2).

(4)  Viimane kvartal, mille kohta andmed on kättesaadavad, peab olema kooskõlas kvartaliaruannete esitamise kuupäevadega: 12. mai (aruandekuupäev 31. märts), 11. august (aruandekuupäev 30. juuni), 11. november (aruandekuupäev 30. september) ja 11. veebruar (aruandekuupäev 31. detsember).

---

III LISA

Ühtne andmepunktide mudel

Kõik käesoleva määruse lisades sätestatud andmekirjed muudetakse ühtseks andmepunktide mudeliks, mis on krediidiasutuste ja investeerimisühingute ning pädevate asutuste ühtsete IT-süsteemide aluseks.

Ühtne andmepunktide mudel peab vastama järgmistele kriteeriumidele:

| a) | tagama kõigi käesoleva määruse lisades sätestatud andmekirjete struktureeritud esituse; |
| --- | --- |

a)

tagama kõigi käesoleva määruse lisades sätestatud andmekirjete struktureeritud esituse;

| b) | tegema kindlaks kõik käesoleva määruse lisades sätestatud ärikontseptsioonid; |
| --- | --- |

b)

tegema kindlaks kõik käesoleva määruse lisades sätestatud ärikontseptsioonid;

| c) | esitama andmesõnastiku, millega määratakse kindlaks tabelite, ordinaatide, telgede, valdkondade, mõõtmete ja liikmete nimetused; |
| --- | --- |

c)

esitama andmesõnastiku, millega määratakse kindlaks tabelite, ordinaatide, telgede, valdkondade, mõõtmete ja liikmete nimetused;

| d) | esitama parameetrid, millega määratakse kindlaks andmepunktide omadused või summa; |
| --- | --- |

d)

esitama parameetrid, millega määratakse kindlaks andmepunktide omadused või summa;

| e) | esitama andmepunkti määratlused, mida väljendatakse omaduste kogumina, mis teeb üheselt kindlaks finantskontseptsiooni; |
| --- | --- |

e)

esitama andmepunkti määratlused, mida väljendatakse omaduste kogumina, mis teeb üheselt kindlaks finantskontseptsiooni;

| f) | sisaldama kogu asjakohast tehnilist kirjeldust, mida on vaja ühtseid kriisilahenduse andmeid tagavate IT-aruandluslahenduste arendamiseks. |
| --- | --- |

f)

sisaldama kogu asjakohast tehnilist kirjeldust, mida on vaja ühtseid kriisilahenduse andmeid tagavate IT-aruandluslahenduste arendamiseks.

---

IV LISA

Valideerimiseeskirjad

I lisas sätestatud andmekirjete suhtes kohaldatakse valideerimiseeskirju, et tagada andmete kvaliteet ja ühtsus. Valideerimiseeskirjad peavad vastama järgmistele kriteeriumidele:

| a) | määratlema loogilise seose asjakohaste andmepunktide vahel; |
| --- | --- |

a)

määratlema loogilise seose asjakohaste andmepunktide vahel;

| b) | sisaldama filtreid ja eeltingimusi, mis määratlevad andmekogumid, mille suhtes valideerimiseeskirja kohaldatakse; |
| --- | --- |

b)

sisaldama filtreid ja eeltingimusi, mis määratlevad andmekogumid, mille suhtes valideerimiseeskirja kohaldatakse;

| c) | kontrollima esitatud andmete ühtsust; |
| --- | --- |

c)

kontrollima esitatud andmete ühtsust;

| d) | kontrollima esitatud andmete täpsust; |
| --- | --- |

d)

kontrollima esitatud andmete täpsust;

| e) | määrama kindlaks vaikeväärtused, mida kohaldatakse juhul, kui asjakohast teavet ei ole esitatud. |
| --- | --- |

e)

määrama kindlaks vaikeväärtused, mida kohaldatakse juhul, kui asjakohast teavet ei ole esitatud.

---

OTSUSED

| 4.10.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 349/19 |
| --- | --- | --- | --- |

4.10.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 349/19

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS (EL) 2021/1752,

1. oktoober 2021,

millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2019/904 rakenduseeskirjad ühekordselt kasutatavate plastist joogipudelite jäätmete eraldi kogumise andmete arvutamiseks, kontrollimiseks ja esitamiseks

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. juuni 2019. aasta direktiivi (EL) 2019/904 teatavate plasttoodete keskkonnamõju vähendamise kohta, (1) eriti selle artikli 9 lõiget 3 ja artikli 13 lõiget 4,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Direktiiviga (EL) 2019/904 on kehtestatud kõnealuse direktiivi lisa F osas loetletud ühekordselt kasutatavate plastist joogipudelite jäätmete (edaspidi „pudelijäätmed“) ringlussevõtuks eraldi kogumise sihttasemed. Direktiivi (EL) 2019/904 artikli 9 lõike 1 kohaselt on 2025. aastaks seatud sihttase 77 massiprotsenti ja 2029. aastaks seatud sihttase 90 massiprotsenti kõigist turule lastud sellistest ühekordselt kasutatavatest pudelitest. Komisjon kehtestab kõnealustele eraldi kogumise sihttasemetele vastavuse arvutamise ja kontrollimise metoodika ning vormi, milles liikmesriigid esitavad andmed igal aastal eraldi kogutud pudelijäätmete kohta. |
| --- | --- |

(1)

Direktiiviga (EL) 2019/904 on kehtestatud kõnealuse direktiivi lisa F osas loetletud ühekordselt kasutatavate plastist joogipudelite jäätmete (edaspidi „pudelijäätmed“) ringlussevõtuks eraldi kogumise sihttasemed. Direktiivi (EL) 2019/904 artikli 9 lõike 1 kohaselt on 2025. aastaks seatud sihttase 77 massiprotsenti ja 2029. aastaks seatud sihttase 90 massiprotsenti kõigist turule lastud sellistest ühekordselt kasutatavatest pudelitest. Komisjon kehtestab kõnealustele eraldi kogumise sihttasemetele vastavuse arvutamise ja kontrollimise metoodika ning vormi, milles liikmesriigid esitavad andmed igal aastal eraldi kogutud pudelijäätmete kohta.

| (2) | Andmete võrreldavuse tagamiseks on vaja sätestada üksikasjalikud eeskirjad nende punktide kindlaksmääramiseks, kus kogutud pudelijäätmete massi mõõdetakse. Nendes eeskirjades tuleks arvesse võtta olemasolevaid liigiti kogumise tavasid ning kogutud jäätmetes lisaks sellistele pudelitele sisalduvate muude materjalide ja ainete kogust. |
| --- | --- |

(2)

Andmete võrreldavuse tagamiseks on vaja sätestada üksikasjalikud eeskirjad nende punktide kindlaksmääramiseks, kus kogutud pudelijäätmete massi mõõdetakse. Nendes eeskirjades tuleks arvesse võtta olemasolevaid liigiti kogumise tavasid ning kogutud jäätmetes lisaks sellistele pudelitele sisalduvate muude materjalide ja ainete kogust.

| (3) | Et tagada esitatavate andmete võrreldavus, on vaja sätestada üksikasjalikud eeskirjad selle kohta, kuidas kohaldada direktiivi (EL) 2019/904 artikli 9 lõikes 1 osutatud kahte alternatiivset meetodit, millega tehakse kindlaks selliste turule lastud pudelite kogus. |
| --- | --- |

(3)

Et tagada esitatavate andmete võrreldavus, on vaja sätestada üksikasjalikud eeskirjad selle kohta, kuidas kohaldada direktiivi (EL) 2019/904 artikli 9 lõikes 1 osutatud kahte alternatiivset meetodit, millega tehakse kindlaks selliste turule lastud pudelite kogus.

| (4) | Selleks et tagada kogutud pudelijäätmete massiandmete täpsus, tuleks aruandevormiga tagada, et määratakse kindlaks kõik parameetrid, mis on olulised eraldi kogutud pudelijäätmete koguse arvutamiseks, ning et esitatakse nende parameetrite väärtuse leidmiseks kasutatavate andmete arvutamise ja kontrollimise metoodika kirjeldus. |
| --- | --- |

(4)

Selleks et tagada kogutud pudelijäätmete massiandmete täpsus, tuleks aruandevormiga tagada, et määratakse kindlaks kõik parameetrid, mis on olulised eraldi kogutud pudelijäätmete koguse arvutamiseks, ning et esitatakse nende parameetrite väärtuse leidmiseks kasutatavate andmete arvutamise ja kontrollimise metoodika kirjeldus.

| (5) | Kuigi jäätmete liigiti kogumise kohustus nõuab eri liiki ja laadi jäätmete eraldi käitlemist, peaks olema võimalik koguda teatavat liiki jäätmeid koos, tingimusel et see ei takista kvaliteetset ringlussevõttu kooskõlas jäätmehierarhiaga vastavalt direktiivi 2008/98/EÜ artikli 10 lõikele 2 ja lõike 3 punktile a. |
| --- | --- |

(5)

Kuigi jäätmete liigiti kogumise kohustus nõuab eri liiki ja laadi jäätmete eraldi käitlemist, peaks olema võimalik koguda teatavat liiki jäätmeid koos, tingimusel et see ei takista kvaliteetset ringlussevõttu kooskõlas jäätmehierarhiaga vastavalt direktiivi 2008/98/EÜ artikli 10 lõikele 2 ja lõike 3 punktile a.

| (6) | Tulenevalt kõnealuste meetmete sisust ja kontekstist, milles neid tuleb kohaldada, on direktiivi (EL) 2019/904 artikli 9 lõikes 3 osutatud pudelijäätmete eraldi kogumise sihttasemete sihttasemetele vastavuse arvutamise ja kontrollimise metoodika tihedalt seotud kõnealuse direktiivi artikli 13 lõikes 4 osutatud eraldi kogumise aruandevormiga. Seepärast on asjakohane võtta käesolev õigusakt vastu mõlema nimetatud sätte alusel, et tagada sidusus pudelijäätmete eraldi kogumise arvutamise, kontrollimise ja aruandluse eeskirjade vahel ning hõlbustada nende eeskirjade kättesaadavust. |
| --- | --- |

(6)

Tulenevalt kõnealuste meetmete sisust ja kontekstist, milles neid tuleb kohaldada, on direktiivi (EL) 2019/904 artikli 9 lõikes 3 osutatud pudelijäätmete eraldi kogumise sihttasemete sihttasemetele vastavuse arvutamise ja kontrollimise metoodika tihedalt seotud kõnealuse direktiivi artikli 13 lõikes 4 osutatud eraldi kogumise aruandevormiga. Seepärast on asjakohane võtta käesolev õigusakt vastu mõlema nimetatud sätte alusel, et tagada sidusus pudelijäätmete eraldi kogumise arvutamise, kontrollimise ja aruandluse eeskirjade vahel ning hõlbustada nende eeskirjade kättesaadavust.

| (7) | Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2008/98/EÜ (2) artikli 39 alusel loodud komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(7)

Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2008/98/EÜ (2) artikli 39 alusel loodud komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Eraldi kogutud pudelijäätmete koguse arvutamise ja andmete esitamise metoodika

1.   Direktiivi (EL) 2019/904 lisa F osas loetletud eraldi kogutud ühekordselt kasutatavate plastist joogipudelite jäätmete (edaspidi „pudelijäätmed“) koguse arvutamiseks jagatakse eraldi kogutud pudelijäätmete mass turule lastud selliste ühekordselt kasutatavate pudelite (edaspidi „turule lastud pudelid“) massiga. Saadud suhtarvu väljendatakse protsentides.

2.   Liikmesriigid kohaldavad eraldi kogutud pudelijäätmete koguse arvutamiseks I lisas sätestatud valemeid.

Artikkel 2

Eraldi kogutud pudelijäätmete massi määramise metoodika

1.   Pudelijäätmete mass sisaldab nende korkide ja kaante massi.

2.   Pudelijäätmete mass ei sisalda järelejäänud joogi massi.

3.   Pudelijäätmete mass võib sisaldada etikettide ja liimi massi ainult juhul, kui see sisaldub ka turule lastud pudelite massis.

4.   Pudelijäätmed loetakse eraldi kogutuks, kui on täidetud üks järgmistest tingimustest:

| a) | pudelijäätmed on kogutud ringlussevõtuks eraldi kõigist muudest jäätmetest; |
| --- | --- |

a)

pudelijäätmed on kogutud ringlussevõtuks eraldi kõigist muudest jäätmetest;

| b) | pudelijäätmed on kogutud koos olmejäätmete hulka kuuluvate muude pakendijäätmetega või on ringlussevõtuks eraldi kogutud koos olmejäätmete hulka kuuluvate muude plasti-, metalli-, paberi- või klaasijäätmetega, mis ei ole pakendijäätmed, ning






  i) | kogumissüsteemis ei koguta jäätmeid, mis võivad sisaldada ohtlikke aineid; |
| --- | --- | --- |

b)

pudelijäätmed on kogutud koos olmejäätmete hulka kuuluvate muude pakendijäätmetega või on ringlussevõtuks eraldi kogutud koos olmejäätmete hulka kuuluvate muude plasti-, metalli-, paberi- või klaasijäätmetega, mis ei ole pakendijäätmed, ning

i)

kogumissüsteemis ei koguta jäätmeid, mis võivad sisaldada ohtlikke aineid;

| ii) | jäätmete kogumine ja sellele järgnev sortimine on kavandatud ja läbi viidud nii, et kogutud pudelijäätmete saastumine mujalt kui sellistest pudelitest pärinevate plastijäätmetega ja muude jäätmetega oleks minimaalne; |
| --- | --- |

ii)

jäätmete kogumine ja sellele järgnev sortimine on kavandatud ja läbi viidud nii, et kogutud pudelijäätmete saastumine mujalt kui sellistest pudelitest pärinevate plastijäätmetega ja muude jäätmetega oleks minimaalne;

| iii) | jäätmekäitlejad on loonud kvaliteedi tagamise süsteemid, et kontrollida, kas punktides i ja ii sätestatud tingimused on täidetud. |
| --- | --- |

iii)

jäätmekäitlejad on loonud kvaliteedi tagamise süsteemid, et kontrollida, kas punktides i ja ii sätestatud tingimused on täidetud.

5.   Lõike 4 punkti b alapunktis iii osutatud kvaliteedi tagamise süsteemid peavad:

| a) | tagama, et võetakse arvesse töötajate piisavust, nende teadmisi ja oskusi ning ruumide ja seadmete korraldust määral, mis on vajalik, et tagada kogutud pudelijäätmete vastavus lõike 4 punkti b alapunktides i ja ii sätestatud tingimustele; |
| --- | --- |

a)

tagama, et võetakse arvesse töötajate piisavust, nende teadmisi ja oskusi ning ruumide ja seadmete korraldust määral, mis on vajalik, et tagada kogutud pudelijäätmete vastavus lõike 4 punkti b alapunktides i ja ii sätestatud tingimustele;

| b) | tagama, et kontroll toimub vastavalt eelnevalt kindlaks määratud juhistele ja korrale; |
| --- | --- |

b)

tagama, et kontroll toimub vastavalt eelnevalt kindlaks määratud juhistele ja korrale;

| c) | olema sertifitseeritud sõltumatu kolmanda isiku poolt. |
| --- | --- |

c)

olema sertifitseeritud sõltumatu kolmanda isiku poolt.

6.   Lõike 4 punkti a kohaselt eraldi kogutud pudelijäätmete massi mõõdetakse nende kogumiskohas või sortimistoimingute lõpp-punktis. Selliste pudelijäätmete massi arvutamiseks võib pudeleid loendada, eeldusel et kasutatakse ümberarvestustegureid, millega võetakse arvesse eri suurusega pudelite massi, pudelite polümeeri tüüpi ning kaane- ja korgimaterjali ning järgnevate sortimistoimingutega seotud kadusid.

7.   Lõike 4 punkti b kohaselt eraldi kogutud pudelijäätmete massi mõõdetakse sortimistoimingute lõpp-punktis, kus need on eraldatud muudest jäätmetest, millega koos need koguti.

8.   Kui sortimistoimingute lõpp-punktis on koos samast polümeerist pudelijäätmed ja muud pakendijäätmed, peab pudelijäätmete mass olema võrdeline pudelijäätmete osakaaluga sortimistoimingute alguspunktis. See osakaal määratakse esindava valimi koostise analüüsi teel või kasutades elektroonilisi registreid.

Artikkel 3

Turule lastud pudelite massi määramise meetod

1.   Turule lastud pudelite mass sisaldab üksnes selliste pudelite massi, mis lasti turule pärast joogiga täitmist.

2.   Turule lastud pudelite massi võib kohandada, et võtta arvesse nende liikumist selliste pudelite olulise impordi, ekspordi või muu liidusisese liikumise korral ettevõtjate tarbeks või füüsilistele isikutele isiklikuks kasutamiseks.

3.   Juhul kui liikmesriigid määravad turule lastud pudelite massi kindlaks sellistest toodetest tekkinud jäätmete massi alusel, nagu on osutatud direktiivi (EL) 2019/904 artikli 9 lõike 1 teises lõigus, sisaldab selliste jäätmete mass järgmist:

| a) | eraldi kogutud pudelijäätmed, olenemata sellest, kas need vastavad artikli 2 lõike 4 punktides a ja b sätestatud nõuetele; |
| --- | --- |

a)

eraldi kogutud pudelijäätmed, olenemata sellest, kas need vastavad artikli 2 lõike 4 punktides a ja b sätestatud nõuetele;

| b) | segaolmejäätmetena kogutud pudelijäätmed; |
| --- | --- |

b)

segaolmejäätmetena kogutud pudelijäätmed;

| c) | väljaspool jäätmekogumissüsteeme prügina mahajäetud pudelijäätmed, olenemata sellest, kas need on hiljem kokku kogutud või mitte. |
| --- | --- |

c)

väljaspool jäätmekogumissüsteeme prügina mahajäetud pudelijäätmed, olenemata sellest, kas need on hiljem kokku kogutud või mitte.

Esimese lõigu punktides b ja c osutatud pudelite massi arvutamiseks kasutatakse artiklis 4 sätestatud valimi moodustamise meetodit ja jäätmete koostise analüüsi.

Artikkel 4

Valimi moodustamise meetod ja jäätmete koostise analüüs segaolmejäätmetena kogutud või prügina mahajäetud pudelijäätmete massi arvutamiseks

1.   Andmete kogumine jäätmete koostise analüüsiks põhineb uuringutel ja esindavate valimite kogumil. Andmete kogumisel võetakse arvesse:

| a) | väljaspool jäätmete kogumissüsteeme prügina mahajäetud pudelijäätmete hulga hooajalist muutumist; |
| --- | --- |

a)

väljaspool jäätmete kogumissüsteeme prügina mahajäetud pudelijäätmete hulga hooajalist muutumist;

| b) | linnastumise taseme erinevusi; |
| --- | --- |

b)

linnastumise taseme erinevusi;

| c) | olmejäätmete kogumise sageduse, liigi ja asukoha erinevusi. |
| --- | --- |

c)

olmejäätmete kogumise sageduse, liigi ja asukoha erinevusi.

2.   Lõikes 1 osutatud andmete kogumine ja analüüs hõlmab asjaomase liikmesriigi kogu territooriumi.

Artikkel 5

Andmete kogumine ja aruandlus

1.   Andmete kogumine pudelijäätmete ja turule lastud pudelite massi arvutamiseks artikli 2 ja artikli 3 kohaselt toimub igal aastal. Liikmesriigid kasutavad andmete kogumiseks ja esitamiseks võimaluste piires elektroonilisi registreid.

2.   Liikmesriigid esitavad direktiivi (EL) 2019/904 artikli 13 lõike 1 punktis c osutatud andmed käesoleva otsuse II lisas sätestatud vormis ja kõnealuse direktiivi artikli 13 lõikes 2 osutatud kvaliteedikontrolli aruande nende andmete kohta käesoleva otsuse III lisas sätestatud vormis.

3.   Komisjon avaldab liikmesriikide esitatud andmed, välja arvatud juhul, kui liikmesriik esitab lõikes 2 osutatud aruandes põhjendatud taotluse jätta teatavad andmed avaldamata.

Artikkel 6

Jõustumine

Käesolev otsus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Brüssel, 1. oktoober 2021

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 155, 12.6.2019, lk 1.

1

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. novembri 2008. aasta direktiiv 2008/98/EÜ, mis käsitleb jäätmeid ja millega tunnistatakse kehtetuks teatud direktiivid (ELT L 312, 22.11.2008, lk 3).

2

---

I LISA

VALEMID ERALDI KOGUTUD PUDELIJÄÄTMETE KOGUSE ARVUTAMISEKS

ASCB = (WSCB apart + WSCB blended) / (WBPM + WEWG) × 100 %

Siin:

| ASCB | on ringlussevõtuks eraldi kogutud pudelijäätmete kogus, millele on osutatud artiklis 1 |
| --- | --- |
| WSCB apart | on ringlussevõtuks kõigist muudest jäätmetest eraldi kogutud pudelijäätmete mass artikli 2 lõike 4 punkti a kohaselt |
| WSCB blended | on ringlussevõtuks koos muude jäätmetega eraldi kogutud pudelijäätmete mass artikli 2 lõike 4 punkti b kohaselt |
| WBPM | on turule lastud pudelite mass, millele on osutatud artikli 3 lõigetes 1 ja 2 |
| WEWG | on turule lastud pudelite mass, mis tehakse kindlaks sellistest toodetest tekkinud jäätmete massi põhjal, nagu on osutatud artikli 3 lõikes 3 |

ASCB

on ringlussevõtuks eraldi kogutud pudelijäätmete kogus, millele on osutatud artiklis 1

WSCB apart

on ringlussevõtuks kõigist muudest jäätmetest eraldi kogutud pudelijäätmete mass artikli 2 lõike 4 punkti a kohaselt

WSCB blended

on ringlussevõtuks koos muude jäätmetega eraldi kogutud pudelijäätmete mass artikli 2 lõike 4 punkti b kohaselt

WBPM

on turule lastud pudelite mass, millele on osutatud artikli 3 lõigetes 1 ja 2

WEWG

on turule lastud pudelite mass, mis tehakse kindlaks sellistest toodetest tekkinud jäätmete massi põhjal, nagu on osutatud artikli 3 lõikes 3

WBPM = WBPM gross – WB out + WB in

| WBPM gross | on turule lastud pudelite mass, millele on osutatud artikli 3 lõikes 1 |
| --- | --- |
| WB out | on selliste turule lastud pudelite mass, mille on eksportinud või teistesse liikmesriikidesse viinud ettevõtjad või füüsilised isikud isiklikuks kasutamiseks ning millele on osutatud artikli 3 lõikes 2 |
| WB in | on selliste turule lastud pudelite mass, mille on importinud või teistest liikmesriikidest saanud ettevõtjad või füüsilised isikud isiklikuks kasutamiseks ning millele on osutatud artikli 3 lõikes 2 |

WBPM gross

on turule lastud pudelite mass, millele on osutatud artikli 3 lõikes 1

WB out

on selliste turule lastud pudelite mass, mille on eksportinud või teistesse liikmesriikidesse viinud ettevõtjad või füüsilised isikud isiklikuks kasutamiseks ning millele on osutatud artikli 3 lõikes 2

WB in

on selliste turule lastud pudelite mass, mille on importinud või teistest liikmesriikidest saanud ettevõtjad või füüsilised isikud isiklikuks kasutamiseks ning millele on osutatud artikli 3 lõikes 2

WB out = W
  B out moved to other MS

  - W
  B out exp

  - W
  B out moved to other MS by natural persons

  - W
  B out by natural persons

| W
  B out moved to other MS | on selliste turule lastud pudelite mass, mille ettevõtjad on viinud teistesse liikmesriikidesse |
| --- | --- |
| W
  B out exp | on selliste turule lastud pudelite mass, mille ettevõtjad on eksportinud |
| W
  B out moved to other MS by natural persons | on selliste turule lastud pudelite hinnanguline mass, mille füüsilised isikud on viinud teise liikmesriiki isiklikuks kasutamiseks |
| W
  B out by natural persons | on selliste turule lastud pudelite hinnanguline mass, mille füüsilised isikud on eksportinud isiklikuks kasutamiseks |

W
  B out moved to other MS

on selliste turule lastud pudelite mass, mille ettevõtjad on viinud teistesse liikmesriikidesse

W
  B out exp

on selliste turule lastud pudelite mass, mille ettevõtjad on eksportinud

W
  B out moved to other MS by natural persons

on selliste turule lastud pudelite hinnanguline mass, mille füüsilised isikud on viinud teise liikmesriiki isiklikuks kasutamiseks

W
  B out by natural persons

on selliste turule lastud pudelite hinnanguline mass, mille füüsilised isikud on eksportinud isiklikuks kasutamiseks

WB in = W
  B in from other MS

  - W
  B in imported

  - W
  B in moved from other MS by natural persons + W
  B in by natural persons

| W
  B in from other MS | on selliste turule lastud pudelite mass, mille ettevõtjad on teistest liikmesriikidest vastu võtnud |
| --- | --- |
| W
  B in imported | on selliste turule lastud pudelite mass, mille ettevõtjad on importinud |
| W
  B in moved from other MS by natural persons | on selliste turule lastud pudelite hinnanguline mass, mille füüsilised isikud on toonud teisest liikmesriigist isiklikuks kasutamiseks |
| W
  B in by natural persons | on selliste turule lastud pudelite hinnanguline mass, mille füüsilised isikud on importinud isiklikuks kasutamiseks |

W
  B in from other MS

on selliste turule lastud pudelite mass, mille ettevõtjad on teistest liikmesriikidest vastu võtnud

W
  B in imported

on selliste turule lastud pudelite mass, mille ettevõtjad on importinud

W
  B in moved from other MS by natural persons

on selliste turule lastud pudelite hinnanguline mass, mille füüsilised isikud on toonud teisest liikmesriigist isiklikuks kasutamiseks

W
  B in by natural persons

on selliste turule lastud pudelite hinnanguline mass, mille füüsilised isikud on importinud isiklikuks kasutamiseks

WEWG = TWSCB + Wother SCB + WMSW + Wlitter

| TWSCB | on artikli 2 lõike 4 punktides a ja b sätestatud nõuete kohaselt ringlussevõtuks eraldi kogutud pudelijäätmete mass, millele on osutatud artikli 3 lõike 3 punktis a |
| --- | --- |
| Wother SCB | on artikli 2 lõike 4 punktides a ja b sätestatud nõuetele mittevastavalt ringlussevõtuks eraldi kogutud pudelijäätmete mass, millele on osutatud artikli 3 lõike 3 punktis a |
| WMSW | on segaolmejäätmetena kogutud pudelijäätmete mass, millele on osutatud artikli 3 lõike 3 punktis b |
| Wlitter | on prügina mahajäetud pudelijäätmete mass, millele on osutatud artikli 3 lõike 3 punktis c |

TWSCB

on artikli 2 lõike 4 punktides a ja b sätestatud nõuete kohaselt ringlussevõtuks eraldi kogutud pudelijäätmete mass, millele on osutatud artikli 3 lõike 3 punktis a

Wother SCB

on artikli 2 lõike 4 punktides a ja b sätestatud nõuetele mittevastavalt ringlussevõtuks eraldi kogutud pudelijäätmete mass, millele on osutatud artikli 3 lõike 3 punktis a

WMSW

on segaolmejäätmetena kogutud pudelijäätmete mass, millele on osutatud artikli 3 lõike 3 punktis b

Wlitter

on prügina mahajäetud pudelijäätmete mass, millele on osutatud artikli 3 lõike 3 punktis c

---

II LISA

ANDMETE ESITAMISE VORM

I.   Artiklis 3 sätestatud metoodika alusel arvutatud andmete esitamise vorm

Tabel 1

Turule lastud pudelite mass, mis on arvutatud artikli 3 kohaselt (tonnides)

| RIIK: | |
| --- | --- |
| VAATLUSAASTA: | |
| Artikli 3 lõike 1 kohaselt arvutatud ühekordselt kasutatavate pudelite mass tonnides |
| Turule lastud pudelite mass (1) | |
| Artikli 3 lõike 2 kohaselt arvutatud ühekordselt kasutatavate pudelite massi korrigeerimine | |
| Selliste turule lastud pudelite mass, mille ettevõtjad on importinud (2) | |
| Selliste turule lastud pudelite mass, mille ettevõtjad on teistest liikmesriikidest vastu võtnud (3) | |
| Selliste turule lastud pudelite mass, mille ettevõtjad on eksportinud (4) | |
| Selliste turule lastud pudelite mass, mille ettevõtjad on viinud teistesse liikmesriikidesse (5) | |
| Selliste turule lastud pudelite hinnanguline mass, mille füüsilised isikud on eksportinud isiklikuks kasutamiseks (6) | |
| Selliste turule lastud pudelite hinnanguline mass, mille füüsilised isikud on importinud isiklikuks kasutamiseks (7) | |
| Selliste turule lastud pudelite hinnanguline mass, mille füüsilised isikud on viinud teise liikmesriiki isiklikuks kasutamiseks (8) | |
| Selliste turule lastud pudelite hinnanguline mass, mille füüsilised isikud on toonud teisest liikmesriigist isiklikuks kasutamiseks (9) | |
| Turule lastud pudelite korrigeeritud mass (10) | |
| |
| Turule lastud pudelite mass, mis tehakse kindlaks sellistest toodetest tekkinud jäätmete massi põhjal, mis on arvutatud artikli 3 lõike 3 kohaselt |
| Artikli 2 lõike 4 punktides a ja b sätestatud nõuete kohaselt ringlussevõtuks eraldi kogutud pudelijäätmete mass (11) | |
| Artikli 2 lõike 4 punktides a ja b sätestatud nõuetele mittekohaselt ringlussevõtuks eraldi kogutud pudelijäätmete mass (12) | |
| Segaolmejäätmetena kogutud pudelijäätmete mass (13) | |
| Prügina mahajäetud pudelijäätmete mass (14) | |
| Märkused

  Tumehallid lahtrid: andmete esitamine on vabatahtlik. |

RIIK:

VAATLUSAASTA:

Artikli 3 lõike 1 kohaselt arvutatud ühekordselt kasutatavate pudelite mass tonnides

Turule lastud pudelite mass (1)

Artikli 3 lõike 2 kohaselt arvutatud ühekordselt kasutatavate pudelite massi korrigeerimine

Selliste turule lastud pudelite mass, mille ettevõtjad on importinud (2)

Selliste turule lastud pudelite mass, mille ettevõtjad on teistest liikmesriikidest vastu võtnud (3)

Selliste turule lastud pudelite mass, mille ettevõtjad on eksportinud (4)

Selliste turule lastud pudelite mass, mille ettevõtjad on viinud teistesse liikmesriikidesse (5)

Selliste turule lastud pudelite hinnanguline mass, mille füüsilised isikud on eksportinud isiklikuks kasutamiseks (6)

Selliste turule lastud pudelite hinnanguline mass, mille füüsilised isikud on importinud isiklikuks kasutamiseks (7)

Selliste turule lastud pudelite hinnanguline mass, mille füüsilised isikud on viinud teise liikmesriiki isiklikuks kasutamiseks (8)

Selliste turule lastud pudelite hinnanguline mass, mille füüsilised isikud on toonud teisest liikmesriigist isiklikuks kasutamiseks (9)

Turule lastud pudelite korrigeeritud mass (10)

Turule lastud pudelite mass, mis tehakse kindlaks sellistest toodetest tekkinud jäätmete massi põhjal, mis on arvutatud artikli 3 lõike 3 kohaselt

Artikli 2 lõike 4 punktides a ja b sätestatud nõuete kohaselt ringlussevõtuks eraldi kogutud pudelijäätmete mass (11)

Artikli 2 lõike 4 punktides a ja b sätestatud nõuetele mittekohaselt ringlussevõtuks eraldi kogutud pudelijäätmete mass (12)

Segaolmejäätmetena kogutud pudelijäätmete mass (13)

Prügina mahajäetud pudelijäätmete mass (14)

Märkused

Tumehallid lahtrid: andmete esitamine on vabatahtlik.

II.   Artikli 2 lõikes 4 sätestatud metoodika alusel arvutatud andmete esitamise vorm

Tabel 2

Ringlussevõtuks eraldi kogutud pudelijäätmete mass, mis on arvutatud artikli 2 lõike 4 kohaselt (tonnides)

| RIIK: | |
| --- | --- |
| VAATLUSAASTA: | |
| | |
| a) | Kõigist muudest jäätmetest eraldi kogutud pudelijäätmete mass (15) |

RIIK:

VAATLUSAASTA:

a)

Kõigist muudest jäätmetest eraldi kogutud pudelijäätmete mass (15)

| b) | Koos muude jäätmetega kogutud pudelijäätmete mass (16) |
| --- | --- |

b)

Koos muude jäätmetega kogutud pudelijäätmete mass (16)

Märkused

---

(1)  Arvutatud artikli 3 lõike 1 kohaselt (W
  BPM gross
  ).

(2)  Arvutatud artikli 3 lõike 2 kohaselt (W
  B in imported
  ).

(3)  Arvutatud artikli 3 lõike 2 kohaselt (W B in from other MS).

(4)  Arvutatud artikli 3 lõike 2 kohaselt (W
  B out exp
  ).

(5)  Arvutatud artikli 3 lõike 2 kohaselt (W
  B out moved to other MS
  ).

(6)  Arvutatud artikli 3 lõike 2 kohaselt (W
  B out by natural persons
  ).

(7)  Arvutatud artikli 3 lõike 2 kohaselt (W
  B in by natural persons
  ).

(8)  Arvutatud artikli 3 lõike 2 kohaselt (W
  B out moved to other MS by natural persons
  ).

(9)  Arvutatud artikli 3 lõike 2 kohaselt (W B in moved from other MS by natural persons).

(10)  Arvutatud artikli 3 lõike 2 kohaselt (W
  BPM
  ).

(11)  Arvutatud artikli 3 lõike 3 punkti a kohaselt (TW
  SCB
  ).

(12)  Arvutatud artikli 3 lõike 3 punkti a kohaselt (W
  other SCB
  ).

(13)  Arvutatud artikli 3 lõike 3 punkti b kohaselt (W
  MSW
  ).

(14)  Arvutatud artikli 3 lõike 3 punkti c kohaselt (W
  litter
  ).

(15)  Arvutatud artikli 2 lõike 4 punkti a kohaselt (W SCB apart).

(16)  Kogutud koos olmejäätmete hulka kuuluvate muude pakendijäätmetega või olmejäätmete hulka kuuluvate plasti, metalli, paberit või klaasi sisaldavate muude tavajäätmetega, mis ei ole pakendijäätmed ja mis kogutakse eraldi ringlussevõtuks; võetakse arvesse artikli 2 lõike 4 punktile b kohaselt (W SCB blended).

---

III LISA

KVALITEEDIKONTROLLI ARUANDE VORM

I.   Üldine teave

| 1.1. | Liikmesriik |
| --- | --- |

1.1.

Liikmesriik

| 1.2. | Andmed ja kirjelduse esitav organisatsioon |
| --- | --- |

1.2.

Andmed ja kirjelduse esitav organisatsioon

| 1.3. | Kontaktisiku nimi |
| --- | --- |

1.3.

Kontaktisiku nimi

| 1.4. | Kontaktisiku e-posti aadress |
| --- | --- |

1.4.

Kontaktisiku e-posti aadress

| 1.5. | Kontakttelefon |
| --- | --- |

1.5.

Kontakttelefon

| 1.6. | Vaatlusaasta |
| --- | --- |

1.6.

Vaatlusaasta

| 1.7. | Esitamise kuupäev / versioon |
| --- | --- |

1.7.

Esitamise kuupäev / versioon

| 1.8. | Link liikmesriigi avaldatud andmetele (nende olemasolul) |
| --- | --- |

1.8.

Link liikmesriigi avaldatud andmetele (nende olemasolul)

II.   Andmete kogumises osalenud asutuste kirjeldus

| Asutuse nimi | Põhiülesannete kirjeldus |
| --- | --- |
| | |
| | |

Asutuse nimi

Põhiülesannete kirjeldus

Vajaduse korral lisada ridu.

III.   Kasutatud meetodite kirjeldus

3.1.   Turule lastud pudelid (II lisa tabel 1)

3.1.1.   Uuringute ja koostise analüüsi metoodika kirjeldus

Artiklis 4 osutatud valimi moodustamise ja jäätmete koostise analüüsi metoodika kirjeldus, juhul kui turule lastud pudelite mass tehakse kindlaks sellistest toodetest tekkinud jäätmete massi alusel.

| | Kasutatud metoodika | Arvesse võetud erinevused |
| --- | --- | --- |
| Segaolmejäätmetena kogutud pudelijäätmed | | |
| Prügina mahajäetud pudelijäätmed | | |

Kasutatud metoodika

Arvesse võetud erinevused

Segaolmejäätmetena kogutud pudelijäätmed

Prügina mahajäetud pudelijäätmed

3.1.2.   Turule lastud pudelite massi ja tekkinud pakendijäätmete massi vaheliste oluliste ebakõlade kirjeldus või muud seotud asjaolud

Kavandatud või võetud parandusmeetmete kirjeldus, kui see on asjakohane.

| |
| --- |

Vajaduse korral lisada ridu.

3.2.   Teave eraldi kogutud pudelijäätmete kohta (II lisa tabel 2)

3.2.1.   Eraldi kogutud pudelijäätmete massi määramise meetodite ja andmeallikate kirjeldus

Selgitage tegevusi, mida võetakse arvesse eraldi kogutud pudelijäätmete osakaalu arvutamisel, ja meetodeid, millega tehakse kindlaks, kas koos muude jäätmetega kogutud pudelijäätmed on kvaliteedilt võrreldavad kõigist muudest jäätmetest eraldi kogutud pudelijäätmetega. Lisada dokumendid kvaliteedi tagamise süsteemide ja kolmanda isiku tehtava kontrolli kohta, mille jäätmekäitlejad on korraldanud selleks, et tõendada artikli 2 lõike 4 punkti b alapunktides i ja ii sätestatud tingimuste täidetust.

| |
| --- |

Vajaduse korral lisada ridu.

IV.   Andmete tõendamis- ja kontrollisüsteem

4.1.   Eraldi kogutud pudelijäätmeid käsitlevate andmete tõendamine

| Tõendamis- ja kontrollimenetlused | Rakendatud andmete puhul, mis käsitlevad järgmist: | Vajaduse korral lisamärkused |
| --- | --- | --- |
| turule lastud pudelid
  (jah/ei) | pudelijäätmed (jah/ei) | muudest jäätmetest eraldi kogutud pudelijäätmed, millele on osutatud artikli 2 lõike 4 punktis a
  (jah/ei) | koos muude jäätmetega kogutud pudelijäätmed, millele on osutatud artikli 2 lõike 4 punktis b
  (jah/ei) | korrigeerimine selleks, et võtta arvesse muid liigiti kogumise käigus kogutud materjale, mis ei ole ühekordselt kasutatavate pudelite osad (1) (jah/ei) |
| Andmete täielikkuse kontroll | | | | | | |
| Ristkontroll | | | | | | |
| Aegridade kontroll | | | | | | |
| Auditikontroll | | | | | | |
| Muu (täpsustage) | | | | | | |

Tõendamis- ja kontrollimenetlused

Rakendatud andmete puhul, mis käsitlevad järgmist:

Vajaduse korral lisamärkused

turule lastud pudelid

(jah/ei)

pudelijäätmed (jah/ei)

muudest jäätmetest eraldi kogutud pudelijäätmed, millele on osutatud artikli 2 lõike 4 punktis a

(jah/ei)

koos muude jäätmetega kogutud pudelijäätmed, millele on osutatud artikli 2 lõike 4 punktis b

(jah/ei)

korrigeerimine selleks, et võtta arvesse muid liigiti kogumise käigus kogutud materjale, mis ei ole ühekordselt kasutatavate pudelite osad (1) (jah/ei)

Andmete täielikkuse kontroll

Ristkontroll

Aegridade kontroll

Auditikontroll

Muu (täpsustage)

4.2.   Kirjeldus peamiste tegurite kohta, mis mõjutavad pudelijäätmete, turule lastud pudelite ja/või eraldi kogutud pudelijäätmete kohta esitatud andmete täpsust

| Võimalikud andmete usaldusväärsust mõjutavad tegurid | Tegurid | Kirjeldus selle kohta, kuidas tegur mõjutab andmete täpsust ja milliseid meetodeid on kasutatud andmete ebatäpsuse mõju minimeerimiseks |
| --- | --- | --- |
| Turule lastud pudelid
  (jah/ei) | Pudelijäätmed
  (jah/ei) | Eraldi kogutud pudelijäätmed
  (jah/ei) |
| Valimivead (2) (nt variatsioonikordajad) | | | | |
| Kaetusvead (3) (nt de minimis eeskirjad, piirkondlik kaetus) | | | | |
| Mõõtmisvead (4) (nt seoses mõõtühikuga või materjaliga, mis ei ole tühja ühekordselt kasutatava pudeli ega selle korgi või kaane osa) | | | | |
| Andmete kogumise kontrollimise viisid (5) (nt küsimustike katsetamine) | | | | |
| Andmetöötlusvead (6) (nt vigade kindlakstegemine, vigade parandamine) | | | | |
| Vastamata jätmisest tulenevad vead (7) | | | | |
| Mudeli eelduste vead (8) | | | | |
| Muu (palun täpsustage) | | | | |

Võimalikud andmete usaldusväärsust mõjutavad tegurid

Tegurid

Kirjeldus selle kohta, kuidas tegur mõjutab andmete täpsust ja milliseid meetodeid on kasutatud andmete ebatäpsuse mõju minimeerimiseks

Turule lastud pudelid

(jah/ei)

Pudelijäätmed

(jah/ei)

Eraldi kogutud pudelijäätmed

(jah/ei)

Valimivead (2) (nt variatsioonikordajad)

Kaetusvead (3) (nt de minimis eeskirjad, piirkondlik kaetus)

Mõõtmisvead (4) (nt seoses mõõtühikuga või materjaliga, mis ei ole tühja ühekordselt kasutatava pudeli ega selle korgi või kaane osa)

Andmete kogumise kontrollimise viisid (5) (nt küsimustike katsetamine)

Andmetöötlusvead (6) (nt vigade kindlakstegemine, vigade parandamine)

Vastamata jätmisest tulenevad vead (7)

Mudeli eelduste vead (8)

Muu (palun täpsustage)

4.3.   Selgitus pudelijäätmete, turule lastud pudelite ja/või eraldi kogutud pudelijäätmete kohta andmete kogumiseks tehtud uuringute ulatuse ja tulemuste kehtivuse kohta

| |
| --- |

Vajaduse korral lisada ridu.

4.4.   Erinevused eelmiste vaatlusaastate kohta esitatud andmetest

Olulised metodoloogilised erinevused asjaomase vaatlusaasta puhul kasutatud arvutusmeetodi ja eelmiste vaatlusaastate puhul kasutatud arvutusmeetodi vahel, kui neid erinevusi on (eelkõige tagasiulatuvad muudatused, nende laad ja see, kas konkreetse aasta puhul on vaja teha märge aegrea katkemise kohta).

| |
| --- |

Vajaduse korral lisada ridu.

4.5.   Tonnaaži erinevuse selgitus

Esitada juhul, kui esitatud andmete erinevus eelmise vaatlusaasta kohta esitatud andmetest on suurem kui 10 %.

Pudelijäätmete, turule lastud pudelite ja/või eraldi kogutud pudelijäätmete massi erinevuse põhjused või algpõhjus.

| Pudelijäätmed, turule lastud pudelid ja/või eraldi kogutud pudelijäätmed | Erinevus (%) | Erinevuse peamine põhjus |
| --- | --- | --- |
| | | |

Pudelijäätmed, turule lastud pudelid ja/või eraldi kogutud pudelijäätmed

Erinevus (%)

Erinevuse peamine põhjus

Vajaduse korral lisada ridu.

V.   Konfidentsiaalsus

Teatavate käesolevas aruandes olevate andmete avaldamata jätmise taotluse põhjendus koos loeteluga konkreetsetest osadest, mille avaldamata jätmist taotletakse.

| |
| --- |

VI.   Peamised riigi veebisaidid, viitedokumendid ja väljaanded

Selle andmekogumisega seotud peamiste veebisaitide, viitedokumentide ja väljaannete nimed ja veebiaadressid.

| |
| --- |

Vajaduse korral lisada ridu.

---

(1)  
  (1)Etiketid, liim, pudelites olnud jookide jäägid ja mis tahes muu materjal, mis ei ole ühekordselt kasutatava pudeli ega selle korgi või kaane osa.

(2)  Kirjeldage hinnangulisi variatsioonikordajaid ja dispersiooni hindamiseks kasutatud meetodeid.

(3)  Kirjeldage kaetusvigade liiki ja suurust.

(4)  Kirjeldage vahendeid võimalike riskide vähendamiseks ja vigade ärahoidmiseks.

(5)  Kirjeldage vahendeid ja meetodeid, mida kasutati kvaliteedi tagamiseks, ning asjakohaseid andmekogumisvahendeid.

(6)  Kirjeldage andmetöötlusetappe andmete kogumise ja statistika tegemise vahel ning loetlege kõik tuvastatud töötlemisvead ja nende ulatus.

(7)  Kirjeldage küsimustike ja üksikküsimuste vastamata jätmise määrasid peamiste muutujate puhul ja lünkade täitmise meetodeid (kui neid kasutati).

(8)  Kirjeldage mudeli eelduste vigade liiki ja suurust.

---

| 4.10.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 349/31 |
| --- | --- | --- | --- |

4.10.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 349/31

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS (EL) 2021/1753,

1. oktoober 2021,

milles käsitletakse teatavate kolmandate riikide ja territooriumide järelevalve- ja regulatiivsete nõuete samaväärsust seoses riskipositsioonide käsitlemisega vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) nr 575/2013

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. juuni 2013. aasta määrust (EL) nr 575/2013 krediidiasutuste ja investeerimisühingute suhtes kohaldatavate usaldatavusnõuete kohta ja määruse (EL) nr 648/2012 muutmise kohta, (1) eriti selle artikli 107 lõiget 4, artikli 114 lõiget 7, artikli 115 lõiget 4, artikli 116 lõiget 5, artikli 142 lõiget 2 ja artiklit 391,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Krediidiasutused ja investeerimisühingud peavad täitma kapitalinõuded nii, et nende võetavad riskid, sealhulgas krediidirisk, oleksid asjakohaselt kajastatud, võttes arvesse erinevaid geograafilisi tingimusi, milles nad tegutsevad. Krediidiasutuste ja investeerimisühingute krediidirisk, mis on seotud riskipositsioonidega liiduväliste üksuste suhtes, sõltub muude tegurite samaväärsuse korral asjaomase õigusraamistiku ja asjaomases kolmandas riigis nende üksuste üle tehtava järelevalve kvaliteedist. |
| --- | --- |

(1)

Krediidiasutused ja investeerimisühingud peavad täitma kapitalinõuded nii, et nende võetavad riskid, sealhulgas krediidirisk, oleksid asjakohaselt kajastatud, võttes arvesse erinevaid geograafilisi tingimusi, milles nad tegutsevad. Krediidiasutuste ja investeerimisühingute krediidirisk, mis on seotud riskipositsioonidega liiduväliste üksuste suhtes, sõltub muude tegurite samaväärsuse korral asjaomase õigusraamistiku ja asjaomases kolmandas riigis nende üksuste üle tehtava järelevalve kvaliteedist.

| (2) | Lisaks peavad krediidiasutused ja investeerimisühingud piirama oma riskipositsioone üksikklientide suhtes, et vältida liigset kontsentratsiooniriski. Üksikklientide suhtes olevate riskipositsioonide arvutamisel võidakse krediidiasutustel ja investeerimisühingutel lubada jätta arvutamisel välja teatavat liiki riskipositsioonid krediidiasutuste ja investeerimisühingute suhtes. Kui kliendid asuvad väljaspool liitu, sõltub see, kas neid saab käsitleda krediidiasutuse või investeerimisühinguna, ka asjaomase õigusraamistiku ja asjaomases kolmandas riigis kõnealuste üksuste üle tehtava järelevalve kvaliteedist. |
| --- | --- |

(2)

Lisaks peavad krediidiasutused ja investeerimisühingud piirama oma riskipositsioone üksikklientide suhtes, et vältida liigset kontsentratsiooniriski. Üksikklientide suhtes olevate riskipositsioonide arvutamisel võidakse krediidiasutustel ja investeerimisühingutel lubada jätta arvutamisel välja teatavat liiki riskipositsioonid krediidiasutuste ja investeerimisühingute suhtes. Kui kliendid asuvad väljaspool liitu, sõltub see, kas neid saab käsitleda krediidiasutuse või investeerimisühinguna, ka asjaomase õigusraamistiku ja asjaomases kolmandas riigis kõnealuste üksuste üle tehtava järelevalve kvaliteedist.

| (3) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2019/876 (2) lisati muu hulgas määruse (EL) nr 575/2013 artiklisse 391 säte, millega antakse komisjonile õigus võtta selleks, et määrata kindlaks riskipositsioonide käsitlemine määruse (EL) nr 575/2013 IV osa alusel, vastu rakendusotsuseid selle kohta, kas kolmandas riigis kohaldatakse usaldatavusnõuete täitmise järelevalve ja regulatiivseid nõudeid, mis on vähemalt samaväärsed liidus kohaldatavate nõuetega. Seepärast tuleks sätestada selliste kolmandate riikide ja territooriumide loetelu, mille usaldatavusnõuete täitmise järelevalve ja regulatiivseid nõudeid käsitatakse liidus kõnealuse määruse artikli 391 kohaldamisel kohaldatavate nõuetega vähemalt samaväärsetena. Õiguskindluse ja järjepidevuse huvides tuleb seoses riskipositsioonide käsitlemisega vastavalt määrusele (EL) nr 575/2013 koondada kõik kolmandate riikide ja territooriumide järelevalve- ja regulatiivseid nõudeid käsitlevad sätted ühte määrusesse. Seepärast on vaja komisjoni rakendusotsus 2014/908/EL (3) kehtetuks tunnistada ja asendada. |
| --- | --- |

(3)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2019/876 (2) lisati muu hulgas määruse (EL) nr 575/2013 artiklisse 391 säte, millega antakse komisjonile õigus võtta selleks, et määrata kindlaks riskipositsioonide käsitlemine määruse (EL) nr 575/2013 IV osa alusel, vastu rakendusotsuseid selle kohta, kas kolmandas riigis kohaldatakse usaldatavusnõuete täitmise järelevalve ja regulatiivseid nõudeid, mis on vähemalt samaväärsed liidus kohaldatavate nõuetega. Seepärast tuleks sätestada selliste kolmandate riikide ja territooriumide loetelu, mille usaldatavusnõuete täitmise järelevalve ja regulatiivseid nõudeid käsitatakse liidus kõnealuse määruse artikli 391 kohaldamisel kohaldatavate nõuetega vähemalt samaväärsetena. Õiguskindluse ja järjepidevuse huvides tuleb seoses riskipositsioonide käsitlemisega vastavalt määrusele (EL) nr 575/2013 koondada kõik kolmandate riikide ja territooriumide järelevalve- ja regulatiivseid nõudeid käsitlevad sätted ühte määrusesse. Seepärast on vaja komisjoni rakendusotsus 2014/908/EL (3) kehtetuks tunnistada ja asendada.

| (4) | Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 107 lõike 3 kohaselt võivad krediidiasutused ja investeerimisühingud käsitleda nõudeid kolmandate riikide investeerimisühingute, krediidiasutuste ja börside vastu nõuetena krediidiasutuste ja investeerimisühingute vastu ainult siis, kui kolmas riik kohaldab asjaomase üksuse suhtes usaldatavus- ja järelevalvenõudeid, mis on vähemalt samaväärsed liidus kohaldatavate nõuetega. |
| --- | --- |

(4)

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 107 lõike 3 kohaselt võivad krediidiasutused ja investeerimisühingud käsitleda nõudeid kolmandate riikide investeerimisühingute, krediidiasutuste ja börside vastu nõuetena krediidiasutuste ja investeerimisühingute vastu ainult siis, kui kolmas riik kohaldab asjaomase üksuse suhtes usaldatavus- ja järelevalvenõudeid, mis on vähemalt samaväärsed liidus kohaldatavate nõuetega.

| (5) | Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 114 lõikega 7, artikli 115 lõikega 4 ja artikli 116 lõikega 5 on nähtud ette konkreetsed riskikaalud, mida kohaldatakse selliste kolmandate riikide keskvalitsuste, keskpankade, piirkondlike valitsuste, kohalike omavalitsuste ja avaliku sektori asutuste vastu olevate nõuete suhtes, kes kohaldavad järelevalve- ja regulatiivset korda, mis on vähemalt samaväärne liidus kohaldatava korraga. |
| --- | --- |

(5)

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 114 lõikega 7, artikli 115 lõikega 4 ja artikli 116 lõikega 5 on nähtud ette konkreetsed riskikaalud, mida kohaldatakse selliste kolmandate riikide keskvalitsuste, keskpankade, piirkondlike valitsuste, kohalike omavalitsuste ja avaliku sektori asutuste vastu olevate nõuete suhtes, kes kohaldavad järelevalve- ja regulatiivset korda, mis on vähemalt samaväärne liidus kohaldatava korraga.

| (6) | Määruse (EL) nr 575/2013 artiklis 153 on sätestatud valem, mille abil arvutatakse sisereitingutel põhineva meetodi korral riskiga kaalutud vara äriühingute, krediidiasutuste ja investeerimisühingute ning keskvalitsuste ja keskpankade vastu olevate nõuete puhul, ja parameetrid, sealhulgas korrelatsioonikordaja, mida tuleb arvutamisel kasutada. Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 153 lõikes 2 on sätestatud suurte finantssektori ettevõtjate suhtes kohaldatav korrelatsioonikordaja. Kõnealuse määruse artikli 142 lõike 1 punkti 4 alapunkti b kohaselt käsitatakse finantssektori ettevõtjat suure finantssektori ettevõtjana, kui finantssektori ettevõtja või tema ühe tütarettevõtja suhtes kohaldatakse sellise kolmanda riigi õigust, kes kohaldab usaldatavusnõuete täitmise järelevalve nõudeid, mis on vähemalt samaväärsed liidus kohaldatavate nõuetega. |
| --- | --- |

(6)

Määruse (EL) nr 575/2013 artiklis 153 on sätestatud valem, mille abil arvutatakse sisereitingutel põhineva meetodi korral riskiga kaalutud vara äriühingute, krediidiasutuste ja investeerimisühingute ning keskvalitsuste ja keskpankade vastu olevate nõuete puhul, ja parameetrid, sealhulgas korrelatsioonikordaja, mida tuleb arvutamisel kasutada. Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 153 lõikes 2 on sätestatud suurte finantssektori ettevõtjate suhtes kohaldatav korrelatsioonikordaja. Kõnealuse määruse artikli 142 lõike 1 punkti 4 alapunkti b kohaselt käsitatakse finantssektori ettevõtjat suure finantssektori ettevõtjana, kui finantssektori ettevõtja või tema ühe tütarettevõtja suhtes kohaldatakse sellise kolmanda riigi õigust, kes kohaldab usaldatavusnõuete täitmise järelevalve nõudeid, mis on vähemalt samaväärsed liidus kohaldatavate nõuetega.

| (7) | Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 391 kohaselt võivad liidus asutatud krediidiasutused ja investeerimisühingud nimetatud määruse IV osa kohaldamisel käsitleda krediidiasutuste ja investeerimisühingute suhtes olevate riskipositsioonidena selliseid riskipositsioone, mis on kolmanda riigi era- või avalik-õiguslike ettevõtjate suhtes, keda juhul, kui nad oleksid asutatud liidus, käsitataks nimetatud määruse artikli 4 lõike 1 punkti 3 määratluse kohaselt krediidiasutuse või investeerimisühinguna ning kes on saanud tegevusloa kolmandas riigis, kus kohaldatakse usaldatavusnõuete täitmise järelevalve ja regulatiivseid nõudeid, mis on vähemalt samaväärsed liidus kohaldatavate nõuetega. |
| --- | --- |

(7)

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 391 kohaselt võivad liidus asutatud krediidiasutused ja investeerimisühingud nimetatud määruse IV osa kohaldamisel käsitleda krediidiasutuste ja investeerimisühingute suhtes olevate riskipositsioonidena selliseid riskipositsioone, mis on kolmanda riigi era- või avalik-õiguslike ettevõtjate suhtes, keda juhul, kui nad oleksid asutatud liidus, käsitataks nimetatud määruse artikli 4 lõike 1 punkti 3 määratluse kohaselt krediidiasutuse või investeerimisühinguna ning kes on saanud tegevusloa kolmandas riigis, kus kohaldatakse usaldatavusnõuete täitmise järelevalve ja regulatiivseid nõudeid, mis on vähemalt samaväärsed liidus kohaldatavate nõuetega.

| (8) | Selleks et määrata teatavates kolmandates riikides asuvate üksuste kategooriate suhtes olevate riskipositsioonidega seotud krediidiriski kapitalinõuete arvutamiseks kindlaks asjakohased riskiga kaalutud varad ning määrata määruse (EL) nr 575/2013 IV osa kohaldamiseks kindlaks vastaspoolte asjakohane käsitlemine, on komisjon hinnanud kolmandate riikide järelevalve- ja regulatiivse korra ning liidu vastava järelevalve- ja regulatiivse korra samaväärsust. |
| --- | --- |

(8)

Selleks et määrata teatavates kolmandates riikides asuvate üksuste kategooriate suhtes olevate riskipositsioonidega seotud krediidiriski kapitalinõuete arvutamiseks kindlaks asjakohased riskiga kaalutud varad ning määrata määruse (EL) nr 575/2013 IV osa kohaldamiseks kindlaks vastaspoolte asjakohane käsitlemine, on komisjon hinnanud kolmandate riikide järelevalve- ja regulatiivse korra ning liidu vastava järelevalve- ja regulatiivse korra samaväärsust.

| (9) | Samaväärsuse kindlaksmääramiseks on kasutatud kolmanda riigi usaldatavus-, järelevalve- ja regulatiivse korra tulemuspõhist analüüsi, mille käigus kontrolliti nende suutlikkust saavutada samad üldeesmärgid, mis on saavutatavad liidu usaldatavus-, järelevalve- ja regulatiivse korraga. Need eesmärgid on eelkõige riigisisese ja ülemaailmse finantssüsteemi kui terviku stabiilsus ja terviklikkus; hoiustajate ja muude finantsteenuste tarbijate kaitse tulemuslikkus ja piisavus; finantssüsteemi eri osalejate, sealhulgas reguleerivate asutuste ja järelevalveasutuste koostöö; järelevalve sõltumatus ja tulemuslikkus ning rahvusvaheliselt kokku lepitud asjakohaste standardite tulemuslik rakendamine ja jõustamine. Kolmanda riigi usaldatavus-, järelevalve- ja regulatiivne kord peaks selleks, et saavutada samad üldeesmärgid, mis on saavutatavad liidu usaldatavus-, järelevalve- ja regulatiivse korraga, vastama reale tegevus-, organisatsioonilistele ja järelevalvestandarditele, mis kajastavad liidu nende järelevalve- ja regulatiivsete nõuete põhielemente, mida kohaldatakse finantsasutuste asjaomaste kategooriate suhtes. |
| --- | --- |

(9)

Samaväärsuse kindlaksmääramiseks on kasutatud kolmanda riigi usaldatavus-, järelevalve- ja regulatiivse korra tulemuspõhist analüüsi, mille käigus kontrolliti nende suutlikkust saavutada samad üldeesmärgid, mis on saavutatavad liidu usaldatavus-, järelevalve- ja regulatiivse korraga. Need eesmärgid on eelkõige riigisisese ja ülemaailmse finantssüsteemi kui terviku stabiilsus ja terviklikkus; hoiustajate ja muude finantsteenuste tarbijate kaitse tulemuslikkus ja piisavus; finantssüsteemi eri osalejate, sealhulgas reguleerivate asutuste ja järelevalveasutuste koostöö; järelevalve sõltumatus ja tulemuslikkus ning rahvusvaheliselt kokku lepitud asjakohaste standardite tulemuslik rakendamine ja jõustamine. Kolmanda riigi usaldatavus-, järelevalve- ja regulatiivne kord peaks selleks, et saavutada samad üldeesmärgid, mis on saavutatavad liidu usaldatavus-, järelevalve- ja regulatiivse korraga, vastama reale tegevus-, organisatsioonilistele ja järelevalvestandarditele, mis kajastavad liidu nende järelevalve- ja regulatiivsete nõuete põhielemente, mida kohaldatakse finantsasutuste asjaomaste kategooriate suhtes.

| (10) | Määruse (EL) nr 575/2013 artiklite 114, 115 ja 116 kohaldamisel tuleks samaväärsuse kindlaksmääramisel võtta arvesse krediidiasutuste suhtes kohaldatavat järelevalve- ja regulatiivset korda, sest selle korraga kehtestatakse tavaliselt riskikaalud krediidiriski kapitalinõuete arvutamiseks. |
| --- | --- |

(10)

Määruse (EL) nr 575/2013 artiklite 114, 115 ja 116 kohaldamisel tuleks samaväärsuse kindlaksmääramisel võtta arvesse krediidiasutuste suhtes kohaldatavat järelevalve- ja regulatiivset korda, sest selle korraga kehtestatakse tavaliselt riskikaalud krediidiriski kapitalinõuete arvutamiseks.

| (11) | Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 142 kohaldamisel peaks samaväärsuse hindamine piirduma selle järelevalve- ja regulatiivse korraga, mida kohaldatakse kolmanda riigi ettevõtjate suhtes, kelle põhitegevus on võrreldav krediidiasutuse või investeerimisühingu omaga, lähtudes kõnealuse määruse artikli 4 lõike 1 punktis 27 esitatud määratlusest ning võttes arvesse selle artikli 4 lõike 1 punkti 3 kohast määratlust. |
| --- | --- |

(11)

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 142 kohaldamisel peaks samaväärsuse hindamine piirduma selle järelevalve- ja regulatiivse korraga, mida kohaldatakse kolmanda riigi ettevõtjate suhtes, kelle põhitegevus on võrreldav krediidiasutuse või investeerimisühingu omaga, lähtudes kõnealuse määruse artikli 4 lõike 1 punktis 27 esitatud määratlusest ning võttes arvesse selle artikli 4 lõike 1 punkti 3 kohast määratlust.

| (12) | Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 391 kohaldamisel peaks samaväärsuse hindamine piirduma selle järelevalve- ja regulatiivse korraga, mida kohaldatakse kolmanda riigi ettevõtjate suhtes, kelle põhitegevus on võrreldav krediidiasutuse või investeerimisühingu omaga, lähtudes kõnealuse määruse artikli 4 lõike 1 punktis 3 esitatud määratlusest. |
| --- | --- |

(12)

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 391 kohaldamisel peaks samaväärsuse hindamine piirduma selle järelevalve- ja regulatiivse korraga, mida kohaldatakse kolmanda riigi ettevõtjate suhtes, kelle põhitegevus on võrreldav krediidiasutuse või investeerimisühingu omaga, lähtudes kõnealuse määruse artikli 4 lõike 1 punktis 3 esitatud määratlusest.

| (13) | Komisjon on rahvusvaheliste organisatsioonide, näiteks Baseli pangajärelevalve komitee, Rahvusvahelise Valuutafondi ja Rahvusvahelise Väärtpaberijärelevalve Organisatsiooni sõltumatuid hindamisi arvesse võttes hinnanud teatavate kolmandate riikide järelevalve- ja regulatiivset korda, mida kohaldatakse krediidiasutuste, investeerimisühingute ja börside suhtes. Analüüs on võimaldanud komisjonil võtta selleks, et määrata kindlaks määruse (EL) nr 575/2013 artiklites 107, 114, 115, 116 ja 142 osutatud nõuete asjaomaste kategooriate käsitlemine, vastu rakendusotsuse 2014/908/EL, milles on sätestatud selliste kolmandate riikide ja territooriumide esialgne loetelu, mille järelevalve- ja regulatiivset korda käsitatakse samaväärsena. |
| --- | --- |

(13)

Komisjon on rahvusvaheliste organisatsioonide, näiteks Baseli pangajärelevalve komitee, Rahvusvahelise Valuutafondi ja Rahvusvahelise Väärtpaberijärelevalve Organisatsiooni sõltumatuid hindamisi arvesse võttes hinnanud teatavate kolmandate riikide järelevalve- ja regulatiivset korda, mida kohaldatakse krediidiasutuste, investeerimisühingute ja börside suhtes. Analüüs on võimaldanud komisjonil võtta selleks, et määrata kindlaks määruse (EL) nr 575/2013 artiklites 107, 114, 115, 116 ja 142 osutatud nõuete asjaomaste kategooriate käsitlemine, vastu rakendusotsuse 2014/908/EL, milles on sätestatud selliste kolmandate riikide ja territooriumide esialgne loetelu, mille järelevalve- ja regulatiivset korda käsitatakse samaväärsena.

| (14) | Rakendusotsuses 2014/908/EL sätestatud samaväärsete riikide loetelu ei pidanud olema ammendav ega lõplik. Lähtudes kolmandate riikide ja territooriumide järelevalve- ja regulatiivse korra muudatuste regulaarsest jälgimisest eesmärgiga hinnata korra samaväärsust liidu korraga, muudeti rakendusotsust hiljem komisjoni rakendusotsustega (EL) 2016/230, (4) (EL) 2016/2358, (5) (EL) 2019/536 (6) ja (EL) 2019/2166 (7). Nende otsustega laiendati samaväärsena käsitatavate kolmandate riikide ja territooriumide loetelusid, võttes arvesse kättesaadavaid teabeallikaid, sealhulgas rahvusvaheliste organisatsioonide ja hiljem ka Euroopa Pangandusjärelevalve (EBA) tehtud hindamisi. |
| --- | --- |

(14)

Rakendusotsuses 2014/908/EL sätestatud samaväärsete riikide loetelu ei pidanud olema ammendav ega lõplik. Lähtudes kolmandate riikide ja territooriumide järelevalve- ja regulatiivse korra muudatuste regulaarsest jälgimisest eesmärgiga hinnata korra samaväärsust liidu korraga, muudeti rakendusotsust hiljem komisjoni rakendusotsustega (EL) 2016/230, (4) (EL) 2016/2358, (5) (EL) 2019/536 (6) ja (EL) 2019/2166 (7). Nende otsustega laiendati samaväärsena käsitatavate kolmandate riikide ja territooriumide loetelusid, võttes arvesse kättesaadavaid teabeallikaid, sealhulgas rahvusvaheliste organisatsioonide ja hiljem ka Euroopa Pangandusjärelevalve (EBA) tehtud hindamisi.

| (15) | Komisjon on rakendusotsuse (EL) 2019/2166 vastuvõtmise järel jätkanud kolmandate riikide usaldatavus-, järelevalve- ja õigusraamistike oluliste muudatuste jälgimist, võttes arvesse kättesaadavaid teabeallikaid, sealhulgas EBA tehtud hindamisi. Ühe sellise hindamise tulemusel soovitas EBA, et Bosnias ja Hertsegoviinas ning Põhja-Makedoonias asuvate krediidiasutuste suhtes kohaldatavaid usaldatavus-, järelevalve- ja õigusraamistikke käsitataks määruse (EL) nr 575/2013 artikli 107 lõike 4, artikli 114 lõike 7, artikli 115 lõike 4, artikli 116 lõike 5, artikli 142 lõike 2 ja artikli 391 kohaldamisel liidu õigusraamistikuga samaväärsetena. |
| --- | --- |

(15)

Komisjon on rakendusotsuse (EL) 2019/2166 vastuvõtmise järel jätkanud kolmandate riikide usaldatavus-, järelevalve- ja õigusraamistike oluliste muudatuste jälgimist, võttes arvesse kättesaadavaid teabeallikaid, sealhulgas EBA tehtud hindamisi. Ühe sellise hindamise tulemusel soovitas EBA, et Bosnias ja Hertsegoviinas ning Põhja-Makedoonias asuvate krediidiasutuste suhtes kohaldatavaid usaldatavus-, järelevalve- ja õigusraamistikke käsitataks määruse (EL) nr 575/2013 artikli 107 lõike 4, artikli 114 lõike 7, artikli 115 lõike 4, artikli 116 lõike 5, artikli 142 lõike 2 ja artikli 391 kohaldamisel liidu õigusraamistikuga samaväärsetena.

| (16) | Komisjon tunnistab, et Bosnias ja Hertsegoviinas ning Põhja-Makedoonias krediidiasutuste suhtes kohaldatavate usaldatavus-, järelevalve- ja õigusraamistike hindamine, mille EBA korraldas, hõlmas ainult asjaomase siseriikliku õiguse alusel tegevusloa saanud krediidiasutusi. Seepärast ei tohiks käesolevat otsust kohaldada Bosnias ja Hertsegoviinas ning Põhja-Makedoonias asuvate muude üksuste suhtes. |
| --- | --- |

(16)

Komisjon tunnistab, et Bosnias ja Hertsegoviinas ning Põhja-Makedoonias krediidiasutuste suhtes kohaldatavate usaldatavus-, järelevalve- ja õigusraamistike hindamine, mille EBA korraldas, hõlmas ainult asjaomase siseriikliku õiguse alusel tegevusloa saanud krediidiasutusi. Seepärast ei tohiks käesolevat otsust kohaldada Bosnias ja Hertsegoviinas ning Põhja-Makedoonias asuvate muude üksuste suhtes.

| (17) | EBA soovitust arvesse võttes ja oma hinnangule tuginedes on komisjon jõudnud järeldusele, et Bosnias ja Hertsegoviinas ning Põhja-Makedoonias kehtib usaldatavus-, järelevalve- ja regulatiivne kord, mis vastab reale tegevus-, organisatsioonilistele ja järelevalvestandarditele, mis kajastavad liidus krediidiasutuste suhtes kohaldatava usaldatavus-, järelevalve- ja regulatiivse korra põhielemente. Seepärast on määruse (EL) nr 575/2013 artikli 107 lõike 4, artikli 114 lõike 7, artikli 115 lõike 4, artikli 116 lõike 5, artikli 142 lõike 2 ja artikli 391 kohaldamisel asjakohane pidada Bosnias ja Hertsegoviinas ning Põhja-Makedoonias asuvate krediidiasutuste usaldatavus-, järelevalve- ja regulatiivseid nõudeid liidus kohaldatavate nõuetega vähemalt samaväärseks. |
| --- | --- |

(17)

EBA soovitust arvesse võttes ja oma hinnangule tuginedes on komisjon jõudnud järeldusele, et Bosnias ja Hertsegoviinas ning Põhja-Makedoonias kehtib usaldatavus-, järelevalve- ja regulatiivne kord, mis vastab reale tegevus-, organisatsioonilistele ja järelevalvestandarditele, mis kajastavad liidus krediidiasutuste suhtes kohaldatava usaldatavus-, järelevalve- ja regulatiivse korra põhielemente. Seepärast on määruse (EL) nr 575/2013 artikli 107 lõike 4, artikli 114 lõike 7, artikli 115 lõike 4, artikli 116 lõike 5, artikli 142 lõike 2 ja artikli 391 kohaldamisel asjakohane pidada Bosnias ja Hertsegoviinas ning Põhja-Makedoonias asuvate krediidiasutuste usaldatavus-, järelevalve- ja regulatiivseid nõudeid liidus kohaldatavate nõuetega vähemalt samaväärseks.

| (18) | Bosnia ja Hertsegoviina ning Põhja-Makedoonia tuleks seega lisada asjaomastesse selliste kolmandate riikide ja territooriumide loeteludesse, mille usaldatavus-, järelevalve- ja regulatiivseid nõudeid ja kordasid käsitatakse kooskõlas määrusega (EL) nr 575/2013 riskipositsioonide käsitlemisel liidu korraga samaväärsetena. |
| --- | --- |

(18)

Bosnia ja Hertsegoviina ning Põhja-Makedoonia tuleks seega lisada asjaomastesse selliste kolmandate riikide ja territooriumide loeteludesse, mille usaldatavus-, järelevalve- ja regulatiivseid nõudeid ja kordasid käsitatakse kooskõlas määrusega (EL) nr 575/2013 riskipositsioonide käsitlemisel liidu korraga samaväärsetena.

| (19) | Seni tehtud hindamiste põhjal on komisjon järeldanud, et Argentina, Austraalia, Bosnia ja Hertsegoviina, Brasiilia, Fääri saarte, Gröönimaa, Guernsey, Hiina, Hongkongi, India, Jaapani, Jersey, Kanada, Lõuna-Aafrika, Lõuna-Korea, Mani saare, Mehhiko, Monaco, Põhja-Makedoonia, Saudi Araabia, Serbia, Singapuri, Šveitsi, Türgi, USA ja Uus-Meremaa usaldatavus-, järelevalve- ja regulatiivne kord vastavad reale tegevus-, organisatsioonilisele ja järelevalvestandarditele, mis kajastavad liidu krediidiasutuste suhtes kohaldatava usaldatavus-, järelevalve- ja regulatiivse korra põhielemente. Seepärast on määruse (EL) nr 575/2013 artikli 107 lõike 4, artikli 114 lõike 7, artikli 115 lõike 4, artikli 116 lõike 5, artikli 142 lõike 2 ja artikli 391 kohaldamisel asjakohane pidada nendes riikides asuvate krediidiasutuste usaldatavus-, järelevalve- ja regulatiivseid nõudeid liidus kohaldatavate nõuetega vähemalt samaväärseks. |
| --- | --- |

(19)

Seni tehtud hindamiste põhjal on komisjon järeldanud, et Argentina, Austraalia, Bosnia ja Hertsegoviina, Brasiilia, Fääri saarte, Gröönimaa, Guernsey, Hiina, Hongkongi, India, Jaapani, Jersey, Kanada, Lõuna-Aafrika, Lõuna-Korea, Mani saare, Mehhiko, Monaco, Põhja-Makedoonia, Saudi Araabia, Serbia, Singapuri, Šveitsi, Türgi, USA ja Uus-Meremaa usaldatavus-, järelevalve- ja regulatiivne kord vastavad reale tegevus-, organisatsioonilisele ja järelevalvestandarditele, mis kajastavad liidu krediidiasutuste suhtes kohaldatava usaldatavus-, järelevalve- ja regulatiivse korra põhielemente. Seepärast on määruse (EL) nr 575/2013 artikli 107 lõike 4, artikli 114 lõike 7, artikli 115 lõike 4, artikli 116 lõike 5, artikli 142 lõike 2 ja artikli 391 kohaldamisel asjakohane pidada nendes riikides asuvate krediidiasutuste usaldatavus-, järelevalve- ja regulatiivseid nõudeid liidus kohaldatavate nõuetega vähemalt samaväärseks.

| (20) | Seni tehtud hindamiste põhjal on komisjon järeldanud, et Austraalia, Brasiilia, Hiina, Hongkongi, Indoneesia, Jaapani (üksnes finantsinstrumentidega kauplevad I tüüpi ettevõtjad), Kanada, Lõuna-Aafrika, Lõuna-Korea, Mehhiko, Saudi Araabia, Singapuri ja USA järelevalve- ja regulatiivne kord vastavad reale tegevus-, organisatsioonilistele ja järelevalvestandarditele, mis kajastavad liidu investeerimisühingute suhtes kohaldatava järelevalve- ja regulatiivse korra põhielemente. Seepärast on määruse (EL) nr 575/2013 artikli 107 lõike 4, artikli 114 lõike 7, artikli 115 lõike 4, artikli 116 lõike 5, artikli 142 lõike 2 ja artikli 391 kohaldamisel asjakohane pidada nendes kolmandates riikides asuvate investeerimisühingute järelevalve- ja regulatiivseid nõudeid liidus kohaldatavate nõuetega vähemalt samaväärseks. |
| --- | --- |

(20)

Seni tehtud hindamiste põhjal on komisjon järeldanud, et Austraalia, Brasiilia, Hiina, Hongkongi, Indoneesia, Jaapani (üksnes finantsinstrumentidega kauplevad I tüüpi ettevõtjad), Kanada, Lõuna-Aafrika, Lõuna-Korea, Mehhiko, Saudi Araabia, Singapuri ja USA järelevalve- ja regulatiivne kord vastavad reale tegevus-, organisatsioonilistele ja järelevalvestandarditele, mis kajastavad liidu investeerimisühingute suhtes kohaldatava järelevalve- ja regulatiivse korra põhielemente. Seepärast on määruse (EL) nr 575/2013 artikli 107 lõike 4, artikli 114 lõike 7, artikli 115 lõike 4, artikli 116 lõike 5, artikli 142 lõike 2 ja artikli 391 kohaldamisel asjakohane pidada nendes kolmandates riikides asuvate investeerimisühingute järelevalve- ja regulatiivseid nõudeid liidus kohaldatavate nõuetega vähemalt samaväärseks.

| (21) | Seni tehtud hindamiste põhjal on komisjon järeldanud, et Austraalia, Brasiilia, Hiina, India, Indoneesia, Jaapani, Kanada, Lõuna-Aafrika, Lõuna-Korea, Mehhiko, Saudi Araabia, Singapuri ja USA järelevalve- ja regulatiivne kord vastavad reale tegevusstandarditele, mis kajastavad liidu börside suhtes kohaldatava järelevalve- ja regulatiivse korra põhielemente. Seepärast on määruse (EL) nr 575/2013 artikli 107 lõike 4 kohaldamisel asjakohane pidada nendes kolmandates riikides börside suhtes kohaldatavaid järelevalve- ja regulatiivseid nõudeid liidus kohaldatavate nõuetega vähemalt samaväärseks, kui piirdutakse kõnealustes kolmandates riikides asuvate börside suhtes olevate riskipositsioonidega. |
| --- | --- |

(21)

Seni tehtud hindamiste põhjal on komisjon järeldanud, et Austraalia, Brasiilia, Hiina, India, Indoneesia, Jaapani, Kanada, Lõuna-Aafrika, Lõuna-Korea, Mehhiko, Saudi Araabia, Singapuri ja USA järelevalve- ja regulatiivne kord vastavad reale tegevusstandarditele, mis kajastavad liidu börside suhtes kohaldatava järelevalve- ja regulatiivse korra põhielemente. Seepärast on määruse (EL) nr 575/2013 artikli 107 lõike 4 kohaldamisel asjakohane pidada nendes kolmandates riikides börside suhtes kohaldatavaid järelevalve- ja regulatiivseid nõudeid liidus kohaldatavate nõuetega vähemalt samaväärseks, kui piirdutakse kõnealustes kolmandates riikides asuvate börside suhtes olevate riskipositsioonidega.

| (22) | Määruse (EL) nr 575/2013 asjaomaste sätete kohaldamisel samaväärseks peetavate kolmandate riikide ja territooriumide loetelu ei ole ammendav. Komisjon jälgib EBA abiga korrapäraselt ka edaspidi kolmandate riikide ja territooriumide järelevalve- ja regulatiivse korra arengut, et ajakohastada käesolevas otsuses sätestatud kolmandate riikide ja territooriumide loetelusid asjakohasel juhul ja vähemalt kord viie aasta jooksul, võttes eelkõige arvesse järelevalve- ja regulatiivse korra muudatusi liidu ja maailma tasandil ning pidades silmas uusi kättesaadavaid allikaid asjakohase teabe saamiseks. |
| --- | --- |

(22)

Määruse (EL) nr 575/2013 asjaomaste sätete kohaldamisel samaväärseks peetavate kolmandate riikide ja territooriumide loetelu ei ole ammendav. Komisjon jälgib EBA abiga korrapäraselt ka edaspidi kolmandate riikide ja territooriumide järelevalve- ja regulatiivse korra arengut, et ajakohastada käesolevas otsuses sätestatud kolmandate riikide ja territooriumide loetelusid asjakohasel juhul ja vähemalt kord viie aasta jooksul, võttes eelkõige arvesse järelevalve- ja regulatiivse korra muudatusi liidu ja maailma tasandil ning pidades silmas uusi kättesaadavaid allikaid asjakohase teabe saamiseks.

| (23) | Käesoleva otsuse lisades I–VI loetletud kolmandates riikides ja kolmandatel territooriumidel kohaldatavate usaldatavus- ja regulatiivsete nõuete korrapärane läbivaatamine ei tohiks piirata komisjoni võimalust teha konkreetse kolmanda riigi või territooriumi puhul mis tahes ajal väljaspool üldist läbivaatamist spetsiifiline läbivaatamine, juhul kui komisjonil on olulise muudatuse tõttu vaja käesoleva otsuse kohane tunnustamine ümber hinnata. Sellise ümberhindamise tulemusel võidakse samaväärsuse tunnustamine kehtetuks tunnistada. |
| --- | --- |

(23)

Käesoleva otsuse lisades I–VI loetletud kolmandates riikides ja kolmandatel territooriumidel kohaldatavate usaldatavus- ja regulatiivsete nõuete korrapärane läbivaatamine ei tohiks piirata komisjoni võimalust teha konkreetse kolmanda riigi või territooriumi puhul mis tahes ajal väljaspool üldist läbivaatamist spetsiifiline läbivaatamine, juhul kui komisjonil on olulise muudatuse tõttu vaja käesoleva otsuse kohane tunnustamine ümber hinnata. Sellise ümberhindamise tulemusel võidakse samaväärsuse tunnustamine kehtetuks tunnistada.

| (24) | Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas Euroopa panganduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(24)

Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas Euroopa panganduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Krediidiasutuste suhtes kohaldatavate nõuete samaväärsus määruse (EL) nr 575/2013 artikli 107 lõike 4 kohaldamisel

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 107 lõike 4 kohaldamisel loetakse käesoleva otsuse I lisas loetletud kolmandad riigid ja territooriumid sellisteks, mis kohaldavad krediidiasutuste suhtes järelevalve- ja regulatiivset korda, mis on liidu korraga samaväärne.

Artikkel 2

Investeerimisühingute suhtes kohaldatavate nõuete samaväärsus määruse (EL) nr 575/2013 artikli 107 lõike 4 kohaldamisel

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 107 lõike 4 kohaldamisel loetakse käesoleva otsuse II lisas loetletud kolmandad riigid sellisteks, mis kohaldavad investeerimisühingute suhtes järelevalve- ja regulatiivset korda, mis on liidu korraga samaväärne.

Artikkel 3

Börside suhtes kohaldatavate nõuete samaväärsus määruse (EL) nr 575/2013 artikli 107 lõike 4 kohaldamisel

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 107 lõike 4 kohaldamisel loetakse käesoleva otsuse III lisas loetletud kolmandad riigid sellisteks, mis kohaldavad börside suhtes järelevalve- ja regulatiivset korda, mis on liidu korraga samaväärne.

Artikkel 4

Keskvalitsuste, keskpankade, piirkondlike valitsuste, kohalike omavalitsuste ja avaliku sektori asutuste suhtes kohaldatavate nõuete samaväärsus määruse (EL) nr 575/2013 artiklite 114, 115 ja 116 kohaldamisel

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 114 lõike 7, artikli 115 lõike 4 ja artikli 116 lõike 5 kohaldamisel loetakse käesoleva otsuse IV lisas loetletud kolmandad riigid ja territooriumid sellisteks, mis kohaldavad järelevalve- ja regulatiivset korda, mis on liidu krediidiasutuste suhtes kohaldatava korraga samaväärne.

Artikkel 5

Krediidiasutuste ja investeerimisühingute suhtes kohaldatavate nõuete samaväärsus määruse (EL) nr 575/2013 artikli 142 kohaldamisel

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 142 lõike 2 kohaldamisel loetakse käesoleva otsuse V lisas loetletud kolmandad riigid ja territooriumid sellisteks, mis kohaldavad järelevalve- ja regulatiivset korda, mis on liidu korraga samaväärne.

Artikkel 6

Krediidiasutuste ja investeerimisühingute suhtes kohaldatavate nõuete samaväärsus määruse (EL) nr 575/2013 artikli 391 kohaldamisel

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 391 kohaldamisel loetakse käesoleva otsuse VI lisas loetletud kolmandad riigid ja territooriumid sellisteks, mis kohaldavad järelevalve- ja regulatiivset korda, mis on liidu korraga samaväärne.

Artikkel 7

Kehtetuks tunnistamine

Rakendusotsus 2014/908/EL tunnistatakse kehtetuks. Viiteid kehtetuks tunnistatud otsusele käsitatakse viidetena käesolevale otsusele ja loetakse vastavalt VII lisa vastavustabelile.

Artikkel 8

Jõustumine

Käesolev otsus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Brüssel, 1. oktoober 2021

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 176, 27.6.2013, lk 1.

1

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. mai 2019. aasta määrus (EL) 2019/876, millega muudetakse määrust (EL) nr 575/2013 seoses finantsvõimenduse määra, stabiilse netorahastamise kordaja, omavahendite ja kõlblike kohustuste nõuete, vastaspoole krediidiriski, tururiski, kesksetes vastaspooltes olevate positsioonide, ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtjates olevate riskipositsioonide, riskide kontsentreerumise, aruandlus- ja avalikustamisnõuetega ning millega muudetakse määrust (EL) nr 648/2012 (ELT L 150, 7.6.2019, lk 1).

2

(3)  Komisjoni 12. detsembri 2014. aasta rakendusotsus 2014/908/EL, milles käsitletakse teatavate kolmandate riikide ja territooriumite järelevalve- ja regulatiivsete nõuete samaväärsust seoses riskipositsioonide käsitlemisega vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) nr 575/2013 (ELT L 359, 16.12.2014, lk 155).

3

(4)  Komisjoni 17. veebruari 2016. aasta rakendusotsus (EL) 2016/230, millega muudetakse rakendusotsust 2014/908/EL seoses selliste kolmandate riikide ja territooriumide loeteludega, mille järelevalve- ja regulatiivseid nõudeid loetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 575/2013 kohaselt riskipositsioonide käsitlemisel samaväärseks (ELT L 41, 18.2.2016, lk 23).

4

(5)  Komisjoni 20. detsembri 2016. aasta rakendusotsus (EL) 2016/2358, millega muudetakse rakendusotsust 2014/908/EL seoses selliste kolmandate riikide ja territooriumide loeteludega, mille järelevalve- ja regulatiivseid nõudeid loetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 575/2013 kohaselt riskipositsioonide käsitlemisel samaväärseks (ELT L 348, 21.12.2016, lk 75).

5

(6)  Komisjoni 29. märtsi 2019. aasta rakendusotsus (EL) 2019/536, millega muudetakse rakendusotsust 2014/908/EL seoses selliste kolmandate riikide ja territooriumide loeteludega, mille järelevalve- ja regulatiivseid nõudeid loetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 575/2013 kohaselt riskipositsioonide käsitlemisel samaväärseks (ELT L 92, 1.4.2019, lk 3).

6

(7)  Komisjoni 16. detsembri 2019. aasta rakendusotsus (EL) 2019/2166, millega muudetakse rakendusotsust 2014/908/EL seoses Serbia ja Lõuna-Korea arvamisega selliste kolmandate riikide ja territooriumide loeteludesse, mille järelevalve- ja regulatiivseid nõudeid loetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 575/2013 kohaselt riskipositsioonide käsitlemisel samaväärseks (ELT L 328, 18.12.2019, lk 84).

7

---

I LISA

ARTIKLIS 1 OSUTATUD KOLMANDATE RIIKIDE JA TERRITOORIUMIDE LOETELU (KREDIIDIASUTUSED)

| 1) | Argentina |
| --- | --- |

1)

Argentina

| 2) | Austraalia |
| --- | --- |

2)

Austraalia

| 3) | Bosnia ja Hertsegoviina |
| --- | --- |

3)

Bosnia ja Hertsegoviina

| 4) | Brasiilia |
| --- | --- |

4)

Brasiilia

| 5) | Kanada |
| --- | --- |

5)

Kanada

| 6) | Hiina |
| --- | --- |

6)

Hiina

| 7) | Fääri saared |
| --- | --- |

7)

Fääri saared

| 8) | Gröönimaa |
| --- | --- |

8)

Gröönimaa

| 9) | Guernsey |
| --- | --- |

9)

Guernsey

| 10) | Hongkong |
| --- | --- |

10)

Hongkong

| 11) | India |
| --- | --- |

11)

India

| 12) | Mani saar |
| --- | --- |

12)

Mani saar

| 13) | Jaapan |
| --- | --- |

13)

Jaapan

| 14) | Jersey |
| --- | --- |

14)

Jersey

| 15) | Mehhiko |
| --- | --- |

15)

Mehhiko

| 16) | Monaco |
| --- | --- |

16)

Monaco

| 17) | Uus-Meremaa |
| --- | --- |

17)

Uus-Meremaa

| 18) | Põhja-Makedoonia |
| --- | --- |

18)

Põhja-Makedoonia

| 19) | Saudi Araabia |
| --- | --- |

19)

Saudi Araabia

| 20) | Serbia |
| --- | --- |

20)

Serbia

| 21) | Singapur |
| --- | --- |

21)

Singapur

| 22) | Lõuna-Aafrika |
| --- | --- |

22)

Lõuna-Aafrika

| 23) | Lõuna-Korea |
| --- | --- |

23)

Lõuna-Korea

| 24) | Šveits |
| --- | --- |

24)

Šveits

| 25) | Türgi |
| --- | --- |

25)

Türgi

| 26) | Ameerika Ühendriigid |
| --- | --- |

26)

Ameerika Ühendriigid

---

II LISA

ARTIKLIS 2 OSUTATUD KOLMANDATE RIIKIDE JA TERRITOORIUMIDE LOETELU (INVESTEERIMISÜHINGUD)

| 1) | Austraalia |
| --- | --- |

1)

Austraalia

| 2) | Brasiilia |
| --- | --- |

2)

Brasiilia

| 3) | Kanada |
| --- | --- |

3)

Kanada

| 4) | Hiina |
| --- | --- |

4)

Hiina

| 5) | Hongkong |
| --- | --- |

5)

Hongkong

| 6) | Indoneesia |
| --- | --- |

6)

Indoneesia

| 7) | Jaapan (üksnes finantsinstrumentidega kauplevad I tüüpi ettevõtjad) |
| --- | --- |

7)

Jaapan (üksnes finantsinstrumentidega kauplevad I tüüpi ettevõtjad)

| 8) | Mehhiko |
| --- | --- |

8)

Mehhiko

| 9) | Lõuna-Korea |
| --- | --- |

9)

Lõuna-Korea

| 10) | Saudi Araabia |
| --- | --- |

10)

Saudi Araabia

| 11) | Singapur |
| --- | --- |

11)

Singapur

| 12) | Lõuna-Aafrika |
| --- | --- |

12)

Lõuna-Aafrika

| 13) | Ameerika Ühendriigid |
| --- | --- |

13)

Ameerika Ühendriigid

---

III LISA

ARTIKLIS 3 OSUTATUD KOLMANDATE RIIKIDE LOETELU (BÖRSID)

| 1) | Austraalia |
| --- | --- |

1)

Austraalia

| 2) | Brasiilia |
| --- | --- |

2)

Brasiilia

| 3) | Kanada |
| --- | --- |

3)

Kanada

| 4) | Hiina |
| --- | --- |

4)

Hiina

| 5) | India |
| --- | --- |

5)

India

| 6) | Indoneesia |
| --- | --- |

6)

Indoneesia

| 7) | Jaapan |
| --- | --- |

7)

Jaapan

| 8) | Mehhiko |
| --- | --- |

8)

Mehhiko

| 9) | Lõuna-Korea |
| --- | --- |

9)

Lõuna-Korea

| 10) | Saudi Araabia |
| --- | --- |

10)

Saudi Araabia

| 11) | Singapur |
| --- | --- |

11)

Singapur

| 12) | Lõuna-Aafrika |
| --- | --- |

12)

Lõuna-Aafrika

| 13) | Ameerika Ühendriigid |
| --- | --- |

13)

Ameerika Ühendriigid

---

IV LISA

ARTIKLIS 4 OSUTATUD KOLMANDATE RIIKIDE JA TERRITOORIUMIDE LOETELU (KREDIIDIASUTUSED)

| 1) | Argentina |
| --- | --- |

1)

Argentina

| 2) | Austraalia |
| --- | --- |

2)

Austraalia

| 3) | Bosnia ja Hertsegoviina |
| --- | --- |

3)

Bosnia ja Hertsegoviina

| 4) | Brasiilia |
| --- | --- |

4)

Brasiilia

| 5) | Kanada |
| --- | --- |

5)

Kanada

| 6) | Hiina |
| --- | --- |

6)

Hiina

| 7) | Fääri saared |
| --- | --- |

7)

Fääri saared

| 8) | Gröönimaa |
| --- | --- |

8)

Gröönimaa

| 9) | Guernsey |
| --- | --- |

9)

Guernsey

| 10) | Hongkong |
| --- | --- |

10)

Hongkong

| 11) | India |
| --- | --- |

11)

India

| 12) | Mani saar |
| --- | --- |

12)

Mani saar

| 13) | Jaapan |
| --- | --- |

13)

Jaapan

| 14) | Jersey |
| --- | --- |

14)

Jersey

| 15) | Mehhiko |
| --- | --- |

15)

Mehhiko

| 16) | Monaco |
| --- | --- |

16)

Monaco

| 17) | Uus-Meremaa |
| --- | --- |

17)

Uus-Meremaa

| 18) | Põhja-Makedoonia |
| --- | --- |

18)

Põhja-Makedoonia

| 19) | Saudi Araabia |
| --- | --- |

19)

Saudi Araabia

| 20) | Serbia |
| --- | --- |

20)

Serbia

| 21) | Singapur |
| --- | --- |

21)

Singapur

| 22) | Lõuna-Aafrika |
| --- | --- |

22)

Lõuna-Aafrika

| 23) | Lõuna-Korea |
| --- | --- |

23)

Lõuna-Korea

| 24) | Šveits |
| --- | --- |

24)

Šveits

| 25) | Türgi |
| --- | --- |

25)

Türgi

| 26) | Ameerika Ühendriigid |
| --- | --- |

26)

Ameerika Ühendriigid

---

V LISA

ARTIKLIS 5 OSUTATUD KOLMANDATE RIIKIDE JA TERRITOORIUMIDE LOETELU (KREDIIDIASUTUSED JA INVESTEERIMISÜHINGUD)

Krediidiasutused:

| 1) | Argentina |
| --- | --- |

1)

Argentina

| 2) | Austraalia |
| --- | --- |

2)

Austraalia

| 3) | Bosnia ja Hertsegoviina |
| --- | --- |

3)

Bosnia ja Hertsegoviina

| 4) | Brasiilia |
| --- | --- |

4)

Brasiilia

| 5) | Kanada |
| --- | --- |

5)

Kanada

| 6) | Hiina |
| --- | --- |

6)

Hiina

| 7) | Fääri saared |
| --- | --- |

7)

Fääri saared

| 8) | Gröönimaa |
| --- | --- |

8)

Gröönimaa

| 9) | Guernsey |
| --- | --- |

9)

Guernsey

| 10) | Hongkong |
| --- | --- |

10)

Hongkong

| 11) | India |
| --- | --- |

11)

India

| 12) | Mani saar |
| --- | --- |

12)

Mani saar

| 13) | Jaapan |
| --- | --- |

13)

Jaapan

| 14) | Jersey |
| --- | --- |

14)

Jersey

| 15) | Mehhiko |
| --- | --- |

15)

Mehhiko

| 16) | Monaco |
| --- | --- |

16)

Monaco

| 17) | Uus-Meremaa |
| --- | --- |

17)

Uus-Meremaa

| 18) | Põhja-Makedoonia |
| --- | --- |

18)

Põhja-Makedoonia

| 19) | Saudi Araabia |
| --- | --- |

19)

Saudi Araabia

| 20) | Serbia |
| --- | --- |

20)

Serbia

| 21) | Singapur |
| --- | --- |

21)

Singapur

| (22) | Lõuna-Aafrika |
| --- | --- |

(22)

Lõuna-Aafrika

| 23) | Lõuna-Korea |
| --- | --- |

23)

Lõuna-Korea

| 24) | Šveits |
| --- | --- |

24)

Šveits

| 25) | Türgi |
| --- | --- |

25)

Türgi

| 26) | Ameerika Ühendriigid |
| --- | --- |

26)

Ameerika Ühendriigid

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punktis 3 määratletud finantsinstitutsiooniga samaväärsed investeerimisühingud:

| 1) | Austraalia |
| --- | --- |

1)

Austraalia

| 2) | Brasiilia |
| --- | --- |

2)

Brasiilia

| 3) | Kanada |
| --- | --- |

3)

Kanada

| 4) | Hiina |
| --- | --- |

4)

Hiina

| 5) | Hongkong |
| --- | --- |

5)

Hongkong

| 6) | Indoneesia |
| --- | --- |

6)

Indoneesia

| 7) | Jaapan (üksnes finantsinstrumentidega kauplevad I tüüpi ettevõtjad) |
| --- | --- |

7)

Jaapan (üksnes finantsinstrumentidega kauplevad I tüüpi ettevõtjad)

| 8) | Mehhiko |
| --- | --- |

8)

Mehhiko

| 9) | Lõuna-Korea |
| --- | --- |

9)

Lõuna-Korea

| 10) | Saudi Araabia |
| --- | --- |

10)

Saudi Araabia

| (11) | Singapur |
| --- | --- |

(11)

Singapur

| 12) | Lõuna-Aafrika |
| --- | --- |

12)

Lõuna-Aafrika

| 13) | Ameerika Ühendriigid |
| --- | --- |

13)

Ameerika Ühendriigid

---

VI LISA

ARTIKLIS 6 OSUTATUD KOLMANDATE RIIKIDE JA TERRITOORIUMIDE LOETELU (KREDIIDIASUTUSED JA INVESTEERIMISÜHINGUD)

Krediidiasutused:

| 1) | Argentina |
| --- | --- |

1)

Argentina

| 2) | Austraalia |
| --- | --- |

2)

Austraalia

| 3) | Bosnia ja Hertsegoviina |
| --- | --- |

3)

Bosnia ja Hertsegoviina

| 4) | Brasiilia |
| --- | --- |

4)

Brasiilia

| 5) | Kanada |
| --- | --- |

5)

Kanada

| 6) | Hiina |
| --- | --- |

6)

Hiina

| 7) | Fääri saared |
| --- | --- |

7)

Fääri saared

| 8) | Gröönimaa |
| --- | --- |

8)

Gröönimaa

| 9) | Guernsey |
| --- | --- |

9)

Guernsey

| 10) | Hongkong |
| --- | --- |

10)

Hongkong

| 11) | India |
| --- | --- |

11)

India

| 12) | Mani saar |
| --- | --- |

12)

Mani saar

| 13) | Jaapan |
| --- | --- |

13)

Jaapan

| 14) | Jersey |
| --- | --- |

14)

Jersey

| 15) | Mehhiko |
| --- | --- |

15)

Mehhiko

| 16) | Monaco |
| --- | --- |

16)

Monaco

| 17) | Uus-Meremaa |
| --- | --- |

17)

Uus-Meremaa

| 18) | Põhja-Makedoonia |
| --- | --- |

18)

Põhja-Makedoonia

| 19) | Saudi Araabia |
| --- | --- |

19)

Saudi Araabia

| 20) | Serbia |
| --- | --- |

20)

Serbia

| 21) | Singapur |
| --- | --- |

21)

Singapur

| 22) | Lõuna-Aafrika |
| --- | --- |

22)

Lõuna-Aafrika

| 23) | Lõuna-Korea |
| --- | --- |

23)

Lõuna-Korea

| 24) | Šveits |
| --- | --- |

24)

Šveits

| 25) | Türgi |
| --- | --- |

25)

Türgi

| 26) | Ameerika Ühendriigid |
| --- | --- |

26)

Ameerika Ühendriigid

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punktis 3 määratletud finantsinstitutsiooniga samaväärsed investeerimisühingud:

| 1) | Austraalia |
| --- | --- |

1)

Austraalia

| 2) | Brasiilia |
| --- | --- |

2)

Brasiilia

| 3) | Kanada |
| --- | --- |

3)

Kanada

| 4) | Hiina |
| --- | --- |

4)

Hiina

| 5) | Hongkong |
| --- | --- |

5)

Hongkong

| 6) | Indoneesia |
| --- | --- |

6)

Indoneesia

| 7) | Jaapan (üksnes finantsinstrumentidega kauplevad I tüüpi ettevõtjad) |
| --- | --- |

7)

Jaapan (üksnes finantsinstrumentidega kauplevad I tüüpi ettevõtjad)

| 8) | Mehhiko |
| --- | --- |

8)

Mehhiko

| 9) | Lõuna-Korea |
| --- | --- |

9)

Lõuna-Korea

| 10) | Saudi Araabia |
| --- | --- |

10)

Saudi Araabia

| 11) | Singapur |
| --- | --- |

11)

Singapur

| 12) | Lõuna-Aafrika |
| --- | --- |

12)

Lõuna-Aafrika

| 13) | Ameerika Ühendriigid |
| --- | --- |

13)

Ameerika Ühendriigid

---

VII LISA

Vastavustabel

| Käesolev otsus | Otsus 2014/908/EL |
| --- | --- |
| Artikkel 1 | Artikkel 1 |
| Artikkel 2 | Artikkel 2 |
| Artikkel 3 | Artikkel 3 |
| Artikkel 4 | Artikkel 4 |
| Artikkel 5 | Artikkel 5 |
| Artikkel 6 | - |
| Artikkel 7 | - |
| Artikkel 8 | - |

Käesolev otsus

Otsus 2014/908/EL

Artikkel 1

Artikkel 1

Artikkel 2

Artikkel 2

Artikkel 3

Artikkel 3

Artikkel 4

Artikkel 4

Artikkel 5

Artikkel 5

Artikkel 6

-

Artikkel 7

-

Artikkel 8

-

---